				|

		52012PC0081

			Ehdotus NEUVOSTON ASETUS siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) (uudelleenlaadittu) /* COM/2012/081 final - 2012/0033 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           Ehdotuksen tausta
•           Yleinen tausta
Schengenin tietojärjestelmä (SIS), joka on
perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla
14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan
liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin
sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen,
jäljempänä ’Schengenin yleissopimus’, IV osaston määräysten mukaisesti, ja sen
kehitetty versio SIS 1+ ovat keskeisiä välineitä osaksi Euroopan unionin
säännöstöä sisällytetyn Schengenin säännöstön soveltamisessa.
Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän
(SIS II) kehittäminen on annettu komission tehtäväksi neuvoston asetuksen
(EY) N:o 2424/2001[1]
ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6
päivänä joulukuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/886/YOS[2]
mukaisesti. SIS II korvaa SIS 1+ -järjestelmän. Tietotekniikan uusimman
kehityksen ansiosta SIS II -järjestelmässä voidaan ottaa käyttöön uusia
toimintoja.
SIS II -järjestelmän perustamisesta,
toiminnasta ja käytöstä säädetään toisen sukupolven Schengenin
tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä
joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY)
N:o 1987/2006[3]
ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta,
toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 annetussa neuvoston
päätöksessä 2007/533/YOS[4].
Näissä säädöksissä säädetään, että säännöksiä sovelletaan
SIS 1+ -järjestelmään osallistuviin jäsenvaltioihin alkaen
päivämääristä, jotka neuvosto vahvistaa näiden jäsenvaltioiden hallituksia
edustavien neuvoston jäsenten yksimielisen hyväksynnän perusteella. Kyseiset
säädökset korvaavat SIS 1+ -järjestelmää sääntelevät Schengenin säännöstön
määräykset, erityisesti asiaa koskevat Schengenin yleissopimuksen määräykset.
Ennen sitä SIS
1+ -järjestelmän käyttäjien on kuitenkin siirryttävä SIS II -ympäristöön. Oikeudellinen kehys siirtymiselle SIS 1+ -järjestelmästä SIS
II:een määritetään siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+)
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta
2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1104/2008[5]
ja samana päivänä tehdyssä neuvoston päätöksessä 2008/839/YOS[6]
(yhdessä ’siirtymävälineet’).
2.           Ehdotuksen perustelut
ja tavoitteet
Tämän ehdotuksen tavoite on koota yhteen
säädökseen asetus (EY) N:o 1104/2008 ja neuvoston päätös 2008/839/YOS. Tässä ehdotuksessa säädetään SIS 1+ ‑järjestelmästä
SIS II:een siirtymistä koskevasta tarkistetusta oikeudellisesta järjestelmästä,
jota soveltamalla jäsenvaltiot voivat käyttää SIS II-järjestelmän kaikkia
toimintoja heti kun ne ovat siirtyneet siihen.
Voimassa olevaan lainsäädäntöön perustuva
raportointivelvollisuus varmistaa sen, että Euroopan parlamentti voi edelleen
seurata SIS II:n kehittämistyötä.
3.           Ehdotuksen
oikeudelliset näkökohdat
•           Oikeusperusta
Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 74 artikla, koska se
koskee toimenpiteitä, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten
viranomaisten keskinäinen sekä näiden viranomaisten ja komission välinen
yhteistyö aloilla, jotka liittyvät korkean turvallisuustason varmistamiseen
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella.
•           Toissijaisuusperiaate
Tässä ehdotuksessa noudatetaan
toissijaisuusperiaatetta, koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
saavuttaa ehdotetun toimen päätavoitetta, joka on siirtyminen SIS 1+ ‑järjestelmästä
SIS II:een, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla.
•           Suhteellisuusperiaate
Ehdotus rajoittuu siihen, mikä on
välttämätöntä tavoitteen saavuttamiseksi. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen
mukainen, koska sen päätavoite on helpottaa jäsenvaltioiden siirtymistä SIS
1+ -järjestelmästä SIS II:een.
•           Sääntelytavan valinta
Neuvoston asetus on asetuksen (EY) N:o
1104/2008 ja päätöksen 2008/839/YOS uudelleenlaatimisen
tarkoituksenmukaisin oikeudellinen muoto, koska yksi uudelleenlaadittavista
säädöksistä on asetus. Lisäksi
SIS II- järjestelmän kehitystyön ja uuteen järjestelmään siirtymisen
hallinnoinnille tarvitaan yhdenmukaiset säännöt ja prosessit. Tässä ehdotetun asetuksen säännökset ovat
täsmällisiä ja ehdottomia, ja niitä voidaan soveltaa sellaisenaan. Niiden
soveltaminen ei edellytä, että jäsenvaltiot saattavat ne osaksi kansallista
lainsäädäntöään.
•           Komiteamenettely
Koska menettelystä komissiolle siirrettyä
täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehty komission
päätös 486/1999[7]
kumottiin 1. päivästä maaliskuuta 2011, komiteamenettelyä koskevassa
säännöksessä on viitattava uuteen yleisistä säännöistä ja periaatteista,
joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä
16 päivänä helmikuuta 2011 annettuun asetukseen (EU) N:o 182/2011[8].
Aikaisemman komiteamenettelyn mukaisesti sovellettu sääntelymenettely korvataan
tässä ehdotuksella tarkastelumenettelyllä.
Asetukseen (EY) N:o 1987/2006 ja päätökseen 2007/533/YOS sisältyy säännökset komitean
perustamisesta ja aiemmasta sääntelymenettelystä. Asetukseen (EU) N:o
182/2011 sisältyvien siirtymätoimenpiteiden mukaisesti nykyisten
komiteoiden olisi pitänyt aloittaa uusien säännösten soveltaminen
työskentelyssään 1. maaliskuuta 2011 alkaen. Tässä tapauksessa tämä merkitsee tarkastelumenettelyn
soveltamisen aloittamista. Asetusta (EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä
2007/533/YOS ei tarvitse muuttaa virallisesti.
4.           Ehdotuksen
yksinkertainen kuvaus
Ehdotus sisältää kokonaan tai osittain uusia
säännöksiä seuraavasti:
(a)
Uudelleenlaatiminen
Asianmukaisin tapa noudattaa parempaa
säädöskäytäntöä on tässä tapauksessa säädösten uudelleenlaatiminen, koska
a) siirtymisvälineisiin on tehtävä useita
sisältömuutoksia, ja
b) pilarirakenne, joka johti kahden
keskeisiltä osiltaan identtisen säädöksen antamiseen, ei ole enää voimassa
Lissabonin sopimuksen tultua voimaan.
Säädösten uudelleenlaatimistekniikan
järjestelmällisestä käytöstä 28 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten
välisen sopimuksen[9] 2 kohdassa määrätään, että tehtäessä sisältömuutoksia aiempaan
säädökseen uudelleenlaatimisen avulla voidaan antaa yksi lainsäädännöllinen
teksti, johon tehdään halutut muutokset. Ne yhdistetään sitten aikaisemman
säädöksen muuttumattomaan tekstiin, ja aikaisempi säädös kumotaan. Kyseistä 2
kohtaa koskevassa julistuksessa kolme toimielintä toteaa, että
uudelleenlaatiminen voi olla ”vertikaalinen” (uusi säädös korvaa yhden
aikaisemman säädöksen ja sen myöhemmät muutokset) tai ”horisontaalinen” (uusi
säädös korvaa useita rinnakkaisia aikaisempia säädöksiä, jotka koskevat samaa
alaa).
SEUT-sopimuksen mukaan aikaisemman kolmanteen
pilariin kuuluvan säädöksen muuttaminen ei olisi mahdollista. Tämän vuoksi
ainoa oikea sääntelytapa on sisällyttää asetus (EY) N:o 1104/2008 ja päätös
2008/839/YOS yhteen säädökseen, joka pohjautuu samaan oikeusperustaan.
Siirtymisvälineiden uudelleenlaatiminen on sen vuoksi sekä horisontaalista että
vertikaalista.
Tässä ehdotuksessa ilmaistaan selkeästi uudet
ja mukautetut säännökset. Siihen sisältyy kumoamislauseke ja vastaavuustaulukko.
(b)
Uuteen järjestelmään siirtymisen
oikeudellinen kehys
Tässä ehdotuksessa sovelletaan SIS 1+ ‑järjestelmästä
SIS II:een siirtymisen kahteen vaiheeseen eriytettyä lainsäädännöllistä
lähestymistapaa. Siirtymisen kaksi vaihetta ovat:
(1)
Tietojen syöttäminen N.SIS II:een
Tietojen syöttämistä N.SIS II:een säännellään
edelleen Schengenin yleissopimuksessa.
(2)
Järjestelmänvaihdos N.SIS -järjestelmästä
N.SIS II:een
Tämä eriytetty lähestymistapa antaa
jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää heti SIS II:n kaikkia toimintoja, kun
järjestelmänvaihdos SIS 1+:sta SIS II:een on tehty, koska siinä säädetään asetuksen
(EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltamisesta.
Siirtymävälineiden voimassa olevan 12 artiklan
mukaisesti SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirryttäessä sovelletaan
Schengenin yleissopimuksen IV osastoa. Tämä säännös kuitenkin estää
jäsenvaltioita käyttämästä SIS II:n kaikkia toimintoja heti onnistuneen
järjestelmänvaihdon jälkeen. Jäsenvaltioiden on poistettava käytöstä SIS II:n sellaiset
toiminnot, joita ei ole SIS 1+ -järjestelmässä, siihen saakka, kunnes neuvosto
on päättänyt päivästä, jona asetus (EY) N:o 1987/2006 ja päätös 2007/533/YOS tulevat
sovellettaviksi.
SIS–VIS -komitean 23. helmikuuta 2011
pidetyssä kokouksessa jäsenvaltiot pyysivät komissiota aloittamaan viipymättä
siirtymistä koskevan oikeudellisen kehyksen mukauttamisprosessin
siirtymäsuunnitelmassa esitetyn teknisen siirtymäjärjestelmän mukaisesti.
Siirtymäsuunnitelman mukaan kaikki jäsenvaltiot vaihtavat keskitetyllä siirtymäkaudella
vuorollaan kansallisen sovelluksensa SIS I -järjestelmästä SIS II:een. On
suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat
käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen eikä niiden tarvitse odottaa muiden
jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta (EY) N:o
1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti kun ensimmäinen jäsenvaltio aloittaa
siirtymisen SIS II -järjestelmään. Siirtymäkauden pitäisi olla mahdollisimman
lyhyt. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS soveltaminen ei
estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen järjestelmään tai
joiden siirtymisen on intensiivisen seurantajakson aikana todettu
epäonnistuneen, käyttämästä SIS II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla.

Ehdotus paitsi antaa jäsenvaltioille
mahdollisuuden hyödyntää täysipainoisesti SIS II:n kaikkia edistyneitä
sovelluksia myös tuottaa niille huomattavia kustannussäästöjä.
(c)
Väliaikainen siirtymäarkkitehtuuri
Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen
2007/533/YOS soveltaminen korvaa Schengenin yleissopimuksen 64 artiklan ja
92–119 artiklan, lukuun ottamatta yleissopimuksen 102 a artiklaa, kuten
säädetään mainitun asetuksen 52 artiklan 1 kohdassa ja päätöksen 68 artiklan 1
kohdassa. Koska Schengenin yleissopimuksen 92 a artikla sisältää
yksityiskohtaiset määräykset väliaikaisesta siirtymäarkkitehtuurista, kyseinen
artikla on tarpeen pitää voimassa koko siirtymäprosessin ajan.
SIS 1+ -järjestelmälle kehitetty väliaikainen
siirtymäarkkitehtuuri antaa SIS 1+:lle ja tietyille SIS II -arkkitehtuurin
teknisille osille, joiden on oltava käytössä asteittaisen siirtymisen vuoksi,
mahdollisuuden toimia rinnakkain kestoltaan rajoitetulla siirtymäkaudella.
Tämän vuoksi on tarpeen sisällyttää Schengenin
yleissopimuksen 92 a artiklan asiaan liittyvät määräykset siirtymistä
sääntelevään oikeudelliseen kehykseen.
•           Ehdotuksen alaan liittyvät voimassa olevat säännökset
–
tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta
yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden,
Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn
Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehty
yleissopimus[10]
(Schengenin yleissopimus)
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS
II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o
2424/2001[11]
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS
II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 tehty neuvoston päätös
2001/886/YOS[12]
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS
II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS
II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehty
neuvoston päätös 2007/533/YOS
–
ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä
vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden pääsyn sallimisesta toisen sukupolven
Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1986/2006[13]
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS
II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista 16 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyt
komission päätökset 2007/170/EY ja 2007/171/EY[14]
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS
II) testeistä 18 päivänä helmikuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o
189/2008[15]
–
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS
II) testeistä 18 päivänä helmikuuta 2008 tehty neuvoston päätös 2008/173/EY[16]
–
siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä
(SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24
päivänä lokakuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) 1104/2008[17]
–
siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä
(SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24
päivänä lokakuuta 2008 tehty neuvoston päätös (EY) 2008/839/YOS[18]
–
määräajan vahvistamisesta Schengenin
tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään
(SIS II) siirtymisen loppuun saattamiselle 17 päivänä syyskuuta 2009 tehty
neuvoston päätös (EY) 2009/724/YOS[19]
5.           Kuulemiset ja
vaikutusten arviointi
•           Kuulemiset
Jäsenvaltioiden asiantuntijat ovat tiiviisti
mukana SIS II -järjestelmän edelleen kehittämisessä erityisesti
SIS–VIS -komiteassa ja SIS II -ohjelman hallintoneuvostossa. Lisäksi
SIS II:n kehitystä käsitellään säännöllisesti neuvoston valmisteluelimissä.
Myös Euroopan tietosuojavaltuutettua kuullaan,
koska henkilötietoja syötetään järjestelmään siirtymisen aikana.
•           Tiivistelmä vastauksista ja
siitä, miten ne on otettu huomioon
Tätä ehdotusta laadittaessa on otettu huomioon
jäsenvaltioiden kanssa neuvostossa, erityisesti SIS-TECH- ja SIS-IRENE -työryhmissä,
käytyjen kattavien neuvottelujen tulokset sekä hallintoneuvoston jäsenten
näkemykset. Siinä on myös vastattu jäsenvaltioiden komissiolle esittämään
pyyntöön yhdenmukaistaa siirtymistä sääntelevä oikeudellinen kehys
jäsenvaltioiden asiantuntijoiden laatiman teknisen skenaarion kanssa.
•           Asiantuntijatiedon käyttö
Ehdotuksen laadinnassa ei käytetty
ulkopuolisia asiantuntijoita.
•           Vaikutusten arviointi
Tämä ehdotus ei edellytä vaikutusten
arviointia, koska se on jatkoa tekniselle hankkeelle, jolla ei ole selvästi
eriteltävissä olevia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia.
6.           Talousarviovaikutukset
Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2424/2001 ja neuvoston päätöksessä 2001/886/YOS säädetään, että
SIS II:n kehittämisestä aiheutuvat menot rahoitetaan Euroopan unionin
yleisestä talousarviosta. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 5 artiklan ja
päätöksen 2007/533/YOS 5 artiklan mukaan SIS II:n keskusjärjestelmän (Central
SIS II) ja viestintäinfrastruktuurin perustamisesta, toiminnasta ja ylläpidosta
aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
Kukin jäsenvaltio kattaa itse kustannukset, jotka aiheutuvat N.SIS II:n
testauksesta, käytöstä sekä ylläpitotoimista.
Asetuksessa (EY) N:o 1104/2008 ja päätöksessä 2008/839/YOS säilytettiin samat edellä mainitut
kustannustenjakoperiaatteet. Käyttöön otettiin kuitenkin uusi kustannuslaji,
eli siirtymisestä SIS 1 -järjestelmästä SIS II:een aiheutuvat
kustannukset. Kyseisten säädösten 15 artiklan mukaan siirtymisestä
keskustasolla aiheutuvat kustannukset sekä testauksesta ja ylläpito- ja
kehittämistoimista (SIS II:n keskusjärjestelmä ja viestintäinfrastruktuuri)
aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
Jäsenvaltiot vastaavat kansallisista N.SIS II -järjestelmistä
aiheutuvista kustannuksista.
Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS sekä ulkorajarahaston
perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen
hallintaa koskevaa yleisohjelmaa 23 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 574/2007/EY[20]
SIS II -järjestelmän kansallinen kehittäminen sisällytetään Euroopan
ulkorajarahastosta yhteisrahoitettaviin tukikelpoisiin toimiin. Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 574/2007/EY täytäntöönpanoon liittyvistä
vuosia 2007–2013 koskevista strategisista suuntaviivoista 27 päivänä elokuuta
2007 tehdyssä komission päätöksessä 2007/599/EY[21]
SIS II -järjestelmä nimetään yhdeksi Euroopan ulkorajarahaston piiriin
kuuluvista viidestä strategisesta painopisteestä ja todetaan, että on tärkeää
tukea kansallisten hankkeiden johdonmukaista ja oikea-aikaista kehittämistä SIS
II ‑keskusjärjestelmän rinnalla.
Edellä mainittujen säädösten antamisen jälkeen
SIS II -hankkeen toteutustapaa tarkistettiin huomattavasti vuoden 2010 aikana,
kun tärkeä testausvaihe (Milestone 1) oli saatu päätökseen. Lisäksi SIS
-järjestelmää käyttävien jäsenvaltioiden kokemukset antoivat aiheen päivittää
SIS II:n suorituskykyä ja tallennuskapasiteettia koskevat tekniset
vaatimukset, joita oli parannettava selvästi yhdeksän uuden jäsenvaltion ja Sveitsin
liityttyä järjestelmään. Järjestelmän päivitetyt piirteet otettiin huomioon
Interface Control Document (ICD) ‑referenssiasiakirjan uudessa versiossa (ICD
3.0). Kaikki nämä muutokset vaikuttivat hankkeen kustannuksiin sekä
keskustasolla että kansallisella tasolla.
Siirtymäprosessin osalta vaatimusten
kehittyminen ja hankkeen päättymiseen mennessä saavutettu kehitys johtivat
siirtymäarkkitehtuurin ja -aikataulun sekä testausvaatimusten
uudelleenmäärittelyyn. Suuri osa jäsenvaltioilta vaadittavista SIS II
-järjestelmään siirtymiseen liittyvistä toimista ei ollut tiedossa, kun asetus
(EY) N:o 1104/2008 annettiin ja neuvoston päätös 2008/839/YOS tehtiin, eikä
silloin kun Euroopan ulkorajarahastoon liittyvää rahoituspakettia ja
monivuotisia ohjelmia laadittiin.
Tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa niiden kustannusten
jakautumista, jotka aiheutuvat siirtymisestä SIS 1 -järjestelmästä SIS II:een.
Tietyt siirtymiseen liittyvät kansalliset toimet, erityisesti
jäsenvaltioiden osallistuminen siirtymään liittyvään testaustoimintaan,
voitaisiin yhteisrahoittaa unionin yleisen talousarvion SIS II
-budjettikohdasta. Tämä mahdollisuus kattaisi yksittäiset, tarkasti määritellyt
toimet, jotka eivät ole päällekkäisiä muiden SIS II:een liittyvien toimien
kanssa, joita tuetaan edelleen Euroopan ulkorajarahaston puitteissa, vaan jotka
menevät niitä pidemmälle. Tämän ehdotuksen mukaisesti myönnettävä rahoitustuki
täydentäisi näin ollen Euroopan ulkorajarahastosta myönnettävää tukea.
Koska kansallisten järjestelmien perustaminen
on pääasiassa jäsenvaltioiden velvoite, unionin rahoitusosuus pysyy
vapaaehtoisena, eikä unionille aseteta velvoitteita tässä ehdotetussa
asetuksessa. On myös tarpeen määrittää kunkin jäsenvaltion osalta enimmäismäärä
unionin rahoitusosuudelle. Tämä ehdotus ei edellytä lisämäärärahoja, koska
vuodelta 2011 jäljellä olevilla määrärahoilla katetaan vuoden 2012
kokonaiskustannusten ja SIS II -budjettikohtaan vuodeksi 2012
varattujen määrärahojen erotus.
Komissio huolehtii yhteisrahoitukseen
liittyvien toimien arvioinnista sekä niihin liittyvästä päätöksenteosta ja
hallinnoinnista noudattaen talousarviota koskevia ja muita menettelyjä ja
erityisesti varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä. Jäsenvaltioiden on
noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatteita, erityisesti
taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden osalta. Komissiolla on oikeus tehdä
tarkistuksia ja tarkastuksia, jotka ovat tarpeen unionin varojen moitteettoman
hallinnoinnin varmistamiseksi ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta
ja väärinkäytöksiltä. Euroopan unionin
tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä SEUT-sopimuksen 287
artiklassa edellytetyt tarkastukset.
SIS 1+ -järjestelmän toiminnasta
aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuina Ranskalle SIS 1+ ‑järjestelmään
osallistuvien jäsenvaltioiden edustamisesta aiheutuvat lisäkustannukset,
katetaan Schengenin yleissopimuksen 119 artiklan määräysten mukaisesti.
Kyseisen artiklan mukaan jäsenvaltiot vastaavat yhdessä Schengenin
yleissopimuksen 92 artiklan 3 kappaleessa tarkoitetun
SIS 1+ -järjestelmän teknisen tuen yksikön perustamis- ja
käyttökustannuksista, mukaan luettuina kaapelointikustannukset SIS:n
kansallisten osien yhdistämiseksi teknisen tuen yksikköön. Kukin jäsenvaltio
sen sijaan vastaa yksin SIS:n kansallisen osan perustamis- ja
käyttökustannuksista.
Komission laatima rahoitusselvitys esitetään
tämän ehdotuksen liitteenä.
7.           Lisätiedot
•           Voimassa olevan lainsäädännön
muuttaminen
Tässä ehdotuksessa uudelleenlaaditaan asetus
(EY) N:o 1104/2008 ja päätös 2008/839/YOS yhdeksi asetukseksi.
•           Määräajan kumoaminen
Kaikkien sidosryhmien kattavasta
valmistelutyöstä huolimatta monimutkaiseen siirtymäprosessiin sisältyy suuria
teknisiä riskejä. Ehdotetussa asetuksessa säädetään tämän vuoksi riittävästä
joustosta, jolla varaudutaan odottamattomiin ongelmiin, joita voi
siirtymäprosessin aikana syntyä keskusjärjestelmässä tai yhdessä tai useammassa
kansallisessa järjestelmässä. Ehdotetussa asetuksessa ei tämän vuoksi aseteta
määräaikaa.
Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan ja päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan mukaisesti neuvosto
vahvistaa kyseisten säädösten soveltamisen ja siirtymisen määräajat. Koska
teknisissä asiakirjoissa määrätään siirtymiseen mahdollisesti liittyvien
ongelmien vuoksi kuukauden jatkoajasta, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen
2007/533/YOS soveltamisen pitäisi alkaa vähintään kuukautta ennen
siirtymisvälineiden voimassaoloajan päättymistä.
•           Aikataulu
Tämä asetus olisi annettava viimeistään vuoden
2012 toisella neljänneksellä, jotta voidaan varmistaa valmistelujen jatkuvuus
ja se, että siirtymisen edellyttämät toimet voidaan toteuttaa hyvissä ajoin.
2012/0033 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON ASETUS
siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä
(SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II)
(uudelleenlaadittu)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ê 1104/2008
ð uusi
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja
erityisesti sen 66 74 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[22],
ð on kuullut Euroopan
tietosuojavaltuutettua, ï
sekä katsoo seuraavaa:
ò uusi
(1)       Siirtymisestä
Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin
tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 annettuun neuvoston asetukseen
(EY) N:o 1104/2008[23]
ja siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven
Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 tehtyyn
neuvoston päätökseen 2008/839/YOS[24]
on tehty huomattavia muutoksia. Koska niihin aiotaan tehdä uusia muutoksia, ne
olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.
ê 1104/2008 (mukautettu)
ð uusi
(2)       Schengenin tietojärjestelmä
(SIS), joka on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta
yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden,
Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn
Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn
yleissopimuksen[25],
jäljempänä ’Schengenin yleissopimus’, IV osaston määräysten mukaisesti, ja sen
kehitetty versio SIS 1+ ovat keskeisiä välineitä osaksi Euroopan unionia
sisällytetyn Schengenin säännöstön soveltamisessa.
(3)       Toisen sukupolven Schengenin
tietojärjestelmän (SIS II) kehittäminen on annettu komission tehtäväksi
neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001[26] ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä
6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn neuvoston
päätöksen 2001/886/YOS[27]
mukaisesti. ðKyseisten säädösten voimassaolo päättyi 31
päivänä joulukuuta 2008 ennen kuin SIS II -järjestelmän kehitystyö saatiin
päätökseen. Tämän vuoksi kyseisiä säädöksiä oli täydennettävä ensin asetuksella
(EY) N:o 1104/2008 ja päätöksellä 2008/839/YOS, ja niitä on nyt täydennettävä
tällä asetuksella siihen päivään saakka, jonka neuvosto vahvistaa toisen
sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja
käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1987/2006[28] ï ja toisen
sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja
käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/533/YOS[29]
mukaisesti.
(4)       SIS II on perustettu
asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja toisen sukupolven
Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä
12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS[30]. Tämä asetus ei saisi rajoittaa kyseisten säädösten säännösten
soveltamista.
(5)       Tietyistä SIS II:n testeistä
säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 189/2008[31] ja toisen sukupolven Schengenin
tietojärjestelmän (SIS II) testeistä tehdyssä
neuvoston päätöksessä 2008/173/YOSEY[32].
(6)       SIS II:n kehittämistä olisi
jatkettava ja se olisi saatettava päätökseen neuvoston 6 päivänä kesäkuuta
2008 hyväksymän ð komission lokakuussa 2010
esittämän ï SIS II -järjestelmää koskevan kokonaisaikataulun puitteissa.
(7)       Olisi suoritettava kattava SIS
II:n testaus jäsenvaltioiden ja komission keskinäisessä yhteistyössä tämän
asetuksen säännösten mukaisesti. Mahdollisimman pian sen jälkeen, kun teksti on
saatettu päätökseen, se olisi validoitava asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja
päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti. ð Kattavassa testauksessa olisi
käytettävä ainoastaan testiaineistoa ï
(8)       Jäsenvaltioiden olisi
testattava lisätietojen vaihto.
(9)       SIS 1+ -järjestelmän teknisen
tuen yksiköstä (C.SIS) määrätään Schengenin yleissopimuksessa. Asetuksessa (EY)
N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään SIS II:n
keskusjärjestelmästä (Central SIS II), joka muodostuu teknisen tuen yksiköstä
ja yhdenmukaisesta kansallisesta käyttöliittymästä (NI-SIS). Central SIS II:n
teknisen tuen yksikön tulisi sijata Strasbourgissa (Ranska) ja varakeskuksen
Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta).
(10)     Jotta voidaan hallita paremmin
ongelmat, joita siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een mahdollisesti
aiheutuu, olisi otettava käyttöön Schengenin
tietojärjestelmän SIS-järjestelmän väliaikainen siirtymäarkkitehtuuri ja testattava sitä. Väliaikaisen
siirtymäarkkitehtuurin ei pitäisi vaikuttaa SIS 1+ -järjestelmän
käytettävyyteen. Komission tulisi asettaa käyttöön muunnin.
(11)     Kuulutuksen tehneen
jäsenvaltion olisi vastattava sen varmistamisesta, että Schengenin tietojärjestelmään SIS-järjestelmään tallennetut tiedot ovat paikkansapitäviä, ajantasaisia ja
lainmukaisia.
(12)     Komission tulisi
vastaisuudessakin olla vastuussa Central SIS II:sta ja sen
viestintäinfrastruktuurista. Tämä velvoite sisältää SIS II:n ja sen
viestintäinfrastruktuurin ylläpidon ja jatkokehittämisen sekä virheiden
korjaamisen kaikkina aikoina. Komission olisi koordinoitava ja tuettava
yhteisiä toimia. Komission olisi erityisesti annettava tarvittavaa teknistä ja
käyttötukea jäsenvaltioille Central SIS II:n tasolla, muun muassa asettamalla
käyttöön neuvontapiste.
(13)     Jäsenvaltiot ovat ja niiden
tulisi vastaisuudessakin olla vastuussa kansallisten järjestelmiensä (N.SIS II)
kehittämisestä ja ylläpidosta.
(14)     Ranskan tulisi vastaisuudessakin
olla vastuussa SIS 1+:n teknisen tuen yksiköstä, kuten Schengenin sopimuksen
soveltamisesta tehdyssä yleissopimuksessa nimenomaisesti määrätään.
(15)     SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvien jäsenvaltioiden edustajien tulisi koordinoida toimiaan neuvostossa.
Kyseistä organisatorista toimintaa varten on säädettävä puitteet.
ò uusi
(16)     Jotta
jäsenvaltioita voidaan tukea niiden valitessa parasta teknistä ja taloudellista
ratkaisua, komission olisi viipymättä aloitettava tämän asetuksen
mukauttamisprosessi ehdottamalla siirtymiselle lainsäädännöllistä järjestelmää,
joka vastaa paremmin teknistä siirtymäjärjestelmää, joka esitetään
jäsenvaltioiden 23 päivänä helmikuuta 2011 hyväksymässä SIS-hankkeen siirtymäsuunnitelmassa,
jäljempänä ’siirtymäsuunnitelma’.
(17)     Siirtymäsuunnitelman
mukaan siirtymäkaudella kaikki jäsenvaltiot vaihtavat vuorollaan kansallisen
sovelluksensa SIS I -järjestelmästä SIS II:een. Teknisestä näkökulmasta on
suositeltavaa, että SIS II -järjestelmään siirtyneet jäsenvaltiot voivat
käyttää sitä täysipainoisesti alusta alkaen ja että niiden ei tarvitse odottaa
muiden jäsenvaltioiden siirtymistä. Tämän vuoksi on tarpeen soveltaa asetusta
(EY) N:o 1987/2006 ja päätöstä 2007/533/YOS heti kun ensimmäinen jäsenvaltio
aloittaa siirtymisen SIS II -järjestelmään. Siirtymäkauden pitäisi olla
mahdollisimman lyhyt. Asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksen 2007/533/YOS
soveltaminen ei estä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä siirtyneet uuteen
järjestelmään tai joiden siirtymisen on todettu epäonnistuneen, käyttämästä SIS
II -järjestelmää pelkillä SIS 1+:n toiminnoilla intensiivisen seurantajakson
aikana.
(18)     On
tarpeen jatkaa väliaikaisesti tiettyjen Schengenin yleissopimuksen IV osastossa
olevien määräysten soveltamista sisällyttämällä kyseiset määräykset tähän
asetukseen, koska ne muodostavat lainsäädännöllisen kehyksen muuntimelle ja
väliaikaiselle siirtymäarkkitehtuurille siirtymäkauden aikana. SIS 1+ -järjestelmän
toiminnalle kehitetty väliaikainen siirtymäarkkitehtuuri antaa SIS 1+:lle ja
tietyille SIS II ‑arkkitehtuurin teknisille osille mahdollisuuden toimia rinnakkain
kestoltaan rajoitetulla siirtymäkaudella, joka tarvitaan asteittaisen
siirtymisen vuoksi.
ê 541/2010
(19)     Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006
ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän osalta
olisi käytettävä kustannuksiin ja hyötyihin nähden parasta saatavilla olevaa
teknologiaa. SIS II:n kehittämisen tulevasta suunnasta 4 ja 5 päivänä kesäkuuta
2009 annettujen neuvoston päätelmien liitteessä vahvistetaan välitavoitteet,
jotka olisi saavutettava nykyisen SIS II -hankkeen jatkamiseksi.
Samanaikaisesti on toteutettu tutkimus, joka koskee SIS 1+ -järjestelmän
kehittämiseen (SIS 1+ RE) perustuvan vaihtoehtoisen teknisen
skenaarion laatimista varautumissuunnitelmana SIS II -järjestelmän
kehittämiseksi, jos testitulokset osoittavat, että välitavoitevaatimuksia ei
kyetä täyttämään. Näiden tietojen pohjalta neuvosto voi päättää pyytää
komissiota siirtymään vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon.
(20)     Siirtymäarkkitehtuurin
teknisten komponenttien kuvausta olisi tämän vuoksi mukautettava, jotta SIS
II:n keskusjärjestelmän kehittämiseen olisi käytettävissä toinenkin tekninen
ratkaisu, erityisesti SIS 1+ RE -järjestelmä. SIS 1+ RE on mahdollinen
tekninen ratkaisu SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseksi sekä asetuksessa
(EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS SIS II -järjestelmälle
vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
(21)     SIS 1+ RE -järjestelmälle on
luonteenomaista keinojen ainutlaatuisuus SIS II ‑järjestelmän kehittämisen ja
SIS 1+ -järjestelmän välillä. Tässä asetuksessa olevat viittaukset SIS II
-järjestelmän tekniseen arkkitehtuuriin ja siirtymäprosessiin olisi sen vuoksi,
mikäli vaihtoehtoinen tekninen skenaario pannaan täytäntöön, luettava
viittauksina SIS II -järjestelmään, joka perustuu muuhun tekniseen ratkaisuun,
sovellettuina soveltuvin osin tämän ratkaisun teknisiin ominaisuuksiin ja
ottaen huomioon tavoite kehittää SIS II:n keskusjärjestelmää.
ê 541/2010
ð uusi
(22)     Kaikissa teknisissä
skenaarioissa keskustasolla tapahtuvan siirtymisen tuloksena olisi oltava SIS
1+ -tietokannan ja uusien SIS II:n toimintojen, myös lisätietoluokkien,
saatavuus SIS II:n keskusjärjestelmässä. ð Tietojen syöttämisen helpottamiseksi
olisi täsmennettävä, että Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan 2 kappaleessa
tarkoitettuja poistettuja tietoja ei siirretä SIS 1+ -järjestelmästä
SIS II:een. ï
ê 1104/2008
(23)     Komission olisi voitava
ulkoistaa kolmansille osapuolille, esimerkiksi kansallisille julkishallinnon
elimille, tehtäviä, jotka on osoitettu sille tällä asetuksella tai jotka
liittyvät talousarvion toteuttamiseen Euroopan yhteisöjen yleiseen
talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002
annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[33] , jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti.
Tällaisessa ulkoistamissopimuksessa
olisi kunnioitettava SIS-järjestelmään sovellettavia tietoturva- ja
tietosuojasääntöjä ja otettava huomioon asianmukaisten tietosuojaviranomaisten
asema, erityisesti Schengenin yleissopimuksen ja tämän asetuksen määräysten
osalta.
ê 541/2010
(24)     Vaihtoehtoiseen tekniseen
ratkaisuun perustuvan SIS II:n keskusjärjestelmän kehittäminen olisi
rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta moitteettoman varainhoidon
periaatetta noudattaen. Euroopan yhteisöjen
yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä
kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 Varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio voi antaa talousarvion toteuttamiseen liittyvät
tehtävät kansallisille julkisen sektorin elimille. Poliittisten suuntaviivojen
perusteella ja asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 varainhoitoasetuksessa vahvistetuin edellytyksin komissiota pyydettäisiin, mikäli
vaihtoehtoiseen ratkaisuun siirrytään, antamaan SIS 1+ RE -ratkaisuun
perustuvan SIS II -järjestelmän talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät
Ranskalle.
ò uusi
(25)     Asetuksessa
(EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS sekä ulkorajarahaston
perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen
hallintaa koskevaa yleisohjelmaa 23 päivänä toukokuuta 2007 tehdyssä Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 574/2007/EY[34]
sisällytettiin SIS II ‑järjestelmän kansallinen kehittäminen Euroopan
ulkorajarahastosta yhteisrahoitettaviin tukikelpoisiin toimiin. Myös Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 574/2007/EY täytäntöönpanoon liittyvistä
vuosia 2007–2013 koskevista strategisista suuntaviivoista 27 päivänä elokuuta
2007 tehdyssä komission päätöksessä 2007/599/EY[35] SIS II ‑järjestelmä
nimetään yhdeksi Euroopan ulkorajarahaston piiriin kuuluvista viidestä
strategisesta painopisteestä ja todetaan, että on tärkeää tukea kansallisten
hankkeiden johdonmukaista ja oikea-aikaista kehittämistä SIS II
-keskusjärjestelmän rinnalla.
Edellä
mainittujen säädösten antamisen jälkeen SIS II -hankkeen toteutustapaa
tarkistettiin huomattavasti vuoden 2010 aikana, kun tärkeä testausvaihe
(Milestone 1) oli saatu päätökseen. Lisäksi SIS -järjestelmää käyttävien
jäsenvaltioiden kokemukset antoivat aiheen päivittää SIS II:n suorituskykyä ja
tallennuskapasiteettia koskevat tekniset vaatimukset, mikä vaikutti hankkeen
kustannuksiin sekä keskustasolla että kansallisella tasolla.
(26)     Siirtymäprosessin
osalta vaatimusten kehittyminen ja hankkeen päättämisessä saavutettu kehitys
johtivat siirtymäarkkitehtuurin ja -aikataulun sekä testausvaatimusten
uudelleenmäärittelyyn. Suuri osa jäsenvaltioilta vaadittavista SIS II
-järjestelmään siirtymiseen liittyvistä toimista ei ollut tiedossa, kun asetus
(EY) N:o 1104/2008 annettiin ja neuvoston päätös 2008/839/YOS tehtiin, eikä
silloin kun Euroopan ulkorajarahastoon liittyvää rahoituspakettia ja
monivuotisia ohjelmia laadittiin.
Tämän vuoksi
on tarpeen sopeuttaa osittain niiden kustannusten jakoperiaatteita, jotka
aiheutuvat siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een. Tietyt siirtymään
liittyvät kansalliset toimet, erityisesti jäsenvaltioiden osallistuminen
siirtymään liittyvään testaustoimintaan, voitaisiin yhteisrahoittaa unionin
yleisen talousarvion SIS II budjettikohdasta Tämän mahdollisuuden olisi
katettava yksittäiset, tarkasti määritellyt toimet, jotka eivät ole
päällekkäisiä muiden SIS II:een liittyvien toimien kanssa, joita tuetaan
edelleen Euroopan ulkorajarahaston puitteissa, vaan jotka menevät niitä
pidemmälle. Tämän ehdotuksen mukaisesti myönnettävän rahoitustuen pitäisi näin
ollen täydentää Euroopan ulkorajarahastosta myönnettävää tukea.
(27)     Tässä
asetuksessa säädetyn yhteisrahoituksen osalta olisi toteutettava asianmukaiset
toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä
tarvittaessa toimiin hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti
käytettyjen varojen takaisinperimiseksi Euroopan yhteisöjen taloudellisten
etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen
(EY, Euratom) N:o 2988/95[36],
komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan
yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden
väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston
asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96[37]
ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta
1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[38]
mukaisesti.
(28)     Jotta
voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle
olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä
säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[39]
mukaisesti.
ê 541/2010 (mukautettu)
(29)     Komission ja jäsenvaltioiden
olisi edelleen tehtävä tiivistä yhteistyötä kehitystyön ja siirtymisen kaikissa
vaiheissa prosessin saattamiseksi loppuun. SIS II:sta 26 ja 27 päivänä
helmikuuta 2009 sekä 4 ja 5 päivänä kesäkuuta 2009 annetuissa neuvoston
päätelmissä päätettiin perustaa jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuva, SIS
II ‑ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty epävirallinen ryhmä tehostamaan
yhteistyötä ja antamaan jäsenvaltioiden suoraa tukea SIS II:n
keskusjärjestelmähankkeelle. Ottaen huomioon ryhmän työskentelystä saadut
myönteiset tulokset ja tarve lisätä yhteistyötä ja hankkeen avoimuutta on
perusteltua sisällyttää ryhmä muodollisesti SIS II:n hallinnointirakenteeseen.
SIS II -ohjelman hallintoneuvostoksi nimetty asiantuntijaryhmä olisi näin ollen
muodollisesti perustettava täydentämään nykyistä Ö SIS II
-järjestelmän Õ
organisaatiorakennetta. Tehokkuus- ja kustannustehokkuussyistä asiantuntijoiden
lukumäärän olisi oltava rajoitettu. Asiantuntijaryhmän ei pitäisi vaikuttaa
komission ja jäsenvaltioiden vastuualueisiin.
ê 1104/2008
(30)     Komission suorittamaan
henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen
toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden
tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[40].
ê 1104/2008 (mukautettu)
ð uusi
(31)     Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 286
artiklan mukaisen riippumattoman valvontaviranomaisen nimittämisestä 22 päivänä
joulukuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2004/55/EY[41] mukaisesti
nimitetyllä Euroopan tietosuojavaltuutetulla ð Euroopan tietosuojavaltuutettu on
vastuussa asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltamisen seurannasta ja varmistamisesta,
ja sillä ï on toimivalta valvoa yhteisön Ö unionin Õ toimielinten ja
elinten suorittamaa henkilötietojen käsittelyä.ð Tämä asetus ei rajoita Schengenin
yleissopimuksen, asetuksen (EY) N:o 1987/2006 eikä päätöksen 2007/533/YOS
henkilötietojen suojaa ja turvaa koskevien erityismääräysten ja -säännösten
soveltamista ï.
ò uusi
(32)     Uuteen
järjestelmään siirtyminen on monimutkainen prosessi, johon liittyy kaikkien
sidosryhmien kattavasta valmistelutyöstä huolimatta huomattavia teknisiä
riskejä. Lainsäädännöllisen kehyksen olisi oltava riittävän joustava, jotta
voidaan reagoida odottamattomiin ongelmiin, joita voi esiintyä
siirtymäprosessin aikana keskusjärjestelmässä tai yhdessä tai useammassa
kansallisessa järjestelmässä. Tämän asetuksen voimassaolon päättymispäivää ei
tämän vuoksi pitäisi määrittää. Neuvosto määrittää uuteen järjestelmään
siirtymisen lopullisen määräajan asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2
kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
ê 1104/2008 (mukautettu)
(33)     Jäsenvaltiot eivät voi
riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat
väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin perustaminen ja tietojen siirtäminen SIS 1+
‑järjestelmästä SIS II:een, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten
vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön unionin tasolla, joten yhteisö unioni voi toteuttaa toimenpiteitä EY:n perustamissopimuksen Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa
vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa
vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä
sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(34)     Tässä asetuksessa kunnioitetaan
perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa
tunnustettuja periaatteita.
(21)     Schengenin yleissopimusta olisi
muutettava, jotta SIS 1+ voidaan liittää väliaikaiseen siirtymäarkkitehtuuriin.
(35)     Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen Euroopan unionin
toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn,
Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 22 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei
osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä asetusta
sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten
nojalla, Tanska päättää edellä
mainitun pöytäkirjan 5 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on
antanut tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
ê 2008/839/YOS
ð uusi
(36)     Tällä asetuksella kehitetään
sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta
osallistuu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan
pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29
päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[42] 8
artiklan 2 kohdan mukaisesti ð , siltä osin kuin kyseisessä artiklassa
viitataan SIS:n perustamista koskevaan Schengenin yleissopimuksen määräykseen,
lukuun ottamatta yleissopimuksen 96 artiklaa. ï
(37)     Tällä asetuksella kehitetään
sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti osallistuu Irlannin
pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28
päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[43] 6
artiklan 2 kohdan mukaisesti ð , siltä osin kuin kyseisessä artiklassa
viitataan SIS:n perustamista koskevaan Schengenin yleissopimuksen määräykseen,
lukuun ottamatta yleissopimuksen 96 artiklaa. ï
(38)     Tämän asetuksen soveltaminen ei
vaikuta neuvoston päätöksissä 2000/365/EY ja 2002/192/EY määriteltyihin
järjestelyihin, joiden mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti
osallistuvat osittain Schengenin säännöstöön.
(39)     Islannin ja Norjan osalta tällä
asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita
tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan
kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin
säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä
sopimuksessa[44]
ja jotka kuuluvat sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä tehdyn
neuvoston päätöksen 1999/437/EY[45]
1 artiklan G alakohdassa tarkoitettuun alaan.
(40)     Sveitsin osalta tällä
asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita
tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton
välisessä Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevassa sopimuksessa[46] ja jotka
kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G alakohdassa tarkoitettuun alaan,
tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY[47] 3
artiklan kanssa.
(41)     Liechtensteinin osalta tällä
asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita
tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja
Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa Liechtensteinin
ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin
valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen koskevassa
pöytäkirjassa ja jotka kuuluvat 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn päätöksen
1999/437/EY 1 artiklan G alakohdassa tarkoitettuun alaan tarkasteltuna yhdessä
neuvoston päätöksen 2011/350/EY[48]
3 artiklan kanssa.
ò uusi
(42)     Kyproksen
osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,
ê 1104/2008 (mukautettu)
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Yleiset tavoitteet
1. Schengenin tietojärjestelmä (SIS), joka on
perustettu vuoden 1990 Schengenin yleissopimuksen IV osaston määräysten nojalla
(SIS 1+), korvataan uudella järjestelmällä eli Schengenin tietojärjestelmä
II:lla (SIS II), jonka perustamista, toimintaa ja käyttöä säännellään
asetuksella (EY) N:o 1987/2006 Ö ja päätöksellä
2007/533/YOS Õ.
2. Tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen
ja tehtävien jaon mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot kehittävät SIS II:n, joka
on yksi toimintavalmis järjestelmäkokonaisuus.
ê 541/2010 1
artiklan 1 kohta
3. SIS II -järjestelmä voidaan kehittää
toteuttamalla vaihtoehtoinen tekninen skenaario, jolla on omat tekniset
ominaisuutensa.
ê 1104/2008 (mukautettu)
ð uusi
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
a) ’Central SIS II:lla’ (SIS II
-keskusjärjestelmä) SIS II:n teknisen tuen yksikköä, joka muodostuu tietokannasta,
jäljempänä ’SIS II -tietokanta’, ja yhdenmukaisesta kansallisesta
käyttöliittymästä (NI-SIS);
b) ’C.SIS:llä’ SIS 1+ -järjestelmän teknisen tuen
yksikköä, joka muodostuu SIS 1+:n viitetietokannasta ja yhdenmukaisesta
kansallisesta käyttöliittymästä (N.COM);
c) ’N.SIS:llä’ SIS 1+ -järjestelmän kansallista
osaa, joka muodostuu C.SISiin yhteydessä olevista kansallisista
tietojärjestelmistä;
d) ’N.SIS II:lla’ SIS II:n kansallista osaa, joka
muodostuu Central SIS II:een yhteydessä olevista kansallisista
tietojärjestelmistä;
e) ’muuntimella’ teknistä välinettä, jonka avulla
C.SIS on yhteydessä C.SIS:llä on
yhdenmukainen ja luotettava yhteys Central SIS
II:een ja jolla varmistetaan 10 artiklan 3 kohdassa säädetyt toiminnot ð sekä muunnetaan ja synkronoidaan
tietoja C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä ï;
f) ’kattavalla testillä’ asetuksen (EY) N:o
1987/2006 55 artiklan 3 kohdan c alakohdassa Ö ja päätöksen
2007/533/YOS 71 artiklan 3 kohdan c alakohdassa Õ tarkoitettua testiä;
g) ’lisätietoja koskevalla testillä’
Sirene-toimistojen välisiä toiminnallisia testauksia.
3 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä asetuksessa määritellään komission ja
SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden tehtävät ja
vastuualueet seuraavien tehtävien osalta:
a) SIS II:n ylläpito ja edelleen kehittäminen;
b) SIS II:ta koskeva kattava testi;
c) lisätietoja koskeva testi;
d) muuntimen edelleen kehittäminen ja testaus;
e) väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin
perustaminen ja testaus;
f) siirtyminen SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.

4 artikla
Siirtymäarkkitehtuurin tekniset
komponentit
ê 541/2010 1
artiklan 2 kohta
SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymisen
varmistamiseksi on saataville asetettava tarpeen mukaan seuraavat komponentit:
ê 1104/2008
a) C.SIS ja liitäntä muuntimeen;
b) SIS 1+:n viestintäinfrastruktuuri, jonka
avulla C.SIS voi olla yhteydessä N.SISiin;
c) N.SIS;
d) Central SIS II, NI-SIS ja SIS II:n
viestintäinfrastruktuuri, jonka avulla Central SIS II voi olla yhteydessä N.SIS
II:een ja muuntimeen;
e) N.SIS II;
f) muunnin.
5 artikla
SIS II:n kehittämiseen kuuluvat
pääasialliset vastuualueet
1. Komissio kehittää edelleen Central SIS
II:ta, viestintäinfrastruktuuria ja muunninta.
2. Ranska toimittaa C.SIS:n ja käyttää sitä
Schengenin yleissopimuksen määräysten mukaisesti.
3. Jäsenvaltiot kehittävät edelleen N.SIS II
-järjestelmää.
4. SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat
jäsenvaltiot ylläpitävät N.SIS-järjestelmää Schengenin yleissopimuksen
määräysten mukaisesti.
5. SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat
jäsenvaltiot toimittavat SIS 1+:n viestintäinfrastruktuurin ja käyttävät sitä.
6. Komissio koordinoi toimintaa ja antaa
tarvittavaa tukea 1–3 kohdassa tarkoitettujen tehtävien ja vastuualueiden
täytäntöönpanossa.
ê 1104/2008 (mukautettu)
6 artikla
Edelleen kehittäminen
Edellä olevassa 5 artiklan 1 kohdassa
tarkoitetut SIS II:n kehittämiseksi tarvittavat toimenpiteet, erityisesti
virheiden korjaamiseen tarvittavat toimenpiteet, ovat täytäntöönpanosäädöksiä.
Kyseiset säädökset hyväksytään Ö 17 artiklan 2
kohdassa Õ määritellyn
tarkastelumenettelyn mukaisesti.
Edellä olevassa 5 artiklan 3 kohdassa
tarkoitetut SIS II:n edelleen kehittämiseksi tarvittavat toimenpiteet, erityisesti ne, jotka silloin kun ne koskevat N.SIS II:n ja Central SIS II:n yhteensopivuuden takaavaa
yhdenmukaista kansallista käyttöliittymää, ovat täytäntöönpanosäädöksiä.
Kyseiset säädökset hyväksytään Ö 17 artiklan 2
kohdassa Õ määritellyn tarkastelumenettelyn
mukaisesti.
7 artikla
Pääasialliset toiminnot
1. Komissio suorittaa yhdessä SIS 1+
-järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa kattavan testin.
2. Komissio, Ranska ja muut SIS 1+
-järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot perustavat yhdessä väliaikaisen
järjestelmäarkkitehtuurin ja suorittavat kyseistä arkkitehtuuria koskevan
testin.
3. Komissio ja SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvat jäsenvaltiot toteuttavat siirtymisen SIS 1+ -järjestelmästä SIS
II:een.
4. SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien
jäsenvaltioiden on suoritettava lisätietojen vaihtoa koskeva testi.
5. Komissio antaa tarvittavaa tukea Central
SIS II:n tasolla 1–4 kohdassa tarkoitetuille toiminnoille.
6. Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+
-järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot koordinoivat 1–3 kohdassa
tarkoitettuja toimia.
8 artikla
Kattava testi
1. Kattavaa testiä ei aloiteta ennen kuin
komissio on ilmoittanut katsovansa, että asetuksen (EY) N:o 189/2008 1
artiklassa Ö ja päätöksen
2008/839/YOS 1 artiklassa Õ tarkoitetut testit
ovat onnistuneet riittävän hyvin tällaisen testin aloittamiseksi.
2. On suoritettava kattava testi, jonka
tarkoituksena on erityisesti vahvistaa, että komissio ja SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvat jäsenvaltiot ovat toteuttaneet SIS II -tietojen käsittelyä varten
tarvittavat tekniset järjestelyt, ja osoittaa, että SIS II:n suoritustaso
vastaa vähintään SIS 1+:llä saavutettua tasoa.
3. Kattavan testin suorittavat N.SIS II:n
osalta SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot ja Central SIS II:n
osalta komissio.
4. Kattava testi on suoritettava neuvostossa
toimivien SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden ja komission
yhteistyössä vahvistaman yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti.
5. Kattava testi on suoritettava neuvostossa
toimivien SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden ja komission
yhteistyössä vahvistamien teknisten eritelmien perusteella.
6. Komissio ja neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvat jäsenvaltiot määrittelevät perusteet, joiden mukaisesti
määritetään, onko SIS II -tietojen käsittelyä varten tarvittavat tekniset
järjestelyt on toteutettu ja vastaako SIS II:n suoritustaso vähintään SIS 1+:lla
saavutettua tasoa.
7. Neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvat jäsenvaltiot ja komissio analysoivat testien tulokset tämän artiklan 6 kohdassa mainittuja tarkoitettuja perusteita käyttäen. Testin tulokset validoidaan asetuksen (EY) N:o
1987/2006 55 artiklan 3 kohdan c alakohdan Ö ja päätöksen
2007/533/YOS 71 artiklan 3 kohdan c alakohdan Õ mukaisesti.
8. Kattavaan testiin voivat osallistua myös
SIS 1+ -järjestelmään kuulumattomat jäsenvaltiot. Niiden tulokset eivät vaikuta
testin kokonaisvalidointiin.
9 artikla
Lisätietoja koskeva testi
1. SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat
jäsenvaltiot suorittavat toiminnalliset SIRENE-testit.
2. Komission on annettava käyttöön Central SIS
II ja sen viestintäinfrastruktuuri lisätietoja koskevan testin suorittamisen
ajaksi.
3. Lisätietoja koskeva testi on suoritettava
neuvostossa toimivien SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden
vahvistaman yksityiskohtaisen aikataulun mukaisesti.
4. Lisätietoja koskeva testi on suoritettava
neuvostossa toimivien SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden
vahvistamien teknisten eritelmien perusteella.
5. Neuvostossa toimivat SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvat jäsenvaltiot analysoivat testien tulokset.
6. Lisätietoja koskevaan testiin voivat
osallistua myös SIS 1+ -järjestelmään kuulumattomat jäsenvaltiot. Niiden
tulokset eivät vaikuta testin kokonaisvalidointiin.
10 artikla
Väliaikainen siirtymäarkkitehtuuri
1. Perustetaan väliaikainen SIS-järjestelmän
siirtymäarkkitehtuuri. Central SIS II ja C.SIS ovat toisiinsa yhteydessä
muuntimen välityksellä siirtymäkauden ajan. N.SIS:t ovat yhteydessä C.SIS:ään
ja N.SIS II:t ovat yhteydessä Central SIS II:een.
2. Komissio toimittaa muuntimen, Central SIS
II:n ja sen viestintäinfrastruktuurin SIS:n väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin osana.
ê 541/2010 1
artiklan 3 kohta
3. Muunnin muuntaa tarpeen mukaan tiedot
C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä kumpaankin suuntaan ja synkronoi C.SIS:n ja
Central SIS II:n.
ê 1104/2008
4. Komissio testaa Central SIS II:n ja
muuntimen välisen viestinnän.
5. Ranska testaa C.SIS:n ja muuntimen välisen
viestinnän.
6. Komissio ja Ranska testaavat Central SIS
II:n ja C.SIS:n viestinnän muuntimen kautta.
7. Ranska yhdistää yhdessä komission kanssa
C.SIS:n Central SIS II:een muuntimen kautta.
8. Komissio, Ranska ja SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvat muut jäsenvaltiot testaavat SIS:n väliaikaisen
järjestelmäarkkitehtuurin kokonaisuutena komission toimittaman
testaussuunnitelman mukaisesti.
9. Ranska toimittaa tarvittaessa testiin
tarvittavat tiedot.
ê 1104/2008
ð uusi
11 artikla
Siirtyminen SIS 1+ -järjestelmästä SIS
II:een
1. Ranska toimittaa C.SIS:stä Central SIS
II:een siirtymistä varten SIS 1+ -tietokannan, ja komissio liittää SIS 1+
-tietokannan Central SIS II:een. ð Schengenin yleissopimuksen 113 artiklan
2 kohdassa tarkoitettuja SIS 1+ -tietokannan tietoja ei siirretä Central
SIS II:een ï.
ê 541/2010 1
artiklan 4 kohta
2. SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat
jäsenvaltiot siirtyvät N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen
siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla.
ê 1104/2008 (mukautettu)
Ö 3. Kansallisen
järjestelmän SIS 1+:sta SIS II:een siirtymiseen kuuluu
tietojen syöttäminen siirtyminen alkaa tietojen
syöttämisellä N.SIS II:een, jolloin kyseinen
N.SIS II sisältää tiedoston eli kansallisen kopion, jossa on täydellinen tai
osittainen kopio SIS II ‑tietokannasta. Õ
Ö Ensimmäisessä
alakohdassa kuvatun tietojen syöttämisen jälkeen kussakin jäsenvaltiossa
toteutetaan järjestelmänvaihdos N.SIS:stä N SIS II:een. Õ
ÖSiirtymisessä on
noudatettava komission ja neuvostossa toimivien SIS 1+ -järjestelmään
osallistuvien jäsenvaltioiden toimittamaa yksityiskohtaista aikataulua. Õ
ê 1104/2008
ð uusi
4. Komissio avustaa koordinoinnissa ja tukee
yhteisiä toimia järjestelmänvaihdon aikana.
ð 5. Järjestelmänvaihto toteutetaan 8
artiklan 7 kohdassa tarkoitetun validoinnin jälkeen päivänä, jonka neuvosto
määrittää asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan ja päätöksen
2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti. ï
ê 1104/2008
12 artikla
Varsinainen oikeudellinen Aineellisoikeudellinen kehys
ò uusi
Järjestelmää
vaihdettaessa 11 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun
tietojen syöttämisen aikana SIS 1+ -järjestelmään sovelletaan edelleen
Schengenin yleissopimuksen IV osaston määräyksiä.
Sen jälkeen kun
ensimmäinen jäsenvaltio on toteuttanut järjestelmänvaihdoksen N.SIS:stä N.SIS
II:een tämän asetuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti,
sovelletaan asetusta (EY) 1987/2006 ja päätöstä 533/2007/YOS.
ê 1104/2008
13 artikla
Yhteistyö
1. Jäsenvaltiot ja komissio tekevät
yhteistyötä kaikissa tämän asetuksen piiriin kuuluvissa toimissa kukin
toimivaltansa mukaisesti.
2. Komissio antaa erityisesti tarvittavaa
tukea Central SIS II:n tasolla N.SIS II:n testaamiseksi ja järjestelmän
vaihtamiseksi.
3. Jäsenvaltiot antavat erityisesti
tarvittavaa tukea N.SIS II:n tasolla väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin
testaamiseksi.
ò uusi
14 artikla
Kansallisten osien korvaaminen N.SIS II:lla
1. N.SIS II voi
korvata Schengenin yleissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetun kansallisen osan; jolloin
jäsenvaltioiden ei tarvitse ylläpitää kansallista tiedostoa.
2. Jos jäsenvaltio
korvaa kansallisen osan N.SIS II:lla, Schengenin yleissopimuksen 92 artiklan 2
ja 3 kohdassa tarkoitetut kyseistä kansallista osaa koskevat teknisen tuen
yksikön pakolliset tehtävät muuttuvat Central SIS II:ta koskeviksi pakollisiksi
tehtäviksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 5 artiklan 1
kohdassa ja 10 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia.
ê 1104/2008
15 artikla
ò uusi
Tietojenkäsittely
ja tapahtumien rekisteröinti Central SIS II:ssa
1. Central SIS II -tietokantaa voidaan käyttää automaattisten hakujen
suorittamiseen kunkin jäsenvaltion alueella.
2. Central SIS II
tarjoaa palvelut, joita tarvitaan SIS 1+ -tietojen tallentamisessa ja
käsittelyssä, N.SIS II:n kansallisten kopioiden online-päivityksessä sekä N.SIS
II:n kansallisten kopioiden ja Central SIS II -tietokannan synkronoinnin
ja yhdenmukaisuuden varmistamisessa ja vastaa N.SIS II:n kansallisten kopioiden
alustamisesta ja palauttamisesta.
ê 1104/2008
3. Ellei asiaa koskevista Schengenin yleissopimuksen IV osaston
määräyksistä muuta johdu, komissio varmistaa, että kaikki Central SIS II:ssa
olevien henkilötietojen käsittelytapahtumat ja sellaisten tietojen
vaihtotapahtumat tallennetaan lokitiedostoon hakujen ja tietojenkäsittelyn
lainmukaisuuden valvomiseksi sekä Central SIS II:n ja kansallisten
järjestelmien moitteettoman toiminnan, tietojen eheyden ja tietoturvallisuuden
varmistamiseksi.
4. Lokitiedoissa on mainittava erityisesti tietojen siirron päivämäärä
ja kellonaika, hakujen suorittamisessa käytetyt tiedot, siirretyt tiedot sekä
tietojen käsittelystä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen nimi.
5. Lokitietoja saadaan käyttää ainoastaan 1 kohdassa mainittuihin
tarkoituksiin ja ne on poistettava aikaisintaan vuoden ja viimeistään kolmen
vuoden kuluttua niiden luomisesta.
6. Lokitietoja voidaan säilyttää pidempään, jos niitä tarvitaan jo
aloitetuissa valvontamenettelyissä.
7. Toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka vastaavat hakujen ja tietojenkäsittelyn
lainmukaisuuden valvonnasta, sisäisestä valvonnasta ja Central SIS II:n
moitteettomasta toiminnasta, tietojen eheydestä ja tietoturvallisuudesta, on
oltava pyynnöstä toimivaltansa rajoissa pääsy lokitietoihin tehtäviensä
suorittamista varten.
ê 1104/2008
ð uusi
16 artikla
Kustannukset
1. Kustannukset, jotka aiheutuvat
järjestelmänvaihdosta, kattavasta testistä, lisätietojen vaihtoa koskevasta testistä
sekä ylläpito- ja kehittämistoimista Central SIS II:n tai viestintäinfrastruktuurin
tasolla, katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.
2. Kukin jäsenvaltio kattaa itse kustannukset,
jotka aiheutuvat ð asennuksesta, ï järjestelmänvaihdosta, testauksesta sekä , ja ylläpito-
ja kehittämistoimista kansallisten järjestelmien tasolla ð sekä tehtävistä, jotka kansalliset
järjestelmät suorittavat tämän asetuksen mukaisesti ï.
ò uusi
3. Unioni voi myöntää rahoitustukea tämän
asetuksen mukaisesti toteutetuista järjestelmänvaihdosta ja siihen liittyvistä
testaustoimista aiheutuviin sellaisiin jäsenvaltioiden menoihin, joille ei
voida myöntää rahoitusta Euroopan ulkorajarahastosta, edellyttäen että
asianomainen jäsenvaltio pystyy selkeästi osoittamaan tarvitsevansa lisävarat.
Unionin
rahoitusosuus, joka liittyy edellä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin
toimiin, myönnetään varainhoitoasetuksen VI osaston säännösten mukaisina
avustuksina. Unionin rahoitusosuus voi olla enintään 75 prosenttia kunkin jäsenvaltion
tukikelpoisista menoista, eikä se saa ylittää 750 000:ta euroa yksittäisen
jäsenvaltion osalta. Komissio huolehtii tämän asetuksen soveltamisalaan
kuuluvien yhteisrahoitustoimien arvioinnista, niihin liittyvästä
päätöksenteosta ja niiden hallinnoinnista noudattaen talousarviota koskevia ja
muita menettelyjä ja erityisesti varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä.
Tällaista
rahoitustukea pyytävän jäsenvaltion on laadittava rahoitusennuste, jossa
eritellään testaukseen ja järjestelmänvaihtoon liittyvistä toimista aiheutuvat toiminta-
ja hallintokustannukset. Jos jäsenvaltiot käyttävät unionin varoja menojensa
rahoittamiseen, menojen on oltava kohtuullisia ja moitteettoman varainhoidon
periaatteiden mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden
osalta. Jäsenvaltioiden on toimitettava
komissiolle kertomus käyttämästään unionin rahoitustuesta viimeistään kuuden
kuukauden kuluttua päivästä, jonka neuvosto määrittää asetuksen (EY) N:o
1987/2006 55 artiklan 2 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan
mukaisesti.
Jos
unionin rahoitusosuutta ei käytetä tai se käytetään puutteellisesti, vain
osittain tai myöhässä, unioni voi pienentää rahoitusosuuttaan, pidättää
rahoitusosuutensa kokonaan tai osittain tai lopettaa rahoituksensa. Jos jäsenvaltiot eivät osallistu 1 kohdassa
tarkoitettujen toimien rahoitukseen tai osallistuvat siihen vain osittain tai
myöhässä, unioni voi pienentää rahoitusosuuttaan.
4. Euroopan
unionin tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä tarvittavat tarkastukset
yhteistyössä kansallisten tarkastuselinten tai toimivaltaisten kansallisten
viranomaisten kanssa. Komissiolla on valtuudet
tehdä todentamisia ja tarkastuksia, jotka ovat tarpeen unionin varojen
moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi ja unionin taloudellisten etujen
suojaamiseksi petoksilta ja väärinkäytöksiltä. Tätä
varten jäsenvaltioiden on annettava kaikki asiaan liittyvät asiakirjat ja muu
aineisto komission ja tilintarkastustuomioistuimen käyttöön.
5. Jäsenvaltiot
vastaavat yhdessä Schengenin yleissopimuksen 92 artiklan 3 kappaleessa
tarkoitetun teknisen tuen yksikön perustamis- ja käyttökustannuksista, mukaan
lukien kaapelointikustannukset, jotka aiheutuvat SIS 1+ -järjestelmän
kansallisten osien yhdistämisestä teknisen tuen yksikköön, sekä kustannukset
toimista, jotka toteutetaan Ranskalle osoitettujen tehtävien yhteydessä tämän
asetuksen mukaisesti.
16 artikla
Schengenin
yleissopimuksen määräysten muutokset
Muutetaan vuoden
1990 Schengenin yleissopimuksen määräykset seuraavasti:
              1. Lisätään artikla
seuraavasti:
’92 A artikla
              1. Schengenin
tietojärjestelmän tekniseen arkkitehtuuriin voidaan neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1104/2008[49] ja neuvoston päätöksen 2008/839/YOS[50] voimaantulon jälkeen ja sanotun asetuksen 2
artiklan määritelmät huomioon ottaen lisätä
         a) uusi keskusjärjestelmä,
joka muodostuu seuraavista osista:
–
teknisen tuen
yksikkö (Central SIS II), joka sijaitsee Ranskassa ja jonka varajärjestelmä
sijaitsee Itävallassa ja joka muodostuu SIS II -tietokannasta, ja
yhdenmukaisesta kansallisesta käyttöliittymästä (NI-SIS),
–
tekninen yhteys
C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä käyttäen muunninta, jonka ansiosta tiedot
voidaan muuntaa ja synkronoida C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä;
         b) kansallinen järjestelmä
(N.SIS II), joka sisältää Central SIS II:een yhteydessä olevat kansalliset
tietojärjestelmät;
         c) Central SIS II:n ja
N.SIS II:n välinen viestintäinfrastruktuuri, joka on yhteydessä NI-SIS:iin.
              2. N.SIS II voi
korvata tämän yleissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetun kansallisen osan;
siinä tapauksessa jäsenvaltioiden ei tarvitse pitää kansallista tiedostoa.
              3. Central SIS II
-tietokantaa voidaan käyttää automaattisten hakujen suorittamiseen kunkin
jäsenvaltion alueella.
              4. Jos jäsenvaltio
korvaa kansallisen osan N.SIS II:lla, 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa
tarkoitetut kyseistä kansallista osaa koskevat teknisen tuen yksikön pakolliset
tehtävät korvataan Central SIS II:ta koskevilla pakollisilla tehtävillä,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksessä 2008/839/YOS sekä asetuksen (EY) N:o 1104/2008 5 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan
1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja velvollisuuksia.
              5. Central SIS II
tarjoaa SIS 1+ -tietojen tallentamista ja käsittelyä varten tarvittavat
palvelut, N.SIS II:n kansallisten kopioiden online-päivityksen ja vastaa
N.SIS II:n kansallisten kopioiden ja Central SIS II:n synkronoinnista ja
yhdenmukaisuudesta sekä N.SIS II:n kansallisten kopioiden alustamisesta ja
palautuksesta.
              6. Teknisen tuen
yksiköstä vastaava Ranska, muut jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä
sen varmistamiseksi, että N.SIS II -tiedostoissa tai SIS II -tietokannassa
suoritettava haku tuottaa saman tuloksen kuin haku 92 artiklan 2 kohdassa
tarkoitetuissa kansallisten osien tiedostoissa.’
              2. Korvataan 119
artiklan ensimmäisen kappaleen ensimmäinen virke seuraavasti:
              ’Jäsenvaltiot
vastaavat yhdessä edellä 92 artiklan 3 kappaleessa tarkoitetun teknisen tuen
yksikön perustamis- ja käyttökustannuksista, mukaan lukien
kaapelointikustannukset Schengenin tietojärjestelmän kansallisten osien yhdistämiseksi
teknisen tuen yksikköön sekä kustannukset toimista, jotka toteutetaan Ranskalle
osoitettujen tehtävien yhteydessä päätöksen 2008/839/YOS ja asetuksen (EY) N:o
1104/2008 mukaisesti.’
              3. Korvataan 119
artiklan toinen kappale seuraavasti:
              ’Kukin jäsenvaltio
vastaa itse Schengenin tietojärjestelmän kansallisen osan perustamis- ja
käyttökustannuksista sekä kustannuksista, jotka aiheutuvat kansallisille
järjestelmille ja päätöksellä 2008/839/YOS ja asetuksella (EY) N:o 1104/2008
uskotuista tehtävistä.’
ê 1104/2008 (mukautettu)
171 artikla
Komitea
Ö 1. Komissiota
avustaa asetuksen (EY) N:o 1987/2006 51 artiklalla ja päätöksen 2007/533/YOS 67
artiklalla perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu
komitea. Õ
Ö 2. Jos tähän
kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Õ
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa
tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
ê 541/2010 1
artiklan 5 kohta
ð uusi
18 artikla
SIS II -ohjelman hallintoneuvosto
1. Perustetaan teknisten asiantuntijoiden
ryhmä, jonka nimeksi tulee SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, jäljempänä
’hallintoneuvosto’, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komission, 17 artiklassa tarkoitetun komitean, Ranskan ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien
jäsenvaltioiden vastuualueisiin ja toimiin. Hallintoneuvosto toimii neuvoa-antavana
elimenä SIS II:n keskusjärjestelmähankkeelle ja edistää SIS II:n
keskusjärjestelmähankkeen ja kansallisten SIS II -hankkeiden välistä
johdonmukaisuutta. Hallintoneuvostolla ei ole päätöksentekovaltaa eikä
valtuuksia edustaa komissiota tai jäsenvaltioita.
2. Hallintoneuvosto koostuu enintään 10
jäsenestä, jotka kokoontuvat säännöllisesti. Neuvostossa toimivat ð SIS 1+-järjestelmään osallistuvat ï jäsenvaltiot nimeävät enintään kahdeksan asiantuntijaa ja yhtä monta
varahenkilöä. Asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja nimeää enintään
kaksi asiantuntijaa ja kaksi varahenkilöä komission virkamiesten keskuudesta.
Hallintoneuvoston kokouksiin voi osallistua
myös muita suoraan SIS II -hankkeiden kehittämiseen osallistuvia
jäsenvaltioiden asiantuntijoita ja komission virkamiehiä kyseessä olevan
viranomaisen tai toimielimen kustannuksella.
Hallintoneuvosto voi 5 kohdassa tarkoitetun
ohjesääntönsä mukaisesti kutsua muita asiantuntijoita kokouksiinsa kyseessä
olevan viranomaisen, toimielimen tai yhtiön kustannuksella.
3. Puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ja
seuraavan puheenjohtajavaltion nimeämät asiantuntijat kutsutaan aina
osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin.
4. Komissio huolehtii hallintoneuvoston
sihteeristötehtävistä.
5. Hallintoneuvosto laatii itse oman
ohjesääntönsä, joka sisältää erityisesti seuraavia asioita koskevat menettelyt:
–
komission ja puheenjohtajavaltion vuorotteleva
puheenjohtajuus,
–
kokouspaikat,
–
kokousten valmistelu,
–
muiden asiantuntijoiden hyväksyminen,
–
viestintäsuunnitelma, jolla huolehditaan täydestä
tiedotuksesta jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu järjestelmään.
Ohjesääntö tulee voimaan asiasta vastaavan
komission pääosaston pääjohtajan ja 17 artiklassa
tarkoitetussa komiteassa
kokoontuvien ð SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien ï jäsenvaltioiden annettua siitä puoltavan lausunnon.
6. Hallintoneuvosto toimittaa säännöllisesti
kirjallisia raportteja hankkeen edistymisestä, myös annetuista neuvoista ja
niiden perusteluista, 17 artiklassa
tarkoitetulle komitealle tai
tarvittaessa asiaankuuluville neuvoston valmisteleville elimille.
7. Hallintoneuvoston toiminnasta aiheutuvat
hallinto- ja matkakulut katetaan unionin yleisestä talousarviosta siltä osin
kuin niitä ei korvata muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 16
artiklan 2 kohdan soveltamista. Neuvostossa toimivien ð SIS 1 + -järjestelmään
osallistuvien ï jäsenvaltioiden hallintoneuvostoon nimeämien jäsenten ja kokouksiin
tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti kutsuttavien asiantuntijoiden matkakustannuksiin,
jotka aiheutuvat hallintoneuvoston työskentelystä, sovelletaan komission
ulkopuolisille kutsutuille asiantuntijoille annettavia korvauksia koskevia
sääntöjä.
ê 1104/2008
19 artikla
Raportointi
Komissio antaa Euroopan parlamentille ja
neuvostolle kunkin puolivuotiskauden loppuun ja ensimmäisen kerran vuoden 2009
ensimmäisen puolivuotiskauden loppuun mennessä kertomuksen SIS II:n
kehittämisen edistymisestä ja siirtymisestä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een.
ò uusi
20 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY)
N:o 1104/2008 ja päätös 2008/839/YOS.
Viittauksia
kumottuun asetukseen (EY) N:o 1104/2008 ja päätökseen 2008/839/YOS pidetään
viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon
mukaisesti.
ê 1104/2008 (mukautettu)
è1 541/2010
1 artiklan 6 kohta (mukautettu)
21 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Ö Tämä asetus
tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä. Õ è1 Sen
voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o
1987/2006 55 artiklan 2 kohdan ja päätöksen 2007/533 71 artiklan 2 kohdan
mukaisesti, ja joka tapauksessa viimeistään 31
päivänä maaliskuuta 2013 tai 31 päivänä joulukuuta 2013, mikäli siirrytään 1
artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon. ç
Ö Tämä asetus on
kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
mukaisesti. Õ
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
é
LIITE I
Kumotut
säädökset ja niiden muutokset
Neuvoston asetus (EY) N:o 1104/2008,
(EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1).
Neuvoston asetus (EY) N:o 541/2010,
(EUVL L 155, 22.6.2010, s. 19).
Neuvoston päätös 2008/839/YOS,
(EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43).
Neuvoston päätös 542/2010/YOS,
(EUVL L 155, 22.6.2010, s. 23).
LIITE
II
Vastaavuustaulukko
 Neuvoston asetus (EY) N:o 1104/2008 || Neuvoston päätös 2008/839/YOS || Tämä asetus
 1 artikla || 1 artikla || 1 artikla
 2 artikla || 2 artikla || 2 artikla
 3 artikla || 3 artikla || 3 artikla
 4 artikla || 4 artikla || 4 artikla
 5 artikla || 5 artikla || 5 artikla
 6 artikla || 6 artikla || 6 artikla
 7 artikla || 7 artikla || 7 artikla
 8 artikla || 8 artikla || 8 artikla
 9 artikla || 9 artikla || 9 artikla
 10 artikla || 10 artikla || 10 artikla
 11 artikla || 11 artikla || 11 artikla
 12 artikla || 12 artikla || 12 artikla
 13 artikla || 13 artikla || 13 artikla
 - || - || 14 artikla
 14 artikla || 14 artikla || 15 artikla
 - || - ||
 15 artikla || 15 artikla || 16 artikla
 16 artikla || 16 artikla || -
 17 artikla || 17 artikla || 17 artikla
 17 a artikla || 17 a artikla || 18 artikla
 18 artikla || 18 artikla || 19 artikla
 - || - || 20 artikla
 19 artikla || 19 artikla || 21 artikla
 - || - || Liite I
 - || - || Liite II
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1........... PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA................................................ 36
1.1........ Ehdotuksen/aloitteen nimi.............................................................................................. 36
1.2........ Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 36
1.3........ Ehdotuksen/aloitteen luonne.......................................................................................... 36
1.4........ Tavoitteet..................................................................................................................... 36
1.4.1..... Komission monivuotinen strateginen
tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee...................................................................................................... 36
1.4.2..... Erityistavoite (erityistavoitteet)
sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä.................................................................................................................................... 36
1.4.3..... Odotettavissa olevat tulokset ja
vaikutukset................................................................... 37
1.4.4..... Tulos- ja vaikutusindikaattorit........................................................................................ 37
1.5........ Ehdotuksen/aloitteen perustelut..................................................................................... 37
1.5.1..... Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä................. 37
1.5.2..... EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo............................................................................ 38
1.5.3..... Vastaavista toimista saadut
kokemukset........................................................................ 38
1.5.4..... Yhteensopivuus muiden kyseeseen
tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut 38
1.6........ Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten
kesto.................................................................... 38
1.7........ Hallinnointitapa (hallinnointitavat)................................................................................... 39
2........... HALLINNOINTI........................................................................................................ 40
2.1........ Seuranta- ja raportointisäännöt...................................................................................... 40
2.2........ Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä................................................................................. 40
2.2.1..... Todetut riskit................................................................................................................ 40
2.2.2..... Valvontamenetelmä(t)................................................................................................... 40
2.3........ Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi................................... 40
3........... EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET.............. 42
3.1........ Kyseeseen tulevat monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 42
3.2........ Arvioidut vaikutukset menoihin...................................................................................... 43
3.2.1..... Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista
menoihin.............................................................. 43
3.2.2..... Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin.................................................................. 45
3.2.3..... Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin.................................................................... 47
3.2.3.1.. Yhteenveto................................................................................................................... 47
3.2.3.2.. Henkilöresurssien arvioitu tarve..................................................................................... 48
3.2.4..... Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa.................................... 50
3.2.5..... Ulkopuolisten tahojen osallistuminen
rahoitukseen.......................................................... 50
3.3........ Arvioidut vaikutukset tuloihin......................................................................................... 51
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen
nimi
Ehdotus:
neuvoston asetus siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen
sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II)
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[51]
Osasto
18: Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue
Solidaarisuus
– Ulkorajat, palauttamismenettelyt, viisumipolitiikka ja henkilöiden vapaa
liikkuvuus (luku 18 02)
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen
luonne
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[52].

x Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission
monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka
(joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Tukholman
ohjelmaan[53]
sisällytetty EU:n tiedonhallintastrategia on yksi Eurooppa-neuvoston vuonna
2010 määrittämistä painopisteistä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen
perustuvalla alueella. Schengenin tietojärjestelmä kuuluu keskeisiin korvaaviin
toimenpiteisiin, joilla varmistetaan turvallisuuden korkea taso sisärajojen
poistamisen jälkeen.
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite nro 1: Huolehditaan siitä, että
henkilöt voivat ylittää sisärajat ilman rajatarkastuksia, edistetään
turvallisia rajoja ja estetään laitonta maahantuloa kehittämällä edelleen
yhdennettyä ulkorajojen turvallisuusjärjestelmää ja rajatarkastusten korkeaa
tasoa, johon kuuluu SIS II ‑järjestelmän kehittäminen ja rahoitustuki
ulkorajarahastosta.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Luku
18 02: Solidaarisuus – Ulkorajat, palauttamismenettelyt, viisumipolitiikka
ja henkilöiden vapaa liikkuvuus.
1.4.3.     Odotettavissa
olevat tulokset ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Siirtymisvälineillä[54] pyritään
edistämään siirtymistä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een määrittämällä
siirtymäarkkitehtuuri, tekniset vaatimukset, siirtymisen eri vaiheet sekä
komission ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden vastuut.
Ehdotuksen päätarkoitus
on siirtymistä sääntelevän oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistaminen
jäsenvaltioiden asiantuntijoiden[55]
laatiman teknisen skenaarion kanssa. Oikeudelliseen kehykseen sisällytetään
myös muutamia uusia joustotekijöitä (ks. jäljempänä 1.5.3 kohta).
Lisäksi Lissabonin
sopimuksen voimaantulon vuoksi ehdotuksessa myös sulautetaan yhteen säädökseen
järjestelmänvaihdoksen oikeudellinen kehys, joka oli aiemmin jaettu kahteen
säädökseen aiempien perussopimusten pilarirakenteen mukaisesti.
1.4.4.     Tulos-
ja vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Ehdotuksen
pääasiallinen tavoite saavutetaan, kun SIS 1+ -järjestelmän tiedot on
tallennettu SIS II -keskusjärjestelmään (ja kansallisiin järjestelmiin),
kansalliset sovellukset on siirretty uuteen järjestelmään ja kaikilla
jäsenvaltioilla on käytettävissään kaikki SIS II-järjestelmän toiminnot.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Tarpeet,
joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Jäsenvaltioiden
ja komission on tarpeen ottaa käyttöön kaikki tarvittavat tekniset osat ja
toteuttaa kattavan testauksen edellyttämät testit siirtymisen
valmistautumisvaiheessa.
1.5.2.     EU:n
osallistumisesta saatava lisäarvo
SIS
II -järjestelmän keskeinen tarkoitus on tietynlaisia henkilöitä ja esineitä
koskevien tietojen jakaminen Schengen-maiden lainvalvontaviranomaisten,
rajavartijoiden sekä tulli-, viisumi- ja oikeusviranomaisten välillä. Komissio
vastaa Central SIS II:n, viestintäinfrastruktuurin ja muuntimen teknisestä
kehittämisestä. Komissio myös koordinoi SIS II:n kehittämiseen liittyviä toimia
ja tukee tarvittaessa jäsenvaltioita niiden suorittaessa tehtäviään ja
täyttäessä velvoitteitaan. Näin varmistetaan keskustason ja kansallisten
hankkeiden johdonmukaisuus.
1.5.3.     Vastaavista
toimista saadut kokemukset
Oikeudellisen kehyksen
on oltava riittävän joustava, jotta vältetään siirtymäprosessiin liittyvät
tarpeettomat kustannukset. Erityisesti jäsenvaltioiden, jotka ovat jo
siirtyneet SIS II -järjestelmään, on voitava käyttää sen kaikkia toimintoja
ilman, että ne joutuvat odottamaan kaikkien jäsenvaltioiden lopullista
siirtymistä uuteen järjestelmään.
On myös tarpeen säätää
mahdollisuudesta myöntää yhteisrahoitusta EU:n yleisestä talousarviosta
tietyille siirtymiseen liittyville kansallisille toimille (erityisesti
jäsenvaltioiden osallistuminen siirtymiseen liittyvään testaustoimintaan),
jotta voidaan varmistaa sujuva ja asianmukainen siirtymäprosessi.
1.5.4.     Yhteensopivuus
muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Ehdotus
perustuu asetukseen (EY) N:o 1987/2006[56] ja toisen sukupolven Schengenin
tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä tehtyyn
neuvoston päätökseen 2007/533/YOS[57].
Ehdotetun asetuksen voimassaoloaika määritetään kahden edellä mainitun
säädöksen perusteella. Tämä ehdotus on yhdenmukainen myös muiden SIS
II-järjestelmän testausta, verkkoa ja turvallisuutta koskevien säädösten
kanssa.
1.6.        Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.7.2012[58] ja
päättyy siirtymisen ollessa valmis, todennäköisesti viimeistään 30.6.2013.
–
xRahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2012 ja päättyvät vuonna 2013.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
Huomautukset:
Siirtymisen
määräaikaa ei aseteta ehdotetussa asetuksessa, vaan sen määrittää neuvosto
asetuksen (EY) N:o 1987/2006 55 artiklan 2 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 71
artiklan 2 kohdan mukaisesti.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[59]
x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti

¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  unionin perustamille elimille[60]
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta-
ja raportointisäännöt
Ilmoitetaan sovellettavat
aikavälit ja edellytykset
Komissio valvoo ja
seuraa säännöllisesti toimeksisaajan työtä tiiviissä yhteistyössä
laadunvarmistuksesta vastaavan toimeksisaajan ja SIS II -ohjelman
hallintoneuvoston kanssa.
Komissio arvioi
laadunvarmistuksesta vastaavan toimeksisaajan kanssa SIS II -hankkeen
edistymistä sopimusmääräysten mukaisesti säännöllisin väliajoin, ja tuloksia
mitataan suhteessa asetettuihin vaatimuksiin ja ennalta määritettyihin
arviointiperusteisiin.
Edistymisestä laaditut
kertomukset, joissa arvioidaan toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän
(SIS II) kehittämiseen ja SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymiseen
liittyvää työtä, toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle
puolivuosittain siirtymisvälineiden 18 artiklan mukaisesti. Näihin kertomuksiin sisällytetään
järjestelmällisesti jakso, jossa kuvaillaan SIS II:n keskusjärjestelmähankkeeseen
liittyvää talousarvion toteutusta (maksusitoumukset ja maksut).
2.2.        Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut
riskit
1. Keskustasolla: riski kokonaisaikataulun
viivästymisestä, joka johtuu ennakoimattomista tapahtumista tai suurimman
kehitystyöstä vastaavan toimeksisaajan puutteellisesta toiminnasta.
2. Kansallisella
tasolla: kokonaisaikatauluun vaikuttava viivästymisen riski, joka johtuu yhden
tai useamman kansallisia kehitystoimia toteuttavan jäsenvaltion puutteellisesta
valmistautumisesta (jotkin jäsenvaltiot eivät ole valmiita osallistumaan
globaalin aikataulun mukaisiin testausvaiheisiin viivästyneiden hankintojen tai
teknisten ongelmien vuoksi tai siksi, että niillä ei ole riittävästi
taloudellisia resursseja kansallisen kehitystyön jatkamiseen ja
järjestelmänvaihdoksen toteuttamiseen).
Vähintään yhden
jäsenvaltion viivästyminen voi vaarantaa SIS II:n toiminnan, koska järjestelmän
käyttöönoton lainsäädännölliset vaatimukset eivät täyty (kaikkien jäsenvaltioiden on ilmoitettava
valmiudestaan ja saatettava kattava testaus onnistuneesti päätökseen).
2.2.2.     Valvontamenetelmä(t)
Komissio arvioi
säännöllisesti hankkeeseen sisältyviä riskejä tiiviissä yhteistyössä SIS II ‑ohjelman
hallintoneuvoston, jäsenvaltioiden ja laadunvarmistuksesta vastaavan
toimeksisaajansa kanssa.
Komissio ja
tilintarkastustuomioistuin valvovat mahdollista yhteisrahoituksen käyttöä.
2.3.        Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Komissio
huolehtii unionin yleisestä talousarviosta avustuksina mahdollisesti myönnetyn
yhteisrahoituksen arvioinnista, siihen liittyvästä päätöksenteosta ja sen
hallinnoinnista varainhoitoasetuksen mukaisesti. Komissio voi pienentää
rahoitusosuuttaan, pidättää sen osittain tai kokonaan tai lopettaa
rahoituksensa. Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä todentamisia
ja tarkastuksia, jotka ovat tarpeen unionin varojen moitteettoman hallinnoinnin
varmistamiseksi ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta ja
väärinkäytöksiltä
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) || JM ([61]) || EFTAmailta[62] || ehdokasmailta[63] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3A || 18 02 04 || JM || EI || EI || KYLLÄ || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat: ei ole
3.2.        Arvioidut
vaikutukset menoihin
3.2.1.     Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 3 A || Vapaus, turvallisuus ja oikeus
 PO: sisäasioiden pääosasto ||   ||   || Vuosi 2012 (aikasidonnaisesti 1. päivästä heinäkuuta) || Vuosi 2013 (aikasidonnaisesti 30. päivästä kesäkuuta) || Vuosi n+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 18 02 04 || Sitoumukset || (1) || 28,120 || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Maksut || (2) || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sisäasioiden pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 28,120 [65] || 7,120 ||   ||   ||   ||   || 35,240
 Maksut || =2+2a +3 || 18,184 || 17,056 ||   ||   ||   ||   || 35,925
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || Hallintomenot
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || Vuosi 2012 (aikasidonnaisesti 1. päivästä heinäkuuta) || Vuosi 2013 (aikasidonnaisesti 30. päivästä kesäkuuta) || Vuosi n+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 PO: sisäasioiden pääosasto ||   ||   ||
  Henkilöresurssit || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   || 5,114
  Muut hallintomenot || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   || 0,304
 Sisäasioiden pääosasto YHTEENSÄ || Määrärahat || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   || 5,418
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi n+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 30,947 || 9,710 ||   ||   ||   ||   || 40,658
 Maksut || 21,011 || 19,646 ||   ||   ||   ||   || 40,658
3.2.2.     Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò ||   ||   || Vuosi 2012 (aikasidonnaisesti 1. päivästä heinäkuuta) || Vuosi 2013 (aikasidonnaisesti 30. päivästä kesäkuuta) || YHTEENSÄ ||
 ||   || Tyyppi[66] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 || ERITYISTAVOITE 1[67] SIS II –toimien valmistelu ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Tuotos 1 || SIS II –muutokset ||   ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0
 || - Tuotos 2 || Laadunvarmistus ||   ||   || 1,250 ||   || 1,250 ||   || 2,500
 || - Tuotos 3 || sTESTA (tietoliikenneinfrastruktuuri) ||   ||   || 7,500 ||   || 0 ||   || 7,500
 || - Tuotos 4 || Turvallisuustarkastukset ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || - Tuotos 5 || Turvallisuusoptio ||   ||   || 0,500 ||   || 0 ||   || 0,500
 || - Tuotos 6 || Jäsenvalt. mahd. yht.rah.[68] ||   ||   || 15,750 ||   || 5,250 ||   || 21,000
 || - Tuotos 7 || Hallintoneuvosto ||   ||   || 0,120 ||   || 0,120 ||   || 0,240
 || - Tuotos 8 || Tutkimukset ||   ||   || 2,000 ||   || 0 ||   || 2,000
 || - Tuotos 9 || Tiedotuskampanja ||   ||   || 0,500 ||   || 0,500 ||   || 1,000
 || Välisumma erityistavoite 1 ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   || 28,120 ||   || 7,120 ||   || 35,240
3.2.3.     Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2012 (aikasidonnaisesti 1. päivästä heinäkuuta) || Vuosi 2013 (aikasidonnaisesti 30. päivästä kesäkuuta) ||   || Vuosi n+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 2,675 || 2,439 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,114
 Muut hallintomenot || 0,152 || 0,152 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,304
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[69] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 2,827 || 2,590 ||   ||   ||   ||   ||   || 5,418
3.2.3.2.   Henkilöresurssien
arvioitu tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
 ||   || Vuosi 2012   || Vuosi 2013   ||   ||   || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 33 || 32 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö[70] (kokoaikaiseksi muutettuna) ||
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 17 || 12 ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[71] || - päätoimipaikassa[72] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || 50 || 44 ||   ||   ||   ||   ||
XX viittaa kyseessä
olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Tämä ei rajoita laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueella vastaavan eurooppalaisen viraston perustamista[73] eikä
tehtävien ulkoistamista kyseiselle virastolle, mikä vapauttaa vuoden 2013
loppuun mennessä 50 kokoaikaista henkilöä (27 toimea/virkaa ja 23 kokoaikaista
ulkopuolista työntekijää), jotka ovat työskennelleet SIS II:n, VIS:n ja EURODACin
parissa.
2012
Laskelma:
Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
AD/AST
– 127 000 euroa vuodessa x 33 henkilöä = 4,191 miljoonaa euroa
          1.
heinäkuuta – 31.joulukuuta: 2,096 miljoonaa euroa
Laskelma:
Ulkopuolinen henkilöstö
Sopimushenkilöstö:
64 000 euroa vuodessa x 9 henkilöä = 0,576 miljoonaa euroa
Kansalliset
asiantuntijat: 73 000 euroa vuodessa x 8 henkilöä = 0,584 miljoonaa euroa
Ulkopuolinen
henkilöstö yhteensä: 1,160 miljoonaa euroa.
          1. heinäkuuta–30.
joulukuuta: 0,580 miljoonaa euroa
2013
Laskelma:
Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
AD/AST
– 127 000 euroa vuodessa x 32 henkilöä = 4,064 miljoonaa euroa
          1.
tammikuuta – 30. kesäkuuta: 2,032 miljoonaa euroa
Laskelma: Ulkopuolinen
henkilöstö
Sopimushenkilöstö:
64 000 euroa vuodessa x 7 henkilöä = 0,448 miljoonaa euroa
Kansalliset
asiantuntijat: 73 000 euroa vuodessa x 5 henkilöä = 0,365 miljoonaa euroa
Ulkopuolinen
henkilöstö yhteensä: 0,813 miljoonaa euroa.
          1.
tammikuuta – 30. kesäkuuta: 0,407 miljoonaa euroa
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ohjelman koordinointi, projektinhallinta, arviointi ja raportointi, julkiset hankinnat, sopimusten hallinnointi.
 Ulkopuolinen henkilöstö || Tekninen hallinnointi, tietotekniikka ja hallinnollinen tuki.
3.2.4.     Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
x Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[74]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5.     Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 ||   ||   || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Arvioidut
vaikutukset tuloihin
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
x Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
¨         vaikutukset omiin varoihin
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
Tiedot yhteisrahoituksesta
Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai
muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa yhteisrahoitusta, seuraavassa
taulukossa ilmoitetaan kyseisen yhteisrahoituksen arvioitu määrä (rivejä
voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):            -
·
Norjan osuus käyttökustannuksista on 2,406882
prosenttia ja Islannin osuus 0,073102 prosenttia [vuoden 2010 lukuina] Euroopan
unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden
kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon,
soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen[75]
12 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
·
Sveitsin osuus käyttökustannuksista on 3,043387
prosenttia ja Liechtensteinin osuus 0,026579 prosenttia [vuoden 2010 lukuina] Euroopan
unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin
ruhtinaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin
säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen[76] 11
artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[77]
 Vuosi 2012 || Vuosi 2013 ||   ||   || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Norjan osuus ||   || 0,438 || 0,411 ||   ||   ||   ||   ||
 Islannin osuus ||   || 0,013 || 0,012 ||   ||   ||   ||   ||
 Sveitsin osuus ||   || 0,553 || 0,519 ||   ||   ||   ||   ||
 Liechtensteinin osuus ||   || 0,005 || 0,004 ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ momentti xxxx ||   || 1,009 || 0,947 ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
Ks.
edellä.
[1]               EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4.
[2]               EYVL L 328, 13.12.2001, s. 1.
[3]               EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.
[4]               EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.
[5]               EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.
[6]               EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.
[7]               EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.
[8]               EUVL L 55, 28.2.2011, s.1 43.
[9]               EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.
[10]             EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19 (EUVL L 299, 8.11.2008, s.
43).
[11]             EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4.
[12]             EYVL L 328, 13.12.2001, s. 1.
[13]             EUVL L 381, 28.12.2006, s. 1.
[14]             EUVL L 79, 20.3.2007, s. 20 ja EUVL L 79, 20.3.2007, s.
29.
[15]             EUVL L 57, 1.3.2008, s. 1.
[16]             EUVL L 57, 1.3.2008, s. 14.
[17]             EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.
[18]             EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.
[19]             EUVL L 257, 30.9.2009, s. 41.
[20]             EUVL L 144, 6.6.2007, s. 22.
[21]             EUVL L 233, 5.9.2007, s. 3.
[22]             EUVL C
[23]             EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.
[24]             EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.
[25]             EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.
[26]             EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4.
[27]             EYVL L 328, 13.12.2001, s. 1.
[28]             EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.
[29]             EUVL
L 205, 7.8.2007, s. 63.
[30]             EUVL L 205, 7.8.2007, s.
63.
[31]             EUVL L 57, 1.3.2008, s. 1.
[32]             EUVL L 57, 1.3.2008, s. 14.
[33]             EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.
[34]             EUVL L 144, 6.6.2007, s. 22.
[35]             EUVL L 233, 5.9.2007, s. 3.
[36]             EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.
[37]             EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
[38]             EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
[39]             EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.
[40]             EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.
[41]             EUVL L 12, 17.1.2004, s. 47.
[42]             EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.
[43]             EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.
[44]             EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.
[45]             EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.
[46]             EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.
[47]             EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.
[48]             EUVL L 160, 18.5.2011, s. 19.
[49]             EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.
[50]             EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.
[51]             ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[52]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa.
[53]             ”Tukholman ohjelma – Avoin ja turvallinen Eurooppa
kansalaisia ja heidän suojeluaan varten”, EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.
[54]             Siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+)
toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta
2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1104/2008 (EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1)
ja siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven
Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 tehty
neuvoston päätös 2008/839/YOS (EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43).
[55]             Jäsenvaltiot hyväksyivät yksimielisesti tämän teknisen
skenaario (siirtymäsuunnitelma) SISVIS-komiteassa 23. helmikuuta 2011.
[56]             Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II)
perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/381 (EUVL L 381,
28.12.2006, s. 4.
[57]             Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II)
perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehty
neuvoston päätös 2007/533/YOS (EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63)
[58]             Tavoitepäivämäärä tämän ehdotuksen kohteena olevalle
muutetulle neuvoston asetukselle.
[59]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[60]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
185 artiklassa.
[61]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[62]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[63]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[64]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[65]             Käytetään jäljellä olevat käyttämättömät varat. Tämän
vuoksi talousarviota ei tarvitse muuttaa.
[66]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[67]             Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[68]             Kustannukset, jotka liittyvät jäsenvaltioiden
osallistumiseen siirtymisen valmistelutoimiin, erityisesti testauksen
koordinointiin. Arvioiden mukaan siirtymisen valmisteluun liittyvien
kustannusten pitäisi olla samat kaikille jäsenvaltioille koosta riippumatta: yksi
projektipäällikkö (1 500 €/päivä), 4 asiantuntijaa (1 200 €/päivä; tietokannan
hoitaja, järjestelmäasiantuntija ja sovellusasiantuntijat/-kehittäjät) ja 2,5
operaattoria (700 €/päivä). Yhteensä 8 050 euroa päivää kohti 120
päivän ajan = 966 000 euroa SIS 1+ -järjestelmään osallistuvaa
jäsenvaltiota kohti. Arvioiden mukaan 75 prosenttia vastaavista määrärahoista
sidotaan vuonna 2012 ja loput vuonna 2013. 2013.
[69]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[70]             Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö,
nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa, paikalliset
toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat.
[71]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[72]             Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[73]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1077/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta
hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta (EUVL L 286,
1.11.2011, s. 1).
[74]             Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[75]             EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.
[76]             EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52 ja EUVL L 160, 18.6.2011, s.
84.
[77]             Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
vastaava 25 prosentin osuus.