               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 460 final
            2019/0219(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa tarkoitettujen sovittelusääntöjen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös sovittelusäännöistä riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA)

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on vapauttaa ja helpottaa kauppaa ja sijoituksia sekä tukea Euroopan unionin ja Kanadan, jäljempänä ’osapuolet’, tiiviitä taloussuhteita. Sopimus allekirjoitettiin 30. lokakuuta 2016, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 21. syyskuuta 2017 alkaen.

               2.2.Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea, joka käsittelee muun muassa rajat ylittäviä sijoituksia, on perustettu sopimuksen 26.2 artiklan 1 kohdan b alakohdalla. Sopimuksen 8.44 artiklan 1 kohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea tarjoaa osapuolille foorumin, jolla voidaan järjestää kuulemisia sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset) liittyvissä kysymyksissä, kuten vaikeuksissa, joita saattaa ilmetä sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) täytäntöönpanossa ja mahdollisissa parannuksissa sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset), erityisesti muilla kansainvälisillä foorumeilla saatujen kokemusten ja kehityksen ja osapuolten muiden sopimusten valossa.

               Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea kokoontuu kerran vuodessa, jollei sopimuksessa toisin määrätä tai jolleivät puheenjohtajat yhdessä toisin päätä. Lisäkokouksia voidaan pitää osapuolen tai CETA-sekakomitean pyynnöstä. Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean puheenjohtajina toimivat osapuolten edustajat. Se vahvistaa kokousaikataulunsa ja asialistansa yhteisellä suostumuksella. Se voi vahvistaa oman työjärjestyksensä ja muuttaa sitä tarpeelliseksi katsoessaan. Se voi ehdottaa päätösluonnoksia CETA-sekakomitean hyväksyttäviksi tai tehdä itse päätöksiä, kun sopimuksessa niin määrätään.

               CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea mukaan luettuna, työjärjestyksen
                  1
                10 artiklan 2 kohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi kokousten välisenä aikana tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen, jos sopimuksen osapuolet yhteisellä suostumuksellaan niin päättävät. Tätä varten puheenjohtajien on 7 artiklan mukaisesti toimitettava ehdotusteksti kirjallisesti palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean jäsenille ja annettava jäsenille määräaika, johon mennessä heidän on ilmoitettava kaikki siihen liittyvät huolenaiheet tai siihen haluamansa muutokset. Hyväksytyt ehdotukset ilmoitetaan 7 artiklan mukaisesti, kun määräaika on kulunut umpeen, ja kirjataan seuraavan kokouksen pöytäkirjaan.

               2.3.Suunniteltu palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean säädös

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on määrä hyväksyä päätös sovittelusäännöistä riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on panna sopimus täytäntöön perustamalla sovittelujärjestelmä, jolla helpotetaan yhteisen sovintoratkaisun löytämistä riitaosapuolten välillä sijoitusriidassa soveltamalla kattavaa ja nopeaa menettelyä sovittelijan avustuksella.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Kuten sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa määrätään, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot sekä Kanada ovat sopineet jatkavansa välittömästi investointeja koskevaan riidanratkaisuun liittyvien sopimusmääräysten eli niin sanotun investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoa
                  2
               .

               Sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ”[p]alveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi osapuolten suostumuksella ja täytettyään omat sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä hyväksyä sovittelusääntöjä 8.20 artiklassa tarkoitettujen riitaosapuolten käyttöön”.

               Suunnitellulla säädöksellä pannaan täytäntöön sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohta sisällyttämällä säädökseen yksityiskohtaiset säännöt sovittelumenettelyn aloittamisesta (3 artikla), sovittelijan nimittämisestä (4 artikla), sovittelumenettelystä (5 artikla), yhteisestä sovintoratkaisusta (6 artikla), suhteesta riitojen ratkaisuun (7 artikla) sekä sovittelumenettelyn määräajoista (8 artikla) ja kustannuksista (9 artikla). Suunniteltu säädös tulee voimaan sopimuksen voimaantulopäivänä (10 artikla).

               Tämä ehdotus sopii yhteen muiden aloitteiden kanssa, jotka koskevat CETA:n investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoa. Komissio on kesäkuusta 2018 lähtien käsitellyt yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa neuvoston palveluja ja sijoituksia käsittelevässä kauppapoliittisessa komiteassa samoin kuin Kanadan kanssa neljän päätösluonnoksen muodostamaa kokonaisuutta, joka koskee seuraavia kysymyksiä:

               –säännöt, joissa vahvistetaan muutoksenhakutuomioistuimen toimintaa koskevat hallinnolliset ja organisatoriset seikat sopimuksen 8.28 artiklan 7 kohdan mukaisesti,

               –tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöt sopimuksen 8.44 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

               –sovittelusäännöt riitaosapuolten käyttöön sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja

               –menettelysäännöt tulkintojen antamiseksi sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               Lisäksi jatketaan investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvien muiden toimien käsittelyä. Kuten sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa määrätään, ”[y]hteisenä tavoitteena on saattaa tarkastelu päätökseen CETA:n voimaantuloon mennessä”.

               Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta suunniteltuun säädökseen, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella, jäljempänä ’sopimus’.

               Säädös, joka palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on osapuolia sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen todistusvoimaiset kielet ja julkaiseminen

               Koska palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean säädöksellä pannaan sopimus täytäntöön siltä osin kuin on kyse sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaisemisesta, on aiheellista antaa se kaikilla sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä
                  4
                ja julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2019/0219 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa tarkoitettujen sovittelusääntöjen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/37
                  5
                säädetään Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta. Sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä lokakuuta 2016.

               (2)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/38
                  6
                säädetään sopimuksen osien väliaikaisesta soveltamisesta, mukaan lukien palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean perustaminen. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 21 päivästä syyskuuta 2017.

               (3)Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan nojalla palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi tehdä itse päätöksiä, kun sopimuksessa niin määrätään.

               (4)Sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on määrä hyväksyä päätös sovittelusäännöistä riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa.

               (5)Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta tähän päätökseen liitetyn, sovittelusääntöjä koskevan palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean päätösluonnoksen pohjalta, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta sovittelusääntöjen hyväksymiseen riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa perustuu tähän neuvoston päätökseen liitettyyn palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               1.Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean päätös annetaan kaikilla sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä.

               2.Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean hyväksymä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        CETA-sekakomitean päätös 001/2018, annettu 26 päivänä syyskuuta 2018, CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 190, 27.7.2018, s. 13 ), saatavilla kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla osoitteessa
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Yhteinen tulkitseva väline Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA) (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 3).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Sopimuksen 30.11 artiklan (Todistusvoimaiset tekstit) mukaan sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen toisinto on yhtä todistusvoimainen.

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/37, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1).

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/38, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1080).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 460 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa tarkoitettujen sovittelusääntöjen hyväksymiseen

               LIITEASIAKIRJA

               LUONNOS

               PALVELUITA JA SIJOITUKSIA KÄSITTELEVÄN KOMITEAN PÄÄTÖS N:o […/2019]

               annettu...

               sovittelusääntöjen hyväksymisestä riitaosapuolten käyttöön sijoitusriidoissa

               PALVELUITA JA SIJOITUKSIA KÄSITTELEVÄ CETA-KOMITEA, joka

               ottaa huomioon Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 26.2 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

               ottaa huomioon, että sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevä CETA-komitea voi hyväksyä sovittelusääntöjä sopimuksen 8.20 artiklassa (Sovittelu) tarkoitettujen riitaosapuolten käyttöön,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Määritelmät

               Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

               a)sopimuksen ensimmäisen luvun (Yleiset määritelmät ja alkumääräykset) 1.1 artiklan (Yleisesti sovellettavat määritelmät) määritelmät,

               b)sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) 8.1 artiklan (Määritelmät) määritelmät,

               c)’sovittelusopimuksella’ tarkoitetaan tämän päätöksen 3 artiklan 4 kohdan nojalla tehtyä sopimusta ja

               d)’sovittelijalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka panee toimeen sovittelun sopimuksen 8.20 artiklan (Sovittelu) mukaisesti.

               2 artikla

               Tavoite ja soveltamisala

               Sovittelujärjestelmän tavoitteena on helpottaa yhteisen sovintoratkaisun löytämistä kattavan ja nopean menettelyn kautta sovittelijan avustuksella.

               3 artikla

               Menettelyn aloittaminen

               1.Riitaosapuoli voi milloin tahansa pyytää sovittelumenettelyn aloittamista. Pyyntö on esitettävä toiselle riitaosapuolelle kirjallisesti.

               2.Jos pyyntö koskee Euroopan unionin viranomaisten tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden viranomaisten tämän sopimuksen väitettyä rikkomista eikä vastaajaa ole määritetty sopimuksen 8.21 artiklan (Vastaajan määrittäminen Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioita koskevissa riidoissa) mukaisesti, pyyntö on osoitettava Euroopan unionille. Jos pyyntö hyväksytään, vastauksessa on määriteltävä, onko sovittelumenettelyn osapuolena Euroopan unioni vai asianomainen jäsenvaltio
                  1
               .

               3.Riitaosapuoli, jolle pyyntö on osoitettu, harkitsee pyyntöä myötämielisesti ja hyväksyy tai hylkää sen kirjallisesti 10 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

               4.Jos riitaosapuolet suostuvat sovittelumenettelyyn, niiden on allekirjoitettava kirjallinen sovittelusopimus, jossa vahvistetaan riitaosapuolten sopimat säännöt, joiden on sisällettävä tässä päätöksessä vahvistetut säännöt. Sovittelusopimukseen voi sisältyä sopimus olla aloittamatta tai jatkamatta sovittelumenettelyn kohteena oleviin ongelmiin tai riitoihin liittyviä muita riitojenratkaisumenettelyjä

               a)sovittelumenettelyn ollessa kesken tai

               b)jos riitaosapuolet ovat päässeet yhteiseen sovintoratkaisuun.

               Edellä olevan 4 alakohdan b alakohdan mukaisen sopimuksen soveltaminen lakkaa, jos riitaosapuoli tai molemmat riitaosapuolet ilmoittavat sovittelumenettelyn päättämisestä toimittamalla tätä koskevan kirjeen sovittelijalle ja toiselle riitaosapuolelle.

               4 artikla

               Sovittelijan nimittäminen

               1.Jos molemmat riitaosapuolet sopivat yhdessä sovittelumenettelystä, sovittelija nimitetään sopimuksen 8.20 artiklan 3 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Riitaosapuolten on pyrittävä sopimaan sovittelijasta 15 päivän kuluessa siitä, kun pyyntöön on saatu vastaus. Sopimiseen voi sisältyä sovittelijan nimittäminen sopimuksen 8.27 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimitetyistä tuomioistuimen jäsenistä tai sopimuksen 8.28 artiklan 3 kohdan mukaisesti nimitetyistä muutoksenhakutuomioistuimen jäsenistä.

               2.Riitaosapuolet voivat kirjallisen suostumuksen antamalla sopia sovittelijan korvaamisesta. Jos sovittelija luopuu tehtävistään taikka tulee työkyvyttömäksi tai muutoin kyvyttömäksi hoitamaan tehtäviään, on nimitettävä uusi sovittelija sopimuksen 8.20 artiklan 3 kohdan sekä edellä olevan 1 kohdan mukaisesti.

               3.Sovittelija ei saa olla kummankaan osapuolen kansalainen, elleivät riitaosapuolet toisin sovi.

               4.Sovittelijan on avustettava riitaosapuolia tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöistä annetun palveluita ja sijoituksia käsittelevän CETA-komitean päätöksen mukaisesti pääsemään yhteiseen sovintoratkaisuun.

               5 artikla

               Sovittelumenettelyä koskevat säännöt

               1.Sovittelumenettelyyn turvautuneen riitaosapuolen on esitettävä 10 päivän kuluessa sovittelijan nimittämisestä sovittelijalle ja toiselle riitaosapuolelle kirjallisesti yksityiskohtainen kuvaus ongelmasta. Toinen riitaosapuoli voi 20 päivän kuluessa ongelman kuvauksen vastaanottamisesta esittää kyseistä kuvausta koskevat kirjalliset huomautuksensa. Riitaosapuolet voivat sisällyttää kuvaukseensa tai huomautuksiinsa kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot.

               2.Sovittelija voi päättää asianmukaisimmasta tavasta selventää kyseessä olevaa ongelmaa. Sovittelija voi esimerkiksi järjestää riitaosapuolten välisiä kokouksia, kuulla riitaosapuolia yhdessä tai erikseen, pyytää alan asiantuntijoilta ja sidosryhmiltä apua tai kuulla niitä ja antaa riitaosapuolille niiden mahdollisesti pyytämää lisätukea. Sovittelijan on kuitenkin kuultava riitaosapuolia ennen avun pyytämistä alan asiantuntijoilta ja sidosryhmiltä tai niiden kuulemista.

               3.Sovittelija voi tarjota neuvoja ja ehdottaa ratkaisua riitaosapuolten harkittavaksi; nämä voivat hyväksyä tai hylätä ehdotetun ratkaisun tai sopia erilaisesta ratkaisusta. Sovittelija ei saa kuitenkaan tehdä päätöstä siitä, onko kyseessä oleva toimenpide sopimuksen mukainen.

               4.Menettely toteutetaan riitaosapuolena olevan osapuolen alueella tai yhteisestä sopimuksesta missä tahansa muualla tai millä tahansa muulla tavalla.

               5.Riitaosapuolet pyrkivät pääsemään sovintoratkaisuun 60 päivän kuluessa sovittelijan nimittämisestä. Ennen lopullista ratkaisua riitaosapuolet voivat harkita väliaikaisten ratkaisujen mahdollisuutta.

               6.Riitaosapuolten pyynnöstä sovittelija antaa riitaosapuolille tosiseikkoihin pohjautuvan kirjallisen raportin luonnoksen, johon sisältyy lyhyt tiivistelmä 1) toimenpiteestä, josta menettelyssä on kyse, 2) noudatetuista menettelyistä ja 3) näiden menettelyiden tuloksena mahdollisesti saavutetusta yhteisestä sovintoratkaisusta, mahdolliset väliaikaiset ratkaisut mukaan luettuina. Sovittelijan on annettava riitaosapuolille 15 päivää aikaa esittää huomautuksensa raporttiluonnoksesta. Otettuaan huomioon määräajan kuluessa toimitetut riitaosapuolten huomautukset sovittelija toimittaa 15 päivän kuluessa riitaosapuolille tosiseikkoihin pohjautuvan lopullisen kirjallisen raportin. Tosiseikkoihin pohjautuvaan raporttiin ei saa sisältyä minkäänlaista kyseisen sopimuksen tulkintaa.

               7.Sovittelumenettely päätetään sopimuksen 8.20 artiklan 5 kohdan mukaisesti riitaosapuolen tai molempien riitaosapuolten antamalla kirjallisella ilmoituksella, joka toimitetaan kirjeitse sovittelijalle ja toiselle riitaosapuolelle, ilmoituksen antamispäivänä.

               6 artikla

               Yhteisen sovintoratkaisun täytäntöönpano

               1.Jos riitaosapuolet ovat hyväksyneet yhteisen sovintoratkaisun, kummankin riitaosapuolen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet yhteisen sovintoratkaisun panemiseksi täytäntöön sovitussa aikataulussa.

               2.Täytäntöönpanevan riitaosapuolen on ilmoitettava toiselle riitaosapuolelle kirjallisesti kaikista yhteisen sovintoratkaisun täytäntöön panemiseksi toteutetuista vaiheista tai toimenpiteistä.

               7 artikla

               Suhde riitojen ratkaisuun

               1.Tämän sovittelujärjestelmän mukaista menettelyä ei ole tarkoitus käyttää perustana kyseessä olevan sopimuksen tai muiden sopimusten mukaisille riitojenratkaisumenettelyille. Tällaisissa riitojenratkaisumenettelyissä riitaosapuolen ei pidä tukeutua tai esittää näyttönä eikä lainkäyttöelimen pidä ottaa huomioon

               a)riitaosapuolen sovittelumenettelyn aikana esittämiä kantoja, tekemiä tunnustuksia tai ilmaisemia näkemyksiä,

               b)sitä seikkaa, että riitaosapuoli on ilmoittanut olevansa valmis hyväksymään sovittelun kohteena olevaa toimenpidettä koskevan ratkaisun,

               c)sovittelijan antamia neuvoja, tekemiä ehdotuksia tai ilmaisemia näkemyksiä eikä

               d)sovittelijan laatiman tosiseikkoihin pohjautuvan lopullisen raportin tai sen luonnoksen sisältöä.

               2.Jollei tämän päätöksen 3 artiklan 4 kohdasta muuta johdu, sovittelujärjestelmä ei vaikuta osapuolten eikä riitaosapuolten F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) ja kahdennenkymmenennenyhdeksännen luvun (Riitojenratkaisu) mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin.

               3.Riitaosapuolten sovittelusopimus ja yhteiset sovintoratkaisut on asetettava julkisesti saataville. Julkistettavat versiot eivät saa sisältää riitaosapuolen luottamuksellisiksi määrittelemiä tietoja. Jolleivät riitaosapuolet toisin sovi, kaikki muut sovittelumenettelyn vaiheet, myös mahdolliset neuvot tai ehdotettu ratkaisu, ovat luottamuksellisia. Kumpikin riitaosapuoli voi kuitenkin ilmoittaa julkisesti, että sovittelu on käynnissä.

               8 artikla

               Määräajat

               Riitaosapuolet voivat yhteisellä sopimuksella muuttaa mitä tahansa tässä päätöksessä tarkoitettua määräaikaa.

               9 artikla

               Kulut

               1.Kumpikin riitaosapuoli vastaa itse sovittelumenettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kuluistaan.

               2.Riitaosapuolet jakavat tasan järjestelyistä aiheutuvat kulut, mukaan lukien sovittelijan palkkiot ja kulut. Sovittelijan palkkio on tuomioistuimen jäsenille sopimuksen 8.27 artiklan 14 kohdan nojalla maksettavien palkkioiden mukainen.

               10 artikla

               Voimaantulo

               Tämä päätös julkaistaan, ja se tulee voimaan päivänä, jona sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakso (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) tulee voimaan edellyttäen, että osapuolet ovat vaihtaneet diplomaattiteitse kirjalliset ilmoitukset, joilla vahvistetaan, että ne ovat täyttäneet tarvittavat sisäiset vaatimukset ja saattaneet päätökseen tarvittavat menettelyt

               Tehty [paikka] [aika]

                     (1)

                        Selkeyden vuoksi todetaan, että jos pyyntö koskee Euroopan unionin antamaa kohtelua, riitaosapuolena sovittelussa on Euroopan unioni ja asianomainen jäsenvaltio osallistuu sovitteluun täysimääräisesti. Jos pyyntö koskee nimenomaisesti jonkin jäsenvaltion antamaa kohtelua, riitaosapuolena sovittelussa on asianomainen jäsenvaltio, ellei se pyydä Euroopan unionia olemaan riitaosapuolena.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.10.2019
            COM(2019) 556 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 18 artiklan nojalla perustetussa yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestyksen vahvistamisen osalta

               LIITE

               Metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, alaisen

               YHTEISEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               1 artikla

               Kokoonpano ja puheenjohtajuus

               1. Yhteinen täytäntöönpanokomitea muodostetaan sopimuksen 18 artiklan mukaisesti.

               2. Yhteisen täytäntöönpanokomitean puheenjohtajina toimivat Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin Vietnamin sosialistisessa tasavallassa sijaitsevan edustuston päällikkö ja Vietnamin sosialistisen tasavallan puolesta maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministeriön varaministeri, jäljempänä ’osapuolet’.

               2 artikla

               Edustajat

               Kukin osapuoli ilmoittaa toiselle osapuolelle valtuuskuntansa aiotun kokoonpanon ennen kutakin yhteisen täytäntöönpanokomitean kokousta.

               3 artikla

               Tarkkailijat ja asiantuntijat

               Yhteisen täytäntöönpanokomitean puheenjohtajat voivat yhteisymmärryksessä osapuolten kanssa kutsua asiantuntijoita ja tarkkailijoita kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista ja tarvittaessa sopimuksen täytäntöönpanosta.

               4 artikla

               Työryhmät ja avustavat elimet

               Yhteisen täytäntöönpanokomitean osapuolet voivat yhteisestä sopimuksesta perustaa työryhmiä tai muita avustavia elimiä, kuten

               i) yhteisiä asiantuntijakokouksia, jotka tukevat yhteisen täytäntöönpanokomitean työtä teknisellä tasolla ja tutkivat tarpeellisiksi katsottuja teknisiä kysymyksiä,

               ii) mitä tahansa muita elimiä, jotka yhteinen täytäntöönpanokomitea katsoo asianmukaisiksi.

               5 artikla

               Sihteeristö

               Euroopan unionin Vietnamin sosialistisessa tasavallassa sijaitsevan edustuston virkamies ja Vietnamin sosialistisen tasavallan maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministeriön alaisen metsähallinnon virkamies toimivat yhdessä yhteisen täytäntöönpanokomitean sihteeristönä, joka tarjoaa hallinnollista tukea yhteiselle täytäntöönpanokomitealle ja elimille, jotka se päättää perustaa.

               6 artikla

               Kirjeenvaihto

               1. Sopimuksen täytäntöönpanoa koskevasta virallisesta viestinnästä vastaavat sopimuksen 20 artiklan mukaisesti osapuolten edustajina toimivat Euroopan unionin Vietnamin sosialistisessa tasavallassa sijaitsevan edustuston päällikkö ja Vietnamin sosialistisen tasavallan maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministeriön varaministeri.

               2. Kaikki yhteiselle täytäntöönpanokomitealle osoitettu kirjeenvaihto ohjataan yhteisen täytäntöönpanokomitean sihteeristölle.

               3. Sihteeristö varmistaa, että yhteiselle täytäntöönpanokomitealle osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan eteenpäin komitean kahdelle puheenjohtajalle ja jaetaan tarvittaessa tämän työjärjestyksen 9 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina kaikille muille yhteisen täytäntöönpanokomitean jäsenille.

               4. Sihteeristö toimittaa yhteisen täytäntöönpanokomitean puheenjohtajien lähettämän kirjeenvaihdon vastaanottajille ja jakaa sen tarvittaessa tämän työjärjestyksen 9 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina kaikille muille yhteisen täytäntöönpanokomitean jäsenille.

               7 artikla

               Kokoukset

               1. Yhteinen täytäntöönpanokomitea kokoontuu kahden ensimmäisen vuoden aikana vähintään kahdesti vuodessa ja sen jälkeen kerran vuodessa sellaisena ajankohtana ja sellaisen esityslistan mukaan, joista osapuolet ovat sopineet ennakolta.

               2. Kumpi tahansa osapuoli voi ehdottaa ylimääräisten kokousten järjestämistä olosuhteiden vaatiessa, jos osapuolet näin sopivat. Tällaiset ylimääräiset kokoukset voidaan järjestää samassa tilassa tai videokokouksena, jos osapuolet näin yhdessä sopivat.

               3. Yhteisen täytäntöönpanokomitean kokoukset kutsuu koolle yhteisen täytäntöönpanokomitean sihteeristö.

               8 artikla

               Kokousten esityslistat

               1. Yhteisen täytäntöönpanokomitean sihteeristö laatii jokaista yhteisen täytäntöönpanokomitean kokousta varten osapuolten tekemien ehdotusten perusteella alustavan esityslistan. Se toimitetaan yhteisen täytäntöönpanokomitean puheenjohtajille ja jäsenille viimeistään viisitoista (15) työpäivää ennen kokouksen alkua.

               2. Sihteeristön on saatava esityslistaan tehtävät lisäykset tai muutokset viimeistään kymmenen (10) työpäivää ennen kokouksen alkua, ja näitä lisäyksiä tai muutoksia ei sisällytetä alustavaan esityslistaan, ellei sihteeristö saa asianmukaisia liiteasiakirjoja viimeistään kymmenen (10) työpäivää ennen kokousta.

               3. Yhteinen täytäntöönpanokomitea vahvistaa esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muu kuin alustavassa esityslistassa oleva asia voidaan ottaa esityslistalle osapuolten yhteisellä suostumuksella.

               4. Sihteeristö voi osapuolten suostumuksella lyhentää 1 kohdassa asetettuja määräaikoja jonkin erityistapauksen sitä edellyttäessä.

               9 artikla

               Asiakirjat

               Osapuolten on lähetettävä kaikki asiaankuuluvat asiakirjat sihteeristölle vähintään kymmenen (10) työpäivää ennen seuraavaa yhteisen täytäntöönpanokomitean kokousta. Jos asiakirjat eivät välttämättä vaikuta yhteisen täytäntöönpanokomitean työhön, asiakirjat voidaan lähettää milloin tahansa ennen yhteisen täytäntöönpanokomitean seuraavaa kokousta.

               10 artikla

               Päätökset ja suositukset

               1. Yhteinen täytäntöönpanokomitea antaa päätöksiä ja suosituksia yhteisestä sopimuksesta siltä osin kuin sillä on tähän valtuudet sopimuksen nojalla.

               2. Kokousten välisenä aikana yhteinen täytäntöönpanokomitea voi molempien osapuolten niin sopiessa antaa päätöksiä ja suosituksia kirjallisella menettelyllä. Kirjallisella menettelyllä tarkoitetaan osapuolten välistä tiedonantojen vaihtoa. Puheenjohtajilla on valtuudet vaihtaa tällaisia tiedonantoja ja vahvistaa tarvittaessa suostumus mihin tahansa päätökseen.

               3. Yhteisen täytäntöönpanokomitean päätöksille ja suosituksille annetaan otsikko ”päätös” tai ”suositus”, jonka jäljessä on järjestysnumero, niiden antamispäivä sekä kuvaus aiheesta. Kussakin päätöksessä ilmoitetaan sen voimaantulopäivä.

               4. Euroopan unionin edustaja Vietnamin sosialistisessa tasavallassa ja  Vietnamin sosialistisen tasavallan puolesta maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaava ministeriö vahvistavat yhteisen täytäntöönpanokomitean antamat päätökset ja suositukset.

               5. Päätökset ja suositukset toimitetaan kaikille sopimuksen 20 artiklassa tarkoitetuille puheenjohtajille.

               11 artikla

               Pöytäkirja

               1. Osapuolet laativat yhdessä pöytäkirjan kunkin yhteisen täytäntöönpanokomitean kokouksen päätteeksi. Pöytäkirja on allekirjoitettava ja julkistettava.

               2. Pöytäkirjaan on sisällettävä kaikki lausunnot tai päätökset, jotka jompikumpi osapuoli on pyytänyt sisällyttämään.

               3. Pöytäkirja on laadittava englanniksi ja vietnamiksi.

               12 artikla

               Kenttäoperaatiot

               Jos jompikumpi osapuoli pyytää sopimukseen liittyvän kenttäoperaation toteuttamista, osapuolten on sovittava yhdessä operaation tehtävänmäärityksestä ja aikataulusta.

               13 artikla

               Kielet

               1. Yhteisen täytäntöönpanokomitean työkielet ovat englanti ja vietnam.

               2. Yhteisen täytäntöönpanokomitean työskentely ja sen antamat päätökset ja suositukset perustuvat englanniksi ja vietnamiksi laadittuihin asiakirjoihin ja ehdotuksiin.

               14 artikla

               Kulut

               Osapuolet vastaavat niille yhteisen täytäntöönpanokomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä postitus- ja televiestintäkuluista.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.10.2019
            COM(2019) 556 final
            2019/0244(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 18 artiklan nojalla perustetussa yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestyksen vahvistamisen osalta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 18 artiklan nojalla perustetussa yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestyksen hyväksymisen osalta

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskeva Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoinen kumppanuussopimus

               Metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tavoitteena on varmistaa, että kaikki Vietnamin sosialistisesta tasavallasta Euroopan unioniin tuotu puutavara ja puutuotteet on tuotettu laillisesti. Tämä toteutetaan perustamalla ja panemalla täytäntöön Vietnamin puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmä, jäljempänä ’VNTLAS-järjestelmä’, jolla varmennetaan, että puutavara ja puutuotteet on tuotettu laillisesti, ja varmistetaan, että unioniin viedään ainoastaan tällaisiksi varmennettuja lähetyksiä. Sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2019.

               2.2.Yhteinen täytäntöönpanokomitea

               Sopimuksen 18 artiklassa mainittu ja sopimuksen liitteessä IX tarkemmin kuvattu yhteinen täytäntöönpanokomitea helpottaa kyseisen sopimuksen hallinnointia, seurantaa ja tarkastelua. Lisäksi yhteinen täytäntöönpanokomitea helpottaa sopimuksen osapuolten välistä vuoropuhelua ja tietojenvaihtoa. Yhteinen täytäntöönpanokomitea tekee päätöksensä yksimielisesti. Yhteisen täytäntöönpanokomitean puheenjohtajina toimivat maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministeriön varaministeri sekä Euroopan unionin Vietnamin sosialistisessa tasavallassa sijaitsevan edustuston päällikkö.

               2.3.Suunniteltu yhteisen täytäntöönpanokomitean säädös

               Yhteisen täytäntöönpanokomitean on määrä vahvistaa ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, 11 päivän ja 15 päivän marraskuuta 2019 välisenä aikana.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on säännellä sitä, kuinka sopimuksen osapuolet toimivat yhteistyössä yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa. Siinä kuvataan sen kokoonpano, mahdollisuus perustaa sen alaisia elimiä, sen sihteeristö ja se, kuinka yhteisen täytäntöönpanokomitean kokoukset järjestetään. Suunnitellun säädöksen mukaan yhteinen täytäntöönpanokomitea antaa yksimielisiä päätöksiä ja suosituksia kirjallisella menettelyllä, joka koostuu tiedonantojen vaihdosta, siltä osin kuin sillä on tähän valtuudet sopimuksen nojalla.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Suunnitellulla säädöksellä vahvistetaan kanta, joka otetaan unionin puolesta sopimuksen 18 artiklan mukaisesti perustetussa yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa, yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestyksen hyväksymiseen.

               Sopimuksen osapuolet ovat hyväksyneet työjärjestyksen luonnoksen. Jollei unionin päätöksentekomenettelyistä muuta johdu, se olisi hyväksyttävä yhteisen täytäntöönpanokomitean ensimmäisessä kokouksessa, joka on määrä pitää marraskuussa 2019.

               Tähän päätökseen liitetty yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestys on hyvin samankaltainen kuin muilla vapaaehtoisilla kumppanuussopimuksilla perustettujen yhteisten täytäntöönpanokomiteoiden hyväksymät työjärjestykset.

               Tämän asiakirjan hyväksyminen on välttämätöntä sopimuksen määräysten soveltamisen aloittamiseksi. Tarkemmin ottaen se antaa yhteiselle täytäntöönpanokomitealle mahdollisuuden panna täytäntöön 9 artiklan (FLEGT-lupia koskevissa kuulemisissa esiin nousevat ratkaisemattomat erimielisyydet tai vaikeudet), 10 artiklan (täytäntöönpanokomitean käsiteltäväksi siirretyt riippumattoman arvioijan työtä koskevat valitukset), 12 artiklan (ilmoittaminen, riippumattoman arvioinnin teettäminen FLEGT-lupajärjestelmästä ja suositus päivämäärästä, jona täysilaajuinen FLEGT-lupajärjestelmä otetaan käyttöön), 18 artiklan (yhteisen täytäntöönpanokomitean perustaminen ja toiminta) ja sopimuksen liitteen (yhteisen täytäntöönpanokomitean tehtävät) säännökset.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevalla Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisella kumppanuussopimuksella.

               Säädös, joka yhteisen täytäntöönpanokomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia, koska siinä säännellään tapaa, jolla sopimuksen osapuolet tekevät yhteistyötä sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien sen liitteisiin mahdollisesti tehtävien muutosten hyväksymiseksi.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yleisesti sopimuksen perusteella perustettujen kansainvälisten elinten toimintaan. Tästä seuraa, että alaa, johon riidanalainen päätös kuuluu, on arvioitava koko sopimuksen nojalla (Asia C-244/17, komissio v. neuvosto (Kazakhstan), ECLI:EU:C:2018:662). Sopimuksen tavoitteena on luoda oikeudellinen kehys, jolla pyritään varmistamaan, että kaikki Vietnamin sosialistisesta tasavallasta Euroopan unioniin tuotu sopimuksen soveltamisalaan kuuluva puutavara ja puutuotteet on tuotettu laillisesti. Sopimuksen tärkein osa on yhteinen kauppapolitiikka.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellisena oikeusperustana ovat SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0244 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen 18 artiklan nojalla perustetussa yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestyksen vahvistamisen osalta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 15 päivänä huhtikuuta 2019 annetulla neuvoston päätöksellä (EU) 2019/854
                  2
               , ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2019.

               (2)Sopimuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti sopimuksen yhteinen täytäntöönpanokomitea vahvistaa työjärjestyksensä.

               (3)Yhteisen täytäntöönpanokomitean on määrä vahvistaa työjärjestyksensä 13 päivänä marraskuuta 2019 pidettävässä kokouksessaan.

               (4)On aiheellista vahvistaa täytäntöönpanokomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska työjärjestys tulee olemaan unionia sitova.

               (5)Yhteisen täytäntöönpanokomitean olisi ensimmäisessä kokouksessaan hyväksyttävä tähän päätökseen liitetty työjärjestys Euroopan unionin ja Vietnamin sosialistisen tasavallan välisen sujuvan ja avoimen yhteistyön varmistamiseksi alusta alkaen sopimuksen täytäntöönpanon sekä ennen pitkää EU:n metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan lupajärjestelmän osalta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Yhteisen täytäntöönpanokomitean ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn yhteisen täytäntöönpanokomitean työjärjestysluonnokseen.

               2.Ottaen huomioon tilanteen kehittymisen tulevassa osapuolten konferenssissa unionin edustajat voivat sopia vähäisistä muutoksista tähän päätökseen liitettyyn työjärjestysluonnokseen ilman uutta neuvoston päätöstä kuultuaan asiasta jäsenvaltioita paikalla järjestettävissä koordinointikokouksissa.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.11.2019
            COM(2019) 575 final
            2019/0248(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) yleiskokouksen 31. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16), asiakirjaan FMT:ItalicSatamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30)) ja Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin (päätöslauselma A.1120(30)) tehtävien muutosten hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleiskokouksen 31. istunnossa Lontoossa 25. marraskuuta – 4. joulukuuta 2019 unionin puolesta esitettävä kanta, joka koskee seuraavien asiakirjojen hyväksymistä:

               ·muutokset hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan asiakirjaan;

               ·Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019; ja

               ·muutokset Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin, jäljempänä ’HSSC-ohjeet’.

               1.Ehdotuksen tausta

               1.1.Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (IMO) koskeva yleissopimus

               Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on perustettu Kansainvälistä merenkulkujärjestöä koskevalla yleissopimuksella, jäljempänä ’sopimus’. IMO:n tarkoituksena on tarjota foorumi valtioiden väliselle yhteistyölle kaikkien kansainvälisen kauppamerenkulun teknillisiä kysymyksiä koskevien hallitusten omaksumien säännösten ja menettelytapojen alalla, edistää tiukimpien mahdollisten määräysten yleistä hyväksymistä meriturvallisuuden, tehokkaan navigoinnin sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisen ja torjunnan alalla yhtäläisten toimintaedellytysten luomiseksi sekä käsitellä asiaan liittyviä hallinnollisia ja oikeudellisia seikkoja.

               Sopimus tuli voimaan 17. maaliskuuta 1958.

               Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat sopimuksen sopimuspuolia.

               1.2.Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO)

               IMO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta ja turvatoimista sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä. IMO on yleinen standardeja laativa viranomainen kansainvälisen merenkulun turvallisuuden, turvatoimien ja ympäristönsuojelun alalla. Sen tärkein tehtävä on luoda oikeudenmukainen ja tehokas merenkulkualan sääntelykehys, joka hyväksytään ja pannaan täytäntöön yleisesti.

               Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat IMO:n jäseniä. Euroopan komissiolla on ollut IMO:ssa vuodesta 1974 lähtien tarkkailijan asema, joka perustuu valtioiden välisen neuvoa-antavan merenkulkujärjestön (IMCO)
                  1
                ja Euroopan yhteisöjen komission väliseen yhteistyöjärjestelyyn molemmille tärkeissä asioissa.

               Järjestön jäsenyys on avoin kaikille valtioille. Yleiskokoukseen osallistuvat kaikki jäsenet. Yleiskokous kokoontuu säännöllisesti kahden vuoden välein. Yleiskokous on IMO:n hallintoelin. Se laatii työohjelman ja äänestää talousarviosta, jota kaikki jäsenet rahoittavat. Yleiskokous voi lisäksi suositella jäsenten hyväksyttäväksi sääntelyä ja ohjeita, jotka koskevat meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemistä ja torjuntaa sekä muita laivaliikenteen meriympäristölle aiheuttamiin vaikutuksiin liittyviä kysymyksiä, joiden käsittely on osoitettu IMO:lle kansainvälisissä välineissä tai niiden nojalla, sekä sen käsiteltäväksi annettuja tällaisen sääntelyn ja ohjeiden muutoksia. Yleiskokous on päätösvaltainen, kun läsnä on jäsenten enemmistö, ylimääräisiä jäseniä lukuun ottamatta.

               1.3.Suunnitellut IMO:n yleiskokouksen säädökset

               IMO:n yleiskokouksen on tarkoitus hyväksyä 25. marraskuuta – 4. joulukuuta 2019 pidettävässä 31. istunnossaan (A 31) seuraavat säädökset:

               muutokset hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan asiakirjaan;

               Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019; ja

               muutokset Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin, jäljempänä ’HSSC-ohjeet’.

               Suunniteltujen säädösten tarkoituksena on:

               1.päivittää heijastinmateriaaleihin sovellettavan säänkestävyyskokeen toteuttamisessa käytettävät keinot poistamalla viittaus vanhentuneeseen ja harvoin käytettyyn hiilikaarilamppuun;

               2.päivittää nykyiset, vuonna 2017 vahvistetut Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt lisäämällä niihin viittaus toimenpiteisiin, joita on hyväksytty IMO:n eri elimissä (IMO:n yleiskokouksen 30. istunto, meriympäristön suojelukomitean 72., 73. ja 74. istunto sekä meriturvallisuuskomitean 99., 100. ja 101. istunto) sekä muuttaa lisäyksiä 8 ja 11 ja lisätä uusi lisäys 18; ja

               3.päivittää HSSC-ohjeet ottamalla huomioon muutokset, joita on tehty hiljattain eräisiin pakollisiin välineisiin, lähinnä painolastivesiyleissopimukseen, sekä tietyt määräykset, jotka koskevat matkustaja-alusten erityistiloja (SOLAS-yleissopimus) ja polttoöljynkulutusta koskevia vaatimustenmukaisuusvakuutuksia (MARPOL-yleissopimus).

               2.Unionin puolesta esitettävät kannat

               2.1.Muutokset hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16)

               Meriturvallisuuskomitea muistutti 101. istunnossaan (MSC 101), että se oli edellisessä istunnossaan tarkastellut EU:n jäsenvaltioiden ja komission asiakirjaa MSC 100/19/4, jossa ehdotetaan muutoksia hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16), ja hyväksynyt ilmaisun ’hiilikaari’ poistamisen kohdasta 4.10. Komitea oli antanut IMO:n sihteeristölle tehtäväksi laatia asiaa koskevan päätöslauselman MSC 101:n hyväksyttäväksi, jotta se voitaisiin hyväksyä IMO:n 31. istunnossa (MSC 100/20, 19.14 ja 19.15 kohta). Eräiden näkemysten mukaan kyseisen ilmaisun poistaminen tekisi määräyksestä liian epämääräisen.

               Komitea kirjasi ylös mahdollisuuden esittää yleiskokouksen 31. istunnolle ehdotuksia tämän huolenaiheen korjaamiseksi ja hyväksyi sitten luonnoksen yleiskokouksen päätöslauselmaksi hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevan päätöslauselman A.658(16) muuttamisesta.

               Muutokset hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16) esitetään IMO:n asiakirjan MSC 101/24 liitteessä 27. MSC 101 -raportin (MSC 101/24) kohdassa 14.41 todetaan, että muutokset on tarkoitus hyväksyä IMO:n yleiskokouksen 31. istunnossa (A 31).

               2.2.Muutokset Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyihin 2017 (päätöslauselma A.1119(30))

               IMO:n asiakirjassa Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevat menettelyt 2017 (päätöslauselma A1119(30)) on eri aiheita koskevia ohjeita, jotka esitetään pääasiakirjaan liitetyissä lisäyksissä. IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa käsittelevän alakomitean 5. istunnossa (III 5) hyväksyttiin Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyihin muutoksia, jotka koskevat erityisesti alusten pysäyttämistä koskevista ohjeista annettua lisäystä 2 (ks. IMO:n asiakirja III 5/15, 5.34 kohta). Muutosten käsittelyä oli tarkoitus jatkaa istuntojen välillä kokoontuvassa työryhmässä, jotta luonnos asiakirjaksi Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019 voitaisiin esittää yhdessä päätöslauselmaluonnoksen kanssa tarkasteltavaksi alakomitean 6. istunnossa (III 6) ennen kuin se esitettäisiin mahdollisesti suoraan yleiskokouksen 31. istunnon tarkasteltavaksi hyväksymistä varten, edellyttäen että komiteat ovat antaneet sille hyväksyntänsä.

               Meriturvallisuuskomitea totesi 101. istunnossaan (MSC 101), että asiakirjan Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevat menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30)) muutokset, jotka koskevat lisäystä 8 (ISM-säännöstöä koskevat ohjeet satamavaltioiden tarkastajille) ja lisäystä 11 (merenkulkijoiden pätevyyskirjoja, miehitystä ja lepoaikaa koskevat ohjeet satamavaltioiden tarkastajille), oli III alakomitean 5. istunnossa siirretty tarkasteltavaksi inhimillisiä tekijöitä, koulutusta ja vahdinpitoa käsittelevän alakomitean 6. istunnossa (HTW 6), jotta se laatisi niitä koskevan teknisen arvioinnin ja antaisi neuvoja III alakomitean 6. istunnolle. MSC 101 hyväksyi sen, että alakomitean HTW 6 tulokset tässä asiassa siirretään tarkasteltavaksi III alakomitean 6. istunnossa, kun valmistellaan luonnosta yleiskokouksen päätöslauselmaksi asiakirjasta Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019. Komitea valtuutti III alakomitean 6. istunnon raportoimaan työnsä tuloksista suoraan yleiskokouksen 31. istunnolle (A 31) hyväksymistä varten (ks. IMO:n asiakirja MSC 101/24, 10.15.3 kohta).

               III alakomitean 6. istunto tarkasteli muutoksia edellä mainittuihin lisäyksiin 7 ja 11 ja viimeisteli ne. Lisäksi se sisällytti muutoksiin MEPC 74:n pyynnöstä uuden lisäyksen 18 ”Päätöslauselma MEPC.321(74) asiakirjasta Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019, annettu MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevan 3 luvun nojalla”. Tämä lisäys koskee vuonna 2020 voimaan tulevaa meriliikenteen polttoaineiden rikkipitoisuusrajaa ja 1. maaliskuuta 2020 voimaan tulevaa kieltoa kuljettaa vaatimustenvastaista polttoöljyä, jota on tarkoitus polttaa käyttövoimaa tai käyttöä varten aluksella. Alakomitea myös päivitti lisäystä 19 ”Luettelo satamavaltioiden suorittaman valvonnan kannalta merkityksellisistä välineistä”, jotta siinä voidaan ottaa huomioon Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyjen vuoden 2017 laitoksen hyväksymisen jälkeen tapahtunut kehitys.

               III alakomitean 6. istunto hyväksyi muutokset Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyjen vuoden 2017 laitokseen ja antoi luvan toimittaa sen edelleen A 31:lle hyväksymistä varten. Asiakirjan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt (päätöslauselma A1119(30)) tarkistettu versio on IMO:n asiakirjan III 6/15 liitteessä XX. III alakomitean 6. istunnon raportin (III 6/15) kohdassa XX todetaan, että muutokset on tarkoitus hyväksyä IMO:n yleiskokouksen 31. istunnossa (A 31).

               2.3.Muutokset Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin (HSSC-ohjeet) (päätöslauselma A.1120(30))

               IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa käsittelevä alakomitea muistutti 5. istunnossaan (III 5), että se oli edellisessä istunnossaan perustanut HSSC-ohjeiden tarkistusta käsittelevän kirjallista menettelyä käyttävän ryhmän ja vahvistanut ei-tyhjentävän luettelon velvoitteista, jotka perustuvat IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa koskevan säännöstön, jäljempänä ’III-säännöstö’, kannalta merkityksellisiin välineisiin, jotta HSSC-ohjeiden päivittämistä voidaan jatkaa sisällyttämällä niihin vaatimukset, jotka perustuvat 31. joulukuuta 2019 tai sitä ennen voimaan tuleviin IMO:n oikeudellisten välineiden muutoksiin, niin että HSSC-ohjeiden muuttamista koskeva luonnos voidaan esittää hyväksyttäväksi A 31:lle. Muutokset koskevat SOLAS-yleissopimuksen osalta matkustaja-alusten erityistiloja ja MARPOL-yleissopimuksen osalta kasvihuonekaasupäästöjä koskevaan tiedonkeruuseen liittyviä, polttoöljynkulutusta koskevia vaatimustenmukaisuusvakuutuksia. Pantuaan merkille III alakomitean 5. istunnon tulokset meriturvallisuuskomitea ratkaisi seuraavassa, 101. istunnossaan (MSC 101), joitakin avoimeksi jääneitä kysymyksiä ja valtuutti sitten III alakomitean 6. istunnon raportoimaan työnsä tuloksista suoraan yleiskokouksen 31. istunnolle (A 31) hyväksymistä varten (ks. IMO:n asiakirja MSC 101/24, 10.15.1 kohta).

               III alakomitean 6. istunto tarkasteli HSSC-ohjeisiin tehtyjä muutoksia ja antoi luvan toimittaa ne edelleen A 31:lle hyväksymistä varten. Muutokset katsastusta ja todistuskirjojen antamista koskevan yhdenmukaistetun järjestelmän mukaisiin katsastusohjeisiin (HSSC-ohjeet) (päätöslauselma A.1120(30)) on esitetty IMO:n asiakirjassa III 6/15 olevassa liitteessä XX. III alakomitean 6. istunnon raportin (III 6/15) kohdassa XX todetaan, että muutokset on tarkoitus hyväksyä IMO:n yleiskokouksen 31. istunnossa (A 31).

               2.4.Asiaa koskeva EU:n lainsäädäntö ja EU:n toimivalta

               2.4.1.Muutokset hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan asiakirjaan

               Hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalit liittyvät laivavarusteisiin, jotka kuuluvat laivavarusteista ja neuvoston direktiivin 96/98/EY kumoamisesta 23 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/90/EU
                  2
                soveltamisalaan. Heijastinmateriaaleista säädetään myös laivavarusteiden suunnittelu-, valmistus- ja suorituskykyvaatimuksista ja testausnormeista sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/306 kumoamisesta 15 päivänä toukokuuta 2018 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/773
                  3
               . Täytäntöönpanoasetuksessa viitataan erityisesti hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan IMO:n päätöslauselmaan A.658(16). Siksi kaikki IMO:n päätöslauselmaan ja siihen perustuviin myöhempiin asiakirjoihin tehdyt muutokset vaikuttavat myös kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa vahvistettuihin vaatimuksiin.

               2.4.2.Muutokset asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30))

               Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/16/EY
                  4
                koskee alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamista unionin satamia käyttäviin ja jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin. Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin tarkoituksena on vähentää alikuntoisten alusten määrää jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä. Satamavaltioiden tarkastajat tarkastavat todistukset ja asiakirjat, myös meripalvelukirjat. Todettakoon, että satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on sovellettava Pariisin pöytäkirjan yhteydessä määriteltyjä ohjeita. Siinä ei viitata IMO:n ohjeisiin, jotka perustuvat Pariisin pöytäkirjan yhteydessä määriteltyihin ohjeisiin, mutta eivät ole välttämättä aivan samat. Tästä syystä EU:lla on tällä alalla toimivaltaa, kun taas satamavalvontaa koskevilla IMO:n ohjeilla on parhaimmillaankin vain epäsuora oikeusvaikutus EU:n lainsäädäntöön.

               2.4.3.Muutokset Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin (HSSC-ohjeet) (päätöslauselma A.1120(30))

               Alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 391/2009
                  5
                vahvistetaan toimenpiteet, joita alusten tarkastuksesta ja katsastuksesta sekä niiden todistuskirjojen antamisesta vastaavien laitosten on noudatettava merenkulun turvallisuutta ja meren pilaantumisen ehkäisemistä koskevien kansainvälisten yleissopimusten noudattamiseksi, edistäen samalla tavoitteena olevaa palvelujen tarjoamisen vapautta. Asetuksen liitteessä olevan B kohdan 7.k alakohdassa säädetään seuraavaa:

               ”Hyväksytyn laitoksen on varmistettava, että

               yhdenmukaistetussa katsastus- ja todistustenantojärjestelmässä vaaditut lakisääteiset katsastukset ja tarkastukset, joita hyväksytty laitos on valtuutettu tekemään, suoritetaan yhdenmukaistettuun katsastus- ja todistustenantojärjestelmään liittyvistä katsastusohjeista annetun IMO:n päätöslauselman A.948(23) liitteessä ja lisäyksessä esitettyjen määräysten mukaisesti.”

               Siksi kaikki IMO:n päätöslauselmaan ja siihen perustuviin myöhempiin asiakirjoihin tehdyt muutokset vaikuttavat suoraan myös kyseisessä asetuksessa (EY) N:o 391/2009 vahvistettuihin vaatimuksiin.

               2.4.4.EU:n toimivalta

               Muutokset hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16) vaikuttavat EU:n lainsäädäntöön matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä 6 päivänä toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (uudelleenlaadittu)
                  6
                soveltamisen kautta.

               Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY soveltaminen perustuu Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyihin ja Pariisin pöytäkirjan ohjeisiin, jotka esitetään direktiivin liitteissä I ja VI. Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevat IMO:n menettelyt ja niihin tehdyt muutokset saattavat vaikuttaa Pariisin pöytäkirjan ohjeiden kehittämiseen ja sitä kautta suoraan direktiivin 2009/16/EY soveltamiseen.

               Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeiden noudattaminen on asetukseen (EY) N:o 391/2009 perustuva velvoite. Kaikki näihin ohjeisiin tehtävät muutokset vaikuttavat EU:n lainsäädäntöön asetuksen (EY) N:o 391/2009 soveltamisen kautta.

               3.Oikeusperusta

               3.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               3.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli.
                  7

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  8
               .

               3.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               IMO:n yleiskokous on sopimuksella eli tässä tapauksessa Kansainvälistä merenkulkujärjestöä koskevalla yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädökset, jotka IMO:n yleiskokouksen on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön ja erityisesti seuraaviin:

               1.Matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annettu direktiivi 2009/45/EY. Mainitun direktiivin 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta, jonka mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia.

               2.Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annettu direktiivi 2009/16/EY. Direktiivin 15 artiklan nojalla jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden tarkastajat noudattavat sen liitteessä VI mainittuja menettelytapoja ja ohjeita. Kyseiset ohjeet on määritelty Pariisin pöytäkirjassa. Muutokset IMO:n asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 saattavat vaikuttaa Pariisin pöytäkirjan ohjeiden kehittämiseen ja sitä kautta mainitun direktiivin soveltamiseen. Todettakoon, että IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa käsittelevä alakomitea on keskustellut näistä muutoksista esityslistan kohdassa ”Measures to harmonize port State control (PSC) activities and procedures world wide” (Toimenpiteet satamavaltioiden suorittamaan valvontaan liittyvien toimien ja menettelyjen yhdenmukaistamiseksi maailmanlaajuisesti).

               3.Alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annettu asetus (EY) N:o 391/2009. Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeiden noudattaminen on mainittuun asetukseen perustuva velvoite. Asetuksen liitteessä I olevan B kohdan 7.k alakohdassa säädetään seuraavaa:

               ”7. Hyväksytyn laitoksen on varmistettava, että

               k) yhdenmukaistetussa katsastus- ja todistustenantojärjestelmässä vaaditut lakisääteiset katsastukset ja tarkastukset, joita hyväksytty laitos on valtuutettu tekemään, suoritetaan yhdenmukaistettuun katsastus- ja todistustenantojärjestelmään liittyvistä katsastusohjeista annetun IMO:n päätöslauselman A.948(23) liitteessä ja lisäyksessä esitettyjen määräysten mukaisesti.”

               Siksi muutokset Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin vaikuttavat EU:n lainsäädäntöön asetuksen (EY) N:o 391/2009 soveltamisen kautta.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               3.2.Aineellinen oikeusperusta

               3.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               3.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät meriliikenteeseen. Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta.

               3.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0248 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) yleiskokouksen 31. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16), asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30)) ja Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin (päätöslauselma A.1120(30)) tehtävien muutosten hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälistä merenkulkujärjestöä, jäljempänä ’IMO’, koskeva yleissopimus, jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 17 päivänä maaliskuuta 1958.

               (2)Sopimuksen 15 artiklan j alakohdan nojalla yleiskokous voi ”suosittaa jäsenvaltioiden hyväksyttäväksi meriturvallisuutta, laivojen aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa sekä muita merenkulun vaikutuksia merelliseen ympäristöön koskevia sääntöjä ja ohjeita, jotka kansainvälisillä asiakirjoilla tai niiden mukaisesti on määrätty järjestön ratkaistavaksi, tai kyseisiä sääntöjä tai ohjeita koskevia muutoksia, jotka sille on esitetty”.

               (3)Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) yleiskokouksen 31. istunnossa 25 päivänä marraskuuta – 5 päivänä joulukuuta 2019 on määrä hyväksyä muutoksia hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16), asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30)) ja Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin (päätöslauselma A.1120(30)).

               (4)On aiheellista vahvistaa IMO:ssa unionin puolesta esitettävä kanta, koska hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16), asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30)) ja Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeisiin (päätöslauselma A.1120(30)) hyväksytyt muutokset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön, erityisesti matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY
                  9
               , satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY
                  10
                ja alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009
                  11
                sisältöön.

               (5)Meriturvallisuuskomitea muistutti Lontoossa 5–14 päivänä kesäkuuta 2019 pidetyssä 101. istunnossaan (MSC 101), että se oli edellisessä istunnossaan tarkastellut asiakirjaa MSC 100/19/4, jossa ehdotetaan muutoksia hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevaan päätöslauselmaan A.658(16), ja hyväksynyt ilmaisun ’hiilikaari’ poistamisen kohdasta 4.10. Komitea oli pyytänyt IMO:n sihteeristöä laatimaan asiaa koskevan päätöslauselmaluonnoksen MSC 101:n hyväksyttäväksi, jotta se voitaisiin esittää hyväksymistä varten IMO:n 31. istunnossa (MSC 100/20, 19.14 ja 19.15 kohta). Komitea hyväksyi tämän jälkeen luonnoksen yleiskokouksen päätöslauselmaksi hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskevan päätöslauselman A.658(16) muuttamisesta.

               (6)IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa käsittelevän alakomitean 5. istunnossa (III 5), joka pidettiin Lontoossa 24–28 päivänä syyskuuta 2018, hyväksyttiin asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 eräitä muutoksia, jotka koskevat erityisesti alusten pysäyttämistä koskevista ohjeista annettua lisäystä 2. Muutosten käsittelyä päätettiin jatkaa istuntojen välillä kokoontuvassa työryhmässä, jotta luonnos asiakirjaksi Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019 voitiin esittää yhdessä päätöslauselmaluonnoksen kanssa tarkasteltavaksi Lontoossa 1–5 päivänä heinäkuuta 2019 pidetyssä alakomitean 6. istunnossa (III 6), ennen kuin ne esitettäisiin mahdollisesti suoraan yleiskokouksen 31. istunnon tarkasteltavaksi hyväksymistä varten, edellyttäen että komiteat ovat antaneet niille hyväksyntänsä.

               (7)Meriturvallisuuskomitea valtuutti 101. istunnossaan III alakomitean 6. istunnon raportoimaan työnsä tuloksista suoraan yleiskokouksen 31. istunnolle (A 31), jotta se hyväksyisi ne. III alakomitean 6. istunto tarkasteli asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019 tehtyjä muutoksia ja sisällytti niihin Lontoossa 13–17 päivänä toukokuuta 2019 pidetyn meriympäristön suojelukomitean (MEPC) 74. istunnon pyynnöstä uuden lisäyksen 18 ”Päätöslauselma MEPC.321(74) asiakirjasta Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2019, annettu MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevan 3 luvun nojalla”. III alakomitean 6. istunto hyväksyi muutokset asiakirjaan Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 ja antoi luvan toimittaa ne edelleen A 31:lle hyväksymistä varten.

               (8)IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa käsittelevä alakomitea muistutti 5. istunnossaan (III 5), että se oli edellisessä istunnossaan perustanut HSSC-ohjeiden tarkistusta käsittelevän kirjallista menettelyä käyttävän ryhmän ja vahvistanut ei-tyhjentävän luettelon velvoitteista, jotka perustuvat IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa koskevan säännöstön, jäljempänä ’III-säännöstö’, kannalta merkityksellisiin välineisiin, jotta HSSC-ohjeiden päivittämistä voidaan jatkaa sisällyttämällä niihin vaatimukset, jotka perustuvat 31 päivänä joulukuuta 2019 tai sitä ennen voimaan tuleviin IMO:n oikeudellisten välineiden muutoksiin, niin että HSSC-ohjeiden muuttamista koskeva luonnos voidaan esittää hyväksyttäväksi A 31:lle. Meriturvallisuuskomitea pani 101. istunnossaan (MSC 101) merkille III alakomitean 5. istunnon tulokset, ratkaisi joitakin avoimeksi jääneitä kysymyksiä ja valtuutti sitten III alakomitean 6. istunnon raportoimaan työnsä tuloksista suoraan yleiskokouksen 31. istunnolle (A 31), jotta se hyväksyisi ne. III alakomitean 6. istunto tarkasteli HSSC-ohjeisiin tehtyjä muutoksia ja antoi luvan toimittaa ne edelleen A 31:lle hyväksymistä varten.

               (9)Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n jäseniä, toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               IMO:n yleiskokouksen 31. istunnossa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta on, että hyväksytään muutokset seuraaviin:

               (a)hengenpelastuslaitteiden heijastinmateriaalien käyttöä ja asentamista koskeva päätöslauselma A.658(16), sellaisena kuin se on esitetty asiakirjan MSC 101/24 liitteessä 27;

               (b)Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt 2017 (päätöslauselma A.1119(30)), sellaisena kuin se on esitetty asiakirjan III 6/15 liitteessä XX; ja

               (c)Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) katsastusohjeet (päätöslauselma A.1120(30)) sekä vuoden 2015 HSSC-ohjeet (päätöslauselma A.1104(29)), sellaisena kuin ne on esitetty asiakirjassa III 6/15 olevassa liitteessä XX.

               2 artikla

               1.Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä IMO:n meriturvallisuuskomiteassa, toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               2.Edellä 1 artiklassa tarkoitettuun kantaan tehtävistä vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman erillistä neuvoston päätöstä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Nimi muutettiin vuonna 1982 Kansainväliseksi merenkulkujärjestöksi (IMO).

                     (2)

                        EUVL L 257, 28.8.2014, s. 146.

                     (3)

                        EUVL L 133, 30.8.2018, s. 1

                     (4)

                        EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57.

                     (5)

                        EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.

                     (6)

                        EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1.

                     (7)

                        Asia C-399/12, Saksa v. neuvosto (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (8)

                        Asia C-399/12 Saksa v. neuvosto (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (9)

                        EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1.

                     (10)

                        EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57.

                     (11)

                        EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.11.2019
            COM(2019) 584 final
            2019/0257(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaan Kroatia liittyy unionin ja sen jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiin tai allekirjoittamiin sopimuksiin. Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen lentoliikennesopimus, jäljempänä ’EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus’, kuuluu näihin sopimuksiin.

                  Mainitussa määräyksessä määrätään myös, että Kroatian liittymisestä näihin sopimuksiin sovitaan tekemällä sopimuksiin pöytäkirja neuvoston, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti jäsenvaltioiden puolesta, ja kyseisten kolmansien maiden välillä. Lisäksi komissio neuvottelee nämä pöytäkirjat jäsenvaltioiden puolesta.

                  Komissio on tämän mukaisesti neuvotellut pöytäkirjan, jolla EU:n ja Yhdysvaltojen välistä lentoliikennesopimusta muutetaan Kroatian liittyessä kyseiseen sopimukseen.

                  Tämän ehdotuksen tavoitteena on saada hyväksyttyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 5 kohdan ja liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan nojalla neuvoston päätös, jolla hyväksytään pöytäkirjan allekirjoittaminen unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta sekä pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen unionissa ja jäsenvaltioissa pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti sillä varauksella, että pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               •Yleinen tausta

               Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaista Kroatian sitoumusta sovelletaan myös Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan väliseen lentoliikennesopimukseen, jolla laajennetaan EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus koskemaan viimeksi mainittuja maita, sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan välillä tehtyyn lisäsopimukseen, jossa määrätään näiden sopimuspuolten välisestä suhteesta edellä mainitussa sopimuksessa.

               Komissio on tämän mukaisesti neuvotellut pöytäkirjat, joilla näitä sopimuksia muutetaan Kroatian liittyessä kyseisiin sopimuksiin. Ehdotukset neuvoston päätöksiksi näiden pöytäkirjojen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta sekä niiden tekemisestä esitetään samanaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa, samoin kuin ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisen lentoliikennesopimuksen muuttamisesta tehdyn pöytäkirjan tekemisestä.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus oli ensimmäinen kattava lentoliikennesopimus unionin keskeisen ilmailukumppanin kanssa. Se on maailman tärkein lentoliikennesopimus, jonka piiriin kuuluu yli 80 miljoonaa matkustajapaikkaa vuodessa ja joka on EU:n ulkoisen ilmailupolitiikan kulmakivi. Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi hyödyntää EU:n ja Yhdysvaltojen välistä lentoliikennesopimusta.

               •Yhdenmukaisuus voimassa olevien aiempien säännösten kanssa

               Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi täyttää liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaisen velvoitteensa liittyä EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan ja liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi hyötyä EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä lentoliikennesopimuksesta, jolla luodaan yhtäläiset ja yhdenmukaiset edellytykset markkinoille pääsylle ja jota käytetään perustana sääntely-yhteistyötä ja sääntelyn lähentämistä koskeville uusille järjestelyille aloilla, jotka ovat tärkeitä lentoliikenteen turvalliselle, turvatulle ja tehokkaalle harjoittamiselle. Nämä järjestelyt voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Pöytäkirjassa käsitellään ainoastaan kyseessä olevaa asiaa, eli Kroatian liittymistä EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen, eikä siinä käsitellä muita asioita.

               •Toimintatavan valinta

                  Kansainvälinen sopimus.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Ehdotetun sopimuksen lyhyt kuvaus

                  Pöytäkirja koostuu päätekstistä, joka mahdollistaa Kroatian liittymisen EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen sekä sopimukseen tehtävät muutokset, ja muiden kielitoisintojen vahvistamista koskevasta yhteisestä julistuksesta.

               2019/0257 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio on neuvotellut Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, komission valtuutusta neuvottelujen aloittamiseen koskevan neuvoston 14 päivänä syyskuuta 2012 hyväksymän päätöksen 13351/12 mukaisesti.

               (2)Neuvottelut saatiin onnistuneesti päätökseen 8 päivänä maaliskuuta 2019 parafoimalla pöytäkirja.

               (3)Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi allekirjoitettava pöytäkirja ja sovellettava sitä väliaikaisesti pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti sillä varauksella, että pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan allekirjoittaminen unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta sillä varauksella, että pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               Pöytäkirjan teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa pöytäkirja unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta.

               3 artikla

               Unioni ja sen jäsenvaltiot soveltavat pöytäkirjaa väliaikaisesti ennen pöytäkirjan voimaantuloa sen 4 artiklan mukaisesti.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.11.2019
            COM(2019) 584 final
            LIITTEET
            asiakirjaan

               ehdotus neuvoston päätökseksi
            Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               Liite 1

               PÖYTÄKIRJA

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

               AMERIKAN YHDYSVALLAT, jäljempänä ’Yhdysvallat’,

               sekä

               ITÄVALLAN TASAVALTA,

               BELGIAN KUNINGASKUNTA,

               BULGARIAN TASAVALTA,

               KROATIAN TASAVALTA,

               KYPROKSEN TASAVALTA,

               TŠEKIN TASAVALTA,

               TANSKAN KUNINGASKUNTA,

               VIRON TASAVALTA,

               SUOMEN TASAVALTA,

               RANSKAN TASAVALTA,

               SAKSAN LIITTOTASAVALTA,

               HELLEENIEN TASAVALTA,

               UNKARI,

               IRLANTI,

               ITALIAN TASAVALTA,

               LATVIAN TASAVALTA,

               LIETTUAN TASAVALTA,

               LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,

               MALTA,

               ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,

               PUOLAN TASAVALTA,

               PORTUGALIN TASAVALTA,

               ROMANIA,

               SLOVAKIAN TASAVALTA,

               SLOVENIAN TASAVALTA,

               ESPANJAN KUNINGASKUNTA,

               RUOTSIN KUNINGASKUNTA,

               ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,

               jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen osapuolia ja Euroopan unionin jäsenvaltioita, jäljempänä ’jäsenvaltiot’,

               ja EUROOPAN UNIONI, jotka

               ottavat huomioon Kroatian tasavallan liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä heinäkuuta 2013,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitettua  lentoliikennesopimusta, jäljempänä ’lentoliikennesopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, jäljempänä ’vuoden 2010 pöytäkirja’, on sovellettava Kroatian tasavaltaan Euroopan unionin jäsenenä.

               2 artikla

               1. Lisätään lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2010 pöytäkirjalla, liitteessä 1 olevaan 1 jaksoon Bulgarian tasavaltaa koskevan c alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

               ”c a) Kroatian tasavalta: Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Kroatian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Washingtonissa 3 päivänä helmikuuta 2011.”

               2. Kumotaan lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2010 pöytäkirjalla, liitteessä 1 olevan 3 jakson teksti kokonaan ja korvataan se seuraavasti:

               ”Sen estämättä, mitä tämän sopimuksen 3 artiklassa määrätään, Yhdysvaltojen lentoyhtiöillä ei ole oikeutta tarjota pelkkiä rahtikuljetuksia, jos ne eivät ole osa Yhdysvaltojen ja jäsenvaltioissa sijaitsevien paikkojen välistä liikennettä, lukuun ottamatta Kroatian tasavaltaan, Tšekin tasavaltaan, Ranskan tasavaltaan, Saksan liittotasavaltaan, Luxemburgin suurherttuakuntaan, Maltaan, Puolan tasavaltaan, Portugalin tasavaltaan ja Slovakian tasavaltaan saapuvaa tai sieltä lähtevää liikennettä.”

               3 artikla

               Tämä pöytäkirja tulee voimaan myöhäisimpänä seuraavista ajankohdista:

               1. vuoden 2010 pöytäkirjan voimaantulopäivänä tai

               2. yhden kuukauden kuluttua viimeisimmän sellaisen diplomaattisen nootin päiväyksestä, jolla sopimuspuolet vahvistavat, että kaikki tämän pöytäkirjan voimaantulon edellyttämät tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

               4 artikla

               Sopimuspuolet soveltavat tätä pöytäkirjaa väliaikaisesti, siinä määrin kuin se on mahdollista sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, pöytäkirjan allekirjoituspäivästä sen voimaantuloon saakka.

               Tehty …ssa, kahtena kappaleena, … päivänä …kuuta 2019.

               Amerikan yhdysvaltojen puolesta:

               Itävallan tasavallan puolesta,

               Belgian kuningaskunnan puolesta,

               Bulgarian tasavallan puolesta,

               Kroatian tasavallan puolesta,

               Kyproksen tasavallan puolesta,

               Tšekin tasavallan puolesta,

               Tanskan kuningaskunnan puolesta,

               Viron tasavallan puolesta,

               Suomen tasavallan puolesta,

               Ranskan tasavallan puolesta,

               Saksan liittotasavallan puolesta,

               Helleenien tasavallan puolesta,

               Unkarin puolesta,

               Irlannin puolesta,

               Italian tasavallan puolesta,

               Latvian tasavallan puolesta,

               Liettuan tasavallan puolesta,

               Luxemburgin suurherttuakunnan puolesta,

               Maltan puolesta,

               Alankomaiden kuningaskunnan puolesta,

               Puolan tasavallan puolesta,

               Portugalin tasavallan puolesta,

               Romanian puolesta,

               Slovakian tasavallan puolesta,

               Slovenian tasavallan puolesta,

               Espanjan kuningaskunnan puolesta,

               Ruotsin kuningaskunnan puolesta,

               Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan puolesta ja

               Euroopan unionin puolesta

               Liite 2

               Yhteinen julistus

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden edustajat vahvistivat, että Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn, ______ 2019 allekirjoitetun pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, teksti on varmennettava muilla kielillä joko kirjeenvaihtona ennen pöytäkirjan allekirjoittamista tai sekakomitean päätöksellä pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.

               Edustajat vahvistivat myös, että ilmaisu ”muut kielet” yhteisissä julistuksissa, jotka muodostavat osan Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitettua lentoliikennesopimusta sekä Amerikan yhdysvaltojen ja  Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamaa, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevaa pöytäkirjaa, kattaa Euroopan unioniin liittyvien jäsenvaltioiden kielet.

               Tämä yhteinen julistus on pöytäkirjan erottamaton osa.

               Amerikan yhdysvaltojen puolesta:

                     Euroopan unionin

               ja sen jäsenvaltioiden puolesta: