Avis juridique important

|

51997PC0469(02)

/* KOM/97/0469 lopull. - CNS 97/0249 */  Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevista uusista säännöistä

Virallinen lehti nro C 114 , 15/04/1998 s. 0014

Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevista uusista säännöistä (98/C 114/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 469 lopull. - 97/0249(CNS)(Komission esittämä 2 päivänä lokakuuta 1997)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan, 94 artiklan ja 113 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettäTaloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) Euroopan yhteisön ja eräiden kolmansien maiden välillä tehty sopimus tavanomaisten kilpailuehtojen noudattamisesta kaupallisessa laivanrakennus- ja korjausteollisuudessa (1) ei ole vielä tullut voimaan, koska Yhdysvallat ei ole ratifioinut sopimusta,sen vuoksi laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3094/95 (2) ei ole vielä tullut voimaan,laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY (3) määräyksiä noudatetaan asetuksen (EY) N:o 3094/95 10 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella . . ., mukaisesti toistaiseksi, kunnes OECD:n sopimus tulee voimaan, ja enintään 31 päivään joulukuuta 1997,tyydyttävää kysynnän ja tarjonnan tasapainoa ei maailman laivanrakennusteollisuudessa ole vielä täysin saavutettu, ja siten hinnat ovat edelleen alhaiset; kilpailupaineen Euroopan unionin telakoita kohtaan odotetaan edelleen kasvavan, koska laivojen kysynnän ennustetaan yleensä vuoden 2000 jälkeen supistuvan ja käytettävissä olevan maailmanlaajuisen laivanrakennuskapasiteetin kasvun jatkuvan,vaikka Euroopan unionin telakat ovat edistyneet kilpailukykynsä parantamisessa, niiden tuottavuuden paranemisen on kiihdyttävä, jotta niiden kansainvälisten kilpailijoiden, erityisesti Japanin ja Korean, etumatka voidaan saada kiinni,kilpailukykyinen laivanrakennusteollisuus on yhteisölle tärkeä, ja se vaikuttaa yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen tarjoamalla huomattavat markkinat monille teollisuudenaloille ja ylläpitämällä työllisyyttä useilla alueilla, joista monet jo nyt kärsivät suuresta työttömyydestä,tuen täydellinen poistaminen toimialalta ei ole vielä mahdollista, koska markkinatilanne on vaikea ja koska telakoita on kannustettava tekemään muutoksia, jotka ovat tarpeen niiden kilpailukyvyn parantamiseksi; tiukkaa ja valikoivaa tukipolitiikkaa on jatkettava näiden ponnistusten tukemiseksi ja yhteisön sisäisen kilpailun rehellisten ja yhdenmukaisten kilpailuedellytysten turvaamiseksi; sellainen politiikka on soveliain lähestymistapa, sillä se varmistaa riittävän toiminnan säilyttämisen Euroopan telakoilla ja siten tehokkaan ja kilpailukykyisen laivanrakennusteollisuuden jatkumisen Euroopassa,Euroopan yhteisön tukipolitiikka laivanrakennusalalla on pysynyt olennaisilta osiltaan muuttumattomana vuodesta 1987; politiikalla on yleisesti ottaen saavutettu sille asetetut tavoitteet, mutta sitä on mukautettava vastaamaan paremmin haasteisiin, jotka alan on kohdattava tulevaisuudessa,erityisesti toimintatuki ei ole kannattavin tapa rohkaista Euroopan laivanrakennusteollisuutta parantamaan kilpailukykyään; siten toimintatuki on vähitellen poistettava ja painopiste siirrettävä kohti muita tukimuotoja kilpailukyvyn tarpeellisten parannusten edistämiseksi; tähän tarkoitukseen soveltuu esimerkiksi innovaatioihin suunnattu investointituki,toimintatuki lakkaa sen vuoksi 31 päivänä joulukuuta 2000,vuotta ennen edellä mainittua päivämäärää yhteisö tarkastelee markkinatilannetta ja arvioi, vaikuttavatko kilpailua estävät käytännöt Euroopan telakoihin; jos siinä tai myöhäisemmässä vaiheessa todetaan toimialan kärsivän suurta vahinkoa käytettäessä sellaisia epärehellisen kilpailun käytäntöjä kuin haitallista hinnoittelua, yhteisö harkitsee asian vaatimien toimenpiteiden toteuttamista,kehitysapuna kehitysmaille myönnettävää toimintatukea jatketaan entistä tiukemmin ehdoin,selvempi investointituen ja rakenneuudistustuen välinen erottelu on tarpeen; rakenneuudistustukea on myönnettävä vain poikkeustapauksissa ja hyvin tiukkoja sääntöjä noudattaen, kuten soveltamalla kertakaikkisuuden ja "viimeisen kerran" periaatteita, vaatimalla todellisia kapasiteetin vähennyksiä vastineena tuesta sekä tiukempia valvontamenettelyjä; investointituki on sallittava vain alueellisten tukiohjelmien osana, mikäli hanke parantaa olemassa olevien laitosten tuottavuutta,innovaatioihin suunnattu investointituki on sallittava, mikäli se myönnetään todella innovatiivisiin hankkeisiin, jotka parantavat kilpailukykyä; tutkimus- ja kehitystuki ja ympäristönsuojelutuki on myös sallittava, niin että laivanrakennusteollisuudelta ei evätä näitä tukimahdollisuuksia, jotka ovat kaikkien muidenkin teollisuudenalojen käytettävissä: sulkemistuki on edelleen sallittava rakennesopeutuksen helpottamiseksi,vaikka ehdotetaankin laivojen muuntamisen kohtelemista samalla tavoin kuin laivanrakennusta tiettyyn määrään asti, laivankorjausalan tukea ei edelleenkään ole sallittava lukuunottamatta rakenneuudistuksia, sulkemista, alueellisiin tukiohjelmiin kuuluvia investointeja, innovaatioita, tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä ympäristön suojelua,tarkka ja avoin valvonta on välttämätöntä tukipolitiikan tehokkuudelle,tämän asetuksen määräyksillä ei rajoiteta mitään muutoksia, jotka ovat tarpeen laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön kansainvälisten sitoumusten noudattamiseksi,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaana) "omalla käyttövoimalla kulkevalla avomerikelpoisella kauppa-aluksella"- henkilöiden ja/tai tavaroiden kuljetukseen tarkoitettuja, bruttovetoisuudeltaan vähintään sadan tonnin aluksia;- bruttovetoisuudeltaan vähintään sadan tonnin aluksia, joita käytetään erityistarkoituksiin (esimerkiksi ruoppausalukset ja jäänmurtajat);- tehokkuudeltaan vähintään 365 kilowatin hinaajia;- bruttovetoisuudeltaan vähintään sadan tonnin kalastusaluksia, jotka on tarkoitettu yhteisön ulkopuolelle suuntautuvaan vientiin;- edellämainittujen alusten viimeistelemättömiä runkoja, jotka ovat kelluvia ja siirreltäviä; ja- kelluvia varastointi- ja purkulauttoja (FSO), kelluvia tuotanto-, varastointi- ja purkulauttoja (FPSO), kelluvia tuontanto-, poraus-, varastointi- ja purkulauttoja (FPDSO) sekä niiden muunnoksia, jos valmis alus saavuttaa omalla käyttövoimallaan vähintään kuuden solmun enimmäisnopeuden johonkin suuntaan.Edellä "omalla käyttövoimalla kulkevalla avomerikelpoisella aluksella" tarkoitetaan alusta, joka pysyvän käyttövoimansa ja ohjauksensa ansiosta pystyy kulkemaan itsenäisesti avomerellä.Sotilasalukset (eli alukset, jotka rakenteellisilta perusominaisuuksiltaan on tarkoitettu erityisesti yksinomaan sotilaskäyttöön kuten sota-alukset ja muut hyökkäys- tai puolustustoimintaan tarkoitetut alukset) ja muihin aluksiin yksinomaan sotilaskäyttöä varten tehtävät muutokset ja lisäominaisuudet jäävät soveltamisalan ulkopuolelle, jos tällaisiin aluksiin, muutoksiin tai lisäominaisuuksiin liittyvät toimenpiteet tai menettelyt eivät ole tämän asetuksen vastaisia kaupallista laivanrakennustoimintaa edistäviä piilotoimenpiteitä.b) "laivanrakennuksella" a kohdassa määriteltyjen omalla käyttövoimalla kulkevien avomerikelpoisten kauppa-alusten rakentamista yhteisössä;c) "laivojen korjaamisella" a kohdassa määriteltyjen omalla käyttövoimalla kulkevien avomerikelpoisten kauppa-alusten korjausta tai kunnostamista;d) "laivojen muuntamisella" a kohdassa määriteltyjen omalla käyttövoimalla kulkevien avomerikelpoisten bruttovetoisuudeltaan vähintään tuhannen tonnin kauppa-alusten muuntamista, jos muunnostoimenpiteet saavat aikaan huomattavia muutoksia ahtaussuunnitelmassa, rungossa, käyttövoimajärjestelmässä tai matkustajatiloissa;e) "tuella" tarkoitetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklassa tarkoitettua valtion tukea, joka kattaa valtion myöntämän tuen lisäksi alueellisten tai paikallisten viranomaisten tai muiden julkisten laitosten myöntämän tuen, sekä kaikkia sellaisia tukiosia, jotka sisältyvät jäsenvaltioiden laivanrakennus-, muuntamis- tai korjausyritysten hyväksi suoraan tai epäsuoraan toteuttamiin rahoitustoimenpiteisiin, joita ei voida pitää aitona markkinatalouden tavanomaisen sijoituskäytännön mukaisena riskipääoman sijoittamisen;f) "tukea edeltävällä sopimusarvolla" tarkoitetaan sopimuksessa määrättyä hintaa sekä kaikkea telakalle suoraan myönnettyä tukea;g) "etuyhteydessä olevilla yksiköillä" tarkoitetaan kaikkia luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jotkai) omistavat laivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustoimintaa harjoittavan yrityksen tai käyttävät määräysvaltaa sellaisessa yrityksessä; taiii) ovat suoraan tai välillisesti joko osakeomistuksen kautta tai muutoin laivanrakennus-, muuntamis- tai korjaustoimintaa harjoittavan yrityksen omistuksessa tai määräysvallassa.Määräysvallan katsotaan syntyvän, kun laivanrakennusta, laivojen muuntamista tai laivojen korjausta harjoittava henkilö tai yritys omistaa tai valvoo yli 25 prosentin osuutta toisessa yrityksessä tai päinvastoin.2 artikla 1. Jäsenvaltioiden tai niiden alueellisten tai paikallisten viranomaisten myöntämää tai valtion varoista muodossa tai toisessa myönnettyä suoraa tai epäsuoraa tukea tämän asetuksen määritelmän mukaiselle laivanrakennukselle, laivojen muuntamiselle tai laivojen korjaamiselle voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos se noudattaa tämän asetuksen säännöksiä. Tämä koskee tällaista toimintaa harjoittavien yritysten lisäksi myös niihin yhteydessä olevia yksiköitä.2. Tässä asetuksessa pidetään välillisesti myönnettyinä tukina kaikkia laivanvarustamoille tai kolmansille osapuolille tarkoitettuja tukimuotoja, joita voidaan myöntää tukena laivojen rakentamiseen tai muuntamiseen, kuten luottoja, takauksia ja verohelpotuksia. Verohelpotuksien osalta nämä säännökset eivät rajoita 5 päivänä heinäkuuta 1997 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 205 julkaistujen meriliikenteen valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen ja erityisesti niiden 3.1 kohdan soveltamista eivätkä myöskään niiden muutosten soveltamista.3. Tämän asetuksen mukaisesti myönnettyyn tukeen ei voi liittyä ehtoja, jotka johtavat muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden syrjintään. Erityisesti jäsenvaltion laivanvarustamoilleen tai valtiossa olevalle kolmannelle osapuolelle laivanrakennukseen tai laivojen muuntamiseen myöntämä tuki ei saa vääristää tai uhata vääristää kansallisten ja muiden jäsenvaltioiden telakoiden välistä kilpailua tilausten jakamisessa.I OSASTO SOPIMUSKOHTAINEN TOIMINTATUKI 3 artikla 1. Joulukuun 31 päivään 2000 asti tuotantotukea laivanrakennus- ja muuntamissopimuksille, mutta ei laivojen korjaukseen, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos yksittäiselle sopimukselle myönnettyjen kaikkien tukien määrä (mukaan lukien kaikkien laivanvarustamolle tai kolmansille osapuolille myönnettyjen tukien avustusekvivalentti) ei ylitä avustusekvivalenttina laskettuna yhteistä tuen enimmäismäärää, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukea edeltävästä sopimusarvosta. Tukea edeltävältä sopimusarvoltaan yli 10 miljoonan ecun suuruisten laivanrakennussopimusten tuen enimmäismäärä on 9 prosenttia; kaikissa muissa tapauksissa tuen enimmäismäärä on 4,5 prosenttia.2. Sopimukseen sovellettavana tuen enimmäismääränä pidetään lopullisen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa ollutta enimmäismäärää. Tätä sääntöä ei kuitenkaan sovelleta alukseen, joka toimitetaan myöhemmin kuin kolme vuotta kyseisen sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Tällöin sopimukseen sovelletaan sitä tuen enimmäismäärää, joka oli voimassa kolme vuotta ennen aluksen toimituspäivää. Komissio voi kuitenkin pidentää ensimmäisessä alakohdassa toimituksille määrättyä kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua kyseessä olevan laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai kun se johtuu telakan työsuunnitelmaan vaikuttavien odottamattomien häiriöiden aiheuttamista merkittävistä ja hyväksyttävistä viivästymisistä, joita yritys ei voinut ennustaa ja jotka ovat siitä riippumattomia.3. Tuen myöntäminen hyväksytyn tukiohjelman osana ei edellytä ennakkoilmoitusta komissiolle eikä komission lupaa.Kun eri jäsenvaltioiden välillä on kilpailua tietystä sopimuksesta, komissio edellyttää kuitenkin jonkin jäsenvaltion niin vaatiessa ennakkoilmoitusta kyseessä olevasta tukihankkeesta. Tällöin komissio tekee päätöksenä 30 päivän kuluessa ilmoituksen antamisesta; näitä tukihankkeita ei saa toteuttaa ilman komission lupaa. Näissä asioissa tekemissään päätöksissä komissio varmistaa, että suunniteltu tuki ei vaikuta kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.4. Valtion tukemien luottojen muodossa kansallisille tai ei-kansallisille laivanvarustamoille tai kolmansille osapuolille laivojen rakentamiseen tai muuntamiseen myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana eikä sitä lasketa mukaan tuen enimmäismäärään, jos se on OECD:n 3 päivänä elokuuta 1981 antaman päätöslauselman (OECD:n laivavientiluottoja koskeva sopimus) ehtojen mukaista tai tätä sopimusta muuttavien tai sen korvaavien sopimusten mukaista.5. Laivanrakennukseen tai -muuntamiseen liittyvää tukea, joka on myönnetty kehitysapuna kehitysmaalle, ei lueta tuen enimmäismäärään. Sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se on niiden ehtojen mukaista, jotka OECD:n työryhmä 6 on esittänyt tulkintanaan tämän artiklan 4 kohdassa mainitun laivavientiluottoja koskevan sopimuksen 6-8 artiklasta, tai kyseisen sopimuksen myöhempien lisäysten tai korjausten mukaista.Tällaisista yksittäisistä tukihankkeista on ilmoitettava komissiolle etukäteen. Komissio tarkistaa suunnitellun tuen kehitysosuuden ja varmistaa, että tuki kuuluu ensimmäisessä alakohdassa mainitun sopimuksen soveltamisalaan ja että eri telakat voivat antaa tarjouksia kehitysavun tarjoamisesta.II OSASTO RAKENNEUUDISTUS- JA SULKEMISTUKI 4 artikla Sulkemistuki1. Tukea, joka on tarkoitettu kattamaan laivanrakennus-, muuntamis- tai korjaustelakoiden osittaisesta tai täydestä sulkemisesta aiheutuvat tavalliset kustannukset, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos sulkemisesta johtuva kapasiteetin vähentyminen on todellista ja peruuttamatonta.2. Edellä 1 kohdassa mainittuja tukeen oikeuttavia kustannuksia ovat- erotetuille tai ennen laillista eläkeikää eläkkeelle siirretyille työntekijöille maksettavat korvaukset,- erotetuille tai ennenaikaiselle eläkkeelle siirretyille tai siirrettäville työntekijöille tarkoitettujen neuvontapalvelujen kulut, mukaan lukien telakoiden suorittamat maksut sellaisten pienyritysten perustamisen helpottamiseksi, jotka ovat kyseisistä telakoista riippumattomia ja joiden päätoimialana ei ole laivanrakennus-, muuntamis- tai korjaustoiminta,- työntekijöille suoritettavat maksut uudelleenkoulutusta varten,- kulut, jotka johtuvat telakan, sen rakennusten, laitosten ja perusrakenteiden muuttamisesta muihin kuin 1 artiklan b, c ja d kohdassa määriteltyihin käyttötarkoituksiin.3. Laivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustoiminnan kokonaan lopettavissa yrityksissä voidaan lisäksi myös seuraavia toimenpiteitä pitää yhteismarkkinoille soveltuvina:- tuki, jonka määrä ei ylitä seuraavista riippumattoman asiantuntijan kertomuksessa määritellyistä arvoista korkeampaa: laitosten kirjanpidollinen jäännösarvo, jossa ei 1 päivän tammikuuta 1991 jälkeen oteta huomioon sitä arvonkorotusten osuutta, joka ylittää kansallisen inflaatiotason, tai kyseisten laitosten kiinteisiin kustannuksiin aiheutuva, kolmen vuoden ajalta diskontattu vaikutus (josta vähennetään tuensaajayrityksen laitosten sulkemisesta saama etu);- tuki lainoina tai lainatakauksina tarvittavan käyttöpääoman varmistamiseksi, jotta yritys pystyy saattamaan keskeneräiset työt loppuun, jos tuki rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ja huomattava osa työstä on jo tehty.4. Tuen määrä ja intensiteetti on perusteltava kyseessä olevien sulkemisten laajuudella ottaen huomioon kyseisen alueen rakenteelliset ongelmat ja, jos telakka muutetaan palvelemaan muuta teollista toimintaa, kyseistä uutta toimintaa koskeva yhteisön lainsäädäntö ja säännöt.5. Varmistaakseen tukea saaneiden sulkemisten peruuttamattomuuden, kyseinen jäsenvaltio valvoo, että laivanrakennus- ja muuntamis- ja korjauslaitokset pysyvät suljettuina vähintään kymmenen vuotta.5 artikla Rakenneuudistustuki1. Tukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen, mukaan lukien pääomasijoitukset, velkojen poistot, tuetut lainat, tappioiden korvaus ja takaukset, voidaan poikkeuksellisesti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se noudattaa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja, jotka on julkaistu 23 päivänä joulukuuta 1994 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 368, sekä kaikkia näiden suuntaviivojen muutoksia, ja erityisesti rakenneuudistuksen osalta täyttää seuraavat erityisedellytykset:- yritykselle ei ole myönnetty tällaista tukea 2 päivänä kesäkuuta 1997 (4) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/97 nojalla,- tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään,- on olemassa toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, joka palauttaa yrityksen pitkäaikaisen elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa,- tukea myönnetään vain yhden kerran, ja kyseessä oleva jäsenvaltio antaa selvän ja varauksettoman sitoumuksen, että yritykselle tai sen oikeusseuraajille ei myönnetä lisätukea tulevaisuudessa,- tuki ei vähennä kohtuuttomasti yrityksen nettorahoituskuluja,- yritys tai sen oikeusseuraaja ei vaadi eikä sille myönnetä veronalennuksia tai verohelpotuksia tuen kattamien aikaisempien tappioiden perusteella,- kyseisen yrityksen laivanrakennus-, muuntamis- tai korjauskapasiteetin vähennys on todellinen ja peruuttamaton sekä oikeassa suhteessa kyseisen tuen määrään (tässä yhteydessä todellisen tuotannon taso viitenä edeltävänä vuotena vaikuttaa ratkaisevasti siihen, miten suurta kapasiteetin vähennystä vaaditaan),- suljettua kapasiteettia on täytynyt käyttää säännöllisesti laivanrakennukseen, laivojen muuntamiseen tai laivojen korjaukseen siihen päivään asti, jolloin kyseistä tuesta ilmoitettiin 10 artiklan mukaisesti,- suljetun kapasiteetin on pysyttävä suljettuna vähintään kymmenen vuotta siitä päivästä, jolloin komissio hyväksyi tuen,- kyseessä olevan jäsenvaltion on suostuttava täydelliseen yhteistyöhön komission valvontajärjestelyissä, mukaan lukien paikan päällä tehtävät tarkastukset.2. Arvioidessaan tuotannon säännöllisyyttä ja kapasiteetin vähentämistä komissio käyttää päätöstensä perusteena yrityksen telakoiden teoreettisen kapasiteetin lisäksi todellisen tuotannon tasoa viitenä edellisenä vuotena. Muiden yritysten kapasiteetin vähentämistä samassa jäsenvaltiossa ei oteta huomioon, paitsi jos kapasiteetin vähentäminen tuensaajayrityksessä on mahdotonta heikentämättä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiskelpoisuutta.3. Ennen kuin komissio ottaa kantaa asiaan se pyytää jäsenvaltioilta lausunnon aina tuen ylittäessä kymmenen miljoonaa ecua.III OSASTO MUUT TOIMENPITEET 6 artikla Innovaatioihin suunnattu investointitukiOlemassa olevilla laivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustelakoilla innovaatioihin myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana kymmenen prosentin enimmäistuki-intensiteettiin asti, jos se liittyy sellaisten innovatiivisten tuotteiden ja menetelmien kehittämiseen ja teolliseen soveltamiseen, jotka ovat aidosti ja olennaisesti uusia, eli joita muut alan toimijat Euroopan unionissa eivät sillä hetkellä käytä, ja joihin liittyy teknisen tai teollisen epäonnistumisen riski, jos tuki täyttää seuraavat edellytykset:- se rajoitetaan tukemaan suoraan ja yksinomaan hankkeen innovatiiviseen osaan liittyviä investointi- ja suunnittelukustannuksia,- tuen määrä ja intensiteetti rajoitetaan välttämättömään vähimmäismäärään ottaen huomioon hankkeeseen liittyvän riskin suuruus.7 artikla Alueellinen investointitukiYleisluonteisen alueellisen tukijärjestelmän perusteella olemassa olevien telakoiden kehittämiseen tai uudenaikaistamiseen myönnettävää tukea, joka ei liity kyseisten telakoiden rahoituksen rakenneuudistukseen ja jonka tavoitteena on parantaa olemassa olevien laitosten tuottavuutta, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos- tuki rajoitetaan koskemaan sovellettavassa alueellisessa tukijärjestelmässä määriteltyjä tukikelpoisia kustannuksia,- tuen määrä ja intensiteetti ei ylitä sovellettavaa alueellista tuen enimmäismäärää.8 artikla Tutkimus- ja kehitystyöLaivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustoimintaa harjoittaville yrityksille tutkimus- ja kehitystyöhankkeista aiheutuvien kustannusten kattamiseen myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se on 17 päivänä helmikuuta 1996 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 45 julkaistujen nykyisten tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön puitteiden tai niitä seuraavien säännösten mukaista.9 artikla YmpäristönsuojeluLaivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustoimintaa harjoittaville yrityksille ympäristönsuojelusta aiheutuvien kustannusten kattamiseen myönnettävää tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se on 10 päivänä maaliskuuta 1994 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 72 julkaistujen nykyisten ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen tai niitä seuraavien säännösten mukaista.IV OSASTO VALVONTAMENETTELYT 10 artikla 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan määräysten lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetut laivanrakennus-, muuntamis- ja korjaustoimintaa harjoittaville yrityksille myönnettävät tuet ovat 2 kohdassa säädettyjen erityisilmoitussääntöjen alaisia.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ennen toteuttamista komission hyväksyttäväksia) kaikki tässä asetuksessa tarkoitetut uudet tai olemassa olevat tukijärjestelmät tai jo olemassa olevan järjestelmän muutokset,b) kaikki päätökset soveltaa tässä asetuksessa tarkoitettuihin yrityksiin yleisesti sovellettavaa tukijärjestelmää, mukaan lukien yleisesti sovellettavat alueelliset tukijärjestelmät, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaisuus perustamissopimuksen 92 artiklan kanssa, erityisesti tapauksissa, jotka on mainittu 6, 7, 8 ja 9 artiklassa, mikäli tuki ei ole alhaisempi kuin vähämerkityksisen tuen yläraja, 100 000 ecua kolmen vuoden aikana (5),c) kaikki seuraavat tukijärjestelmien yksittäiset soveltamistapaukset:i) 3 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan ja 3 artiklan 5 kohdan, 4 artiklan ja 5 artiklan mukaiset tapaukset, taiii) kun komissio on erityisesti määrännyt niin antaessaan luvan tuen myöntämiselle.11 artikla 1. Jotta komissio voi valvoa II, III ja IV osastojen sisältämien tukisääntöjen soveltamista, jäsenvaltioiden on toimitettava komissiollea) ennen sopimuksen allekirjoittamiskuukautta seuraavan kolmannen kuukauden loppua liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti esitetty kuukausittainen kertomus kustakin laivanrakennus- ja muuntamissopimuksesta,b) ennen valmistumiskuukautta seuraavan kuukauden loppua liitteessä olevan taulukon 1 mukaisesti esitetty loppukertomus kustakin laivanrakennus- ja muuntamissopimuksesta, mukaan lukien ennen tämän asetuksen voimaantuloa allekirjoitetut sopimukset,c) liitteessä olevan taulukon 2 mukaisesti esitetty vuosikertomus, joka on toimitettava 1 päivään maaliskuuta mennessä kertomusvuotta seuraavana vuotena ja jossa selvitetään yksityiskohtaisesti kunkin yksittäisen kansallisen telakan edellisenä vuotena saaman tuen kokonaismäärä,d) niistä telakoista, jotka pystyvät rakentamaan bruttovetoisuudeltaan yli 5 000 tonnin kauppalaivoja, liitteessä olevan taulukon 3 mukaisesti esitetty vuosikertomus, joka on toimitettava viimeistään kaksi kuukautta sen jälkeen, kun yhtiökokous on hyväksynyt telakan vuosikertomuksen, ja joka sisältää julkisia tietoja kapasiteetin kehityksestä ja omistusrakenteesta,e) tämän asetuksen 5 artiklan mukaista rakenneuudistustukea saaneista telakoista neljännesvuosittainen kertomus rakenneuudistustavoitteiden saavuttamisesta, mukaan lukien seuraavat tekijät: tuen maksaminen ja käyttö, investoinnit, tuottavuuden kehitys, henkilöstön vähentäminen, elinkelpoisuus,f) kehitysapuna myönnettävällä tuella tuetuista sopimuksista hyötyvien telakoiden osalta tiedot, joita komissio voi pyytää pystyäkseen varmistamaan, että 3 artiklan 5 kohdan edellytyksiä noudatetaan.2. Sekä kaupallista että sotilaallista laivanrakennusta, laivojen muuntamista tai laivojen korjausta harjoittavien telakoiden osalta tämän artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun kertomuksen on sisällettävä tiedot näistä toiminnoista erikseen, mukaan lukien erilliset kirjanpidot, joissa kulut on jaettu sen mukaisesti.3. Komissio laatii sille 10 artiklan ja tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella vuosittain yleiskertomuksen, jonka tarkoituksena on toimia pohjana keskustelulle kansallisten asiantuntijoiden ja neuvoston kanssa. Kertomus lähetetään myös Euroopan parlamentille tiedoksi. Rakenneuudistustukiasioista laaditaan erilliset puolivuotiskertomukset.12 artikla Tämä asetus tulee voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999 ja sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003 asti.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL C 375, 30.12.1994, s. 3.(2) EYVL L 332, 30.12.1995, s. 1.(3) EYVL L 380, 31.12.1990, s. 27.(4) EYVL L 148, 6.6.1997, s. 1.(5) Komission tiedonanto, EYVL C 68, 6.3.1996.LIITE >KAAVION ALKU>Taulukko 1KERTOMUS KAUPPALAIVAN TILAUKSESTA/VALMISTUMISESTA(TARPEETON YLIVIIVATAAN)Osa 1: Sopimuksen yksityiskohdat1. Uusi alus/muunnettu alus2. Yritys3. Telakka4. Telakan- numero5. Rekisteröity omistaja (nimi kansallisuus)6. Käyttäjä (nimi ja kansallisuus)7. Aluksen rekisteröintimaa8. Sopimuksen allekirjoittamispäivä9. Valmistumis-/toimituspäiväOsa 2: Aluksen tiedot10. Alustyyppi (OECD:n luokituksen mukaan)11. Kuollut paino ..........12. Bruttovetoisuus13. Tasattu bruttovetoisuus.......... ..........Osa 3: RahoitusjärjestelytValuuttaEcua(voimassa oleva vaihtokurssi)%iasopimus- hinnasta14. Sopimushinta15. Arvioidut (mahdolliset) tappiot sopimuksesta16. Sopimuskohtainen tukiA. Myönnetty telakallea) Tukib) Luototc) Erityiset veronhuojennuksetd) Muut tuetB. Myönnetty asiakkaille tai lopullisille omistajillea) Tukib) Luotot (¹)c) Takaukset (²)d) Veronhuojennuksete) Muut tuet17. Tuen myöntämispäivä(¹) Myönnetyistä luotoista on annettava seuraavat tiedot:- määrä- takaisinmaksuaika- maksuaikataulu- korko(²) Myönnetyistä takauksista on annettava seuraavat tiedot:- määrä- maksettu preemio- voimassaoloaika- muut ehdot.Yhteyshenkilö:.......... Päivämäärä: ..........Asema: ..........Allekirjoitus: ..........Taulukko 2KERTOMUS YRITYKSELLE MYÖNNETYSTÄ RAHOITUSTUESTAYrityksen nimi ..........Osa 1: ValtiontukiToimintatuet1. Sopimusarvo2. Menot/tappiotSaadut suorat tuetEpäsuorat tuetOikeusperusta (mukaan lukien komission hyväksymispäivä)1. Sopimusta tukeva rahoitustuki:a) Ennen kyseisen vuoden tammikuun 1 päivää tehtyihin sopimuksiin liittyvät tuetb) Kyseisen vuoden tammikuun 1 päivän jälkeen tehtyihin sopimuksiin liittyvät tuet, joista:- tuet, jotka liittyvät kehitysmaiden kehitysapuun- tuet, jotka liittyvät 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiinMenot (¹)SaaduttuetOikeusperusta (mukaan lukien komission hyväksymispäivä)2. Sijoitukset3. Sosiaalituet4. Muut sulkemisesta johtuvat kassakulut5. Toiminnan sulkemisesta aiheutuvat menot/tulot6. Pelastus- ja rakenneuudistuskulut7. Tutkimus- ja kehityskulut8. Ympäristönsuojelu9. Muut kulut(¹) 3 kohdan osalta myös tiedot kyseessä olevista työntekijöistä ja heidän lukumäärästään.Yhteyshenkilö:.......... Päivämäärä: ..........Asema: ..........Allekirjoitus: ..........Osa 2: Liikevaihto ja voitot/(tappiot) (kaikkien suoraa tuotantotukea saaneiden yritysten täytettävä)KertomusvuosiKertomusvuotta edeltävä vuosi10. Liikkevaihto11. josta liikevaihto kauppalaivojen rakentamisen ja muuntamisen osalta:a) ennen kyseessä olevan vuoden tammikuun 1 päivää tehtyjä sopimuksia vastaava liikevaihtob) kyseessä olevan vuoden tammikuun 1 päivän jälkeen tehtyjä sopimuksia vastaava liikevaihto, josta- kehitysmaille annettavan kehitysavun osalta saatu liikevaihto12. Tappiot (ilmetessä)13. joista kauppalaivojen rakentamista ja muuntamista koskevata) sopimuksista johtuvat tappiotb) arvioiden liikkumisesta johtuvat tappiotc) rakenneuudistuskuluista johtuvat tappiotOsa 3: Käteisvirrat (kohdassa 12 tarkoitettuja tappioita ilmoittaneiden ja valtion tukea saaneiden yritysten täytettävä)KertomusvuosiKertomusvuotta edeltävä vuosiVarojen käyttö14. Kaupalliset tappiot ennen arvonalennusta15. Sijoituskulut16. Muut kulut17. Muut käyttöpääoman muutoksetVarojen alkuperä18. Oma pääomaa) peräisin julkisilta osakkailtab) peräisin yksityisiltä osakkailta19. Lainat ja tilinylitykseta) julkista alkuperää olevata') joista sopimukseen liittyvää rahoitustukeab) yksityistä alkuperää olevatb') joista sopimuksen liittyvää rahoitustukeaTaulukko 3KERTOMUS TELAKOISTA; JOILLA VOIDAAN RAKENTAA BRUTTOVETOISUUDELTAAN YLI 5 000 TONNIN KAUPPALAIVOJA1. Yrityksen nimi( .......... )2. Käytettävissä oleva kapasiteetti yhteensä( .......... ) (tasattu bruttovetoisuus)3. Tiedot telakasta/laituripaikastaTelakka tai laituripaikka (bruttovetoisuus)Laivojen enimmäiskoko( .......... )( .......... )( .......... )( .......... )( .......... )( .......... )4. Tulevaa kapasiteetin lisäämistä tai vähentämistä koskevat suunnitelmat5. Omistusrakenne (pääomarakenne, suora ja välillinen julkinen omistusosuus)6. Tilinpäätösasiakirjat (tase, tuloslaskelma, mukaan lukien erilliset kirjanpidot käyttäjän laivanrakennustoiminnasta, jos sellaiset on olemassa)l7. Julkisten varojen siirto (mukaan lukien lainatakaukset, joukkovelkakirjalainat jne.)8. Vapautukset maksusitoumuksista ja muista sitoumuksista (mukaan lukien veroedut jne.)9. Pääomansijoitukset (mukaan lukien oman pääoman korotus, pääoman palautukset, osingot, lainat ja niiden uudelleenrahoitus jne.)10. Velkojen poisto11. Tappioiden siirto.>KAAVION LOOPU>


Avis juridique important

|

52002PC0199

Ehdotus neuvoston asetus korkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontikiintiön avaamisesta  /* KOM/2002/0199 lopull. - ACC 2002/0094 */

Virallinen lehti nro 203 E , 27/08/2002 s. 0130 - 0130

Ehdotus NEUVOSTON ASETUS korkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontikiintiön avaamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTYhteisö haluaa kehittää sopusointuiset kauppasuhteet yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Eräät korkealaatuista naudanlihaa koskevia järjestelyjä täysimääräisesti hyödyntävät maat kärsivät suurista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista.Suurissa vaikeuksissa olevien maiden tukemiseksi ehdotetaan korkealaatuiselle naudanlihalle avattavaksi ylimääräinen kiintiö, jossa kannetaan alennettua tullia, määräajaksi siten, että sekä toimittajien että kuluttajien kysyntä tyydyttyisi.Erityisesti korkealaatuisen naudanlihan kysyntä on kasvussa kuluttajien keskuudessa yhteisössä. Naudanlihamarkkinat ovat alkaneet tasapainottua BSE-kriisin jälkeen.Komissio ehdottaa sen vuoksi, että avataan tuoreen, jäähdytetyn ja jäädytetyn korkealaatuisen naudanlihan 10 000 tonnin autonominen tariffikiintiö, joka koskee kaikkia ja jossa kannetaan 20 prosentin arvotullia. Toimenpidettä sovellettaisiin 1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisenä aikana.Kiintiön asianmukainen valvonta on varmistettava, jotta kaikki yhteisön asianomaiset toimijat voivat käyttää kiintiötä tasaveroisesti ja jatkuvasti. Kiintiön käytön olisi sen vuoksi perustuttava tuotteiden tyypin ja alkuperän takaavan aitoustodistuksen esittämiseen.2002/0094 (ACC)Ehdotus NEUVOSTON ASETUS korkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontikiintiön avaamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen  [1],[1]  EYVL C ..., ..., s. ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Koska yhteisö haluaa kehittää sopusointuiset kauppasuhteet yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ja koska erää toimittajamaat kärsivät suurista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista, olisi säädettävä tuoretta, jäähdytettyä ja jäädytettyä korkealaatuista naudanlihaa koskevan 10 000 tonnin yhteisön tuontitariffikiintiön avaamisesta väliaikaisesti autonomisena toimenpiteenä.(2) Naudanlihamarkkinat ovat alkaneet tasapainottua. Erityisesti korkealaatuisen naudanlihan kysyntä on kasvussa kuluttajien keskuudessa. Korkealaatuisen naudanlihan ylimääräinen kiintiö, jossa kannetaan alennettua tullia, tyydyttäisi niin kuluttajien kuin toimittajien kysynnän.(3) Olisi varmistettava, että kaikki yhteisön asianomaiset toimijat voivat käyttää kiintiötä tasaveroisesti ja jatkuvasti ja että kiintiötä valvotaan asianmukaisesti. Kiintiön käytön olisi sen vuoksi perustuttava tuotteiden tyypin ja alkuperän takaavan aitoustodistuksen esittämiseen.(4) Komissio hallinnoi naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999  [2] 32 artiklan mukaisesti tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tariffikiintiöitä asetuksen (EY) N:o 1254/1999 43 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen hyväksyttyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti,[2]  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2345/2001 (EYVL L 315, 1.12.2001, s. 29).ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Avataan tuotepainona ilmaistava 10 000 tonnin vuosittainen yhteisön tuontitariffikiintiö, joka koskee yhteisen tullitariffin CN-koodeihin 0201 3000, 0202 3090, 0206 1095 ja 0206 2991 kuuluvaa tuoretta, jäähdytettyä ja jäädytettyä korkealaatuista naudanlihaa.2. Kiintiössä kannetaan 20 prosentin arvotullia.3. Kiintiö on voimassa 1 päivän heinäkuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2003 välisenä aikana.2 artiklaTämän asetuksen soveltamista koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin, jotka hyväksytään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 43 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, sisältyy säännöksiä, joiden mukaan 1 artiklassa mainitun kiintiön käyttö edellyttää tuotteiden tyypin ja alkuperän takaavan aitoustodistuksen esittämistä.3 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja>TAULUKON PAIKKA>


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0572

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osalta {KOM(2007) 578 lopullinen}  /* KOM/2007/0572 lopull. - COD 2007/0202 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 8.10.2007KOM(2007) 572 lopullinen2007/0202 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSlemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osalta(komission esittämä) {KOM(2007) 578 lopullinen}PERUSTELUT( TaustaaEuroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 yhdenmukaistetaan säännöt, joita sovelletaan lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin jäsenvaltioista toiseen tai kolmansista maista yhteisöön tuomisen tai uudelleentuomisen jälkeen. Asetus julkaistiin 13. kesäkuuta 2003, se tuli voimaan 3. heinäkuuta 2003 ja se koskee omistajien mukana kulkevia lemmikkieläimiä.Asetuksessa otettiin muun muassa käyttöön lemmikkieläimiä koskeva todistus jäsenvaltiosta toiseen tapahtuvia kissojen, koirien ja hillereiden kuljetuksia varten, jolla osoitetaan, että eläin on rokotettu raivotautia vastaan. Tämä on ainoa lemmikkieläimiä koskeva vaatimus, jota sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin matkustettaessa.Asetuksessa säädetään kuitenkin erityisistä poikkeusedellytyksistä, joita sovelletaan lemmikkieläinten kuljetuksiin tiettyihin jäsenvaltioihin viiden vuoden siirtymäkautena, joka alkaa asetuksen voimaantulopäivästä ja kestää 3. heinäkuuta 2008 asti. Poikkeuksia olisi tarkasteltava uudelleen siirtymäkauden jälkeen niiden kokemusten perusteella, joita jäsenvaltiot ovat saaneet asetuksen 6, 8 ja 16 artiklan täytäntöönpanosta, ottaen huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) lausunto.Komissiota on pyydetty tätä varten asetuksen 23 artiklan mukaisesti antamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 1. helmikuuta 2007 kertomus serologisen kokeen säilyttämistarpeesta sekä aiheelliset ehdotukset siirtymäkauden jälkeen sovellettavasta järjestelystä.( Ongelmien kartoittaminenKoska tieteellinen arviointi on kestänyt arvioitua pidempään, komission kertomusta on lykätty. Jotta kertomuksen päätelmät voidaan ottaa riittävällä tavalla huomioon, on aiheellista pidentää edellä tarkoitettua siirtymäkautta.( Ehdotuksen tavoiteTämän komission ehdotuksen tavoitteena on pidentää siirtymäkautta ja muuttaa asetusta (EY) N:o 998/2003 vastaavasti.Tämä komission ehdotus liittyy lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 998/2003 23 artiklassa tarkoitettuun komission kertomukseen.2007/0202 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSlemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 998/2003 muuttamisesta siirtymäkauden pidentämisen osaltaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan ja 152 artiklan 4 kohdan b alakohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[1],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[2],ovat kuulleet alueiden komiteaa,noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[3]sekä katsovat seuraavaa:1.  Lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003[4] säädetään lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja tällaisia kuljetuksia koskeviin tarkastuksiin sovellettavista määräyksistä.2.  Asetuksen (EY) N:o 998/2003 6 artiklassa säädetään lisäksi, että mainitun asetuksen voimaantulosta alkavana viiden vuoden siirtymäkautena Irlannin, Maltan, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan alueille tuotaviin lemmikkikissoihin ja -koiriin sovelletaan erityisvaatimuksia ottaen huomioon näissä jäsenvaltioissa esiintyvä erityinen raivotautitilanne.3.  Asetuksen (EY) N:o 998/2003 16 artiklassa säädetään, että jäsenvaltiot, joilla on tämän asetuksen voimaantulopäivänä voimassa olevia erityismääräyksiä rakkulamatotaudin ja puutiaisen valvomiseksi, voivat tämän asetuksen voimaantulosta lukien viiden vuoden siirtymäkauden ajan edellyttää kyseisten vaatimusten noudattamista alueelleen tuotavien lemmikkieläinten suhteen. Irlanti, Malta, Ruotsi Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta soveltavat rakkulamatotautia koskevia erityisiä maahantulomääräyksiä. Irlanti, Malta ja Yhdistynyt kuningaskunta edellyttävät, että lemmikkikoirat ja -kissat ovat saaneet lisälääkityksen puutiaista vastaan, mistä on oltava osoitus eläintodistuksessa.4.  Asetuksen (EY) N:o 998/2003 6 ja 16 artiklassa säädettyjen siirtymäkauden järjestelyjen voimassaolo päättyy 3 päivänä heinäkuuta 2008. Mainitun asetuksen 23 artiklassa säädetään, että siirtymäkauden järjestelyjä olisi tarkasteltava uudelleen ennen siirtymäkauden päättymistä.5.  Komissiota on pyydetty tätä varten asetuksen (EY) N:o 998/2003 23 artiklan nojalla antamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle ennen 1 päivää helmikuuta 2007 kertomus serologisen kokeen säilyttämistarpeesta sekä asianmukaiset ehdotukset kyseisen asetuksen 6, 8 ja 16 artiklassa säädetyn siirtymäkauden jälkeen sovellettavasta järjestelystä. Kertomus olisi laadittava tähän mennessä saadun kokemuksen ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteelliseen lausuntoon perustuvan riskianalyysin perusteella.6.  EFSA antoi komission pyynnöstä tieteellisen lausunnon, jotta komissio voi ehdottaa aiheellisia ja tieteelliseen tietoon perustuvia muutoksia asetukseen (EY) N:o 998/2003. Lisäksi komission oli otettava huomioon kyseisen asetuksen 6, 8 ja 16 artiklan täytäntöönpanosta saatujen kokemusten perusteella laaditut jäsenvaltioiden raportit.7.  Koska tieteellinen arviointi on kuitenkin kestänyt arvioitua pidempään, komission kertomusta on lykätty. Jotta kertomuksen päätelmät voidaan ottaa riittävällä tavalla huomioon, on aiheellista pidentää siirtymäkauden järjestelyjen voimassaoloa.8.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 998/2003 olisi muutettava,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 998/2003 seuraavasti:(1) Korvataan 6 artiklan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:”Liitteessä I olevassa A osassa tarkoitettujen lemmikkieläinten tuontiin Irlantiin, Maltaan, Ruotsiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan 31 päivään elokuuta 2009 asti seuraavia vaatimuksia:”(2) Korvataan 16 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:”Irlanti, Malta, Ruotsi, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta voivat rakkulamatotaudin sekä Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta puutiaisen osalta edellyttää 31 päivään elokuuta 2009 asti alueelleen tuotavien lemmikkieläinten osalta tämän asetuksen voimaantulopäivänä voimassa olevien erityismääräysten noudattamista.”(3) Korvataan 23 artiklassa päivämäärä ”1 päivästä tammikuuta 2008” päivämäärällä ”1 päivästä syyskuuta 2009”.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C [...], [...], s. [...].[2] EUVL C [...], [...], s. [...].[3] EYVL C 325, 24.12.2002, s. 133.[4] EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 245/2007 (EUVL L 73, 13.3.2007, s. 9).


Avis juridique important

|

51999PC0302

Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1696/71 muuttamisesta  /* KOM/99/0302 lopull. - CNS 93/0128 */

Virallinen lehti nro C 089 E , 28/03/2000 s. 0003 - 0003

Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1696/71 muuttamisestaPERUSTELUTKomissio ehdottaa, että neuvoston hyväksyy ohessa olevan ehdotuksen asetukseksi humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun asetuksen (ETY) N:o 1696/71 muuttamisesta.Ehdotettujen muutoksen tarkoituksena on poistaa asetuksesta ne säännökset, joita ei määräajan päättymisen tai nykyiseen humala-alan yhteiseen markkinajärjestelyyn sisältyvän näkökohdan vuoksi enää sovelleta. Humalaa tuottavilla jäsenvaltioilla ei Itävaltaa lukuun ottamatta ole enää oikeutta tuottajaryhmien perustamisen kannustamiseksi tarkoitettuun tukeen, koska tuen myöntämiselle säädetty kausi on päättynyt. Asetuksen 8 ja 10 artikla sekä 17 artiklan 2 kohta voidaan näin ollen poistaa.Ottaen lisäksi huomioon, että neuvosto on vahvistanut tuottajille myönnettävän tuen viideksi vuodeksi, ei ole enää tarpeen, että komissio antaa joka vuosi - kuten aiemmin, jolloin tuki vahvistettiin vuosittain - neuvostolle kertomuksen humalan tuotannon ja kaupan pitämisen tilanteesta, eli myös 11 artikla voidaan poistaa. Tällä ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon.Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1696/71 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),(1) EYVL Cottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),(2) Lausunto annettu  ..sekä katsoo, että(1) tuottajaryhmittymien perustamisen kannustamiseksi tarkoitettua tukijärjestelmää ei enää sovelleta humalaa tuottavissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta Itävaltaa, joka liittymissopimuksensa nojalla saa jatkaa järjestelmän soveltamista 31 päivään joulukuuta 1999; selkeyden vuoksi vaikuttaa aiheelliselta poistaa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1696/71 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1554/97 (4), 8 artikla ja säätää väliaikaisesta poikkeuksesta Itävallan osalta, ja(3) EYVL L 175, 4.8.1971, s. 1.(4) EYVL L 208, 2.8.1997, s. 1.(2) neuvosto on vahvistanut humalantuottajille 480 EUR suuruisen kiinteän hehtaarituen vuotta kohden viiden vuoden ajaksi satovuosina 1996(2000; tämän vuoksi ja ottaen huomioon 18 artiklan, jonka mukaan komissio laatii neuvostolle viiden vuoden ajanjakson päätyttyä yhteenvetokertomuksen satovuodesta 2001 alkavaksi ajanjaksoksi myönnettävän tuen vahvistamista varten, komission ei enää tarvitse esittää neuvostolle vuosittain kertomusta humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta; mainitun asetuksen 11 artikla voidaan näin ollen poistaa,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (ETY) N:o 1696/71 seuraavasti:Poistetaan 8, 10, ja 11 artikla sekä 17 artiklan 2 kohta.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Asetuksen (ETY) N:o 1696/71 8 ja 10 artiklaa sekä 17 artiklan 2 kohtaa sovelletaan kuitenkin Itävallassa 31 päivään joulukuuta 1999.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja>TAULUKON PAIKKA>


				|

		52011PC0842

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS unionin ulkoisen toiminnan välineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä /* KOM/2011/0842 lopullinen - 2011/0415 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa
komission ensisijaisena tavoitteena on yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä ja
tehdä unionin avun saanti helpommaksi muun muassa kumppanimaille ja ‑alueille,
kansalaisjärjestöille ja pk-yrityksille siltä osin kuin ne osaltaan edistävät
asetuksen tavoitteiden toteutumista.
Yksinkertaistetut ja joustavat
päätöksentekomenettelyt mahdollistaisivat uusien välineiden
täytäntöönpanotoimenpiteiden nopeamman hyväksymisen ja siis EU:n avun nopeamman
toimittamisen varsinkin sellaisiin maihin, jotka ovat kriisissä tai
kriisinjälkeisessä tai valtioina hauraita.
Lisäksi varainhoitoasetuksen tarkistus, jonka
myötä ulkoista toimintaa koskeva erityissäännös muuttuu perusteellisesti, tulee
helpottamaan kansalaisjärjestöjen ja pienyritysten osallistumista
rahoitusohjelmiin muun muassa sääntöjä yksinkertaistamalla,
osallistumiskustannuksia vähentämällä ja hankintamenettelyjä nopeuttamalla.
Komissio aikoo käyttää tämän asetuksen täytäntöönpanossa uusia joustavia
menettelyjä, joista säädetään uudessa varainhoitoasetuksessa.
Tätä taustaa vasten komissio ehdottaa
yksinkertaistettuja ja yhdenmukaistettuja täytäntöönpanosääntöjä ja ‑menettelyjä,
joita sovelletaan neljään maantieteelliseen välineeseen (DCI, ENI, IPA ja IP)
ja kolmeen temaattiseen välineeseen (IfS, EIDHR ja INSC). IPA:n ja ENI:n
tapauksessa liittymistä valmistelevan ja rajat ylittävän yhteistyön
erityisluonne edellyttää kuitenkin erillisiä täytäntöönpanosääntöjä ja ‑menettelyjä
(nk. lex specialis), joilla täydennetään yhteisen täytäntöönpanoasetuksen
sääntöjä ja menettelyjä.
Sekä EKR:ää että Grönlantia koskevat päätökset
jäävät tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle niiden rahoitusmekanismien
erityisyyden takia.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
Julkinen kuuleminen
Komissio järjesti 26.11.2010–31.1.2011
julkisen kuulemisen EU:n ulkoisen toiminnan rahoituksesta tulevaisuudessa.
Kuuleminen perustui online-kyselyyn, jonka taustaksi esitettiin asiakirja EU:n
ulkoisen toiminnan rahoitus vuoden 2013 jälkeen. Yleisesti ottaen
vastauksista ei käynyt ilmi, että nykyisten täytäntöönpanomekanismien
merkittävälle muuttamiselle olisi tarvetta, vaikkakin vastaajien suuri
enemmistö kannatti täytäntöönpanon joustavoittamista ja yksinkertaistamista.
Asiantuntijatiedon käyttö
Komissio laati sisäisen arvion eri
asiakirjoista (arvioinneista, tarkastuksista, selvityksistä ja
väliarvioinneista). Siinä selvitettiin, mikä toimii ja mikä ei, ja
kartoitettiin kokemuksia rahoitusvälineiden laatimista varten.
Arvio osoitti, että nykyiset välineet ovat
edistäneet vuosituhattavoitteiden saavuttamista kehitysmaissa.
Täytäntöönpanojärjestelyt, esimerkiksi talousarviotuki ja alakohtainen
lähestymistapa, ovat mahdollistaneet yhteistyön syventämisen kumppanimaiden
kanssa ja tehokkaamman työnjaon avunantajien yhteisrahoituksen ansiosta.
Arviossa havaittiin myös joitakin puutteita.
Nykyistä täytäntöönpanoprosessia pidettiin liian monimutkaisena, eikä se salli
nopeita mukautuksia tarvittaessa. Tässä asetuksessa puututaan näihin
puutteisiin.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
(SEUT) viidennen osan III osaston 1 luku toimii kumppanimaiden ja ‑alueiden
kanssa tehtävän yhteistyön oikeudellisena kehyksenä. Ehdotus yhteiseksi
täytäntöönpanoasetukseksi perustuu perussopimuksen 209 artiklan 1 kohtaan ja
212 artiklan 2 kohtaan, ja komissio esittää sen 294 artiklassa vahvistetun
menettelyn mukaisesti. Koska SEUT-sopimuksen 310–320 artiklaa sovelletaan
Euratomiin (ks. Euratomin perustamissopimuksen 106 a artikla), ehdotus voi
kattaa myös INSC:n nojalla tehtävän rahoitusyhteistyön.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ei sovelleta.
5.           PÄÄKOHDAT
1)         I osasto: Täytäntöönpano (1–3
artikla)
1 artiklassa (Kohde ja periaatteet) vahvistetaan asetuksen tavoitteiksi yhdenmukaistettujen sääntöjen
antaminen ulkosuhdevälineiden täytäntöönpanoa varten, unionin taloudellisten
etujen suojaaminen sekä kyseisten välineiden täytäntöönpanon
yksinkertaistaminen ja joustavoittaminen.
2 artiklassa (Toimintaohjelmien,
yksittäisten toimenpiteiden ja erityistoimenpiteiden hyväksyminen) säädetään, että komissio tekee rahoituspäätökset monivuotisiin
ohjelmointiasiakirjoihin perustuvien toimintaohjelmien muodossa.
Poikkeuksellisesti mutta monivuotisia ohjelmointiasiakirjoja noudattaen on
mahdollista hyväksyä toimintaohjelmaan kuulumattomia yksittäisiä toimenpiteitä.
Ennakoimattomissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi
hyväksyä suuntaa antaviin monivuotisiin ohjelmointiasiakirjoihin kuulumattomia
erityistoimenpiteitä. Artiklaan sisältyy komitologiasäännöt, joita on noudatettava
mainittuja päätöksiä annettaessa ja niiden voimassaoloa mahdollisesti
jatkettaessa.
3 artiklassa (Tukitoimenpiteet)
määritellään niiden eri menojen lajit, joilla tuetaan asetuksen täytäntöönpanoa
ja jotka voidaan rahoittaa unionin varoin (esim. valmistelu, jatkotoimenpiteet
seuranta, tarkastus ja arviointi sekä tiedotus ja viestintä). Toimenpiteille
voidaan myöntää rahoitusta, vaikkeivät ne sisältyisi ohjelmointiasiakirjoihin.
2)         II osasto: Rahoitustapoja
koskevat säännökset (4–6 artikla)
4–6 artiklassa
luetellaan rahoitusmuotoja, joita voidaan käyttää asetusta sovellettaessa.
Luettelo ei ole kaikenkattava, ja se perustuu nykykäytäntöihin ja havaittuihin
tarpeisiin. Tehdyissä muutoksissa on huomioitu viimeisimmän
varainhoitoasetuksen säännökset. Erityisesti 4 artiklassa säädetään
innovatiivista rahoitusvälineistä, kuten lainoista, vakuuksista, oman pääoman
ehtoisesta rahoituksesta ja riskinjakorahoitusvälineistä, ja siinä kuvataan
mahdolliset järjestelyt verojen, tullien ja muiden maksujen suhteen. Sen mukaan
komissio voi panna asetuksen mukaiset toimenpiteet täytäntöön joko suoraan tai
välillisesti siirtämällä talousarvion toteutustehtäviä mille tahansa varainhoitoasetuksessa
luetellulle yhteisölle tai henkilölle. Artiklassa määritellään myös eri
yhteisrahoitusmuodot (rinnakkainen tai yhdistetty).
7 artiklassa (Unionin taloudellisten etujen
suojaaminen) säädetään toimenpiteistä unionin
taloudellisten etujen suojaamiseksi ja unionin (käytännössä komission,
tilintarkastustuomioistuimen ja OLAF:n) mahdollisuudesta tehdä kaikki
tarvittavat tarkastukset toteutetuista toimenpiteistä.
3)         III osasto: Kansallisuutta ja
alkuperää koskevat säännöt hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten
(8–12 artikla)
8–11 artiklassa (Kansallisuutta ja
alkuperää koskevat säännöt hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten) vahvistetaan ehdot osallistumiselle hankinta- ja avustusmenettelyihin,
joita toteutetaan asetusta sovellettaessa. Ehdotettuja säännöksiä on
yksinkertaistettu huomattavasti, ja niiden perimmäisenä tavoitteena on avun
sidonnaisuuksien purkaminen. Artikloissa säädetään kuitenkin
yksityiskohtaisesti kolmansien maiden tukikelpoisuusehdoista
(vastavuoroisuusvaatimus, osallistuminen täytäntöön pantavaan ohjelmaan,
tiettyjen maiden sulkeminen tuen ulkopuolelle jne.) ja kyseisten ehtojen
poikkeuksista (tuotteita ja palveluja ei ole saatavilla, erittäin kiireelliset
tapaukset, kolmenvälinen yhteistyö jne.).
12 artikla (Toimien arviointi) velvoittaa komission arvioimaan säännöllisesti toteutettujen
politiikkojen ja ohjelmien tuloksia, alakohtaisia politiikkoja ja itse
ohjelmoinnin tuloksellisuutta. Kaikki asianomaiset sidosryhmät otetaan mukaan
arviointiin, ja arviointikertomus toimitetaan neuvostolle ja Euroopan
parlamentille.
4)         IV osasto: Loppusäännökset
(13–17 artikla)
13 artiklan (Vuosikertomus) mukaan komissio laatii vuosittain kertomuksen asetuksen
täytäntöönpanon edistymisestä. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
14 artiklassa (Ilmastotoimiin ja luonnon
monimuotoisuuteen liittyvät menot) säädetään
erityisestä seurantajärjestelmästä, joka perustuu OECD:n menetelmiin (nk. Rion
tunnusluvut).
15 artiklassa (Komiteat) kuvataan komiteoiden roolia asetuksen täytäntöönpanossa uuden
komitologia-asetuksen[1]
mukaisesti.
16 artiklan (Välineiden uudelleentarkastelu
ja arviointi) mukaan komissio laatii vuoden 2018
puoliväliin mennessä asetuksen täytäntöönpanoa arvioivan kertomuksen ja
toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Mikäli asetukseen
tarvitsee tehdä muutoksia, komissio esittää myös niitä koskevan
lainsäädäntöehdotuksen. Kertomuksessa arvioidaan myös asetuksen nojalla
toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia.
17 artiklassa (Voimaantulo) säädetään asetuksen voimaantulosta ja sen soveltamisesta 1. tammikuuta
2014 alkaen. Voimassaolon päättymiselle ei aseteta takarajaa.
2011/0415 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
unionin ulkoisen toiminnan välineiden
täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
209 artiklan 1 kohdan ja 212 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon
komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun
säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat
tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat
seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin olisi hyväksyttävä eräät ulkoiseen
toimintaan liittyvät politiikat kattava kokonaisvaltainen paketti välineitä,
joiden täytäntöönpano edellyttää yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä. Kyseessä
ovat seuraavat välineet: kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI), demokratiaa ja
ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR), Euroopan
naapuruuspolitiikan rahoitusväline (ENI), vakautusväline (IfS), väline
ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten (INSC), liittymistä
valmisteleva tukiväline (IPA) ja kumppanuusväline (PI).
(2)
Näistä välineistä annetuissa asetuksissa säädetään
yleensä, että välineillä rahoitettaviin toimiin olisi sovellettava suuntaa
antavaa monivuotista ohjelmointia, jonka puitteissa olisi annettava
rahoituspäätökset varainhoitoasetuksen[2]
mukaisesti ja noudattaen menettelyjä, joista säädetään yleisistä säännöistä ja
periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetussa Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011[3].
(3)
Rahoituspäätökset olisi annettava vuotuisten tai
monivuotisten toiminta-ohjelmien ja yksittäisten toimenpiteiden muodossa
silloin, kun noudatetaan suuntaa antavassa monivuotisessa ohjelmoinnissa tehtyä
suunnitelmaa, erityistoimenpiteiden muodossa, jos ennakoimattomat ja
perustellut tarpeet sitä edellyttävät, ja tukitoimenpiteiden muodossa.
(4)
Täytäntöönpanosäädösten hyväksymiseen olisi
kustannuksiltaan vähäisiä toimenpiteitä lukuun ottamatta käytettävä yleensä
tarkastelumenettelyä ottaen huomioon kyseisten säädösten luonteen (toiminnan
ohjelmointi tai rahoituksen toteutus) ja varsinkin niiden
talousarviovaikutukset. Asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä
tapauksissa, joissa unionin on pakottavien syiden vuoksi voitava toimia
nopeasti, komission olisi kuitenkin annettava asiassa välittömästi sovellettavat
täytäntöönpanosäädökset.
(5)
Rahoituspäätöksiin sisältyvät toimikohtaiset
kuvaukset, joista käy ilmi tavoitteet, tärkeimmät toiminnot, toivotut tulokset,
alustava talousarvio ja aikataulu sekä edistymisen seurantajärjestelyt, olisi
hyväksyttävä asetuksessa (EU) N:o 182/2011 säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

(6)
Kun rahoitusvälineen täytäntöönpanoon liittyvän
toimen hallinnointi on annettu tehtäväksi rahoituksen välittäjälle, komission
päätökseen olisi sisällyttävä varsinkin riskinjakoa, täytäntöönpanosta
vastaavan välittäjän palkkiota sekä varojen ja mahdollisen tuoton käyttöä ja
uudelleenkäyttöä koskevia säännöksiä.
(7)
Yhteisten sääntöjen ja menettelyjen olisi oltava
yhteensopivia niiden unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavien
rahoitussääntöjen kanssa, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksessa, jäljempänä ’varainhoitoasetus’[4], johon viitattaessa tarkoitetaan aina sen
viimeisintä voimassa olevaa versiota ja joka kattaa myös komission hyväksymät
varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt[5].
(8)
Unionin ulkoisen avun rahoitustarpeet lisääntyvät
samaan aikaan kun unionin taloudellinen tilanne ja budjettitilanne rajoittavat
apuun käytettävissä olevia varoja. Siksi komission on pyrittävä hyödyntämään
käytettävissä olevat varat mahdollisimman tehokkaasti käyttämällä varsinkin
vipuvaikutuksen omaavia rahoitusvälineitä. Vipuvaikutusta voidaan tehostaa
sallimalla rahoitusvälineillä sijoitettujen ja tuotettujen varojen käyttö ja
uudelleenkäyttö.
(9)
Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen
hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita
ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä
hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen
takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Tällaiset toimenpiteet olisi
toteutettava kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen,
asiassa sovellettavien sopimusten mukaisesti.
(10)
Rahoitustavoista, unionin taloudellisten etujen
suojaamisesta, kansallisuutta ja alkuperää koskevista säännöistä ja välineiden
arvioinnista olisi annettava lisäsäännöksiä,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I
OSASTO
TÄYTÄNTÖÖNPANO
1 artikla
Kohde
ja periaatteet
1.
Tällä asetuksella vahvistetaan säännöt ja ehdot,
joita sovelletaan seuraavien välineiden puitteissa toteutettaville toimille,
toimintaohjelmille ja muille toimenpiteille myönnettävään unionin
rahoitusapuun: kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI), demokratiaa ja
ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR), Euroopan
naapuruuspolitiikan rahoitusväline (ENI), vakautusväline (IfS), väline
ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten (INSC), liittymistä
valmisteleva tukiväline (IPA) ja kumppanuusväline (PI), jäljempänä ’välineet’,
kun niihin viitataan kollektiivisesti, ja ’sovellettava väline’, kun viitataan
yksittäiseen välineeseen.
2.
Komissio varmistaa, että toimet toteutetaan
sovellettavan välineen tavoitteiden mukaisesti ja unionin taloudellisia etuja
tehokkaasti suojaten. Välineiden nojalla myönnettävän rahoitusavun on oltava
varainhoitoasetuksessa vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen mukaista, koska
varainhoitoasetus toimii välineiden täytäntöönpanon rahoituksellisena ja
oikeudellisena peruskehyksenä.
3.
Tuloksellisen ja tehokkaan täytäntöönpanon
varmistamiseksi komissio suosii tätä asetusta soveltaessaan kaikkein
joustavimpia menettelyjä aina, kun se on mahdollista ja toimen luonteen
kannalta tarkoituksenmukaista.
2 artikla
Toimintaohjelmien,
yksittäisten toimenpiteiden ja erityistoimenpiteiden hyväksyminen
1.
Komissio hyväksyy vuotuiset tai monivuotiset
toimintaohjelmat sovellettavasta välineestä annetussa asetuksessa mainittujen
suuntaa antavien ohjelmointiasiakirjojen perusteella, jos sellaisista
säädetään.
Erityisesti silloin kun toimintaohjelmaa ei ole
vielä hyväksytty, komissio voi suuntaa antavien ohjelmointiasiakirjojen
perusteella poikkeuksellisesti hyväksyä yksittäisiä toimenpiteitä
toimintaohjelmiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä noudattaen.
Kun on kyse ennakoimattomista ja asianmukaisesti
perustelluista tarpeista, olosuhteista tai sitoumuksista, komissio voi hyväksyä
suuntaa antaviin ohjelmointiasiakirjoihin kuulumattomia erityistoimenpiteitä.
Erityistoimenpiteitä voidaan käyttää myös helpottamaan siirtymistä hätäavusta
pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön, mukaan lukien toimenpiteet, joilla
parannetaan väestön valmiuksia selviytyä toistuvista kriiseistä.
2.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimintaohjelmat ja
yksittäiset toimenpiteet, joille myönnettävä unionin rahoitusapu on enemmän
kuin 10 miljoonaa euroa, ja erityistoimenpiteet, joille myönnettävä unionin
rahoitusapu on enemmän kuin 30 miljoonaa euroa, hyväksytään 15 artiklan 3
kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
Menettelyä ei tarvitse noudattaa sellaisten
toimintaohjelmien ja toimenpiteiden osalta, joille myönnettävä apu jää alle
edellä mainittujen määrien, eikä niihin tehtävien vähäisten muutosten osalta.
Vähäiset muutokset ovat teknisiä mukautuksia, esimerkiksi täytäntöönpanojakson
jatkaminen, varojen uudelleenkohdentaminen alustavien määrärahojen puitteissa
ja määrärahojen lisääminen tai vähentäminen alle 20 prosentilla niiden
alustavasta määrästä, edellyttäen että muutokset eivät merkittävällä tavalla
vaikuta alkuperäisen toimintaohjelman tai toimenpiteen tavoitteisiin. Tällöin toimintaohjelmat,
toimenpiteet ja niihin tehdyt vähäiset muutokset annetaan Euroopan
parlamentille ja neuvostolle tiedoksi kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä.
3.
Asianmukaisesti perustelluista erittäin
kiireellisistä syistä, jollaisia ovat esimerkiksi kriisit, kriisinjälkeiset ja
epävakaat tilanteet sekä tilanteet, joissa demokratia, oikeusvaltio,
ihmisoikeudet tai perusvapaudet ovat uhattuina, komissio voi 15 artiklan 4
kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksyä välittömästi sovellettavia
täytäntöönpanosäädöksiä, myös muutoksia voimassa oleviin toimintaohjelmiin ja
toimenpiteisiin.
4.
Ympäristönäkökohtia, muun muassa ilmastoon ja
luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia, tarkastellaan hanketasolla,
ja ympäristön kannalta herkissä hankkeissa tehdään tarvittaessa myös
ympäristövaikutusten arviointi (YVA), etenkin kun on kyse uudesta mittavasta
infrastruktuurista. Alakohtaisten ohjelmien täytäntöönpanossa käytetään
strategisia ympäristöarviointeja (SYA) tilanteen mukaan. Asianosaisten sidosryhmien
osallistuminen ympäristöarviointeihin ja tulosten julkinen saatavuus on
varmistettava.
3 artikla
Tukitoimenpiteet
1.
Unionin rahoituksella voidaan kattaa välineiden
täytäntöönpanosta ja niiden tavoitteiden saavuttamisesta aiheutuvat menot,
mukaan lukien täytäntöönpanon kannalta välttämättömiin valmistelu-, jatko-,
seuranta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyvä hallinnollinen tuki, sekä
unionin edustustojen menot, jotka aiheutuvat välineillä rahoitettavien toimien
hallinnointiin tarvittavasta hallinnollisesta tuesta.
2.
Edellyttäen, että a–c alakohdassa luetellut
toiminnot liittyvät sovellettavan välineen, jota asianomaisella toimella
pannaan täytäntöön, yleisiin tavoitteisiin, unionin rahoitus voi kattaa
a)      selvityksistä, kokouksista, tiedotus- ja
valistustoimista, koulutuksesta, julkaisutoiminnasta ja muusta hallinnollisesta
tai teknisestä avusta aiheutuvat menot, jotka ovat toimien hallinnoinnin
kannalta välttämättömiä;
b)      menot, jotka aiheutuvat asiaankuuluvista
tutkimuksista ja selvityksistä ja niiden tulosten tunnetuksi tekemisestä;
c)      menot, jotka liittyvät tiedotus- ja
viestintätoimiin, mukaan lukien toimielinten viestintä unionin poliittisista
painopisteistä.
3.
Tukitoimenpiteille voidaan myöntää rahoitusta,
vaikkeivät ne sisältyisi suuntaa antaviin ohjelmointiasiakirjoihin. Komissio
hyväksyy tukitoimenpiteet tarvittaessa 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.
II
OSASTO
Rahoitustapoja
koskevat säännökset
4
artikla
Rahoitusta koskevat yleiset säännökset
1.
Unionin rahoitusapua voidaan myöntää muun muassa
seuraavissa varainhoitoasetuksen mukaisissa muodoissa:
a)      avustukset;
b)      palveluja, tavaratoimituksia ja urakoita
koskevat julkiset hankinnat;
c)      budjettituki;
d)      maksuosuudet komission perustamiin
erityisrahastoihin;
e)      rahoitusvälineet, esimerkiksi lainat,
vakuudet, oman pääoman ehtoinen tai luonteinen rahoitus, sijoitukset tai
osakkuudet ja riskinjakorahoitusvälineet, mahdollisesti yhdessä avustusten
kanssa;
f)       osuudet tai osakkuudet kansainvälissä
rahoituslaitoksissa, myös alueellisissa kehityspankeissa.
Varainhoitoasetuksen mukaisesti unionin
rahoitusapua voidaan antaa myös kansainvälisiin, alueellisiin tai kansallisiin
rahastoihin, joita esimerkiksi Euroopan investointipankki, kansainväliset
järjestöt, jäsenvaltiot tai kumppanimaat ja ‑alueet ovat perustaneet tai
joita ne hallinnoivat yhteisrahoituksen saamiseksi useammalta avunantajalta,
taikka rahastoihin, joita yksi tai useampi avunantaja on perustanut hankkeiden
yhteistä täytäntöönpanoa varten.
2.
Edellä e alakohdassa tarkoitettuja
rahoitusvälineitä täytäntöön pantaessa yhden rahoitusvälineen tuottamat tulot
ja palautukset osoitetaan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti
kyseiseen rahoitusvälineeseen käyttötarkoitukseensa sidottuina sisäisinä tuloina.
Vuodet 2007–2013 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana perustettujen
rahoitusvälineiden tuottamat tulot ja palautukset osoitetaan vastaavaan uuteen
rahoitusvälineeseen jaksolla 2014–2020.
3.
Unionin rahoitusavun täytäntöönpanosta vastaa
varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio joko suoraan, jolloin
täytäntöönpanijoita ovat komission osastot, unionin edustustot ja
toimeenpanovirastot, tai välillisesti antamalla talousarvion toteutustehtäviä
varainhoitoasetuksessa luetelluille yhteisöille, mukaan lukien hallinnointi
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
4.
Edellä 1 kohdassa ja 6 artiklan 1 kohdassa
tarkoitetut rahoitusmuodot sekä 3 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanotavat
valitaan sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien
erityistavoitteet ottaen huomioon muun muassa tarkastuskustannukset,
hallinnollisen rasituksen ja noudattamatta jättämisen riskin. Avustusten osalta
on syytä harkita kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja
yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.
5.
Välineillä rahoitettavien toimien täytäntöönpanossa
voidaan käyttää rinnakkaista ja yhdistettyä yhteisrahoitusta.
Rinnakkaisessa yhteisrahoituksessa toimi jaetaan
helposti tunnistettavissa oleviin osiin, joista kutakin rahoittaa
yhteisrahoitukseen osallistuva eri kumppani siten, että rahoituksen lopullinen
kohde on aina yksilöitävissä.
Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa toimen
kokonaiskustannukset jaetaan yhteisrahoitukseen osallistuvien kumppaneiden
kesken ja varat yhdistetään siten, ettei toimen yksittäisten toimintojen
rahoituslähde ole enää yksilöitävissä.
6.
Edellä 1 kohdassa tai 6 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettua rahoitusmuotoa käytettäessä unioni ja sen kumppanit voivat tehdä
yhteistyötä muun muassa seuraavin tavoin:
a)      kolmenväliset järjestelyt, joilla unioni
koordinoi kumppanimaalle tai ‑alueelle antamaansa apua kolmansien maiden
kanssa;
b)      hallinnolliset yhteistyötoimenpiteet,
esimerkiksi jäsenvaltion ja kumppanimaan tai ‑alueen julkisten laitosten,
paikallisviranomaisten, kansallisten julkisten elinten tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten yhteisöjen välinen twinning-toiminta,
sekä yhteistyötoimenpiteet, joihin osallistuu jäsenvaltioiden lähettämiä
julkisen sektorin asiantuntijoita ja jäsenvaltioiden alue- ja
paikallisviranomaisia;
c)      osallistuminen kustannuksiin, joita
aiheutuu julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien luomisesta ja
hallinnoinnista;
d)      alakohtaisia politiikkoja tukevat
ohjelmat, joilla unioni antaa tukea kumppanimaan sektoriohjelmalle; ja
e)      IPA:n ja ENI:n tapauksessa osallistumien
kustannuksiin, joita aiheutuu maiden osallistumisesta unionin ohjelmiin ja sen
erillisvirastojen toimintaan.
5 artikla
Verot,
tullit ja muut maksut
Unionin apu ei johda erityisten verojen,
tullien eikä muiden maksujen syntymiseen.
Kumppanimaiden kanssa neuvotellaan
tarvittaessa säännöistä ja määräyksistä toimien, joiden nojalla toimet, jolla
unionin rahoitusapu pannaan täytäntöön, voidaan vapauttaa veroista, tulleista
ja muista veronluonteisista maksuista. Muussa tapauksessa verot, tullit ja muut
maksut ovat tukikelpoisia varainhoitoasetuksessa määritellyin edellytyksin.
6 artikla
Rahoitusta
koskevat erityissäännökset
1.
Edellä 4 artiklan 1 kohdassa mainittujen
rahoitusmuotojen lisäksi unionin rahoitusapua voidaan seuraavissa välineissä
antaa varainhoitoasetuksen mukaisesti seuraavissa muodoissa:
a)      DCI:ssä ja ENI:ssä velkahelpotukset
kansainvälisesti sovittujen velkahelpotusohjelmien puitteissa;
b)      DCI:ssä ja IfS:ssä poikkeustapauksissa
alakohtaiset ja yleiset tuontiohjelmat, jotka voivat olla muodoltaan
i)           alakohtaisia tuontiohjelmia
luontoissuorituksina,
ii)          alakohtaisia tuontiohjelmia
valuutta-apuna, jolla rahoitetaan kyseisen alan tuontia, tai
iii)         yleisiä tuontiohjelmia
valuutta-apuna, jolla rahoitetaan monenlaisten tuotteiden yleistä tuontia;
c)      EIDHR:ssä seuraavien myöntäminen suoraan:
i)           vähäiset avustukset
ihmisoikeusaktivisteille kiireellisten suojelutoimien rahoittamiseen,
ii)          avustukset toimien rahoittamiseen
EIDHR-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa erittäin vaikeissa olosuhteissa
tai tilanteissa, joissa ehdotuspyynnön julkaiseminen ei tule kyseeseen.
Tällaiset avustukset voivat olla määrältään enintään 2 000 000 euroa
ja kestoltaan enintään 18 kuukautta, vaikkakin niitä on mahdollista jatkaa
kuudella kuukaudella, jos niiden täytäntöönpanossa on objektiivisia ja
odottamattomia esteitä;
iii)         avustukset
–
YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle,
–
ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä
käsittelevälle Euroopan yliopistojen väliselle keskukselle, jossa voi suorittaa
eurooppalaisen ylemmän korkeakoulututkinnon ihmisoikeuksista ja
demokratiakehityksestä tai osallistua EU:n ja YK:n apurahaohjelmaan, sekä
keskukseen assosioituneelle yliopistojen verkostolle, jonka puitteissa
kolmansien maiden kansalaiset voivat vapaasti suorittaa ihmisoikeusalan
jatkotutkinnon.
2.
IPA:sta ja ENI:stä myönnettävän unionin
rahoitusavun täytäntöönpanoa voidaan hallinnoida yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa ja ENI:stä rahoitettavan rajat ylittävän yhteistyön tapauksessa
välillisesti edellyttäen, että sovellettavan välineen perusteella annettuun
delegoituun säädökseen sisältyvät varainhoitoasetuksessa vaaditut alakohtaiset
ja täydentävät säännöt sekä muut asiaankuuluvat säännökset.
3.
IPA:sta ja ENI:stä rahoitettavia, useamman kuin
yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat
talousarviositoumukset voidaan jakaa vuosieriin usean vuoden ajanjaksolle.
7 artikla
Unionin
taloudellisten etujen suojaaminen
1.
Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että
tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin
taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa
ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos
sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä tai tapauksissa, joissa kolmannen
maan valtio tai julkinen laitos on edunsaaja, tarvittaessa palauttamalla
aiheettomasti maksetut määrät takaisin. Soveltuvin osin käytetään myös
tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2.
Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella on
valtuudet tehdä kaikkien unionilta rahoitusta saaneiden avustuksensaajien,
toimeksisaajien, alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten osalta
asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä
’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[6]
säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin
kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on
suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen,
onko avustussopimukseen tai ‑päätökseen taikka unionin rahoitusta
koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia
petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena
olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä
yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa
on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja
OLAF:ille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia
todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja
toisen alakohdan soveltamista.
III
OSASTO
Kansallisuutta
ja alkuperää koskevat säännöt hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten
8 artikla
Yhteiset
säännöt
1.
Tämän asetuksen nojalla rahoitettaviin kolmansien
osapuolten hyväksi toteutettaviin toimiin liittyviin hankinta-, avustus- ja
muihin menettelyihin voivat osallistua luonnolliset henkilöt, jotka ovat tämän
osaston artikloissa kunkin sovellettavan välineen osalta määritellyn
tukikelpoisen maan kansalaisia, ja oikeushenkilöt, jotka ovat tosiasiallisesti
sijoittautuneet tällaiseen maahan, sekä kansainväliset järjestöt.
2.
Kun on kyse toimista, jotka katetaan yhdistetyllä
yhteisrahoituksella jonkin kumppanin kanssa, joita jokin uskottu elin hallinnoi
välillisesti tai joiden täytäntöönpanosta vastaa komission varainhoitoasetuksen
mukaisesti perustama erityisrahasto, tukikelpoisia ovat seuraavissa artikloissa
vahvistetuista erityissäännöistä poiketen maat, jotka ovat kyseisen elimen
sääntöjen, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisrahoitus- tai
täytäntöönpanoelimen kanssa tehdyissä sopimuksissa tai erityisrahaston
perustamissäädöksessä, mukaan tukikelpoisia. Lisäksi yhteisrahoitus- tai
täytäntöönpanoelimen on suostuttava soveltamaan tässä asetuksessa säädettyjä
tukikelpoisuussääntöjä edellä tarkoitetuissa sopimuksissa esitetyn mukaisesti.
3.
Kun on kyse toimista, joita rahoitetaan tämän
asetuksen soveltamisalaan kuuluvalla välineellä ja lisäksi jollain toisella
ulkoisen toiminnan välineellä, mukaan lukien Euroopan kehitysrahasto, tai jotka
ovat luonteeltaan maailmanlaajuisia, alueellisia tai rajat ylittäviä ja joihin
osallistuu myös kyseisten välineiden sääntöjen mukaan tukikelpoisia maita,
tukikelpoisiksi voidaan kyseisten toimien osalta katsoa missä tahansa
kyseisissä välineissä nimetyt maat.
4.
Kaikkien tämän asetuksen nojalla tehdyn hankinta-
tai avustussopimuksen mukaisesti ostettujen tavaroiden on oltava peräisin
tukikelpoisesta maasta. Siinä tapauksessa, että kilpailuun perustuvan
neuvottelumenettelyn käyttö on sallittu, tavarat voivat olla peräisin mistä
tahansa maasta. Tässä asetuksessa ’alkuperällä’ tarkoitetaan alkuperäsääntöjä
koskevassa unionin lainsäädännössä tullitarkoituksiin vahvistetun määritelmän
mukaista alkuperää.
5.
Tämän osaston sääntöjä ei sovelleta luonnollisiin
henkilöihin, jotka ovat tukikelpoisen toimeksisaajan tai mahdollisen
alihankkijan palveluksessa tai muussa oikeudellisessa sopimussuhteessa siihen,
eikä niihin sisälly kyseisten henkilöiden kansallisuutta koskevia rajoituksia.
6.
Jos varainhoitoasetus sallii harkintavallan käytön
toimeksisaajan valinnassa, etusija on soveltuvin osin annettava paikallisille
ja alueellisille hankinnoille.
7.
Tässä osastossa määriteltyä tukikelpoisuutta
voidaan kaikista muista säännöistä poiketen rajoittaa hakijoiden
kansallisuuden, sijainnin ja luonteen osalta, jos toimen luonne, tavoitteet ja
tehokas täytäntöönpano sitä edellyttävät. Tällaisia rajoituksia voidaan
soveltaa erityisesti rajat ylittäviin yhteistyötoimiin osallistumista koskeviin
hankintamenettelyihin.
8.
Niiden tarjoajien, hakijoiden ja ehdokkaiden,
joiden kanssa on tehty sopimus, on noudatettava asiassa sovellettavaa
ympäristölainsäädäntöä sekä monenvälisiä ympäristösopimuksia ja kansainvälisesti
sovittuja työelämän perusnormeja[7].
9 artikla
DCI,
ENI, PI ja INSC
1.
DCI:n, ENI:n, PI:n ja INSC:n mukaista rahoitusta
voivat saada tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat seuraavista maista:
a)      jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja unionin
tunnustamat mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan talousalueen jäsenmaat;
b)      ENI:n osalta sen soveltamisalaan kuuluvat
kumppanimaat sekä Venäjän federaatio silloin, kun asianomainen menettely
liittyy useita maita kattavan ja rajat ylittävän yhteistyön ohjelmiin, joihin
se osallistuu;
c)      Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen
järjestön (OECD) kehitysapukomitean (DAC) määritelmän mukaiset kehitysmaat ja ‑alueet,
jotka eivät ole G-20-ryhmän jäseniä, sekä 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn
neuvoston päätöksen 2001/822/EY[8]
soveltamisalaan kuuluvat merentakaiset maat ja alueet;
d)      DAC:n määritelmän mukaiset kehitysmaat,
jotka ovat G-20-ryhmän jäseniä, sekä muut maat ja alueet silloin, kun ne ovat
edunsaajia unionin tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien välineiden nojalla
rahoittamissa toimissa;
e)      maat, joiden osalta komissio on
vahvistanut ulkoisen avun vastavuoroisen saantimahdollisuuden. Vastavuoroinen
avunsaantimahdollisuus voidaan myöntää vähintään vuoden pituiseksi määräajaksi
edellyttäen, että asianomainen maa soveltaa samoja tukikelpoisuusehtoja unionin
yhteisöihin ja sellaisten maiden yhteisöihin, jotka ovat tämän artiklan
soveltamisalaan kuuluvien välineiden mukaan tukikelpoisia. Komissio päättää
vastavuoroisesta avunsaantimahdollisuudesta ja sen kestosta 15 artiklan 2
kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti ja asianomaista
avunsaajamaata (asianomaisia avunsaajamaita) kuultuaan; ja
f)       DAC:n jäsenmaat, kun on kyse DAC:n
määritelmän mukaisessa vähiten kehittyneessä maassa täytäntöön pantavista
sopimuksista.
2.
Komissio voi hyväksyä tukikelpoisiksi muiden kuin
tukikelpoisten maiden tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat sekä alkuperältään muut
kuin tukikelpoiset tuotteet seuraavissa tapauksissa:
a)      mailla on pitkään jatkuneet
taloudelliset, kaupalliset tai maantieteelliset kytkökset naapurimaina oleviin
edunsaajamaihin; tai
b)      kyseessä on kolmansien maiden kanssa
sovittujen kolmenvälisten yhteistyöjärjestelyjen täytäntöönpano; tai
c)      kiireelliset tapaukset, tapaukset, joissa
tuotteita ja palveluja ei ole saatavilla asianomaisten maiden markkinoilla, tai
muut asianmukaisesti perustellut tapaukset, joissa hankkeen, ohjelman tai
toimen toteuttaminen olisi tukikelpoisuussääntöjen takia mahdotonta tai
kohtuuttoman vaikeaa.
3.
Yhteistyössä hallinnoitavien toimien osalta
jäsenvaltio, jolle komissio on antanut täytäntöönpanotehtäviä, voi hyväksyä
komission puolesta tukikelpoisiksi muiden kuin tukikelpoisten maiden tarjoajat,
hakijat ja ehdokkaat 2 kohdan mukaisesti ja alkuperältään muut kuin
tukikelpoiset tavarat 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
10 artikla
IPA
1.
Seuraavien maiden tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat
voivat saada rahoitusta IPA:sta:
a)      jäsenvaltiot, IPA:n edunsaajamaat,
Euroopan talousalueen jäsenmaat ja ENI:n kumppanimaat, sekä
b)      avunantajamaat, joille komissio on
vahvistanut ulkoisen avun vastavuoroisen saantimahdollisuuden 9 artiklan 1
kohdan e alakohdan mukaisesti.
2.
Komissio voi hyväksyä tukikelpoisiksi muiden kuin
tukikelpoisten maiden tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat sekä alkuperältään muut
kuin tukikelpoiset tuotteet asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa,
a)      joissa toimen toteuttaminen olisi
tukikelpoisuussääntöjen takia mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa siksi, että
tuotteita ja palveluja ei ole saatavilla asianomaisten maiden markkinoilla tai
että toimeen on ryhdyttävä erittäin kiireellisesti, tai
b)      joissa on kyse kolmansien maiden kanssa
sovittujen kolmenvälisten yhteistyöjärjestelyjen täytäntöönpanosta.
3.
Yhteistyössä hallinnoitavien toimien osalta
jäsenvaltio, jolle komissio on antanut täytäntöönpanotehtäviä, voi hyväksyä
komission puolesta tukikelpoisiksi muiden kuin tukikelpoisten maiden tarjoajat,
hakijat ja ehdokkaat 2 kohdan mukaisesti ja alkuperältään muut kuin
tukikelpoiset tavarat 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
11 artikla
IfS
ja EIDHR
1.
IfS:ssä ja EIDHR:ssä ei rajoiteta millään tavalla
osallistumista sopimusten tekomenettelyihin tai avustusten
myöntämismenettelyihin eikä asiantuntijoiden palkkaamista, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 8 artiklan 7 kohdassa säädettyä toimien luonteesta ja
tavoitteista johtuvaa rajoittamista.
2.
EIDHR:ssä seuraaville elimille ja toimijoille
voidaan myöntää 4 artiklan 1 kohdassa ja 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa
tarkoitettua rahoitusta:
a)      kansalaisjärjestöt, mukaan lukien
valtiosta riippumattomat voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja riippumattomat
poliittiset säätiöt, yhteisöperustaiset järjestöt ja voittoa tavoittelemattomat
yksityisen sektorin virastot, laitokset ja järjestöt sekä niiden verkostot
paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla;
b)      voittoa tavoittelemattomat julkisen
sektorin virastot, laitokset, järjestöt ja verkostot paikallisella,
kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla;
c)      kansalliset, alueelliset ja
kansainväliset parlamentaariset elimet, jos se on tarpeen välineen tavoitteiden
saavuttamisen kannalta ja jos ehdotettua toimenpidettä ei voida rahoittaa
toisesta unionin ulkoisen avun välineestä;
d)      hallitustenväliset kansainväliset ja
alueelliset järjestöt;
e)      luonnolliset henkilöt, yhteisöt, joilla
ei ole oikeushenkilön asemaa, sekä poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti
perustelluissa tapauksissa muut elimet ja toimijat, joita ei ole lueteltu tässä
kohdassa, jos se on tarpeen välineen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
12 artikla
Toimien
arviointi
1.
Komissio seuraa ja tarkastelee säännöllisesti
uudelleen toimiaan sekä arvioi, tarvittaessa riippumattomien ulkoisten
arviointien avulla, alakohtaisten politiikkojen ja toimien täytäntöönpanon
tuloksia ja ohjelmoinnin tuloksellisuutta saadakseen selville, onko tavoitteet
saavutettu, ja voidakseen laatia suosituksia tulevan toiminnan kehittämiseksi.
2.
Komissio antaa arviointikertomukset Euroopan
parlamentille ja neuvostolle tiedoksi. Jäsenvaltiot voivat pyytää keskustelua
yksittäisistä arvioinneista 15 artiklassa tarkoitetuissa komiteoissa. Tuloksia
hyödynnetään ohjelmien suunnittelussa ja resurssien jakamisessa.
3.
Komissio ottaa tämän asetuksen nojalla myönnetyn
unionin avun arviointivaiheeseen mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät siinä
määrin kuin se on tarkoituksenmukaista.
IV OSASTO
MUUT YHTEISET
SÄÄNNÖKSET
13 artikla
Kaksivuotiskertomus
1.
Komissio tarkastelee ulkoisen toiminnan alalla
toteutettavien rahoitusaputoimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä ja
toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuodesta 2016 alkaen kahden
vuoden välein kertomuksen täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä mahdollisuuksien
mukaan unionin rahoitusavun tärkeimmistä tuloksista ja vaikutuksista. Kertomus
toimitetaan myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.
2.
Kaksivuotiskertomus sisältää edellisvuotta koskevia
tietoja rahoitetuista toimenpiteistä, seurannan ja arvioinnin tuloksista,
kumppaneiden osallistumisesta sekä talousarviositoumusten ja maksumäärärahojen
toteuttamisesta. Siinä arvioidaan unionin rahoitusavun tuloksia käyttäen
mahdollisuuksien mukaan erityisiä mitattavissa olevia indikaattoreita siitä,
miten avulla on voitu vaikuttaa välineiden tavoitteiden saavuttamiseen.
14 artikla
Ilmastotoimiin
ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät menot
Välineiden puitteissa myönnettyyn rahoitukseen
sovelletaan OECD:n menetelmiin (nk. Rion tunnusluvut) perustuvaa, EU:n
ohjelmien tulosohjausmenetelmiin integroitua vuotuista seurantajärjestelmää, jolla
kvantifioidaan ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät menot 2 artiklan
1 kohdassa tarkoitettujen toimintaohjelmien sekä yksittäisten ja
erityistoimenpiteiden tasolla ja jota käytetään arvioinneissa ja
kaksivuotiskertomuksissa Vuotuinen arvio ilmastotoimiin ja luonnon
monimuotoisuuteen liittyvistä kokonaismenoista tehdään hyväksyttyjen suuntaa
antavien ohjelmointiasiakirjojen perusteella.
LOPPUSÄÄNNÖKSET
15 artikla
Komiteat
1.
Komissiota avustavat välineiden nojalla
perustettavat komiteat.
2.
Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia
kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos
komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin
päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.
3.
Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia
kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos
komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin
päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.
4.
Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.
Annettu päätös pysyy voimassa hyväksytyn tai
muutetun asiakirjan, toimintaohjelman tai toimenpiteen keston ajan.
16 artikla
Välineiden
uudelleentarkastelu ja arviointi
1.
Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta
2017 kertomuksen kunkin välineen tavoitteiden saavuttamisesta käyttäen tulos-
ja vaikutusindikaattoreita, joilla mitataan resurssien käytön tehokkuutta ja
välineiden eurooppalaista lisäarvoa, päätöksen tekemiseksi sentyyppisten
toimien jatkamisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä, joita välineiden
nojalla toteutetaan. Lisäksi kertomuksessa tarkastellaan
yksinkertaistamismahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, sitä,
että kaikki tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia, sekä sitä, miten
toimenpiteet tukevat unionin älykkäälle, kestävälle ja osallistavalle kasvulle
asettamia painopisteitä. Siinä otetaan huomioon välineiden pitkäkestoisia
vaikutuksia koskevat havainnot ja päätelmät.
2.
Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille ja
neuvostolle mahdollisine lainsäädäntöehdotuksineen, joilla välineisiin tehdään
tarvittavat muutokset.
3.
Indikaattoreista käytetään 1 päivän tammikuuta 2014
arvoja arvioitaessa, missä määrin tavoitteet on saavutettu.
4.
Komissio edellyttää, että kumppanimaat toimittavat
avun tuloksellisuutta koskevien kansainvälisten sitoumusten mukaisesti kaikki
tiedot, joita toimenpiteiden seuranta ja arviointi edellyttävät.
5.
Välineiden pitkän aikavälin vaikutuksia ja niiden
kestävyyttä arvioidaan asianomaisena ajankohtana sovellettavien sääntöjen ja
menettelyjen mukaisesti.
17 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               Asetus
(EU) N:o 182/2011. Euroopan investointipankin edustaja voi osallistua
tarkkailijana komiteoiden työskentelyyn pankkia koskevissa kysymyksissä
komitean työjärjestyksen mukaisesti (ks. komiteoiden työjärjestyksen malli ,
EUVL C 206, 12.7.2011, s. 11).
[2]               Johdanto-osan
6 kappaleessa esitetyn mukaisesti.
[3]               EUVL L
55, 28.2.2011, s. 13.
[4]               Tällä
hetkellä neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä
kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).
[5]               Tällä
hetkellä komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä
joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom)
N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002,
s. 1).
[6]               EYVL L
292, 15.11.1996, s. 2.
[7]               ILO:n
perustyönormit, yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluja koskevat
sopimukset sekä pakkotyön poistamista, työmarkkinoilla ja ammatin
harjoittamisen yhteydessä tapahtuvan syrjinnän poistamista ja lapsityövoiman
poistamista koskevat sopimukset.
[8]               EYVL L
314, 30.11.2001, s. 1.


|

52011PC0906

/* KOM/2011/0906 lopullinen - 2011/0445 (COD) */  Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS korkealaatuista naudanlihaa, sianlihaa, siipikarjanlihaa, vehnää sekä vehnän ja rukiin sekaviljaa ja leseitä, lesejauhoja ja muita jätetuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnosta annetun asetuksen (EY) N:o 774/94 muuttamisesta

	PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTAEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 290 ja 291 artiklassa määritellään kaksi erityyppistä komission säädöstä:SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaan lainsäätäjä voi siirtää komissiolle vallan antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä, soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Komission näin antamia säädöksiä kutsutaan perussopimuksen mukaisesti ”delegoiduiksi säädöksiksi” (290 artiklan 3 kohta).SEUT-sopimuksen 291 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa kaikki tarvittavat kansallisen lainsäädäntönsä mukaiset toimenpiteet unionin oikeudellisesti velvoittavien säädösten täytäntöönpanemiseksi. Kyseisillä säädöksillä siirretään täytäntöönpanovalta komissiolle silloin kun yhdenmukaiset edellytykset niiden täytäntöönpanemiseksi ovat tarpeen. Komission näin antamia säädöksiä kutsutaan perussopimuksen mukaisesti ”täytäntöönpanosäädöksiksi” (291 artiklan 4 kohta).Tämän ehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa tiettyjen korkealaatuista naudanlihaa, sianlihaa, siipikarjanlihaa, vehnää sekä vehnän ja rukiin sekaviljaa ja leseitä, lesejauhoja ja muita jätetuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnosta 29 päivänä maaliskuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 774/94 SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklan määräysten kanssa.Asetuksessa (EY) N:o 774/94 valtuutetaan komissio vahvistamaan tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet. Siinä myös annetaan komissiolle valta tehdä mainittua asetusta koskevia mukautuksia, jos määriä tai muita kiintiöjärjestelmän edellytyksiä muutetaan erityisesti yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen hyväksymisestä tehdyllä päätöksellä.Komissiolle asetuksen (EY) N:o 774/94 nojalla annettu toimivalta olisi Lissabonin sopimuksen voimaantulon vuoksi yhdenmukaistettava SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklan määräysten kanssa.Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset asetuksen (EY) N:o 774/94 täytäntöönpanemiseksi, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSETIntressitahojen kuuleminen tai vaikutusten arviointi ei ollut tarpeen, koska neuvoston asetuksen (EY) N:o 774/94 yhdenmukaistamista SEUT-sopimuksen kanssa koskeva ehdotus on toimielinten välinen asia, joka koskee kaikkia neuvoston asetuksia.3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ-  Ehdotuksen lyhyt kuvausAsetuksen (EY) N:o 774/94 yhdenmukaistaminen perussopimuksen 290 ja 291 artiklan määräysten kanssa Lissabonin sopimuksen voimaantulon vuoksi-  OikeusperustaEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.5. LISÄTIETOJAEi ole2011/0445 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSkorkealaatuista naudanlihaa, sianlihaa, siipikarjanlihaa, vehnää sekä vehnän ja rukiin sekaviljaa ja leseitä, lesejauhoja ja muita jätetuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnosta annetun asetuksen (EY) N:o 774/94 muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,sekä katsovat seuraavaa:1.  Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94[1] valtuutetaan komissio panemaan täyteen tiettyjä kyseisen asetuksen säännöksiä.2.  Komissiolle asetuksen (EY) N:o 774/94 mukaisesti annettu toimivalta olisi Lissabonin sopimuksen voimaantulon vuoksi yhdenmukaistettava perussopimuksen 290 ja 291 artiklan määräysten kanssa.3.  Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti eräiden, muiden kuin asetuksen (EY) N:o 774/94 keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi kyseiseen asetukseen tarvittavien muutosten hyväksymisen osalta silloin, kun määriä tai muita kiintiöjärjestelmän edellytyksiä muutetaan erityisesti yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen hyväksymisestä tehdyllä päätöksellä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.4.  Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset asetuksen (EY) N:o 774/94 täytäntöönpanemiseksi, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[2] mukaisesti.5.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 774/94 olisi muutettava,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 774/94 seuraavasti:(1) Korvataan 7 ja 8 artikla seuraavasti:” 7 artiklaKomissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tässä asetuksessa tarkoitetun kiintiöjärjestelmän hallintoa koskevat tarvittavat säännöt ja tarvittaessa(a) tuotteen luonteen, lähtöpaikan ja alkuperän takaavat säännökset;(b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen takeiden tarkastamisen mahdollistavan asiakirjan hyväksymistä koskevat säännökset; ja(c) tuontitodistusten myöntämisedellytykset ja voimassaoloajan.Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o [xxxx/yyyy]* [yhdenmukaistettu YMJ-asetus] [323 artiklan 2 kohdassa] tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.8 artiklaSiirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 8 a artiklan mukaisesti tähän asetukseen tarvittavien muutosten hyväksymisen osalta silloin, kun tässä asetuksessa tarkoitettujen kiintiöiden määriä tai muita kiintiöjärjestelmän edellytyksiä muutetaan erityisesti yhden tai useamman kolmannen maan kanssa tehdyn sopimuksen hyväksymisestä tehdyllä päätöksellä.* EUVL L …, …, s. ”(2) Lisätään 8 a artikla seuraavasti:” 8 a artikla1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.2. Siirretään 8 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi ... päivästä ...kuuta ... [ lisätään tämän muutosasetuksen voimaantulopäivä ] .3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä , tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.5. Edellä olevan 8 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.”2 artiklaTämä asetus tulee voimaan [xx] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja [1] EYVL L 91, 8.4.1994, s. 1.[2] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.