Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0165

Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta  /* KOM/2009/0165 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 8.4.2009KOM(2009) 165 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, soveltamista tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuontia koskevassa menettelyssä. |Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. |Voimassa olevat aiemmat säännökset Komission asetus (EY) N:o 1129/2008 väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa |Yhdenmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi |Intressitahojen kuuleminen |Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti jo ollut tilaisuus puolustaa etujaan tutkimuksen aikana. |Asiantuntijatiedon käyttö |Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. |3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio pani 16. helmikuuta 2008 vireille tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn. Komissio otti tässä tuonnissa käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin asetuksella (EY) N:o 1129/2006. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin. Polkumyynnin osalta todettiin, että kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, oli jättänyt ilmoittamatta olennaista tietoa tutkimuksen aikana. Sen vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti heidän yksilöllistä käsittelyä koskeva pyyntönsä hylättiin. Toinen vientiä harjoittava tuottaja, jolle ei ollut myönnetty yksilöllistä kohtelua alustavassa vaiheessa, onnistui selventämään johtajistonsa koostumuksen ja heidän äänioikeutensa ja siten osoittamaan, että valtio ei puuttunut sen asioihin merkittävästi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Sen vuoksi kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettiin paljoustulli. Muilta osin tutkimuksessa vahvistetaan alustavat päätelmät mutta tehdään samalla joitakin muutoksia polkumyyntimarginaaleja ja vahinkomarginaaleja sekä siten myös tulleja koskeviin laskelmiin. Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen ehdotuksen asetukseksi, joka olisi julkaistava viimeistään 13. toukokuuta 2009. |Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. |Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei siksi sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotuksessa noudatetaan suhteellisuusperiaatetta seuraavista syistä: |Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. |Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavista syistä: Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. |4. Talousarviovaikutukset |Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1. MENETTELY1.1. Väliaikaiset toimenpiteet(1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1129/2008[2], jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa.(2) Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Eurostress Information Service (ESIS) oli tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 57 prosenttia esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen kokonaistuotannosta yhteisössä.(3) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.1.2. Menettelyn jatko(4) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, useat intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Osapuolia, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, kuultiin. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.(5) Komissio jatkoi tutkimustaan yhteisön etua koskevien näkökantojen osalta ja analysoi kyselylomakevastauksen sisältämät tiedot, jotka oli saatu eräiltä yhteisössä toimivilta käyttäjiltä väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.(6) Seuraavien käyttäjäyritysten toimitiloihin tehtiin neljä ylimääräistä tarkastuskäyntiä:-  Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt, Espanja-  Group Pacadar SA, Madrid, Espanja-  Strongforce Engineering PLC, Dartford, Yhdistynyt kuningaskunta-  Hanson Building Products Limited, Somercotes, Yhdistynyt kuningaskunta(7) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevan esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.(8) Asianomaisten osapuolten esittämiä suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin ja päätelmiä on tarvittaessa muutettu niiden perusteella.2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE2.1. Tarkasteltavana oleva tuote(9) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että tietyntyyppinen 19 langasta koostuva säikeislanka olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska kyseistä tuotelajia käytetään vain hyvin erityisiin käyttötarkoituksiin, eikä sitä voida käyttää betonin raudoitukseen, ripustus- tai kannatuselementteihin taikka vinoköysisiltoihin, jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen pääasialliset käyttötarkoitukset, ja koska sitä ei valmisteta yhteisössä. Yhteisön tuotannonalaa kuultiin ja se vahvisti, että kuvailtu tuote eli 19 langasta koostuva säikeislanka ja sen lisäksi useammasta kuin 19 langasta koostuva säikeislanka ei ole tarkasteltavana oleva tuote. Näin ollen väite hyväksytään ja 19:stä tai useammasta langasta koostuvat säikeislangat jätetään tarkastelun ulkopuolelle.(10) Koska muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14–20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.3. POLKUMYYNTI3.1. Markkinatalouskohtelu(11) Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti alustavat päätelmät markkinatalouskohtelun määrittämisestä ja väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset 1–3 täyttyvät.(12) Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin vaatimuksen 1 osalta, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan sähkökustannukset, jotka ovat merkittävä osa valmistuskustannuksista, eivät olleet luotettavia. Oli havaittu, että sähkökustannukset laskutettiin selvitystilassa olevan kolmannen yhtiön kautta (sen sijaan, että sähköntoimittaja olisi laskuttanut suoraan). Selityksenä oli, että selvitystilassa olevan yhtiön, joka alun perin omisti tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytetyt tuotantotilat, mutta joka oli sittemmin asetettu selvitystilaan, katsottiin edelleen omistavan osan tiloista. Sen vuoksi sähköyhtiö laskutti kaikesta sähkönkulutuksesta selvitystilassa olevaa yhtiötä, joka laskutti edelleen asianomaista vientiä harjoittavaa tuottajaa.(13) Saatiin kuitenkin selville, että vientiä harjoittava tuottaja osti tuotantotilat tutkimusajanjakson aikana vuonna 2007 ja että se oli ainakin osan tutkimusajanjaksoa tuotantotilojen laillinen omistaja. Lisäksi ilmoitetut määrät eivät täsmänneet vientiä harjoittavan tuottajan kirjanpidon kanssa. Lisäksi sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet oli annettu tiedoksi, yhtiö ei toimittanut tietoja tai todisteita, jotka olisivat osoittaneet sähkökustannusten luotettavuuden ja olisivat näin ollen voineet muuttaa alustavia päätelmiä tältä osin.(14) Sama vientiä harjoittava tuottaja väitti edelleen, että sen toimiluvan lyhytaikaisuus ei merkitse merkittävää valtion puuttumista perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 1 mukaisesti, kuten markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa havaittiin. Tältä osin todetaan, että toimiluvan lyhytaikaisuuden todettiin haittaavan pitkäaikaisten liiketoimintapäätösten tekemistä ja suunnittelua. Erityisesti havaittiin, että vastaavassa tilanteessa olevat yritykset yleensä hyötyivät toimiluvista, joiden kesto oli huomattavasti pidempi. Sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet oli annettu tiedoksi, selvisi kuitenkin, että vientiä harjoittavan tuottajan toimiluvan ajallinen rajoitus oli pelkkä muodollisuus, eikä voitu enää katsoa sen haittaavan pitkäaikaisten liiketoimintapäätösten tekemistä ja suunnittelua.(15) Edellä kuvatun perusteella todettiin tässä nimenomaisessa tapauksessa, että toimiluvan kestoa ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 1 mukaisena merkittävänä valtion puuttumisena, ja vientiä harjoittavan tuottajan väitteet hyväksyttiin. Alustavia päätelmiä muutettiin vastaavasti.(16) Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja kiisti myös päätelmät, joiden mukaan se ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 2 mukaista edellytystä siitä, että yrityksellä on oltava yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Todetaan, että markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa paljastui, että merkittävä uusiutuva laina oli kirjattu väärin. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämä päätelmä ei vastannut totuutta, se ei toimittanut vakuuttavaa selitystä tai hyväksyttävää näyttöä väitteensä tueksi. Tästä syystä väite oli hylättävä.(17) Lopuksi sama vientiä harjoittava tuottaja väitti, että keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksessa 3 edellytetään. Vientiä harjoittava tuottaja kiisti erityisesti sen päätelmän, että se voisi lainata rahaa markkinakorkoa olennaisesti alhaisemmalla korolla. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai todisteita, jotka olisivat voineet muuttaa alustavia päätelmiä tältä osin, joten väite oli hylättävä.(18) Edellä esitetyn perusteella ja edellä johdanto-osan 14 kappaleessa kuvatuista päätelmistä huolimatta kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät vahvistetaan sellaisina kuin ne on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 35 kappaleessa.(19) Koska markkinatalouskohtelun määrittelyn osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25–36 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.3.2. Yksilöllinen kohtelu(20) Vientiä harjoittava tuottaja, jolle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, väitti, että sen päätöksenteko oli riittävästi valtiosta riippumatonta perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.(21) Väitteensä tueksi vientiä harjoittava tuottaja kykeni selventämään yhtiön hallituksen koostumuksen ja osakkeenomistajien äänioikeuden. Vientiä harjoittava tuottaja osoitti siten, että se oli riittävästi riippumaton mahdollisesta valtion puuttumisesta sen hinnoitteluun perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Sen lisäksi vientiä harjoittava tuottaja osoitti, kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, että sen toimiluvan kestoa ei voida pitää merkittävänä valtion puuttumisena. Koska kyseinen vientiä harjoittava tuottaja täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset, olisi tämän seurauksena laskettava yksilöllinen lopullinen tulli, jota sovelletaan sen tuottamiin ja viemiin tuotteisiin.(22) Niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille yksilöllinen kohtelu myönnettiin, väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatujen tietojen mukaan kyseisten yritysten avainhenkilöt olivat valtion elinten jäseniä perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Molemmat yritykset jättivät tämän tiedon ilmoittamatta markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua hakiessaan.(23) Katsottiin, että kyseisen tiedon ilmoittamatta jättäminen oli harhaanjohtavaa perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja että niiden markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevissa hakemuksissa antamat tiedot olisi jätettävä huomioon ottamatta. Kyseisille yrityksille annettiin mahdollisuus tarjota lisäselvityksiä perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseiset yritykset eivät kuitenkaan toimittaneet tyydyttäviä selityksiä. Tällä perusteella yksilöllinen kohtelu evättiin edellä mainituilta yrityksiltä.(24) Kolmannen yrityksen osalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, yhteisön tuotannonala kyseenalaisti sen, oliko se itse asiassa kokonaan ulkomaalaisessa omistuksessa oleva yhtiö ja täyttikö se sen vuoksi perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa asetetut vaatimukset. Kaikki olennaiset maksut ja tilisiirrot yhtiön hankkimisen ajalta voitiin kuitenkin todentaa ja täsmäyttää tutkimuksen aikana, ja näin voitiin osoittaa, että yhtiö oli kokonaan ulkomaisessa omistuksessa. Tästä syystä väite oli hylättävä.4. NORMAALIARVO4.1. Vertailumaa(25) Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että vertailumaan valinta ei ollut asianmukainen. Väitettiin, että erityisesti sen vuoksi, että Turkin markkinoilla oli vain yksi esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuottaja, kilpailun taso Turkissa ei ole riittävä kyseisen tuottajan tietojen normaaliarvon perustaksi.(26) Kyseiset osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet asiasta uutta näyttöä, vaan ainoastaan esittivät uudelleen ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esittämänsä väitteet. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan, vaikka Turkissa onkin vain yksi tuottaja, Turkkiin suuntautuva tuonti on merkittävää ja se kattaa yli puolet kokonaismarkkinoista. Tämän vuoksi ja kun otetaan huomioon, että muista mahdollisista vertailumaiden yrityksistä yksikään ei tehnyt yhteistyötä tämän tutkimuksen kanssa, vahvistetaan, että Turkkia voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuna soveltuvana vertailumaana.(27) Koska vertailumaan määrittämisen osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40–45 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.4.2. Menetelmä normaaliarvon laskemiseksi(28) Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että käytetty normaaliarvo ei ollut asianmukainen, koska useimpien tuotelajien kohdalla normaaliarvo muodostettiin turkkilaisen tuottajan tuotantokustannusten perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa esitetään. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kiinalaisten viejien viemien tuotelajien normaaliarvo olisi pitänyt muodostaa kiinalaisten viejien tuotantokustannusten perusteella.(29) Todetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa nimenomaisesti säädetään, että normaaliarvo määritetään markkinatalousmaassa käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Näin ollen se, että normaaliarvo määritettiin laskennallisten arvojen perusteella, ei oikeuta päättelemään, että käytetyt arvot eivät olisi olleet asianmukaisia. Todetaan, että kyseiselle viejälle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, joten sen viemiin malleihin liittyviä kustannuksia ei pidetty luotettavina. Vertailumaan valinnan tarkoituksena on vahvistaa luotettavat kustannukset ja hinnat, jotka perustuvat asianmukaisesta vertailumaasta kerättyihin tietoihin. Koska on todettu, että Turkki oli asianmukainen valinta, ei ollut perusteita katsoa, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvät kustannukset eivät olisi olleet luotettavia tai asianmukaisia.(30) Vientiä harjoittava tuottaja ei esittänyt erityisiä perusteita (edellä 25 kappaleessa mainittujen lisäksi), miksi vertailumaan valinta ei olisi ollut asianmukainen, ja erityisesti sille, miksi se katsoo, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tuottamat ja myymät tuotelajit ja vertailumaan tuottajan tuottamat ja myymät tuotelajit eivät olisi vertailukelpoisia. Näin ollen väitteet oli hylättävä.(31) Koska normaaliarvon laskemiseksi käytettävän menetelmän osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46–50 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.4.3. Vientihinta(32) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa tarkoitettu vientiä harjoittava tuottaja, joka harjoitti vientiä siihen etuyhteydessä olevan yhteisön tuojan kautta, väitti, että vientihinnan määrittämisessä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti olisi pitänyt käyttää etuyhteydessä olevan tuojan esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen yhteisöön jälleenmyynnistä saamia todellisia voittoja.(33) On huomattava, että etuyhteydessä olevien osapuolten välisiä myyntihintoja pidetään epäluotettavina myyjän ja ostajan välisen suhteen vuoksi. Näin ollen jälleenmyynnistä saatavaa voittomarginaalia on myös pidettävä epäluotettavana. Vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut näyttöä siitä, että siihen etuyhteydessä olevan tuojan voittomarginaali olisi kuitenkin luotettava. Tästä syystä väite oli hylättävä.(34) Todetaan, että edellä kappaleessa 32 mainitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua edellä 22 ja 23 kappaleessa esitetyillä perusteilla, ja koska sen polkumyyntimarginaali määritettiin sen vuoksi jäljempänä kohdassa 41 kuvatulla menetelmällä, kysymys siitä, mitä menetelmää käytetään kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa määritettäessä, on menettänyt merkityksensä.(35) Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, yhteisön tuotannonala kyseenalaisti ilmoitetun vientihinnan luotettavuuden. Väitettiin, että tutkimusajanjakson alhainen vientimäärä ja erityiset olosuhteet (erityisesti se, ettei viedyllä tuotteella ollut vaadittua vastaavuuden tunnustamisesta annettua todistusta) viittaisivat suhteeseen tuojan ja vientiä harjoittavan tuottajan välillä, ja että vastaavat vientihinnat olisi sen vuoksi jätettävä huomiotta. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt toimittamaan näyttöä väitteensä tueksi. Tutkimuksessa ei myöskään havaittu mitään suhdetta vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydettömän tuojan välillä. Tästä syystä väite oli hylättävä.(36) Koska vientihinnan määrittelyn osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.4.4. Vertailu(37) Koska normaaliarvon ja vientihinnan vertailun osalta ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 ja 54 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.5. POLKUMYYNTIMARGINAALIT5.1. Yhteistyössä toimineet tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu(38) Niiden yritysten osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.(39) Lopullinen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraava:Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8 % |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8 % |5.2. Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat(40) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, yhteistyötä ei juuri ollut.(41) Tämän vuoksi katsottiin asianmukaiseksi määrittää koko maata koskeva polkumyynti niiden yhtiöiden toimittamien tietojen perusteella, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.(42) Edellä esitetyn perusteella kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 50,0 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.6. VAHINKO6.1. Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonalan määrittely(43) Koska huomautuksia tuotannon ja yhteisön tuotannonalan määritelmästä ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60–63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.6.2. Yhteisön kulutus(44) Koska huomautuksia yhteisön kulutuksesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64–66 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.6.3. Tuonti Kiinasta yhteisöön(45) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta on samansuuruinen kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta. Tältä osin komission päätelmät, jotka perustuivat Eurostatin tilastoihin Kiinan tuonnin hinnoista ja yhteisöstä saatuihin tarkistettuihin tietoihin, osoittivat väitteen vääräksi. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.(46) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–70 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.6.4. Yhteisön tuotannonalan tilanne(47) Yksi käyttäjistä väitti, että yhteisön tuotannonalan keskihinnat vuosina 2004 ja 2005 olivat korkeammat kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt, joten ne olivat virheellisiä. Tämän väitteen osalta on korostettava, että käsiteltävänä olevat päätelmät ovat tuloksena EU-tasoisesta eikä alueellisesta tai kansallisesta tutkimuksesta. Koska asianomainen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi, se oli hylättävä.(48) Koska muita huomautuksia yhteisön tuotannonalan tilanteesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71–91 kappaleessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, vahvistetaan.7. SYY-YHTEYS7.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset(49) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan tuonnin markkinaosuus ei ollut riittävän suuri aiheuttaakseen yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 kappaleessa selkeästi esitetään, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän valtava 2 106 prosentin kasvu vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä, kyseisen tuonnin markkinaosuuden kasvu yhteisön markkinoilla 0,4 prosentista 8,2 prosenttiin vastaavana aikana sekä tutkimusajanjakson aikana todettu 18 prosentin alihinnoittelu tapahtuivat samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan taloustilanteen heikkenemisen kanssa.(50) Lisäksi siitä huolimatta, että pääasiallisen raaka-aineen eli valssilangan, joka muodostaa 75 prosenttia tuotantokuluista, hinta nousi, minkä olisi pitänyt vaikuttaa kaikkiin toimijoihin markkinoilla, keskihinta Kiinassa laski 45 prosentilla vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen päätellään, että kyseisestä tuonnista, jonka määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti vuodesta 2006 alkaen, johtuva paine vaikutti ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tämän vuoksi väite hylätään.(51) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92–94 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.7.2. Muiden tekijöiden vaikutukset(52) Eräät asianosaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui muista kolmansista maista saapuvasta tuonnista. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 ja 96 kappaleessa osoitetaan, tuonnin määrä muista kolmansista maista kasvoi 112 prosentilla vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Tällaisen tuonnin hinnat olivat kuitenkin huomattavasti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintoja korkeammat ja jopa yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat. Kyseinen tuonti ei siis ole voinut myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.(53) Kahden muun EU:n ulkopuolisen valtion, joilla on yhteensä 2,5 prosentin markkinaosuus, todettiin soveltavan hintoja, jotka alittavat Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat. Koska kyseinen tuonti oli kuitenkin suhteellisen vähäistä, sen ei voida katsoa olevan riittävä rikkomaan Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.(54) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95 ja 96 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.7.3. Otokseen valitun yhteisön tuotannonalan vientitulos(55) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui viennistä, jonka hinta alitti tuotantokustannukset. Vienti yhteisön ulkopuolisiin maihin oli vain noin 14 prosenttia yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksona. Kyseinen vienti kasvoi vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 16 prosenttia. Yhteisön tuottajien viennin yksikkömyyntihinta laski 8 prosenttia 715 eurosta tonnilta 660 euroon tonnilta vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98 kappaleessa selostetaan, ei voida olettaa, että nämä myynnit suoritettiin tuotantokustannukset alittavalla hinnalla, koska kustannukset ja hinnat vaihtelivat paljon yhtiöiden ja ajankohdan mukaan. Vientihinnan lasku johtui Kiinan viennin aiheuttamasta paineesta myös yhteisön tuotannonalan pääasiallisilla vientimarkkinoilla hinnankorotusten voimakkaan estymisen kautta.(56) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–99 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan edellä todetun perusteella vahvistaa.(57) Koska tuotantokustannusten noususta ja kilpailusta muiden yhteisön tuottajien taholta ei tehty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100–102 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.7.4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä(58) Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien muiden tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset; näin ollen sen perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun merkittävän vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.(59) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.(60) Koska muita asiaa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103 ja 104 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.8. YHTEISÖN ETU8.1. Yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien etu(61) Koska muita huomautuksia yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien edusta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105–111 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.8.2. Maahantuojien etu(62) Eräs asianomainen osapuoli, joka harjoittaa esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuontia Kiinasta, väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaa vakavasti tuojien tilanteeseen, koska ne eivät voi siirtää hinnankorotusta asiakkailleen.(63) Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojien tarkasteltavana olevan tuotteen voittomarginaali oli suhteellisen korkea. Koska lisäksi tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvien kustannusten osuus asiakkaiden kokonaiskustannuksista on pieni, tuottajat voinevat siirtää mahdollisen hinnannousun asiakkaille. Lisäksi niiden toimittajien kanssa tekemien sopimusten ehdot eivät estä tuojia vaihtamasta tarkasteltavana olevan tuotteen toimittajaa sellaisiin yrityksiin, joiden tullit ovat matalia tai joilla niitä ei ole, tai toisiin valtioihin kuten Thaimaahan tai Etelä-Afrikkaan. Tästä syystä tämä väite oli hylättävä.(64) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112–114 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.8.3. Käyttäjien etu(65) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaa vakavasti esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen käyttäjien tilanteeseen, koska ne eivät voi siirtää hinnankorotusta asiakkailleen.(66) Kuten edellä 4 ja 5 kappaleessa todetaan, väliaikaisten toimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia käyttäjäteollisuuden tilanteeseen tutkittiin lisää väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen suorittamalla ylimääräisiä paikan päällä tehtyjä tutkimuksia neljän käyttäjän toimitiloissa. Kyseiset neljä käyttäjää olivat välikäyttäjiä, jotka tuottavat ja toimittavat elementtejä betonin raudoitukseen, ripustus- ja kannatuselementteihin ja vinoköysisiltoihin.(67) Komission päätelmät osoittivat edustavimman käyttäjän osalta, jonka luona oli käyty, ja useimpia käyttötarkoituksia koskien, että tarkasteltavana oleva tuote edusti vain viittä prosenttia sen kaikista tuotantokustannuksista. Käyttäjien osalta osuus voi keskimäärin kuitenkin nousta 13 prosenttiin. Polkumyyntitullin vaikutukseksi niiden kustannuksiin arvioitiin olevan 0–6 prosenttia. Kuitenkin niiden loppukäyttäjien osalta (pääasiassa rakennusliikkeitä) polkumyyntitullin vaikutus on vähäinen ja joka tapauksessa alle 1 prosenttia niiden kaikista tuotantokustannuksista. Sen vuoksi niillä ei pitäisi olla vaikeuksia siirtää tullia asiakkaiden maksettavaksi. Tästä syystä tämä väite oli hylättävä.(68) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaa riittämättömään esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tarjontaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska sen markkinat ovat tuonnista riippuvaisia. Tältä osin on muistettava, että käsiteltävänä olevat päätelmät vahvistettiin EU:n tasolla eikä alueellisella tai yksittäisen valtion tasolla. Päätelmät osoittivat kuitenkin pelkästään Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoiden osalta, että tutkimuksen kohteena olleilla Yhdistyneen kuningaskunnan tuottajilla on paljon varakapasiteettia markkinoiden tyydyttämiseksi. Lisäksi yhteisön tuotannonalalla on kokonaisuutena riittävästi varakapasiteettia koko EU:n kulutuksen tyydyttämiseksi. Tästä syystä tämä väite oli hylättävä.(69) Eräät asianomaiset osapuolet esittivät väitteen kartellin olemassaolosta yhteisön esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuotannonalalla. Tältä osin todetaan, että komissio antoi väitetiedoksiannon lokakuussa 2008 usealle jänneterästä toimittavalle yritykselle. Komissio ei ole kuitenkaan tehnyt lopullista päätöstä asiassa. Väitetiedoksiannon lähettäminen ei mitenkään ennakoi lopullista tulosta. Jos osoitetaan, että yhteisön markkinoilla on ollut kartelli, toimenpiteitä voidaan tarpeen vaatiessa tarkistaa.(70) Koska tältä osin ei tehty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115–117 kappaleessa olevat päätelmät voidaan vahvistaa.8.4. Yhteisön etua koskevat päätelmät(71) Ottaen huomioon yhteisön etua koskevien näkökohtien lisätutkimuksen tulokset, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.9. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET9.1. Vahingon korjaava taso(72) Useat asianomaiset osapuolet kiistivät alustavat päätelmät siitä, että 8,5 prosentin voittomarginaali olisi se marginaali, jonka tämäntyyppinen tuotannonala voisi kohtuudella odottaa saavuttavansa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa tällä sektorilla.(73) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että vuoden 2005 kannattavuutta ei olisi otettava huomioon yhteisön tuotannonalan voittomarginaalia laskettaessa, koska vuosi 2005 oli kyseisellä sektorilla poikkeuksellisen menestyksekäs. Asian todettiin olevan näin tässä tapauksessa, mistä syystä väite hyväksyttiin. Sen vuoksi vahingon korjaavan tason laskemisessa käytettiin vuonna 2004 saavutettua 6,2 prosentin voittomarginaalia. Kyseisenä vuonna Kiinasta tuodut määrät eivät olleet merkittäviä ja hinnat olivat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalalla keskimäärin.(74) Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.(75) Eräs asianomainen osapuoli väitti, että viitehinnan alittavuuden marginaalin painotettu keskiarvo olisi laskettava painottaen kunkin yhteisön tuotannonalan myymän tuotelajin määrää. Vakiintuneen käytännön mukaisesti viitehinnan alittavuuden marginaalin painotettu keskiarvo lasketaan painottaen kunkin tuotelajin CIF-vientiarvoa. Tämän laskutavan perustana on, että näin laskettu tulli johtaisi yhtiön myyntiin tutkimusajanjaksona sovellettuna siihen, ettei viitehintaa alitettaisi, eli hinta ei aiheuttaisi vahinkoa. Asia ei olisi näin, jos painotettaisiin kunkin yhteisön tuotannonalan myymän tuotelajin määrää, kuten väitteessä esitetään.(76) Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, kuten edellä johdanto-osan 24 kappaleessa mainitaan, vahingon korjaavaa taso laskettiin uudelleen, koska alustavissa laskelmissa oli virhe. Tuloksena vahingon korjaava tason määräksi tuli alle kaksi prosenttia, jonka katsottiin olevan vähimmäistasoa. Sen vuoksi kyseisen yrityksen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei olisi sovellettava tullia.(77) Koska muita huomautuksia vahingon korjaavasta tasosta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119–122 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.(78) Koko maata koskevaa vahingon korjaava taso laskettiin uudelleen niiden yritysten toimittamien tietojen perusteella, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.9.2. Tullien laji ja taso(79) Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön tasolla, joka on riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia.(80) Lopullisten polkumyyntitullien määrät ovat seuraavat:Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahingon korjaava marginaali | Lopullinen polkumyyntitulli |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8 % | 0 % | 0 % |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8 % | 31,1 % | 31,1 % |Kaikki muut yritykset | 50,0 % | 46,2 % | 46,2 % |(81) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien mainittujen yritysten tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.(82) Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle[3], ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.9.3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen(83) Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen (EY) N:o 1129/2008 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti. Johdanto-osan 9 kappaleen mukaisesti tuotemääritelmän ulkopuolelle jätettyjen tuotteiden vakuutena olevat väliaikaiset määrät olisi vapautettava.9.4. Erityiset seurantatoimet(84) Vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiä toimenpiteitä ovat muun muassa seuraavat:(85) Sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.(86) Jos niiden yritysten, joihin sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.10. Sitoumukset(87) Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella oli tarkoitus suositella lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, yksi vientiä harjoittava tuottaja, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, tarjosi hintasitoumuksen perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.(88) Tarjousta tutkittiin ja todettiin, että tutkimusajanjakson aikana tuotteen hinnat vaihtelivat erittäin paljon, toisin sanoen saman tuoteluokan alimman ja korkeimman myyntihinnan ero EU:ssa saattoi vaihdella jopa 46 prosenttia mainitun yrityksen osalta. Yhteisön tuotannonalalla todettiin lisäksi merkittäviä myyntihintojen vaihteluja tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi tuote ei sovellu kiinteään hintasitoumukseen. Yritys esitti, että vähimmäishinta olisi sidottava indeksiin raaka-aineen eli teräslangan hintakehityksen perusteella. Koska julkisesti ei kuitenkaan ole saatavilla hintatietoja tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineesta ja koska verrattavissa olevan raaka-aineen eli verkkoteräslangan hintakehitys on päinvastainen, yhteisössä myytävän lopputuotteen ja tärkeimmän raaka-aineen hinnan välistä korrelaatiota ei voitu vahvistaa. Hintasitoumusta pidetään epäkäytännöllisenä perusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska se ei poistaisi todetun polkumyynnin vahingollista vaikutusta.(89) Tuotteesta on lisäksi lukuisia erilaisia tyyppejä. Helpottaakseen tutkimuksen yhteydessä vaadittua raportointia yritys yksinkertaisti tuotteen luokitusperusteita ja onnistui ryhmittelemään tuotetut ja myydyt tuotelajit. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että yritys tuotti ja myi useita lanka- ja säikeislankatyyppejä EU:hun tutkimusajanjakson aikana. Rajoittaakseen riskiä eri tuotelajien välisestä ristiinkompensoinnista yritys tarjoutui noudattamaan kolmea vähimmäistuontihintaa, yhtä langoille ja kahta säikeislangoille läpimitan perusteella. Johdanto-osan kappaleessa 88 kuvatuista syistä kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamaa sitoumusta ei kuitenkaan voitu hyväksyä.11. Nimenmuutos(90) Yksi asianomainen vientiä harjoittava tuottaja, Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag, vaihtoi nimeä tutkimusajanjakson jälkeen tämän tutkimuksen aikana ja on nyt nimeltään Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Nimenmuutos ei merkitse merkittävää muutosta, jolla olisi vaikutusta tähän tutkimukseen, ja sen vuoksi todetaan, että yritystä Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag koskevia lopullisia päätelmiä sovelletaan yritykseen Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuonnissa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja, sinkillä pinnoitettuja seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja ja pinnoitettuja tai pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja säikeislankoja, joissa on enintään 18 lankaa , vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex72171090, ex72172090, ex73121061, ex73121065 ja ex73121069 (Taric-koodit7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 ja 7312 10 69 91).2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao | 0 % | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1 % | A952 |Kaikki muut yritykset | 46,2 % | A999 |3. Edellä 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.2 artiklaKannetaan lopullisesti niiden väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät, joista säädetään väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1129/2008. Vapautetaan niille tavaroille, joita 1 artiklan 1 kohta ei koske, alustavasti vakuutena olevat määrät.3 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […]LIITE1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava yrityksen työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:1. Kauppalaskun kirjoittaneen yrityksen työntekijän nimi ja tehtävänimike.2. Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyn esi- ja jälkijännitetyn langan ja säikeislangan, [määrä], on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi), ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.Päiväys ja allekirjoitus”[1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] EUVL L 306, 15.11.2008, s. 5.[3] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.


|

52010PC0218

 Ehdotus: neuvoston asetus (EU) N:o ../2010 tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta (komission ja EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhdessä esittämä)  /* KOM/2010/0218 lopull. - NLE 2010/0118 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 6.5.2010KOM(2010)218 lopullinen2010/0118 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o ../2010tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisesta(komission ja EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhdessä esittämä)PERUSTELUT1.  Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1763/2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 895/2008, otetaan käyttöön tiettyjä rajoittavia toimenpiteitä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi yhteisen kannan 2004/694/YUTP mukaisesti.2.  Asetusta (EY) N:o 1763/2004 olisi mukautettava pakotekäytänteiden viimeaikaiseen kehitykseen, joka liittyy varojen jäädyttämistä koskevien säännösten muotoiluun, toimivaltaisista viranomaisista ilmoittamiseen, tiettyjen säännösten rikkomisesta johtuvaan vastuuvelvollisuuteen, henkilötietojen suojaan sekä unionin toimivaltaa koskevan artiklan tekstiin.3.  Selvyyden vuoksi artiklat, joita on muutettava, olisi julkaistava kokonaisuudessaan uudelleen.2010/0118 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o ../2010tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 1763/2004 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 215 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon lisätoimenpiteistä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi 11 päivänä lokakuuta 2004 vahvistetun neuvoston yhteisen kannan 2004/694/YUTP[1],ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen ehdotuksen,on kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua,sekä katsoo seuraavaa:4.  Tiettyjen rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotosta entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi 11 päivänä lokakuuta 2004 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1763/2004[2] säädetään yhteisen kannan 2004/694/YUTP mukaisesti sellaisten varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttämisestä, jotka kuuluvat tietyille entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille tai jotka ovat heidän omistuksessaan tai hallussaan.5.  Asetusta (EY) N:o 1763/2004 olisi mukautettava pakotekäytänteiden viimeaikaiseen kehitykseen, joka liittyy varojen jäädyttämistä koskevien säännösten muotoiluun, toimivaltaisista viranomaisista ilmoittamiseen, tiettyjen säännösten rikkomisesta johtuvaan vastuuvelvollisuuteen, henkilötietojen suojaan sekä unionin toimivaltaa koskevan artiklan tekstiin. Selvyyden vuoksi artiklat, joita on muutettava, olisi julkaistava kokonaisuudessaan uudelleen.6.  Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on vahvistettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa[3], varsinkin oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, omistusoikeutta ja henkilötietojen suojaa. Tätä asetusta olisi sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.7.  Tähän asetukseen perustuvassa luonnollisten henkilöiden henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[4] sekä yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY[5].8.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1763/2004 olisi muutettava,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1763/2004 seuraavasti:(1) Korvataan 1 artiklan 1 alakohta seuraavasti:”’varoilla’ tarkoitetaan rahoitusomaisuutta ja kaikenlaisia taloudellisia etuja, mukaan luettuina muun muassa seuraavat:a) käteisvarat, sekit, rahasaatavat, vekselit, maksumääräykset ja muut maksuvälineet;b) talletukset rahoituslaitoksissa tai muissa yhteisöissä, tileillä olevat rahavarat, velat ja velkasitoumukset;c) julkisesti ja yksityisesti myytävät arvopaperit ja joukkovelkakirjalainat, myös osakkeet ja osuudet, arvopaperitodistukset, velkakirjat, omat vekselit, optiotodistukset, velkasitoumukset, joihin liittyy vakuus, ja johdannaissopimukset;d) korot, osingot tai muu omaisuudesta saatava tai kertyvä tulo tai arvo;e) luotot, kuittausoikeudet, takaukset, suoritustakaukset tai muut rahoitussitoumukset;f) remburssit, konossementit ja kauppakirjat;g) varoihin tai rahoituslähteisiin liittyvää osuutta osoittavat asiakirjat;”.(2) Korvataan 2 artikla seuraavasti:”2 artikla1. Jäädytetään kaikki varat ja taloudelliset resurssit, jotka kuuluvat liitteessä I luetelluille, sotarikostuomioistuimen syytteeseen asettamille luonnollisille henkilöille tai jotka ovat heidän omistuksessaan, hallussaan tai määräysvallassaan.2. Mitään varoja tai taloudellisia resursseja ei saa suoraan tai välillisesti asettaa liitteessä I lueteltujen luonnollisten henkilöiden saataville tai hyödynnettäviksi.3. Kielletään tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden kiertäminen.4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetusta kiellosta ei seuraa minkäänlaista korvausvastuuta sellaisille luonnollisille henkilöille, oikeushenkilöille, yhteisöille tai elimille, jotka ovat asettaneet varoja tai taloudellisia resursseja saataville, jos ne eivät tienneet eikä niillä ollut perusteltua syytä epäillä, että niiden toiminta rikkoisi kyseistä kieltoa.”.(3) Korvataan 3 artikla seuraavasti:”3 artikla1. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, liitteessä II luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetut jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa luvan tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamiseen tai tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien asettamiseen saataville asianmukaisiksi katsominsa ehdoin ja todettuaan, että kyseiset varat tai taloudelliset resurssit:a) ovat tarpeen liitteessä I lueteltujen henkilöiden ja heidän huollettavinaan olevien perheenjäsenten perustarpeiden tyydyttämiseksi mukaan luettuina menot, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden hankinnasta, vuokrasta tai asuntolainasta, lääkkeistä ja sairaanhoidosta, veroista, vakuutusmaksuista ja julkisten palvelujen käytöstä;b) on tarkoitettu yksinomaan oikeudellisiin palveluihin liittyvien kohtuullisten palkkioiden maksamiseen ja näistä palveluista aiheutuneiden kulujen korvaamiseen;c) on tarkoitettu yksinomaan jäädytettyjen varojen tai jäädytettyjen taloudellisten resurssien tavanomaisesta säilyttämisestä tai hoidosta aiheutuvien palkkioiden tai palvelumaksujen maksamiseen; taid) ovat tarpeen poikkeuksellisia menoja varten edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio on ilmoittanut muille jäsenvaltioille ja komissiolle vähintään kaksi viikkoa ennen luvan antamista perusteet, joiden nojalla se katsoo, että erityinen lupa olisi annettava.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista 1 kohdan nojalla myönnetyistä luvista.”.(4) Korvataan 4 artikla seuraavasti:”4 artikla1. Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, liitteessä II luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetut jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia tiettyjen jäädytettyjen varojen tai taloudellisten resurssien vapauttamisen, jos seuraavat ehdot täyttyvät:a) varoihin tai taloudellisiin resursseihin kohdistuu tuomioistuimen, viranomaisen tai välimiesten ennen sitä päivää, jona 2 artiklassa tarkoitettu luonnollinen henkilö lisättiin liitteeseen I, perustama panttioikeus tai tuomioistuimen, viranomaisen tai välimiesten ennen kyseistä päivää antama ratkaisu;b) varoja tai taloudellisia resursseja käytetään yksinomaan kattamaan tällaisella panttioikeudella turvatut tai tällaisella ratkaisulla vahvistetut saatavat niiden lakien ja muiden säännösten asettamissa rajoissa, jotka koskevat sellaisten henkilöiden oikeuksia, joilla on tällaisia saatavia;c) panttioikeutta ei ole vahvistettu tai ratkaisua ei ole annettu liitteessä I mainitun henkilön, yhteisön tai elimen eduksi;d) panttioikeuden tai ratkaisun tunnustaminen ei ole kyseisen jäsenvaltion oikeusjärjestyksen perusteiden vastaista.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikista 1 kohdan nojalla myönnetyistä luvista.”.(5) Korvataan 6 artikla seuraavasti:”6 artiklaEdellä oleva 2 artiklan 2 kohta ei estä unionissa olevia rahoitus- tai luottolaitoksia hyvittämästä jäädytettyjä tilejä, kun ne saavat luettelossa mainitun luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, yhteisön tai elimen tilille siirrettyjä varoja edellyttäen, että myös kaikki näille tileille lisättävät varat jäädytetään. Rahoitus- tai luottolaitoksen on viipymättä ilmoitettava näistä tilitapahtumista toimivaltaisille viranomaisille.”.(6) Korvataan 7 artikla seuraavasti:”7 artikla1. Luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden, yhteisöjen ja elinten on, tämän kuitenkaan rajoittamatta ilmoitusvelvollisuutta, salassapitovelvollisuutta ja ammattisalaisuutta koskevien sääntöjen soveltamista,a) toimitettava välittömästi kaikki tämän asetuksen noudattamista edistävät tiedot, kuten 2 artiklan mukaisesti jäädytetyt tilit ja määrät, liitteessä II luetelluilla verkkosivuilla ilmoitetuille asuin- tai sijaintijäsenvaltionsa toimivaltaisille viranomaisille sekä toimitettava nämä tiedot joko suoraan tai välillisesti komissiolle; jab) toimittava yhteistyössä liitteessä II luetelluilla verkkosivuilla ilmoitettujen toimivaltaisten viranomaisten kanssa näiden tietojen tarkistamisessa.2. Tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tai vastaanotettuja tietoja käytetään vain niihin tarkoituksiin, joita varten ne on toimitettu tai vastaanotettu.”.(7) Lisätään 10 a artikla seuraavasti:”10 a artikla1. Komissio käsittelee henkilötietoja suorittaakseen tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä. Näihin tehtäviin kuuluvat seuraavat:a) tämän asetuksen liitteen I muutosten valmistelu;b) liitteen I sisällyttäminen komission verkkosivuilla olevaan elektroniseen konsolidoituun luetteloon[6] EU:n taloudellisten seuraamusten kohteena olevista henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä;c) luetteloon ottamisen perusteita koskevien tietojen käsittely; jad) tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden vaikutusta koskevien tietojen käsittely, esimerkiksi jäädytettyjen varojen arvoa ja toimivaltaisten viranomaisten myöntämiä lupia koskevat tiedot.2. Liitteeseen I sisältyvät ainoastaan seuraavat tiedot luettelossa olevista luonnollisista henkilöistä:a) sukunimi ja etunimet, myös mahdolliset peitenimet ja arvonimet;b) syntymäaika ja -paikka;c) kansalaisuus;d) passin ja henkilökortin numero;e) vero- ja sosiaaliturvatunnukset;f) sukupuoli;g) osoite tai muut oleskelupaikkaa koskevat tiedot;h) toimi tai ammatti;i) 5 artiklan ii alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä.3. Liite I voi sisältää tietoja myös luettelossa mainittujen henkilöiden perheenjäsenistä mutta vain siinä tapauksessa, että kyseiset tiedot ovat tarpeen luettelossa mainitun luonnollisen henkilön henkilöllisyyden toteamiseksi.4. Komissio voi käsitellä luettelossa olevien luonnollisten henkilöiden tekemiin rikoksiin ja heille annettuihin tuomioihin tai kyseisiä henkilöitä koskeviin turvatoimenpiteisiin liittyviä tietoja vain siinä määrin kuin kyseinen käsittely on tarpeen perustelujen valmistelemiseksi ja kyseisen luonnollisen henkilön esittämien näkemysten tarkastelemiseksi edellyttäen, että noudatetaan asianmukaisia erityisiä suojatoimia. Kyseisiä tietoja ei julkisteta eikä vaihdeta.5. Liitteessä II mainittu komission yksikkö nimetään tätä asetusta varten asetuksen (EY) N:o 45/2001 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuksi ”rekisterinpitäjäksi”, jotta voidaan varmistaa, että kyseiset luonnolliset henkilöt voivat käyttää asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisia oikeuksiaan.”.(8) Lisätään 11 a artikla seuraavasti:”11 a artikla1. Jäsenvaltioiden on nimettävä 3, 4 ja 7 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset ja annettava niitä koskevat tiedot liitteessä II luetelluilla verkkosivuilla. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista liitteessä II lueteltuihin verkkosivujensa osoitteisiin liittyvistä muutoksista ennen kyseisten muutosten voimaantuloa.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimivaltaiset viranomaisensa ja niiden yhteystiedot viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2010 sekä ilmoitettava komissiolle niitä koskevat myöhemmät muutokset viipymättä.”.(9) Korvataan 12 artikla seuraavasti:”12 artiklaTätä asetusta sovelletaan:a) unionin alueella sen ilmatila mukaan luettuna;b) jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa;c) unionin alueella tai sen ulkopuolella olevaan jäsenvaltion kansalaiseen;d) oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti;e) oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, jonka harjoittama liiketoiminta tapahtuu kokonaan tai osittain unionin alueella.”.(10) Korvataan liite II tämän asetuksen liitteellä.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […]LIITE”LIITE IIVerkkosivut 3, 4 ja 7 artiklassa tarkoitettuja toimivaltaisia viranomaisia koskevien tietojen hakua varten sekä osoite Euroopan komissiolle toimitettavia ilmoituksia varten(jäsenvaltiot täydentävät)BELGIABULGARIATŠEKKITANSKASAKSAVIROIRLANTIKREIKKAESPANJARANSKAITALIAKYPROSLATVIALIETTUALUXEMBURGUNKARIMALTAALANKOMAATITÄVALTAPUOLAPORTUGALIROMANIASLOVENIASLOVAKIASUOMIRUOTSIYHDISTYNYT KUNINGASKUNTAOsoite Euroopan komissiolle toimitettavia ilmoituksia varten:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A2. Crisis Response and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 Brussels (Belgium)Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.euPuhelin: (+32-2) 295 55 85Faksi: (+32-2) 299 08 73”[1] EUVL L 315, 14.10.2004, s. 52.[2] EUVL L 315, 14.10.2004, s. 14.[3] EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.[4] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.[5] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/list/consol-list.htm


Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyille jalostetuille maataloustuotteille tietyistä yhteisön tariffikiintiöistä vuonna 1995 neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1416/95 annettujen myönnytysten uusimisesta vuodeksi 1998


Avis juridique important

|

51994PC0636

Ehdotus neuvoston asetukseksi tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta kahdeksannen kerran

Virallinen lehti nro C 048 , 25/02/1995 s. 0006

Ehdotus neuvoston asetukseksi tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta kahdeksannen kerran (95/C 48/06) KOM(94) 636 lopull. - 95/0017(CNS)(Komission antama 19 päivänä tammikunta 1995)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKAottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettäyhteisen maatalouspolitiikan uudistuksessa maan viljelykäytöstä poistaminen, joka on tärkein tekijä maatalousmarkkinoiden tasapainottamisessa, voidaan toteuttaa joko sitovana kesannoimisena neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o . . ./94, mukaisesti myönnettyjä korvauksia vastaan, tai ympäristönsuojeluksellisista syistä ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 (2) mukaisesti tai viljelymaiden metsittämiseksi maatalouden metsänhoitotoimenpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/92 (3) mukaisesti,mahdollisuus istuttaa metsää tai käyttää maata ympäristönsuojeluksellisiin tarkoituksiin on peltokasvien viljelijöille sopivin vaihtoehto viljelykäytöstä poistettavalle maalle, yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen ja sen liitännäistoimenpiteiden välisen yhteyden varmistamiseksi mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla, tuottajat, jotka osallistuvat liitännäisjärjestelmään, ovat jo edistäneet ylituotannon vähentämistä osallistumalla asetuksissa (ETY) N:o 2078/92 ja (ETY) N:o 2080/92 säädettyihin erityistoimenpiteisiin; tätä osallistumista voidaan rohkaista tietyin edellytyksin, erityisesti korvauksen osalta, merkitsemällä kirjanpitoon asetuksella (ETY) N:o 1765/92 käyttöön otetun sitovan kesannoimisen osalta tällä tavoin käytetty maa, jaasetuksen (ETY) N:o 1765/92 mukaisesti kesannoitu maa voidaan lisäksi ottaa käyttöön muuhun tarkoitukseen kuin ravinnon tuotantoon ja erityisesti lyhyen kasvukauden puiden ja pensaiden viljelykseen; tämä tuotanto tarjoaa tietyillä alueilla ympäristönsuojelun kannalta suotuisia näkymiä; kansallisten viranomaisten olisi sallittava näiden käyttötapojen suosiminen tarvittavien investointien rahoituskustannukset osittain kattavilla tukijärjestelmillä,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Muutetaan asetusta (ETY) N:o 1765/92 seuraavasti:1. Lisätään 7 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:"Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaisesti kesannoidut alueet sekä asetuksen (ETY) N:o 2080/92 mukaisesti metsitetyt alueet voidaan merkitä kirjanpitoon 1 kohdassa tarkoitetun kesannointivelvoitteen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan soveltamista. Kuitenkin,- edellä tarkoitetut alueet eivät saa 5 kohdassa säädettyä korvausta,- asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaisesti toteutetusta kesannoinnista aiheutuvan tulonmenetyksen korvaus tai asetuksen (ETY) N:o 2080/92 3 artiklan c alakohdassa tarkoitettu tulonmenetyksen korvaus on rajoitettu kyseisten alueiden osalta tämän artiklan 5 kohdassa tälle maalle säädetyn korvauksen suuruiseksi enimmäismääräksi."2. Lisätään 7 artiklan 4 kohtaan alakohta seuraavasti:"Jäsenvaltioiden sallitaan ottaa käyttöön kansallinen tukijärjestelmä tuottajille tiettyjen biomassan tuotantoa varten istutettujen monivuotisten kasvien istutuksesta aiheutuneiden kustannusten kattamiseksi; tuki ei saa ylittää kyseiselle maalle enintään viideltä vuodelta maksettavan korvauksen määrää vastaavasta pääomasta maksettavia korkoja."2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Edellä 1 artiklan toista alakohtaa sovelletaan kuitenkin markkinointivuonna 1994/95.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL N:o L 181, 1.7.1992, s. 17(2) EYVL N:o L 215, 30.7.1992, s. 85(3) EYVL N:o L 215, 30.7.1992, s. 96


Avis juridique important

|

51998PC0158(01)

Ehdotus Neuvoston asetus (EY) vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1766/92 muuttamisesta ja tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 kumoamisesta  /* KOM/98/0158 lopull. - CNS 98/0107 */

Virallinen lehti nro C 170 , 04/06/1998 s. 0001

98/0107 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o . . .annettu . . .vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1766/92 muuttamisesta ja tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista annetun asetuksen (ETY) N:o 2731/75 kumoamisesta (98/C 170/01)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettämarkkinoiden tasapaino on parantunut huomattavasti vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen jälkeen,vuonna 1992 tiettyjen peltokasvien viljelijöille käyttöön otetun tukijärjestelmän mukainen maan viljelykäytöstä poistaminen on interventiohinnan alentamisen ohella auttanut pitämään tuotannon kurissa, ja hinnan kilpailukyvyn paraneminen on mahdollistanut huomattavien lisäviljamäärien käytön kotimaan markkinoilla, pääasiassa eläinten rehuksi,jollei peltokasvien tukijärjestelmän mukaisten pinta-alatukien korotuksista, sellaisena kuin niistä on säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o . . . ./. . muuta johdu, vuoden 1992 uudistuksen tehostamiseksi hinnan kilpailukykyä olisi vahvistettava leikkaamalla interventiohintaa lisää tuomalla se kerralla turvaverkkotasolle,interventio ei saisi enää olla merkittävä tekijä sisämarkkinoilla; intervention uuden aseman vuoksi kuukausikorvausjärjestelmä olisi lopetettava,vakiolaatua koskevilla säännöksillä ei ole enää käytännön merkitystä, ja ne olisi sen vuoksi poistettava,muun kuin viljatärkkelyksen hintaa ja korvausjärjestelyjä on aina hallinnoitu viljan yhteisellä markkinajärjestelyllä, ja sen vuoksi korvausjärjestelyjen mukautusten olisi noudatettava viljoille toteutettavia toimenpiteitä; perunatärkkelyksen valmistukseen tarkoitettujen perunoiden vähimmäishintaa ja kyseisten perunoiden tuottajille maksettavia korvauksia olisi sen vuoksi mukautettava viljan hinnan vähennyksen mukaisesti,komission olisi avattava ja hallinnoitava yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta neuvoston asiakirjasta johtuvia tariffikiintiöitä, jamaailmanmarkkinahintojen vaikutuksen sisäisiin hintoihin huomioon ottaen olisi selvennettävä edellytykset, joiden täyttyessä komissio voi soveltaa sisämarkkinoiden vakauttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (ETY) N:o 1766/92 seuraavasti:1. Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:"2. Tätä asetusta sovelletaan sen estämättä, mitä asetuksessa (EY) N:o . . . ./. . säädetään peltokasvien viljelijöiden tukea koskevista toimenpiteistä."2. Korvataan 3 artikla seuraavasti:"3 artikla1. Interventioon tarkoitetun viljan interventiohinta vahvistetaan 95,35 ecuksi tonnilta.2. Interventiohinta koskee purkamatonta varastoon toimitettua tavaraa tukkuportaassa. Se koskee kullekin viljalajille varattuja kaikkia yhteisön interventiokeskuksia.3. Tässä asetuksessa vahvistettuja hintoja voidaan muuttaa tuotannon ja markkinoiden kehityksen perusteella perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti."3. Korvataan 8 artikla seuraavasti:"8 artikla1. Perunatärkkelyksen valmistamiseen tarkoitettujen perunoiden vähimmäishinta vahvistetaan 167,82 ecuksi.Tätä hintaa sovelletaan tehtaaseen toimitettujen perunoiden määrään, joka tarvitaan yhden tärkkelystonnin valmistamiseen.2. Perunatärkkelyksen valmistamiseen tarkoitettujen perunoiden tuottajille otetaan käyttöön korvausjärjestelmä. Korvausta sovelletaan perunoiden määrään, joka tarvitaan yhden tärkkelystonnin valmistamiseen. Se vahvistetaan 105,60 ecuksi.Korvaus maksetaan ainoastaan niistä perunamääristä, joita perunantuottajan ja tärkkelyksenvalmistajan välinen viljelysopimus koskee tällaiselle yritykselle myönnetyn kiintiön rajoissa, sellaisena kuin siihen viitataan asetuksen (EY) N:o 1868/94 2 artiklan 2 kohdassa (1).3. Vähimmäishintaa ja korvausta mukautetaan perunoiden tärkkelyspitoisuuden mukaan.4. Perunatärkkelyksen markkinatilanteen vaatiessa neuvosto päättää aiheellisista toimenpiteistä perustamissopimuksen 43 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.5. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.(1) Perunatärkkelystuotannon kiintiöjärjestelmästä 27 päivänä heinäkuuta 1994 annettu neuvoston asetus, EYVL L 197, 30.7.1994, s. 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1863/95, EYVL L 179, 29.7.1995, s. 1, sellaisena kuin se on oikaistuna EYVL L 83, 2.4.1995, s. 20 ja EYVL L 39, 8.2.1997, s. 23."4. Korvataan 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:"1. Edellä 1 artiklassa lueteltujen tuotteiden tariffikiintiöt, jotka johtuvat perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta perustamissopimuksen nojalla annetusta neuvoston asiakirjasta, avataan ja niitä hallinnoidaan 23 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen."5. Korvataan 13 artiklan 8 kohta seuraavasti:"8. Korjauskerroin voidaan vahvistaa 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio voi tarvittaessa kuitenkin muuttaa korjauskertoimia.Ensimmäisen alakohdan säännöksiä voidaan soveltaa kokonaan tai osittain 1 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa lueteltuihin tuotteisiin sekä 1 artiklassa lueteltuihin liitteessä B lueteltuina tavaroina vietäviin tuotteisiin."6. Korvataan 16 artikla seuraavasti:"16 artikla1. Jos yhden tai useamman 1 artiklassa tarkoitetun tuotteen maailmanmarkkinahinnat saavuttavat tason, joka häiritsee tai on vaarassa häiritä tuotteiden saatavuutta yhteisön markkinoilla, ja jos tilanne näyttää jatkuvan samanlaisena ja huononevan, voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.2. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen."2 artiklaKumotaan tavallisen vehnän, rukiin, ohran, maissin ja durumvehnän vakiolaaduista 29 päivänä lokakuuta 1975 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2731/75 (1).3 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tätä asetusta sovelletaan markkinointivuodesta 2000/2001 alkaen.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.TehtyNeuvoston puolesta. . .(1) EYVL L 281, 1.11.1975, s. 22. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2594/97, EYVL L 352, 23.12.1997, s. 10.


title: Ehdotus: neuvoston asetus yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttamisesta viisumien numeroinnin osalta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0188

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 14.4.2008KOM(2008) 188 lopullinen2008/0074 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSyhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttamisesta viisumien numeroinnin osalta(komission esittämä)PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTA |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Viisumin numero on erottamaton osa yhtenäistä viisumin kaavaa. Sen avulla voidaan yksilöidä yksittäinen viisumi, jonka jokin jäsenvaltio on myöntänyt kolmannen maan kansalaiselle. Numero painetaan tarraan valmistusvaiheessa ennen tarran käyttöä, jotta kadonneet tai varastetut blankoasiakirjat voidaan tunnistaa. Sitä käytetään myös viisumitarrojen rekisteröintiin varastojen ja myönnettyjen viisumien valvomiseksi. Viisumien numeroinnista säädetään yhtenäisestä viisumin kaavasta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1683/95[1] ja komission antamissa teknisissä eritelmissä[2]. Numero muodostuu viisumin numerosta, jonka edellä on viisumin myöntäneen jäsenvaltion osoittava kirjain tai kirjaimet, kuten asetuksen liitteessä olevassa 3 kohdassa on määritelty. Kirjaimet vastaavat ajoneuvojen rekisterikilvissä käytettäviä maatunnuksia. Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on laatinut standardeja koneellisesti luettaville matkustusasiakirjoille ja mm. luettelon maatunnuksista. Koneellisesti luettavan kentän ensimmäisellä rivillä on ICAO:n standardien mukaan oltava viisumin myöntäneen valtion kolmekirjaiminen ICAO-maatunnus ja toisella rivillä viisumin numero (yhdeksää merkkipaikkaa käyttäen). Rajatarkastusten nopeuttamiseksi yhtenäisen viisumin kaavan on oltava koneellisesti luettava ja siksi ICAO:n standardien mukainen. Viisumien numeroinnissa on esiintynyt joitakin ongelmia sen vuoksi, että koneellisesti luettavan kentän toiselle riville merkittävän viisuminumeron enimmäispituus on yhdeksän merkkiä. Ensinnäkin jäsenvaltiot ovat tulkinneet numerointia omalla tavallaan (jotkut käyttävät yhdeksää merkkiä pidempiä merkkijonoja, jotka eivät mahdu koneellisesti luettavaan kenttään) oman viisumitarravalmistuksensa vaatimusten mukaisesti, mutta ei täysin asetusta (EY) N:o 1683/95 ja ICAO:n eritelmiä vastaavasti. Tämän vuoksi viisumeja ei ole voitu lukea koneellisesti ja niiden numerot on täytynyt syöttää järjestelmään manuaalisesti tai niiden perusteella ei ole voitu tehdä lainkaan hakuja. Yhtenäisen viisumin kaavan teknisten eritelmien nykyisen sanamuodon vuoksi merkkipaikkojen määrä ei myöskään ole riittävä niiden maiden viisumitarrojen sarjanumeroille, jotka myöntävät paljon viisumeja. Lisäksi on esiintynyt tiettyä epäjohdonmukaisuutta, kun koneellisesti luettavassa kentässä on käytetty ICAO:n maatunnusta ja viisumitarran numerossa ajoneuvojen rekisterikilpien maatunnusjärjestelmää. Näillä eroilla ei tähän asti ole ollut suurta merkitystä, koska viisumit tarkastetaan rajalla pelkästään visuaalisesti tai lukemalla koneellisesti luettava kenttä. Kun viisumitietojärjestelmä (VIS) on käytössä, tarkastus suoritetaan ulkorajojen rajanylityspaikoilla periaatteessa käyttämällä viisumitarran numeroa ja haltijan sormenjälkiä. VIS-järjestelmästä haetaan vastaava viisumihakemus viisumitarran numeron avulla ja tarkistetaan, vastaavatko viisumin rajalla esittäneen henkilön sormenjäljet konsuliedustuston viisumihakemustiedostoon syöttämiä sormenjälkiä. Useimmissa tapauksissa pyyntö tehdään VIS-järjestelmään lukemalla viisumien koneellisesti luettava kenttä. VIS-järjestelmässä voidaan näin ollen toimia vain yhden viisuminumeron perusteella, ja viisumitarraan painetun numeron ja koneellisesti luettavassa kentässä olevan numeron on oltava sama. Siksi on välttämätöntä muuttaa nykyistä viisuminumerointia niin, että on vain yksi viisumitarran numero. Näin voidaan välttää se, että tarkistamisen yhteydessä saadaan esiin useita viisumitiedostoja sen sijaan, että haun tuloksena olisi yksi ja ainoa relevantti viisumihakemustiedosto. Samalla olisi tarkoituksenmukaista muuttaa viisumitarrojen maatunnukset ICAO:n standardin mukaisiksi. Periaatteessa olisi johdonmukaista muuttaa myös piilokuvana näkyvä maatunnus. Koska piilokuvan maatunnus tehdään kaiverruspainatuksena, painolaatat pitäisi vaihtaa, mikä on hyvin kallista. Piilokuvan muuttaminen ei ole kiireellistä, koska se ei liity numerointiin. Jotta nyt ei syntyisi suuria kustannuksia, mukautus olisi tehtävä myöhemmin, kun asetukseen (EY) N:o 1683/95 tehdään muita muutoksia. |Yleinen tausta VIS-järjestelmän käyttöönotto viisumitietojen vaihtoon käytettävänä järjestelmänä on yksi EU:n tärkeimmistä toimista vapauden ja turvallisuuden alueen luomisessa. Viisumitietojärjestelmä helpottaa yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa, konsuliyhteistyötä ja viisumiasioita hoitavien keskusviranomaisten välistä kuulemista. Tavoitteena on helpottaa viisuminhakumenettelyä, ehkäistä mahdollisimman edullisen viisumikohtelun etsimistä (ns. visa shopping -ilmiötä), helpottaa petostentorjuntaa ja ulkorajojen rajanylityspisteissä ja jäsenvaltioiden alueella tehtäviä tarkastuksia, edistää laittomien maahanmuuttajien tunnistamista ja palauttamista ja helpottaa Dublin II -asetuksen (EY) N:o 343/2003[3] soveltamista sekä ehkäistä sisäiseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia. On tärkeää, että viisumitietojärjestelmää käyttävät rajavartijat voivat käyttää yhtä ainoaa viisumitarranumeroa hakeakseen tiedoston, josta rajalla tarkastettavan henkilön sormenjäljet tarkastetaan. |Voimassa olevat aiemmat säännökset Koska yhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 ja lisäksi annettujen teknisten eritelmien nykyinen sanamuoto ei riitä varmistamaan yhdenmukaisen ja yksiselitteisen viisumitarranumeroinnin käyttöä viisumitietojärjestelmässä, on tarpeen muuttaa viisumitarrojen numerointitapaa ennen kuin viisumitietojärjestelmä otetaan käyttöön. |Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja VIS-asiantuntijoita on kuultu, jotta on voitu löytää paras järjestelmä viisumitarrojen numeroimiseksi yhdenmukaisella tavalla. |Vaikutusten arviointi Jos viisumien numeroinnin annettaisiin jatkua nykyisellään, biometrinen tunnistaminen ei toimisi luotettavasti viisumitietojärjestelmässä. Siksi on joko alettava noudattaa olemassa olevaa viisuminumerointistandardia myös koneellisesti luettavassa kentässä tai löydettävä vaihtoehtoinen ratkaisu. Olemassa olevaa standardia ei kannatettu, koska merkkipaikkoja ei ole tarpeeksi. Asetuksen (EY) N:o 1683/95 6 artiklan nojalla perustettu tekninen komitea on arvioinut useita vaihtoehtoja. Vaihtoehto 1 Kaikki jäsenvaltiot varmistavat, että niiden viisumitarranumeroissa on yhdeksän merkkiä ja ne alkavat maatunnuksella, kuten teknisissä eritelmissä säädetään, ja että ne jäljennetään koneellisesti luettavan kentän riville 2 täsmälleen samassa muodossa. Vaihtoehto 2 Otetaan käyttöön uusi järjestelmä, jossa käytetään edelleen yhdeksää merkkiä, mutta korvataan nykyiset etuliitteet tunnustetuilla ICAO:n (ISO-)koodeilla, joissa on kolme kirjainta (lukuun ottamatta Saksaa, josta käytetään pelkästään kirjainta D). Lisäksi voidaan käyttää kuutta merkkiä. Ne voivat olla kirjaimia tai numeroita, jolloin mahdollisia sarjanumeroita on 2 176 782 335. Vaihtoehto 3 Painetaan koneellisesti luettavan kentän riville 2 viisumitarran numero ilman maatunnusta. Viisumin myöntänyt maa voitaisiin tunnistaa koneellisesti luettavan kentän riviltä 1. Tässä vaihtoehdossa mahdollisia sarjanumeroita on 999 999 999 999. Oikeassa ylänurkassa ei olisi maatunnusta, koska se voitaisiin lukea koneellisesti luettavasta kentästä. Asiantuntijat katsoivat, ettei mikään näistä vaihtoehdoista ollut sopiva. Sen sijaan he pääsivät sopimukseen siitä, että maatunnus erotetaan viisuminumerosta. Yhdeksännumeroinen viisuminumero painetaan viisumitarran kenttään 5 (oikea ylänurkka). Blankoviisumien tunnistamiseksi ja ainutkeraisen numeron luomiseksi koneellisesti luettavassa kentässä käytettävä ICAO:n koodien mukainen maatunnus painetaan taustapainatukseksi heti numeron alapuolelle (uusi kenttä 5a). Sen lisäksi, että näin luodaan yksiselitteinen viisumitarranumero, saadaan myös lisää merkkipaikkoja, mistä on apua niille jäsenvaltioille, jotka myöntävät paljon viisumeja. Jäsenvaltiot joutuvat muuttamaan painatusprosessejaan ja jakamaan uudet viisumitarrat konsulaateilleen ennen VIS-järjestelmän käyttöönottoa. Kun VIS-järjestelmä otetaan käyttöön, jäsenvaltiot voivat joko liittää kaikki konsulaatit järjestelmään heti tai noudattaa alueittain tapahtuvaa vaiheittaista liittymissuunnitelmaa. Vanhoja viisumivarastoja voidaan käyttää loppuun alueilla, joilla VIS-järjestelmään on määrä liittyä myöhemmin. Muussa tapauksessa jäljellä olevat varastot on hävitettävä turvallisesti. Kun tämä ehdotus yhtenäisen kaavan muuttamisesta on hyväksytty, sen täytäntöönpano edellyttää teknisten eritelmien muuttamista vastaavasti. |2. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Viisumitarroihin valmistusvaiheessa painettava numerointi on mukautettava VIS-järjestelmän ja sen uuden oikeusperustan vaatimuksiin. Viisumitarran numeron on oltava järjestelmässä ainutkertainen, jotta on mahdollista löytää oikea viisumihakemustiedosto, johon sormenjälkiä tarkastuksessa verrataan. |Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 62 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii luetelmakohta. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin oletetaan osallistuvan tähän toimenpiteeseen. Perusasetus (EY) N:o 1683/95 perustui EY:n perustamissopimuksen entiseen 100 c artiklaan. Amsterdamin sopimuksen tultua voimaan sitä ei muutettu tai korvattu, kuten tehtiin asetukselle (EY) N:o 539/2001, joka laadittiin kokonaan uudestaan uuden oikeusperustan nojalla. Tästä syystä oletetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat edelleen toimenpiteisiin, jotka on hyväksytty ensimmäisessä pilarissa jo ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa. Siksi ei ole lisätty uusia johdanto-osan kappaleita. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä jäsenvaltiot eivät voi päästä yksinään samaan tulokseen. Näin ollen yhteisön toimet ovat välttämättömiä. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttaminen. |3. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus |1 artiklaAsetuksen 1 artikla sisältää kaikki muutokset, jotka on tehtävä liitteeseen, jotta viisumitarran sarjanumerointia voidaan muuttaa, kuten on suunniteltu.Kaksi viimeistä muutosta (5 ja 6 kohta) liittyvät asetuksella (EY) N:o 334/2002[4] tehtyihin muutoksiin. Liitettä ei tuolloin mukautettu, koska jäsenvaltiot eivät olleet vielä valmistaneet uutta viisumitarraa eikä uutta mallikappaletta ollut saatavilla. Näin ollen asetuksen liitettä ei muutettu. Liitettä on nyt muutettava ja uusi malli on sisällytettävä liitteeseen. Koska 1 kohdassa tarkoitettu turvatekijä (”merkki, joka muodostuu yhdeksästä ellipsin muotoisesta kuviosta”) on korvattu uudessa viisumissa valokuvalla, 1 kohdan teksti on korvattava 2a kohdan tekstillä, ja 2a kohta on poistettava.2 artiklaArtiklassa säädetään täytäntöönpanokehyksestä.VIS-järjestelmän suunnitellaan olevan toimintavalmis toukokuussa 2009, ja sitä aletaan käyttää sen jälkeen heti kun jäsenvaltiot ovat vahvistaneet tehneensä tarvittavat järjestelyt. On tärkeää, että jäsenvaltiot käyttävät uudella tavalla numeroituja viisumitarroja VIS-järjestelmän toiminnan käynnistyessä ainakin niissä maissa, jotka liittyvät järjestelmään ensimmäisinä. Vanhoja viisumitarroja voidaan käyttää alueilla, jotka eivät ole vielä liittyneet VIS-järjestelmään. Tästä syystä täytäntöönpanon alkamisajankohdaksi säädetään 1. toukokuuta 2009, vaikkakin viisumitarravarastoja voidaan käyttää loppuun alueilla, jotka eivät ole vielä liittyneet VIS-järjestelmään. Kun tämä asetus on hyväksytty, komissio antaa tarvittavat tekniset eritelmät mahdollisimman pian, jotta päätös voidaan tehdä ajoissa. Teknisissä eritelmissä mukautetaan yhtenäistä kaavaa sijoittamalla maatunnus heti kansallisen viisuminumeron alapuolelle (ks. liite).2008/0074 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSyhtenäisestä viisumin kaavasta annetun asetuksen (EY) N:o 1683/95 muuttamisesta viisumien numeroinnin osaltaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[5],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[6],sekä katsoo seuraavaa:(1) Nykyinen oikeudellinen kehys, josta säädetään yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1683/95[7] ja sen lisäksi laadituissa teknisissä eritelmissä, jotka komissio on hyväksynyt 7 päivänä helmikuuta 1996 ja 27 päivänä joulukuuta 2000[8], ei anna mahdollisuutta tehdä luotettavia hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaisia viisumeja koskevien tietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o [ ][9] nojalla perustetusta viisumitietojärjestelmästä.(2) Käytössä oleva numerointijärjestelmä anna jäsenvaltioille, jotka käsittelevät suuria määriä viisumihakemuksia, mahdollisuutta merkitä viisumeihin riittävää määrää merkkejä.(3) Yhdenmukainen ja yksiselitteinen viisumitarrojen numerointijärjestelmä on tämän vuoksi olennainen viisumitietojärjestelmässä tehtävien tarkastusten kannalta.(4) Asetusta (EY) N:o 1683/95 olisi muutettava vastaavasti.(5) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen[10] mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan tietyistä kyseisen sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[11] 1 artiklan A alakohdassa.(6) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti aloilla, joita tarkoitetaan päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A alakohdassa sekä neuvoston päätösten 2004/849/EY[12] ja 2004/860/EY[13] 4 artiklan 1 kohdassa,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1683/95 seuraavasti:1) Lisätään 2 artiklaan 3 kohta seuraavasti:”3. Jäljempänä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla menettelyllä voidaan päättää, että 2 artiklassa tarkoitetut eritelmät ovat salaisia eikä niitä saa julkaista. Tällöin ne saatetaan ainoastaan jäsenvaltioiden nimeämien, tulostuksesta vastaavien laitosten käyttöön ja jäsenvaltion tai komission asianmukaisesti valtuuttamien henkilöiden tietoon.”2) Poistetaan 3 artiklan 1 kohta.3) Korvataan liite tämän asetuksen liitteellä.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Jäsenvaltioiden on sovellettava tätä asetusta viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2009. Jäsenvaltiot voivat käyttää jäljellä olevat viisumivarastonsa loppuun konsulaateissa, jotka eivät ole yhteydessä viisumitietojärjestelmään (VIS).Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELisätään seuraava malli:[pic]Turvaominaisuudet1. Viisumiin liitetään korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti valmistettu valokuva.2. Tässä kohdassa on näkyvissä optisesti erottuva merkki (kinegrammi tai vastaava). Siinä erottuu tarkastelukulman mukaan erikokoisina ja erivärisinä 12 tähteä, kirjain ”E” ja maapallo.3. Tässä kohdassa on piilokuvana tunnus, joka koostuu viisumin myöntäneen jäsenvaltion osoittavasta kirjaimesta tai kirjaimista (tai ”BNL”, jos kyseessä ovat Benelux-maat, eli Belgia, Alankomaat tai Luxemburg). Tunnus on vaalea, kun sitä katsotaan vaakasuorassa, ja tumma, kun se käännetään 90 asteen kulmaan. Käytetään seuraavia tunnuksia: A: Itävalta, BG: Bulgaria, BNL: Benelux-maat, CY: Kypros, CZE: Tšekki, D: Saksa, DK: Tanska, E: Espanja, EST: Viro, F: Ranska, FIN: Suomi, GR: Kreikka, H: Unkari, I: Italia, IRL: Irlanti, LT: Liettua, LVA: Latvia, M: Malta, P: Portugali, PL: Puola, ROU: Romania, S: Ruotsi, SK: Slovakia, SVN: Slovenia, UK: Yhdistynyt kuningaskunta.4. Tämän kohdan keskellä on näkyvissä sana ”viisumi” suuraakkosin optisesti vaihtelevan värisenä. Siitä riippuen, mistä kulmasta sanaa tarkastellaan, se on joko vihreä tai punainen.5. Tässä kentässä on yhdeksännumeroinen kansallinen viisumitarran numero, joka on valmiiksi painettu. Kohdassa on käytettävä erikoiskirjasinlajia.5a. Tässä kentässä on viisumin myöntäneen jäsenvaltion osoittava, koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja koskevassa ICAO:n asiakirjassa 9303[14] mainittu kolmekirjaiminen maatunnus.”Viisumitarran numero” on kenttään 5a merkitty maatunnus ja kentässä 5 oleva kansallinen numero.Täydennettävät kohdat6. Tämän kentän alussa on sana ”voimassa”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee sen alueen tai ne alueet, missä viisumi on voimassa.7. Tämän kentän alussa on sana, jota seuraa sana ”alkaen” ja jäljempänä samalla rivillä sana ”asti”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee tähän kohtaan viisumin voimassaoloajan.8. Tämän kentän alussa on sana ”viisumityyppi”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee tähän viisumiluokan 5 ja 7 artiklan mukaisesti. Myöhemmin samalla rivillä ovat sanat ”saapumisten lukumäärä” ja ”oleskelun kesto” (eli viisuminhakijan aiotun oleskelun kesto) ja sen jälkeen sana ”päivää”.9. Tämän kentän alussa on sana ”myönnetty” ja sitä käytetään asiakirjan myöntämispaikan osoittamiseen.10. Tämän kentän alussa on myöntämispäivämäärä, jonka viisumin myöntävä viranomainen täyttää, ja myöhemmin samalla rivillä sanat ”passin numero” (minkä jälkeen merkitään passinhaltijan passin numero).11. Tämän kentän alussa on sanat ”sukunimi, etunimi”.12. Tämän kentän alussa on sana ”huomautuksia”. Viisumin myöntävä viranomainen merkitsee kenttään kaikki tarpeellisiksi katsotut lisätiedot, jos se on tämän asetuksen 4 artiklan mukaista. Seuraavat kaksi ja puoli riviä jätetään tyhjiksi tällaisia huomautuksia varten.13. Tässä kentässä ovat tarvittavat koneella luettavat tiedot ulkorajoilla tapahtuvien tarkastusten helpottamiseksi. Koneellisesti luettavalla alueella on taustapainatus, joka osoittaa asiakirjan myöntäneen jäsenvaltion. Teksti ei saa vaikuttaa koneellisesti luettavan alueen teknisiin ominaisuuksiin tai sen luettavuuteen.Paperin väri on beige, ja siinä on punaisia ja sinisiä merkkejä.Eri kenttiä osoittavat sanat ovat englanniksi ja ranskaksi. Viisumin myöntävä valtio voi lisätä kolmannen virallisen yhteisön kielen. Kuitenkin ylimmällä rivillä oleva sana ”viisumi” voi olla merkitty millä tahansa yhteisön virallisella kielellä. [1] EYVL L 164, 14.7.1995, s. 1–4.[2] Päätös 2/96, 7.2.1996, ja päätös KOM(2000) 4332, 27.12.2000, ei julkaistu.[3] EUVL L 50, 25.2.2003, s. 1–10.[4] EYVL L 53, 23.2.2002, s. 7–8.[5] EUVL C […], […], s. […].[6] EUVL C […], […], s. […].[7] EYVL L 164, 14.7.1995, s. 1–4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 334/2002 (EYVL L 53, 23.2.2002, s. 7).[8] Päätös 2/96, tehty 7 päivänä helmikuuta 1996, ja päätös KOM(2000) 4332, tehty 27 päivänä joulukuuta 2000, ei julkaistu.[9] EUVL L (ei vielä virallisesti annettu).[10] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.[11] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.[12] EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26–27.[13] EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78–79.[14] Saksaa koskeva poikkeus: koneellisesti luettavia matkustusasiakirjoja koskevassa ICAO:n asiakirjassa 9303 Saksan maatunnus on ”D”.