Avis juridique important

|

52000PC0774(04)

Ehdotus: neuvoston asetus tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta  /* KOM/2000/0774 lopull. - CNS 2000/0309 */

Virallinen lehti nro 096 E , 27/03/2001 s. 0276 - 0276

Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osalta Ehdotus: (Komission esittämiä) PERUSTELUT1.  JohdantoKomissio laati Kölnin Eurooppa-neuvoston pyynnöstä 14. maaliskuuta 2000 kertomuksen [1] toimenpiteistä, joilla EY:n perustamissopimuksen syrjäisimpiä alueita koskevan 299 artiklan 2 alakohta pannaan täytäntöön. Tämä kertomus on osoitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille, ja se on myös toimitettu alueiden komitealle ja talous- ja sosiaalikomitealle. Kesäkuussa Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittelemään asiaankuuluvat ehdotukset.[1]   KOM(2000) 147 lopullinen.Useat kertomuksessa esitetyt toimenpiteet liittyvät rakennerahastojen täytäntöönpanoon. Liitteenä olevat viisi asetusehdotusta koskevat näitä toimenpiteitä.2.  Syrjäisimpien alueiden erityistilannePerustamissopimuksen 299 artiklan 2 alakohdassa rajoittavasti määritellyt seitsemän syrjäisintä aluetta ovat Azorit, Madeira, Kanariansaaret, Guadeloupe, Ranskan Guyana, Martinique ja Réunion. Kuudella näistä alueista asukkaiden keskitulot ovat 40-55 prosenttia unionin keskiarvosta, ja ne kuuluvat siten unionin kymmeneen köyhimpään alueeseen. Niistä viidessä myös työttömyysaste on Euroopan unionin korkeimpia, 21-37 prosenttia aktiiviväestöstä.Rakennerahastojen uudistuksesta vuonna 1988 lähtien nämä seitsemän syrjäisintä aluetta on luettu kehityksessä jälkeen jääneiksi alueiksi ja siten tavoite 1 -alueisiin, koska niiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta.Komission ehdotuksesta neuvoston päätöksellä hyväksyttiin lisäksi syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevat ohjelmat  [2] Ranskan merentakaisille departementeille vuonna 1989 ja Azoreille ja Madeiralle sekä Kanariansaarille vuonna 1991.[2]   POSEIDOM, neuvoston päätös 89/687/ETY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1989, EYVL L 399, 30.12.1989, s. 39.  POSEIMA, neuvoston päätös 91/315/ETY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1991, EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10.  POSEICAN, neuvoston päätös 91/314/ETY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1991, EYVL L 171, 29.6.1991, s. 5.Perustamissopimuksen 299 artiklan 2 alakohdassa, sellaisena kuin se hyväksyttiin 2 päivänä lokakuuta 1997 Amsterdamin sopimuksella, joka tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 1999, tunnustetaan niiden monien haittojen erityisluonne, joista kaikki syrjäisimmät alueet kärsivät. Siinä mainitaan, että näiden alueiden syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista vaikeuttavat niiden taloudellista ja sosiaalista tilannetta, ja että näiden tekijöiden pysyvyys ja yhteisvaikutukset haittaavat suuresti syrjäisimpien alueiden kehitystä.Komission mielestä on välttämätöntä ottaa näiden alueiden 299 artiklan 2 alakohdassa kuvattu erityisluonne rakennerahastoissa paremmin huomioon.3.  Rakennerahastojen tukiosuuksien uudelleentarkasteluKuten perustamissopimuksen 299 artiklan 2 alakohdassa on mainittu, kaikilla syrjäisimmillä alueilla on samat ongelmakokonaisuudet. Niinpä näiden alueiden olisi voitava hyötyä rakennerahastojen tukiosuutta koskevista samoista säännöistä riippumatta siitä, kuuluvatko ne koheesiorahastomaihin vai eivät.Paikallisten markkinoiden pienuus ja hankintojen ja varastoinnin rajoitukset lisäävät pienten ja keskisuurten yritysten tuotantokustannuksia, mikä vähentää niiden tuottavuutta ja kilpailukykyä verrattuna Euroopan pääasiallisia markkinoita lähellä oleviin yrityksiin. Tämä jarruttaa työpaikkojen luomista ja vaikeuttaa korkean työttömyysasteen alentamista.Näiden osatekijöiden huomioon ottamiseksi ehdotetaan kolmea mukautusta.Ensimmäinen mukautus koskee rakennerahastojen rahoitusosuuden enimmäismääriä. Kaikkien syrjäisimpien alueiden osalta-asetetaan rahastojen rahoitusosuuden enimmäismäärä 85 prosenttiin tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, ja-nostetaan rahastojen rahoitusosuuden enimmäismäärä 35 prosentista 50 prosenttiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin tehdyissä investoinneissa.Toinen mukautus koskee Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tuesta maaseudun kehittämiseen annetussa asetuksessa säädettyjä enimmäismääriä, jotka koskevat maatilainvestointien ja maataloustuotteiden jalostukseen ja markkinointiin liittyvien investointien julkista tukea sekä metsiin liittyvien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötoimien ylläpitämiseen ja kehittämiseen maaseudulla annettavaa tukea. Syrjäisimpien alueiden osalta on tarkoitus -nostaa prosenttiosuuksina tukikelpoisista maatilainvestoinneista ilmaistu julkisen tuen enimmäismäärä 50 prosentista 75 prosenttiin,-nostaa prosenttiosuuksina maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tehtävistä investoinneista ilmaistu julkisen tuen enimmäismäärä 50 prosentista 65 prosenttiin,-ulottaa yhteisön yksityishenkilöiden, yhdistysten tai yhteisöjen omistamia metsiä ja maa-alueita koskeva rahoitustuki kaikkiin julkisten, paikallisten, alueellisten tai kansallisten viranomaisten omistuksessa oleviin metsiin ja maa-alueisiin.Kolmas mukautus koskee kalastuksen ohjausrahaston tiettyjen tukitoimenpiteiden rahoitusosuuksia.4.  Muutettavat asetuksetSuunnitellut muutokset koskevat kolmea neuvoston antamaa asetusta: -perustamissopimuksen 161 artiklaan perustuva rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annettu asetus (EY) N:o 1260/1999  [3],  [3]   Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, tehty 21 päivänä kesäkuuta 1999, EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.-kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annettu asetus (EY) N:o 2792/1999  [4], jonka oikeusperusta on perustamissopimuksen 37 artikla,[4]   Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999, tehty 17 päivänä joulukuuta 1999, EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10.-Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta annettu asetus (EY) N:o 1257/1999  [5].[5]   Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, tehty 17 päivänä toukokuuta 1999, EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.Viimeksi mainitun asetuksen osalta näytti kuitenkin olevan suositeltavaa sisällyttää suunnitellut mukautukset niihin ennen vuotta 1999 annettuihin neuvoston asetuskehyksiin, joilla perustetaan syrjäisimpien alueiden hyväksi tiettyjä maataloustuotteita koskevia erityistoimenpiteitä ja joissa säädetään rakenteellisista poikkeustoimenpiteistä. Kyseiset Ranskan merentakaisia departementteja, Azoreita ja Madeiraa sekä Kanariansaaria koskevat asetukset ovat seuraavat:-tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi annettu asetus (ETY) N:o 3763/91  [6], joka perustuu perustamissopimuksen 37 artiklaan, [6]   Neuvoston asetus (ETY) N:o 3763/1991, tehty 24 päivänä joulukuuta 1991, EYVL L 356, 24.12.1991, s. 1.-tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi annettu asetus (ETY) N:o 1600/92  [7], joka perustuu perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklaan,  [7]   Neuvoston asetus (ETY) N:o 1600/1992, tehty 15 päivänä kesäkuuta 1992, EYVL L 173, 27.6.1992, s. 1.-tiettyjä maataloustuotteista koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi annettu asetus (ETY) N:o 1601/92  [8], joka perustuu perustamissopimuksen 26, 36 ja 37 artiklaan.[8]   Neuvoston asetus (ETY) N:o 1601/1992, tehty 15 päivänä kesäkuuta 1992, EYVL L 173, 27.6.1992, s. 13.Edellä esitetyt rakenteellisiin poikkeuksiin liittyvät muutokset otetaan huomioon näiden kolmen POSEI-asetuksen maataloutta koskevan kokonaisuuden uudelleentarkastelussa, joka komission on lähiaikoina esitettävä neuvostolle, ja ne sisällytetään muutettuihin POSEI-asetuksiin yhtenäisen kodifioinnin varmistamiseksi.5. Päätelmät Kuten 299 artiklan 2 alakohdassa määrätään, suunnitellut muutokset koskevat vain seitsemää syrjäisintä aluetta, jotka kärsivät samanlaisista erityishaitoista. Ne eivät vaikuta haitallisesti yhteismarkkinoiden toimintaan eivätkä yhteisten politiikkojen soveltamiseen.Mainitut muutokset eivät myöskään vaikuta kolmen kyseessä olevan jäsenvaltion rakennerahastoista vuosina 2000-2006 saamiin määriin.2000/0309 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUStiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten  hyväksi annetun asetuksen (ETY) N:o 1601/92 muuttamisesta rakenteellisiin kysymyksiin liittyvien toimenpiteiden osaltaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [9],[9]  EYVL Cottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [10],[10]  EYVL Cottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [11],[11]  EYVL Cottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [12],[12]  EYVL Csekä katsoo seuraavaa:(1)  Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 [13] määritetään ne maaseudun kehittämistoimenpiteet, jotka voivat saada yhteisön tukea, sekä edellytykset tuen saamiseen. Mainitun asetuksen johdantokappaleessa 53 todetaan, että syrjäisimmille alueille voidaan laatia mukautuksia tai poikkeuksia näiden alueiden erityistarpeiden huomioon ottamiseksi.[13]  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.(2)  Perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tunnustetaan lisäksi syrjäisimpien alueiden, joihin myös Kanariansaaret kuuluvat, rajoitukset.(3)  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/92 [14] tavoitteena on näiden alueiden syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvien haittojen korjaaminen.[14]  EYVL L 167, 27.6.1992, s. 13. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999, EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.(4)  Joidenkin näillä alueilla sijaitsevien maatilojen tai jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittavien yritysten rakenteet ovat selkeästi riittämättömät, ja ne kärsivät erityisistä vaikeuksista. Tästä syystä olisi joidenkin investointityyppien osalta voitava poiketa tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 säädettyjen rakenteellisten tukien myöntämistä rajoittavista säännöksistä,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (ETY) N:o 1601/92 seuraavasti:Lisätään IV osaston 1 jaksoon 27 artikla seuraavasti:"27 artikla1. Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 7 artiklasta poiketen tuen kokonaisarvo, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukikelpoisten investointien määrästä, rajoitetaan enintään 75 prosenttiin niiden investointien osalta, joilla tähdätään erityisesti tuotannon monipuolistamiseen, uudelleenjärjestelyihin tai kestävään maatalouteen suuntautumiseen taloudelliselta kooltaan erittäin pienillä maatiloilla, jotka määritetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 [15] 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa ohjelmatyön täydennyksessä".[15]  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.2. Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 28 artiklan 2 kohdasta poiketen tuen kokonaisarvo, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukikelpoisten investointien määrästä, rajoitetaan enintään 65 prosenttiin niiden investointien osalta, jotka suunnataan pääasiassa paikallisia maataloustuotteita jalostaviin ja kaupan pitäviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin asetuksen (EY) N:o 1260/1999 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa ohjelmatyön täydennyksessä määritettävillä aloilla.3. Tämän artiklan mukaisesti suunniteltavista toimenpiteistä esitetään lyhennetty kuvaus näitä alueita koskevissa, asetuksen (EY) N:o 1260/1999 18 artiklassa tarkoitetuissa toimenpideohjelmissa".2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


				|

		52014PC0032

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta tukijärjestelmän osalta, joka koskee hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Yleinen tausta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU) N:o 1308/2013 (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus)[1] säädetään
oikeudellisesta kehyksestä ja rahoituskehyksestä tiettyjen maataloustuotteiden
jakamiselle kouluissa lapsille koulumaitojärjestelmän ja
kouluhedelmäjärjestelmän puitteissa.
Järjestelmät ovat kehittynyt erillisinä ja eri
aikoina. Koulumaitojärjestelmä on perustettu samoihin aikoihin kuin maitoalan
yhteinen markkinajärjestely vuonna 1968 ja sen täytäntöönpano aloitettiin
vuonna 1977. Kouluhedelmäjärjestelmä on uudempi ohjelma, joka syntyi
poliittisesta sitoumuksesta hedelmä- ja vihannesalan yhteisen
markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä vuonna 2007. Nykyisten järjestelmien
oikeudelliset ja rahoituskehykset eroavat toisistaan, ja niiden suunnitteluun
ja toimintaan liittyy joitakin merkittäviä eroja.
Molemmat koulujakeluohjelmat perustettiin
hedelmien ja vihannesten sekä maitotuotteiden kulutuksen edistämistä varten.
Nämä tuotannonalat ovat Euroopan maataloudessa merkittäviä, sillä kummankin
osuus EU:n maatalouden kokonaistuotoksen arvosta on noin 15 prosenttia. Sen
lisäksi, että nämä tuotteet ovat taloudellisesti merkittäviä, ne ovat
kansanterveydellisesti hyödyllisiä ja soveltuvat jaettavaksi koululaisille.
Syyt näiden kahden koulujakeluohjelman
perustamiseen ovat edelleen ajankohtaisia, sillä hedelmien, vihannesten ja
maitotuotteiden kulutus vähenee. Huolimatta erilaisista sekä kansallisella että
EU:n tasolla toteutetuista terveyskampanjoista ja maataloustuotteiden
menekinedistämistoimista kulutuksen lisäämiseksi kulutuksen laskusuuntaus ei
ole kääntynyt, varsinkaan tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä maidon
osalta. Tilannetta kärjistävät nykyiset kulutustottumukset, jotka suuntautuvat
pitkälle jalostettuihin elintarvikkeisiin, joissa on usein runsaasti lisättyjä
sokereita, suolaa ja rasvaa. Tilanne on pahin nuorempien ikäryhmien osalta.
Vaikka nykyiset järjestelmät ovat
vakiinnuttaneet asemansa kouluissa ja niiden tärkeys tunnustetaan, eri
raporttien päätelmät ja täytäntöönpanosta vuosien kuluessa saatu kokemus
viittaavat joihinkin heikkouksiin ja tehottomuuteen nykyisten järjestelmien
toiminnassa.
YMP 2020 sisältää jo tärkeitä tekijöitä,
joiden odotetaan ratkaisevan osan havaituista ongelmista. Se tuo mukanaan
merkittäviä muutoksia erityisesti kouluhedelmäjärjestelmän rahoitukseen ja
lujittaa sen koulutuksellista ulottuvuutta. Koulumaitojärjestelmän uusi
vaatimus, jonka mukaan siihen osallistuvien jäsenvaltioiden olisi laadittava
strategia, auttaa kohdentamaan järjestelmän täytäntöönpanoa samaan tapaan kuin
jo nyt kouluhedelmäjärjestelmässä. Komission YMP 2020 -ehdotus hyväksyttiin
kuitenkin ennen kuin nykyisten järjestelmien ulkoiset arvioinnit oli saatu
päätökseen ja myös ennen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomusta.
Ehdotuksen
tavoitteet
Ehdotuksen tavoitteena on korjata
järjestelmien toimintaan liittyviä, niiden sisäsyntyisiä ongelmia niiden
tehokkuuden ja vaikutuksen lisäämiseksi, mutta lisäksi sillä pyritään
yhtenäistämään toimintaa, jotta järjestelmien avulla voitaisiin saavuttaa
pitkän aikavälin tavoitteet ja vastata ulkoisiin haasteisiin. Tämä vastaa
tilintarkastustuomioistuimen suositusta, jonka mukaan ”jotta ravitsemuksellisen
lähestymistavan yleinen yhdenmukaisuus sekä optimaalinen hallinnointi
kyettäisiin varmistamaan, ohjelmien välistä koordinointia ja synergiaa olisi
tehostettava”. Lisäksi komissio täyttää tällä ehdotuksella asetuksen 225
artiklan c alakohdasta johtuvan raportointivelvoitteen, kun kyseessä on mahdollisuus
laajentaa koulujakeluohjelmien soveltamisalaa myös oliiviöljyyn ja syötäväksi
tarkoitettuihin oliiveihin.
Ehdotuksella pyritään ensinnäkin muuttamaan
nykyjärjestelmän painotusta pitkän aikavälin tavoitteiden mukaiseksi molempien
järjestelmien koulutuksellisten välineiden parantamiseksi ja parantamaan
nuorten kansalaisten suhdetta ruokaan ja sen alkuperään ja sitä kautta
käsityksiä maataloudesta, maataloustuotteista, yhteisestä maatalouspolitiikasta
ja EU:sta. Tällä hetkellä järjestelmien rakenteen ja näiden tavoitteiden
välillä on kuilu, sillä tavoitteisiin pyritään kummassakin järjestelmässä eri
tavoin. Koulutuksellinen ulottuvuus sisällytettiin kouluhedelmäjärjestelmään
alusta alkaen, kun taas koulumaitojärjestelmä ei velvoita jäsenvaltioita käyttämään
mitään tiettyjä koulutuksellisia välineitä vaan jaettavien tuotteiden ja
järjestelmän välinen yhteys on vähäinen. Lisäksi koulumaitojärjestelmän
arviointi- ja seurantajärjestelmä on heikko ja kouluhedelmäjärjestelmääkin on
parannettava, jotta järjestelmien keskipitkän ja pitkän aikavälin tehokkuutta
voidaan mitata.
Toisena tavoitteena on yhtenäistää ja lujittaa
nykyisiä erillisiä oikeudellisia kehyksiä ja rahoituskehyksiä ja lisätä EU:n
toimien näkyvyyttä, jotta yhteisen maatalouspolitiikan lähestymistapa
koulujakeluohjelmiin saadaan johdonmukaiseksi kokonaisuudeksi ja järjestelmien
hallinnointi saadaan mahdollisimman tehokkaaksi. Koska nykyiset ohjelmat ovat
kehittyneet erillisinä ja eri aikoina, niiden keskinäinen koordinointi ja
johdonmukaisuus ovat vajavaisia, vaikka niillä pyritään samanlaisiin
tavoitteisiin ja niiden kohderyhmät ovat samat. Hajanainen nykyjärjestelmä
johtaa useisiin erilaisiin lähestymistapoihin ja viesteihin, jotka voivat
heikentää järjestelmän kokonaisvaikutusta. Ongelma johtuu järjestelmien
erilaisista oikeudellisista kehyksistä ja rahoituskehyksistä, kyseisten
tuotteiden markkinoiden eroista sekä jäsenvaltioissa tehdyistä päätöksistä
järjestelmien täytäntöönpanon suhteen.
Lisäksi on tehostettava niiden varojen
käyttöä, jotka on tarkoitettu maataloustuotteiden kulutuksen edistämiseen
kouluissa, ja järjestelmien tarjoamat rahoitusmahdollisuudet olisi
kohdennettava paremmin, jotta niiden vaikutus olisi mahdollisimman suuri ja
jakelun kustannus-hyötysuhdetta voitaisiin parantaa. Osa niistä koskee molempia
(kuten suuri hallinnollinen ja organisatorinen rasite) ja osa
kouluhedelmäjärjestelmää (erityisesti sen tarjoaman potentiaalin noin 30
prosentin alikäyttö ja mittavat erot jaettavien hedelmien kustannusten välillä)
tai koulumaitojärjestelmää (mahdollinen hukkavaikutus ja heikko
kustannus-hyötysuhde).
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Koulujakeluohjelmien tarkistus aloitettiin
lokakuussa 2012.
Vaikutustenarvioinnin yhteydessä järjestettiin
julkinen kuuleminen, jossa intressitahoja pyydettiin osallistumaan
tarkistukseen. Julkinen kuuleminen perustui kuulemisasiakirjaan, joka muodostui
noin yhdeksästä avoimesta kysymyksestä. Kuuleminen kesti 12 viikkoa, ja se
toteutettiin verkkokyselynä. Lisäksi järjestettiin erillisiä kokouksia ja
kuulemistilaisuuksia, mukaan lukien sidosryhmien kokous 15. maaliskuuta 2013.
Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin kolmea
eri vaihtoehtoa: 1) ”nykytilanteen säilyttäminen”, jossa säilytetään erilliset
kehykset mutta sisällytetään järjestelmiin YMP 2020 -uudistuksen aiheuttamat
muutokset; 2) ”mukautus”, jossa tarkistuksen tavoitteet pyritään saavuttamaan
säilyttämällä erilliset kehykset mutta toteuttamalla sellaisia
toimenpiteitä/muutoksia, joilla lähennetään nykyisten järjestelmien koulutuksellisia
ulottuvuuksia, parannetaan järjestelmien keskinäisiä synergioita sekä jatketaan
järjestelmien yksinkertaistamista ja parantamista YMP 2020:tä pidemmälle; ja 3)
”uusi kehys”, johon liittyy huomattava toimintapolitiikan muutos yhteisen
oikeudellisen kehyksen ja rahoituskehyksen muodossa rajatun tuotevalikoiman
jakelua varten sekä täydennyksenä suuntautuminen pitkän aikavälin tavoitteisiin
lujittamalla järjestelmän koulutuksellista ulottuvuutta.
Vaikutusten arvioinnissa arvioidaan nykyisen
politiikkakehyksen tarkastelun ja tulevia haasteita ja tarpeita koskevan
analyysin pohjalta näiden kolmen vaihtoehdon vaikutuksia ja verrataan niitä
toisiinsa tarkastellen niiden mahdollisuuksia tavoitteiden saavuttamiseen sekä
niiden vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta yleisiin tavoitteisiin
nähden:
–
Jos nykytilanne säilytettäisiin
(kouluhedelmäjärjestelmää lujittaen), se suurentaisi koulumaitojärjestelmän ja
kouluhedelmäjärjestelmän välistä kuilua koulutuksellisessa ulottuvuudessa eikä
juurikaan parantaisi hallinnon tehokkuutta. Se vaikuttaisi vain vähän EU:n
toimien yhdenmukaistamiseen ja näkyväksi tekemiseen. Vaikka se ei vaikuttaisi
talousarvioon, se merkitsisi jonkin verran epävarmuutta talousarviosta, sillä
koulumaitojärjestelmän rahoituksella ei olisi ylärajaa. Hallinnollinen rasite
pysyisi korkeana verrattuna hyötyyn (heikko kustannus-hyötysuhde), ja tehokkuus
vaihtelisi suuresti johtuen suurista eroista kouluhedelmäjärjestelmän kattamien
tuotteiden kustannusten ja koulumaitojärjestelmän mahdollisen hukkavaikutuksen
jatkumisen vuoksi. On epäselvää, tarjoaisiko tämä vaihtoehto sopivia vastauksia
niihin uusiin haasteisiin, joita tuoreiden maataloustuotteiden kulutusmalleihin
ja kysyntään liittyy. Sen on katsottu edistävän vain vähän sääntelyn parantamisen
ja yksinkertaistamisen horisontaalisia tavoitteita mutta sillä on paremmat
mahdollisuudet vaikuttaa kansanterveydellisten tavoitteiden (terveyteen
liittyvän eriarvoisuuden vähentäminen) saavuttamiseen kansallisten
strategioiden ja kohdentamisen kautta.
–
Mukautusvaihtoehdon taas odotetaan vaikuttavan
pääasiassa koulumaitojärjestelmän koulutuksellisen ulottuvuuden lujittamisen ja
molempien järjestelmien täytäntöönpanon synergioiden kautta, vaikka nykyiset
erilliset rakenteet säilytettäisiin. Näin voitaisiin paremmin edistää pitkän
aikavälin tavoitteita lisäämällä kyseisten maataloustuotteiden kysyntää
kestävästi ja muovaamalla ruokailutottumuksia terveellisemmiksi. Tämä
vaihtoehto vaikuttaisi myönteisesti lisäämällä synergioita, mutta niitä
rajoittaisivat kuitenkin järjestelmien erilliset rahoitusjärjestelyt. Pienempi
hallinnollinen rasite lisäisi hyötyä synergioiden yksinkertaistavan vaikutuksen
ja yhteisten menettelyjen myötä.
–
Uuden kehyksen vaihtoehdossa nykyisten
koulujakeluohjelmien painopistettä siirretään toimenpidekokonaisuuteen, jolla
voidaan paremmin saavuttaa ohjelmien pitkän aikavälin tavoitteet ja sillä
voidaan paikata tämänhetkiset ohjelmien väliset rakenteelliset aukot. Lisäksi
se tarjoaa jäsenvaltioille lisää joustovaraa koulujakeluohjelmien hallinnointiin,
ja ne voivat keskittää toimensa ensisijaisten tarpeiden mukaisesti, kun niillä
on tarvittava taloudellinen liikkumavaraa eri määrärahojen välillä, jotta ne
voivat reagoida muuttuviin tilanteisiin. Lisäksi se on suunniteltu siten, että
kouluissa toteutettavien toimien vaikutus on suurin mutta määrärahat ovat
kiinteät. Se poistaa EU:n talousarvioon liittyvät epävarmuustekijät, koska
siinä asetetaan vuotuinen enimmäismäärä kouluissa toteutettaville toimille
ottaen huomioon YMP 2020:n nykyisen hyödyntämiskyvyn. Rahoitusjärjestelyjä ja
osallistumisehtoja parantamalla ohjelmien potentiaalia voitaisiin hyödyntää
tehokkaammin.
Edellä esitetyn perusteella vaikutusten
arvioinnissa päädyttiin siihen, että uuden kehyksen vaihtoehto on
tasapainoisin, sillä siinä koulujakeluohjelmat suunnataan asteittain kohti
pitkän aikavälin tavoitteita, jolloin ne pystyvät paremmin vastaamaan yleisiin
ongelmiin (hedelmien, vihannesten ja maidon kulutuksen väheneminen ja
lihavuuden kasvu) ja luodaan ratkaiseva yhteys maatalouteen ja sen eri
tuotteisiin.
Yksinkertaistaminen on ollut tärkeä näkökohta
koko prosessissa, ja sitä olisi edistettävä eri tavoin, pääasiassa komission
säädöksillä, joilla yhdistetään tai poistetaan tiettyjä vaatimuksia.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET
NÄKÖKOHDAT
Ehdotetaan, että luodaan yhteiset
oikeudelliset kehykset ja rahoituskehykset hedelmien ja vihannesten sekä
maitotuotteiden jakamiselle kouluissa lapsille, ja tuetaan näitä kehyksiä
lujittamalla koulutuksellisia toimenpiteitä, joilla parannetaan ohjelmien
yhteyttä maatalouteen ja sen tuotteisiin sekä laajempiin kysymyksiin, kuten
kansanterveyteen ja ympäristönäkökohtiin. Uudella kehyksellä ei ole vaikutusta
talousarvioon, vaan se toimisi YMP 2020:n yhteydessä koulujakeluohjelmille
kaavailtujen määrärahojen puitteissa. Uuden ohjelman rakenne perustuu pääosin
nykyisten ohjelmien toimiviksi ja tehokkaiksi katsotuille osille.
Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 42 artiklaan
ja 43 artiklan 2 kohtaan. Se on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden
mukainen, sillä toiminnan ja perusperiaatteiden kehys vahvistetaan EU:n tasolla
mutta jäsenvaltiot voivat muokata ohjelmaa omien painopisteidensä ja
kansallisten tai alueellisten erityispiirteidensä mukaiseksi ja määritellä
tavoitteensa ja täytäntöönpanomenetelmänsä.
Ehdotuksen pääkohdat ovat seuraavat:
–
Rajoitetaan tuotteiden jakelu kouluissa pelkästään
kahteen keskeiseen tuoteryhmään: tuoreisiin hedelmiin ja vihanneksiin (mukaan
lukien banaanit) ja kulutukseen tarkoitettuun maitoon, jonka rasvapitoisuudesta
päättävät kansalliset terveysviranomaiset. Tästä olisi monenlaista hyötyä,
sillä jakelu tapahtuisi määrätyn budjetin rajoissa, se vähentäisi kouluille
aiheutuvaa organisatorista rasitusta ja auttaisi näiden kahden tuoteryhmän
laskevien kulutussuuntausten kääntämisessä. Lisäksi tämä vastaisi yleistä
käytäntöä, sillä tuoreet hedelmät ja vihannekset sekä kulutukseen tarkoitettu maito
ovat nykyisissä ohjelmissa eniten jaettuja tuotteita. Jäsenvaltiot voisivat
kuitenkin sisällyttää temaattisiin koulutuksellisiin toimenpiteisiin muitakin
maataloustuotteita.
–
Yhdenmukaistetaan varainhoitosääntöjä ja
parannetaan rahoitusehtoja, jotta voidaan tehostaa varojen käyttöä:
–
Tuotteiden ja niiden toimitusketjujen erot sekä
erilainen kulutustilanne eri jäsenvaltioissa huomioon ottaen jäsenvaltioille
myönnetään erilliset määrärahat hedelmiä ja vihanneksia (mukaan lukien
banaanit) varten ja maitoa varten. Hedelmien ja vihannesten jakelun määräraha
olisi YMP 2020:n talousarvion mukainen (150 miljoonaa euroa), ja maidon jakelun
määräraha vastaisi varojen odotettua käyttöä (80 miljoonaa euroa). Tietty
joustovara sallittaisiin, jotta jäsenvaltiot voisivat siirtää pieniä määriä
määrärahoja kohteesta toiseen tarpeidensa mukaan (toimien tärkeysjärjestys
määriteltäisiin strategioissa). Määrärahoissa määriteltäisiin rajat
tukitoimenpiteille ja muille tukikelpoisille toimenpiteille, kuten
arvioinnille, seurannalle ja viestinnälle.
–
Tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella EU:n
rahoitusosuus tuotteiden hinnoista rajattaisiin määräämällä tuelle
enimmäismäärä hedelmien ja vihannesten sekä maidon annosta kohti eikä
määrittelemällä EU:lle yhteisrahoitusosuutta kuten kouluhedelmäjärjestelmässä
on ollut tähän saakka. Tämä olisi uutta hedelmien ja vihannesten osalta, ja se
auttaisi tasoittamaan jaettavien tuotteiden suuria hintaeroja ja
yksinkertaistaisi hallintoa. EU:n tukea maidolle lisättäisiin hukkavaikutuksen
vähentämiseksi (mahdollistamalla maksuton tai lähes maksuton jakelu) ja jakelun
kustannus-hyötysuhteen parantamiseksi. Nämä ehdotuksen osat vastaavat
sitoumusta[2],
jonka komissio antoi neuvoston asetuksen (EU) N:o 1370/2013[3] hyväksymisen
yhteydessä; asetuksella tarkistetaan nykyisten ohjelmien rahoitusjärjestelyjä
eli maidon jakelun tukea ja kouluhedelmäjärjestelmän kustannusten yhteisrahoitusta.
Jäsenvaltiot saavat jatkaa kansallista lisärahoitusta tai yksityisen
rahoituksen hankintaa laajentaakseen koulujakeluohjelmien soveltamisalaa ja/tai
intensiteettiä.
–
Lujitetaan koulutuksellista ulottuvuutta: Myös
koulumaitojärjestelmässä vaadittaisiin, että koulutuksellisia toimenpiteitä on
tuettava, jolloin järjestelmät tulisivat tältä osin yhdenmukaisiksi.
Toimenpiteillä olisi voimakas koulutuksellinen ulottuvuus, jossa keskitytään
maataloutta koskeviin kysymyksiin, ravintoon/terveyteen (tasapainoiset
ruokavaliot) sekä ympäristönäkökohtiin. Lisäksi ne tarjoaisivat ratkaisevan
tärkeän välineen, jolla lapset saisivat luotua (uudistettua) suhteen ruokaan,
maataloustuotantoon ja maanviljelijöihin. Koulutuksellisten toimenpiteiden
olisi kohdistuttava koulujen oppilaisiin ja niihin olisi mahdollisuuksien
mukaan kytkettävä myös perheet ja yhteisö, ja niissä olisi käsiteltävä
laajemmin sitä, mitä terveellisiä ruoka- ja juomavaihtoehtoja kouluissa on
tarjolla. Ne ovat hyödyllisiä, sillä on näyttöä siitä, että monet lapset
kasvavat oppimatta, mistä heidän ruokansa tulee – missä ja miten sitä tuotetaan
ja mitä tuotteita eri kausina on tarjolla. Jäsenvaltiot voisivat sen vuoksi
valita temaattisia koulutuksellisia toimenpiteitä, jotka voisivat toisinaan kattaa
muitakin maataloustuotteita kuin järjestelmien kahta keskeistä tuoteryhmää,
kuten jogurtteja, hedelmä- ja vihannesjalosteita, hunajaa, oliiviöljyä ja
vastaavia tuotteita. Kansallisten terveysviranomaisten on hyväksyttävä luettelo
kaikista ohjelmassa jaettavista tuotteista ja niiden ravitsemuksellisista
vaatimuksista. Koulutuksellisten tukitoimenpiteiden olisi liityttävä suoraan
ohjelman maataloudellisiin tavoitteisiin ja oltava terveellisten ruokavalioiden
edistämistavoitteen mukaisia.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksen vaikutus talousarvioon on neutraali
verrattuna nykytilanteen säilyttämiseen. Hedelmille ja vihanneksille tällä
hetkellä asetuksella (EY) N:o 1308/2013 vahvistettu enimmäismääräraha (150
miljoonaa euroa kouluvuotta kohden) pysyy tässä ehdotuksessa samana. Maidon
osalta ehdotukseen sisältyy 80 miljoonan euron määräraha kouluvuotta kohden,
mikä vastaa odotettavissa olevaa talousarvion toteutumaa ja on monivuotisen
rahoituskehyksen 2014–2020 puitteissa markkinoihin liittyviin menoihin ja suoriin
tukiin tarkoitettujen kokonaismäärien mukainen.
Menojen jakautumisen osalta suurin tuki
annetaan tuotteiden jakelua ja koulutuksellisia tukitoimenpiteitä varten. Muita
kustannuksia, esimerkiksi arvioinnista, seurannasta ja tiedotuksesta, tuetaan
myös mutta vähemmän. Komissio vahvistaa koulutuksellisten tukitoimenpiteiden ja
muiden toimien tukikelpoisten kustannusten enimmäismäärät nykyisistä ohjelmista
saadun kokemuksen perusteella.
Tarkemmat tiedot
talousarvio- ja rahoitusvaikutuksista esitetään ehdotuksen liitteenä olevassa
rahoitusselvityksessä.
2014/0014 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja
asetuksen (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta tukijärjestelmän osalta, joka
koskee hedelmien, vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ja 43 artiklan
2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[4],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[5],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013[6]
II osan I osaston II luvun 1 jaksossa säädetään kouluhedelmä- ja
kouluvihannesjärjestelmistä, mukaan lukien banaanit, sekä koulumaitojärjestelmästä.
(2)       Nykyisten järjestelmien
soveltamisesta saadut kokemukset yhdessä ulkoisten arviointien päätelmien ja
niiden johdosta tehtyjen erilaisten toimintavaihtoehtojen analyysien kanssa
osoittavat, että syyt näiden kahden koulujakeluohjelman perustamiseen ovat
edelleen ajankohtaisia. Nykytilanteessa hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien
banaanit, sekä maitotuotteiden kulutus vähenee, ja tätä suuntausta voimistavat
muun muassa nykyiset, pitkälle jalostettuihin ja usein runsaasti lisättyjä
sokereita, suolaa ja rasvaa sisältäviin elintarvikkeisiin suuntautuvat
kulutustottumukset, minkä vuoksi olisi jatkettava unionin tukea, jolla
rahoitetaan tiettyjen maataloustuotteiden jakelua oppilaitoksissa lapsille.
(3)       Eri toimintavaihtoehtojen
analyysi osoittaa, että yhdenmukaistettu lähestymistapa yhteisissä
oikeudellisissa kehyksissä ja rahoituskehyksissä on sopivampi ja tehokkaampi
niiden tavoitteiden saavuttamiseen, joihin yhteisellä maatalouspolitiikalla
koulujakeluohjelmissa pyritään. Se antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden
maksimoida jakelun vaikutus muuttumattomien määrärahojen puitteissa ja tehostaa
hallintoa. Kun kuitenkin otetaan huomioon erot hedelmien ja vihannesten, mukaan
lukien banaanit, ja maitotuotteiden ja niiden toimitusketjujen erot, tietyt
osat olisi pidettävä erillään, kuten kumpaankin järjestelmään tarkoitetut
määrärahat. Nykyjärjestelmistä saadun kokemuksen perusteella osallistumisen
tähän ohjelmaan olisi edelleen oltava jäsenvaltioille vapaaehtoista. Kun
otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden erilaiset kulutustilanteet, ohjelmaan
osallistuville jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus valita, haluavatko
ne jakaa kaikkia vai vain yhtä niistä tuotteista, joiden toimittamista lapsille
oppilaitoksiin voidaan tukea.
(4)       On havaittu, että erityisesti
tuoreiden hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien banaanit, ja kulutukseen
tarkoitetun maidon kulutus on laskusuunnassa. Sen vuoksi on aiheellista
keskittää koulujakeluohjelmien jakelu näihin tuotteisiin. Tämä puolestaan
auttaisi myös keventämään koulujen organisatorista rasitetta, lisäämään jakelun
vaikutusta muuttumattomien määrärahojen puitteissa, ja se olisi linjassa
nykyisen käytännön kanssa, koska nämä tuotteet ovat nykyisissä järjestelmissä
eniten jaettuja tuotteita.
(5)       Jakelun tueksi tarvitaan
koulutuksellisia toimenpiteitä, jotta järjestelmän avulla voidaan saavuttaa sen
lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet, jotka ovat tiettyjen maataloustuotteiden
kulutuksen lisääminen ja ruokavalioiden muovaaminen terveellisemmiksi. Tällaisten
toimenpiteiden tärkeys huomioon ottaen niitä olisi käytettävä sekä hedelmien ja
vihannesten, mukaan lukien banaanit, että maidon jakelun tukemiseen. Niihin
pitäisi voida myöntää unionin tukea. Koska tukitoimenpiteet ovat keskeinen
väline, jolla lapset saavat uudistettua suhteensa maatalouteen ja sen eri
tuotteisiin ja jolla järjestelmässä asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa,
jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus sisällyttää temaattisiin
toimenpiteisiinsä useammanlaisia maataloustuotteita. Kansallisten
terveysviranomaisten olisi kuitenkin terveellisten ruokailutottumusten
edistämiseksi osallistuttava tähän prosessiin ja hyväksyttävä luettelo
tällaisista tuotteista sekä kahdesta jaettavien tuotteiden ryhmästä ja niiden
ravitsemuksellisista vaatimuksista.
(6)       Moitteettoman
budjettihallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava enimmäismäärä unionin
tuelle hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien banaanit, ja maidon jakelulle,
koulutuksellisille tukitoimenpiteille ja niihin liittyville kustannuksille. Tämän
enimmäismäärän olisi vastattava nykytilannetta. Saatujen kokemusten perusteella
ja hallinnon yksinkertaistamiseksi rahoitusmalleja olisi lähennettävä ja niiden
olisi perustuttava yhtenäiseen lähestymistapaan unionin rahoituksen tason
suhteen. Sen vuoksi olisi aiheellista rajata unionin tuki tuotteiden ostamiseen
määrittämällä unionin tuelle enimmäismäärä sekä hedelmien ja vihannesten,
mukaan lukien banaanit, että maidon annosta kohti ja poistaa pakollisen
yhteisrahoituksen periaate hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien banaanit,
osalta. Kun otetaan huomioon kyseisten tuotteiden hintojen epävakaus,
komissiolle olisi annettava valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä toimenpiteistä,
joilla vahvistetaan unionin tuen taso tuoteannoksen hintaa kohti ja annoksen määritelmä.
(7)       Jotta varmistettaisiin
unionin varojen tehokas ja kohdennettu käyttö, komissiolle olisi annettava
valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä toimenpiteistä, joissa vahvistetaan unionin
tuen alustava jako kullekin jäsenvaltiolle ja menetelmät, jolla tuen jakoa
voidaan muuttaa jäsenvaltioiden välillä saatujen tukihakemusten perusteella.
Varojen alustava jako olisi vahvistettava erikseen hedelmien ja vihannesten,
mukaan lukien banaanit, sekä maidon osalta jakeluun liittyvän vapaaehtoisen
lähestymistavan mukaisesti. Jakoperusteen hedelmien ja vihannesten, mukaan
lukien banaanit, osalta olisi perustuttava nykyiseen jäsenvaltiokohtaiseen
jakoon, joka perustuu objektiivisiin perusteisiin eli 6–10-vuotiaiden lasten
osuuteen väestöstä, ottaen huomioon myös kyseisen alueen kehitysasteen. Jotta
jäsenvaltiot voisivat säilyttää nykyisten ohjelmiensa laajuuden ennallaan ja
muiden rohkaisemiseksi jakamaan maitoa, maitoon annettavan rahoituksen osalta
on aiheellista käyttää kahden jakoperusteen yhdistelmää, johon kuuluvat
koulumaitojärjestelmän varojen aiempi käyttö jäsenvaltioissa sekä sama
objektiivinen peruste, jota käytetään hedelmien ja vihannesten osalta, eli
6–10-vuotiaiden lasten osuus väestöstä. Jotta näiden kahden jakoperusteen
välillä voitaisiin löytää oikea tasapaino, komissiolle olisi annettava
valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä tarkemmista säännöistä jakoperusteiden
tasapainottamiseksi. Kun vielä otetaan huomioon jäsenvaltioiden väestörakenteen
tai alueiden kehitystason muutos, komissiolle olisi annettava valtuudet antaa
tiettyjä säädöksiä, jotka liittyvät kolmen vuoden välein tehtävään arviointiin
siitä, ovatko näiden perusteiden mukaiset jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
edelleen ajan tasalla.
(8)       Jotta väestöltään pienemmillä
jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus soveltaa järjestelmää kustannustehokkaasti,
komissiolle olisi annettava valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä, joissa
vahvistetaan vähimmäismäärä unionin tuelle, jota jäsenvaltiolla on oikeus saada
hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit, ja maitoa varten.
(9)       Hyvän hallintotavan ja
moitteettoman taloushallinnon vuoksi jäsenvaltioiden, jotka haluavat osallistua
hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien banaanit, ja/tai maidon jakeluun, olisi
haettava unionin tukea joka vuosi. Menettelyjen ja hallinnon
yksinkertaistamiseksi hakemus olisi esitettävä erillisten tukihakemusten
perusteella. Jäsenvaltioiden tukihakemukset saatuaan komission olisi päätettävä
tuen lopullisesta jaosta hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit, ja
maitoa varten talousarviosta käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa ja
ottaen huomioon niihin tarkoitettujen määrärahojen väliset siirrot, jotka
kannustavat priorisoimaan jakelua ravitsemuksellisten tarpeiden mukaan.
Komissiolle olisi annettava valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä toimenpiteistä,
joilla vahvistetaan tällaisia siirtoja koskevat ehdot ja rajoitukset.
(10)     Kansallista strategiaa olisi
pidettävä edellytyksenä jäsenvaltion osallistumiselle järjestelmään; se olisi
strateginen monivuotinen asiakirja, jossa määritellään jäsenvaltioiden
tavoitteet ja painopisteet. Jäsenvaltioiden olisi voitava päivittää niitä
säännöllisesti erityisesti arviointien ja painopisteiden tai tavoitteiden
uudelleenarvioinnin perusteella.
(11)     Järjestelmän näkyvyyden
varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi selitettävä strategiassaan, kuinka ne
aikovat varmistaa järjestelmänsä lisäarvon erityisesti silloin, kun unionin
järjestelmästä rahoitettavat tuotteet kulutetaan muiden oppilaitoksissa
lapsille tarjottavien aterioiden yhteydessä. Sen varmistamiseksi, että unionin
järjestelmän koulutuksellinen tarkoitus täyttyy ja tehoaa, komissiolle olisi
annettava valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä säännöistä, jotka koskevat unionin
järjestelmästä rahoitettavien tuotteiden jakelua suhteessa muihin oppilaitoksissa
tarjottaviin aterioihin ja niiden valmistukseen.
(12)     Jotta voidaan varmistaa, että
järjestelmässä lapsille jaettavien tuotteiden hinnat vastaavat täysin annetun
tuen määrää ja että tuettujen tuotteiden käyttötarkoituksesta ei poiketa,
komissiolle olisi annettava valtuudet antaa tiettyjä säädöksiä, jotka koskevat
järjestelmään kytkettävää hintaseurantaa.
(13)     Koska yhteisrahoitusperiaate
poistetaan hedelmien ja vihannesten jakelulta, on muutettava asetuksen (EU)
N:o 1306/2013[7]
asiaa koskevia säännöksiä.
(14)     Sen vuoksi asetuksia (EU) N:o
1308/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 olisi muutettava. Ottaen huomioon kouluvuosien
jaksotuksen, uusia sääntöjä olisi sovellettava 1 päivästä elokuuta 20XX,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä annettuun asetukseen (EU) N:o 1308/2013
Muutetaan asetus (EU) N:o 1308/2013
seuraavasti:
1)         Korvataan II osan I osaston II
luvun 1 jakson otsikko seuraavasti:
”TUKI MAATALOUSTUOTTEIDEN JAKAMISEEN
OPPILAITOKSISSA”.
2)            Poistetaan ”1 Alajakso” ja otsikko
”Kouluhedelmä- ja kouluvihannesjärjestelmät”.
3)           Korvataan 23 artikla seuraavasti:
”23 artikla
Tuki hedelmien ja vihannesten, banaanien ja
maidon toimittamista, koulutuksellisia toimitoimenpiteitä ja niihin liittyviä
kustannuksia varten
1.      Unionin tukea myönnetään
22 artiklassa tarkoitetuissa laitoksissa olevien lasten hyväksi
a)       hedelmien ja vihannesten, banaanien ja
maidon jakeluun;
b)      koulutuksellisiin tukitoimenpiteisiin, ja
c)       eräiden asiaan liittyvien logistiikka-,
jakelu-, laitteisto-, mainonta-, seuranta- ja arviointikustannusten
kattamiseen.
2.      Jäsenvaltioiden, jotka haluavat
osallistua 1 kohdassa vahvistettuun tukijärjestelmään, jäljempänä
’koulujakeluohjelma’, voivat jakaa joko hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien
banaanit, tai CN-koodiin 0401 sisältyvää maitoa taikka molempia.
3.      Koulujakeluohjelmaan osallistumisen
ehtona on, että jäsenvaltiot laativat ennen koulujakeluohjelmaan
osallistumistaan ja sen jälkeen kuuden vuoden välein kansallisen tai
alueellisen tason strategian ohjelman täytäntöönpanoa varten. Jäsenvaltio voi
muuttaa strategiaansa erityisesti seurannan ja arvioinnin perusteella.
Strategiassa on ainakin määriteltävä tarpeet, tarpeiden tärkeysjärjestys,
kohderyhmä, odotetut tulokset ja määrälliset tavoitteet verrattuna
lähtötilanteeseen, ja vahvistettava näiden tavoitteiden saavuttamiseen
parhaiten soveltuvat välineet ja toimet.
4.      Jotta koulujakeluohjelmalla olisi
vaikutusta, jäsenvaltioiden on päätettävä myös koulutuksellisista
tukitoimenpiteistä; niihin voi kuulua toimenpiteitä ja toimia, joilla pyritään
luomaan lapsille suhde maatalouteen ja laajempaan joukkoon maataloustuotteita
sekä opetetaan asiaan liittyvistä aiheista, kuten terveellisistä
ruokailutottumuksista, ruoan haaskaamisen välttämisestä, paikallisista
elintarvikeketjuista tai luonnonmukaisesta viljelystä.
5.      Jäsenvaltioiden on strategioitaan
laatiessaan laadittava luettelo muista maataloustuotteista, joita voidaan
satunnaisesti sisällyttää koulutuksellisiin tukitoimenpiteisiin hedelmien ja
vihannesten, banaanien ja maidon lisäksi.
6.      Jäsenvaltioiden on valittava jaettavat
tai koulutuksellisiin tukitoimenpiteisiin sisällytettävät tuotteensa sellaisten
objektiivisten perusteiden mukaan, joihin voivat kuulua terveys- ja
ympäristönäkökohdat, kausiluonteisuus, vaihtelevuus tai paikallisten tuotteiden
saatavuus, asettaen etusijalle, niin pitkälle kuin se on mahdollista toteuttaa,
unionista peräisin olevat tuotteet ja erityisesti paikalliset hankinnat,
luomutuotteet, lyhyet toimitusketjut tai ympäristöhyödyt.
7.      Jäsenvaltioiden on terveellisiä
ruokailutottumuksia edistääkseen varmistettava, että niiden toimivaltaiset
terveysviranomaiset hyväksyvät luettelon kaikista koulujakeluohjelmassa
jaettavista tuotteista ja päättävät niiden ravitsemuksellisista vaatimuksista.”
4)           Lisätään 23 a artikla seuraavasti:
”23 a artikla
Rahoitussäännökset
1.      Rajoittamatta 4 kohdan säännösten
soveltamista, koulujakeluohjelman mukainen tuki 23 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettua tuotteiden jakelua, koulutuksellisia tukitoimenpiteitä ja asiaan
liittyviä kustannuksia varten ei saa olla suurempi kuin:
a)       hedelmien, vihannesten ja banaanien
osalta 150 miljoonaa euroa kouluvuotta kohden;
b)      maidon osalta 80 miljoonaa euroa
kouluvuotta kohden.
Siirretään komissiolle valta antaa 227 artiklan
mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan unionin tuen suuruus
jaettavien hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien banaanit, ja maidon annoksen
hintaa kohden ja määritellään annoksen käsite. Siirretään komissiolle myös
valta antaa 227 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan
koulutuksellisten tukitoimenpiteiden rahoittamisen vähimmäis- ja enimmäismäärä
jäsenvaltioiden lopullisista vuotuisista määrärahoista.
2.       Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu
tuki jaetaan jäsenvaltioiden kesken ottaen huomioon seuraavat seikat:
a)       hedelmien ja vihannesten, mukaan lukien
banaanit, osalta objektiiviset perusteet, jotka koskevat
i)        6–10-vuotiaiden lasten osuutta
väestöstä;
ii)      jäsenvaltion alueiden kehitysastetta
siten, että varmistetaan suurempi tuki tämän asetuksen 3 artiklan 5 kohdassa
tarkoitetuille vähemmän kehittyneille alueille, SEUT-sopimuksen 349 artiklassa
luetelluille syrjäisimmille alueille tai asetuksen (EU)
N:o 229/2013 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille pienille
Egeanmeren saarille, ja
b)      maidon osalta varojen aikaisempi käyttö
aiemmissa maidon ja maitotuotteiden jakelun järjestelmissä sekä objektiivinen
peruste, joka koskee 6–10-vuotiaiden lasten osuutta väestöstä.
Komissio arvioi vähintään kolmen vuoden välein,
onko varojen alustava jako hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit,
sekä maitoa varten edelleen tässä kohdassa tarkoitettujen objektiivisten
perusteiden mukainen.
3.      Jäsenvaltioiden on pyydettävä joka vuosi
osallistumista koulujakeluohjelmaan toimittamalla unionin tukea koskeva hakemus
jokaisesta tuotteesta, jota ne haluavat jakaa 23 artiklan 1 kohdan a
alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
4.      Ylittämättä 230 miljoonan euron
enimmäismäärää, joka kertyy 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista
määristä, jäsenvaltiot voivat siirtää enintään 15 prosenttia niiden
alustavista määrärahoista hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit, tai
maitoa varten toiselle sektorille edellytyksin, jotka komissio määrittelee
delegoiduilla säädöksillä 227 artiklan mukaisesti.
5.      Koulujakeluohjelma ei vaikuta unionin
lainsäädännön mukaisten erillisten kansallisten koulujakeluohjelmien
soveltamiseen.
6.      Jäsenvaltiot voivat myöntää unionin tuen
lisäksi kansallista tukea 217 artiklan mukaisesti.
7.      Unioni voi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 6
artiklan mukaisesti rahoittaa myös tiedotus-, seuranta- ja
arviointitoimenpiteitä, jotka liittyvät koulujakeluohjelmaan, mukaan luettuina
toimet, joilla pyritään lisäämään yleistä tietoisuutta siitä, sekä asiaan
liittyviä verkottumistoimenpiteitä.
8.      Koulujakeluohjelmaan osallistuvien
jäsenvaltioiden on elintarvikkeiden jakelupaikoissa julkistettava ohjelmaan
osallistumisensa ja tiedotettava unionin antamasta tuesta. Jäsenvaltioiden on
varmistettava unionin koulujakeluohjelman lisäarvo ja näkyvyys suhteessa
oppilaitoksissa tarjottaviin muihin aterioihin.”
5)           Korvataan 24 ja 25 artikla
seuraavasti:
”24 artikla
Siirretty säädösvalta
1. Lasten terveellisten ruokailutottumusten
edistämiseksi ja sen varmistamiseksi, että koulujakeluohjelman tuki
kohdistetaan 22 artiklassa tarkoitettuun kohderyhmään, siirretään komissiolle
valta antaa delegoituja säädöksiä 227 artiklan mukaisesti säännöistä, jotka
koskevat seuraavia:
a)       lisäperusteet, joita jäsenvaltioiden on
noudatettava tuen kohdistamisessa;
b)      jäsenvaltioiden suorittama tuen
hakijoiden hyväksyminen ja valinta;
c)       kansallisten ja alueellisten
strategioiden laadinta sekä koulutukselliset tukitoimenpiteet.
2.      Euroopan unionin varojen tehokkaan ja kohdennetun
käytön varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
227 artiklan mukaisesti
a)       tuen alustavasta jakautumisesta
jäsenvaltioiden kesken hedelmiä ja vihanneksia, mukaan lukien banaanit, ja
maitoa varten ja tarvittaessa sen tarkistamisesta 23 a artiklan 2 kohdan
toisessa alakohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella, unionin tuen
vähimmäismääristä kunkin jäsenvaltion osalta, menetelmästä tuen jakamiseksi
uudelleen jäsenvaltioiden kesken vastaanotettujen tukihakemusten perusteella ja
tarkemmista säännöistä, jotka koskevat sitä, miten 23 a artiklan 2 kohdan
ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut perusteet on otettava huomioon varojen
jakamisessa;
b)      ehdoista, joita sovelletaan siirtoihin
hedelmiin ja vihanneksiin, mukaan lukien banaanit, tarkoitetun määrärahan ja maitoon
tarkoitetun määrärahan välillä;
c)       kustannuksista ja/tai toimenpiteistä,
joihin voidaan myöntää unionin tukea ja mahdollisuudesta vahvistaa vähimmäis-
ja enimmäismääriä tietyille kustannuksille;
d)      jäsenvaltioiden velvoitteesta seurata ja
arvioida koulujakeluohjelmansa toimivuutta.
3.      Koulujakeluohjelmaa koskevan tietoisuuden
edistämiseksi siirretään komissiolle valta antaa 227 artiklan mukaisesti
delegoituja säädöksiä, joissa velvoitetaan koulujakeluohjelmaa soveltavat
jäsenvaltiot tiedottamaan unionin antamasta tuesta.
4.      Unionin järjestelmän lisäarvon ja
näkyvyyden varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja
säädöksiä 227 artiklan mukaisesti säännöistä, joita sovelletaan tuotteiden
jakamiseen suhteessa muihin oppilaitoksessa tarjottaviin aterioihin.
5.      Koska on tarpeen varmistaa, että tuki
heijastuu siihen hintaan, jolla tuotteita on saatavilla koulujakeluohjelmaa
varten, komissio voi antaa 227 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä
sääntöjä hintaseurannan käyttöönotosta järjestelmässä.
25 artikla
Täytäntöönpanovallan käyttäminen
tarkastelumenettelyä noudattaen
Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa
tämän jakson soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet, jotka koskevat muun
muassa
a)       tuen lopullista jakoa hedelmiä ja
vihanneksia, mukaan lukien banaanit, ja/tai maitoa varten osallistuvien
jäsenvaltioiden kesken 23 a artiklan 1 kohdassa vahvistetuissa
rajoissa ottaen huomioon 23 a artiklan 4 kohdassa tarkoitetut
siirrot;
b)      tietoja, joiden on sisällyttävä
jäsenvaltioiden strategioihin;
c)       tukihakemuksia ja maksuja;
d)      koulujakeluohjelman julkistamiseen
liittyviä menetelmiä sekä siihen liittyviä verkottumistoimenpiteitä;
e)       koulujakeluohjelmaan osallistuvien
jäsenvaltioiden esittämien seuranta- ja arviointikertomusten toimittamista,
muotoa ja sisältöä;
f)       hintaseurannan hallinnointia.
6)           Poistetaan 2 alajakso.
7)           Korvataan 217 artikla seuraavasti:
”217 artikla
Lapsille jaettavien tuotteiden kansalliset
tuet
Jäsenvaltiot voivat 23 artiklassa säädetyn unionin
tuen lisäksi myöntää kansallista tukea tuotteiden jakeluun lapsille
oppilaitoksissa tai 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin asiaan
liittyviin kustannuksiin.
Jäsenvaltiot voivat rahoittaa tukensa
asianomaisella alalla kerättävillä maksuilla tai muilla yksityissektorilta
saatavilla rahoitusosuuksilla.
Jäsenvaltiot voivat 23 artiklassa säädetyn unionin
tuen lisäksi myöntää kansallista tukea 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen
koulutuksellisten tukitoimenpiteiden kustannuksiin.”
8)           Poistetaan liite V.
2 artikla
Muutos asetukseen (EU) N:o 1306/2013
Korvataan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 4
artiklan 1 kohdan d alakohta seuraavasti:
”d)     unionin rahoitusosuus asetuksen (EU)
N:o 1308/2013 220 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jotka
liittyvät eläintauteihin ja kuluttajien luottamuksen menetykseen.”
3 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan […] päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä elokuuta XXXX.
Tämä
asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen luonne
              1.4.    Tavoitteet
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen perustelut
              1.6.    Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta- ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja asetuksen (EU)
N:o 1306/2013 muuttamisesta tukijärjestelmän osalta, joka koskee hedelmien,
vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin
Neuvoston
asetus maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen
tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä
annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1370/2013 muuttamisesta
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[8]
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen
toimeen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen
toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[9].
¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä
olevan toimen jatkamiseen.
X Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoite (Tavoitteet)
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Ehdotuksen
tavoitteena on lisätä kestävällä tavalla hedelmien ja vihannesten sekä
maitotuotteiden osuutta lasten ruokavaliossa. Näin edistetään yhteisen
maatalouspolitiikan (YMP) tavoitteita vakauttaa markkinoita ja varmistaa
kysyntä pitkällä aikavälillä. Sillä pyritään myös edistämään laajempia
kansanterveydellisiä tavoitteita, kuten ylipainon ja liikalihavuuden sekä
ruokavalioon liittyvien sairauksien vähentämistä, muokkaamalla
ruokailutottumuksia pysyvästi terveellisemmiksi.
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite:
Parannetaan epäsuotuisassa asemassa olevien sosiaaliryhmien elintarvikkeiden
saantia
Toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 05 02
Maatalousmarkkinoiden interventiot
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Ehdotuksen odotetaan muuttavan nuorten kansalaisten tietoja,
asenteita ja mieltymyksiä, jotka koskevat ruokaa ja sen alkuperää, sekä heidän
käsityksiään maataloudesta ja maataloustuotteista.
Sen odotetaan myös parantavan tuotteiden jakelun
kustannus-hyötysuhdetta kohdentamalla EU:n tuki paremmin.
Lisäksi sillä lisättäisiin sitä osaa määrärahoista, joka
käytetään liitännäistoimiin, mikä parantaa niiden vaikutusta kohderyhmän
kulutukseen ja pienentää eroa kouluhedelmäjärjestelmän ja
koulumaitojärjestelmän koulutuksellisten ulottuvuuksien välillä.
Se johtaisi myös yhteiseen kehykseen jäsenvaltioittain ja
lisäisi EU:n toiminnan näkyvyyttä.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Tavoitteille on asetettu kolmen tason indikaattoreita:
Vaikutusindikaattorit:
-     tuoreiden hedelmien ja vihannesten välittömän
ja välillisen kulutuksen muutos lasten keskuudessa viiden vuoden kuluttua
-     kulutukseen tarkoitetun maidon välittömän ja
välillisen kulutuksen muutos lasten keskuudessa viiden vuoden kuluttua
-     koko ruokavalion laadun parantuminen
Tärkeimmät tulosindikaattorit:
-     liitännäistoimenpiteisiin käytetty
prosenttiosuus käytettävissä olevasta rahoituksesta
-     maatalouteen ja maataloustuotteisiin
liittyvien toteutettujen tukitoimenpiteiden prosenttiosuus
-     käytettyjen varojen tehokkuus
maataloustuotteiden kulutuksen edistämisessä kouluissa
Tärkeimmät tuotosindikaattorit:
-     jäsenvaltioiden toteuttamien
liitännäistoimenpiteiden lukumäärä
-     liitännäistoimenpiteisiin osallistuneiden
lasten lukumäärä ja osuus kaikista osallistujista
-     maatalouteen liittyvien liitännäistoimenpiteiden
lukumäärä
-     kulu annosta kohden
-     osallistuvien jäsenvaltioiden, koulujen ja
lasten lukumäärä
-     kouluissa jaettujen tuotteiden määrä (hedelmä-
ja vihannesannosten sekä maitoannosten lukumäärä)
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Lyhyellä tai pitkällä
aikavälillä täytettävät vaatimukset
Ehdotuksen
perustana on tarve lisätä kestävästi lasten hedelmien, vihannesten ja maidon
kulutusta sekä muokata heidän ruokailutottumuksiaan terveellisiksi.
YMP:n
koulujakeluohjelmissa nykyisessä täytäntöönpanomuodossaan on tiettyjä
rakenteellisia ja toiminnallisia puutteita, jotka rajoittavat niiden
mahdollisuuksia saavuttaa tavoitteet eli edistää maataloustuotteiden kulutusta
(markkinatavoite) ja koululaisten terveellistä ruokavaliota (terveystavoite).
Havaitut
ongelmat koskevat eroja järjestelmien rakenteessa ja niiden tavoitteissa
(kummassakin järjestelmässä on omat, erilaiset koulutukselliset välineensä),
järjestelmien välisen koordinoinnin ja niiden keskinäisen johdonmukaisuuden
puutetta ja puutteita, jotka rajoittavat varojen käytön välitöntä vaikutusta
(suuri hallinnollinen ja organisatorinen rasitus molemmissa järjestelmissä,
talousarvion 30 prosentin alikäyttö kouluhedelmäjärjestelmässä, potentiaalinen
hukkavaikutus ja alhainen kustannus-hyötysuhde koulumaitojärjestelmässä).
Tarpeet
liittyvät lähinnä sääntelyllisiin puutteisiin, erilaisiin rahoituskehyksiin,
täytäntöönpanoeroihin jäsenvaltioissa sekä joihinkin ulkoisiin tekijöihin.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
EU:n
tason toimet tarjoavat EU:n laajuisiin aloitteisiin tarvittavaa rahoitusta ja
lisärahoitusta, jonka avulla jäsenvaltiot voivat laajentaa omia toimiaan ja
lisätä niiden vaikutusta. Jos jäsenvaltioilla olisi käytettävissään yksinomaan
omia rahoituslähteitään, suurin osa niistä ei kykenisi toteuttamaan
kunnianhimoisia hankkeita. Se myös lisää kyseisten järjestelmien uskottavuutta
jäsenvaltioissa ja parantaa kuvaa ja tietämystä Euroopan unionista. EU:n kehys
tuo lisäarvoa, sillä se helpottaa jatkuvaa ja avointa tiedon ja kokemusten
siirtoa ja vaihtoa.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Tällä
hetkellä on olemassa kaksi EU:n rahoittamaa, EU:n yhteiseen
maatalouspolitiikkaan kuuluvaa koulujakeluohjelmaa, joiden kohteena ovat
nimenomaan koululaiset, eli koulumaitojärjestelmä ja kouluhedelmäjärjestelmä.
Molempien ohjelmien tavoitteena on lisätä pysyvästi kyseisten tuotteiden
osuutta lasten ruokavalioissa varhaisessa vaiheessa, jolloin lasten
ruokailutottumukset muotoutuvat, mikä edistää YMP:n tavoitteiden saavuttamista,
erityisesti markkinoiden vakauttamista ja pitkän aikavälin kysynnän
varmistamista. Lisäksi ohjelmat ovat laajempien kansanterveydellisten
tavoitteiden mukaisia, sillä ne edistävät kestävien, terveellisten
ruokailutottumusten muodostamista.
Vaikka
nykyiset järjestelmät ovat vakiinnuttaneet asemansa kouluissa ja niiden tärkeys
tunnustetaan, eri raporttien (etenkin kouluhedelmäjärjestelmästä ja
koulumaitojärjestelmästä komission aloitteesta tehdyt ulkoiset arvioinnit sekä
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 10/2009) päätelmät ja
täytäntöönpanosta vuosien kuluessa saatu kokemus ovat osoittaneet, että
järjestelmiä on edelleen parannettava niiden hallinnoinnin tehokkuuden ja
vaikuttavuuden lisäämiseksi. Äskettäin tehdyssä YMP:n uudistuksessa on jo
käsitelty joitakin havaituista ongelmista.
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Ottaen
asianmukaisesti huomioon alakohtaiset erityispiirteet ehdotus on
maataloustuotteiden menekinedistämistavoitteen mukainen. Se on myös
kansanterveyteen (painonhallinta, terveyteen liittyvä eriarvoisuus) ja
yksinkertaistamiseen liittyvien tavoitteiden sekä Eurooppa 2020 -strategiassa
määriteltyjen periaatteiden ja tavoitteiden mukainen.
1.6.        Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten
kesto
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.
–
¨  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
[PP/KK]VVVV.
–
¨  Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
X Ehdotuksen/aloitteen
mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(Hallinnointitavat)[10]
¨ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
–
¨ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
–
¨  toimeenpanovirastoja
X Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on
siirretty
–
¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
–
¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille
(tarkennettava)
–
¨ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
–
¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille
elimille
–
¨ julkisoikeudellisille elimille
–
¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu
tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka
antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Uuden
järjestelmän seuranta ja arviointi on sisällytetty kustannuksiin, joihin
voidaan myöntää EU:n tukea johtuen niiden tärkeydestä hyvälle hallinnoinnille
ja jotta voitaisiin arvioida sen vaikuttavuutta/tehokkuutta määriteltyjen
tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Siihen sisältyy myös yhteys monivuotiseen
(kuusi vuotta) kansalliseen/alueelliseen strategiaan.
Seuranta
perustuu jäsenvaltioiden vuotuisiin raportteihin, joissa on tiedot käytetystä
rahoituksesta, ohjelmaan osallistuvien koulujen/lasten määrästä ja niiden
osuudesta kaikkien koulujen/lasten muodostamassa kohderyhmässä,
jakelutiheydestä, jakelun kestosta, ajoituksesta ja järjestelmästä,
keskimääräisestä annoskoosta ja annoskohtaisesta hinnasta, keskimääräisestä
kulutuksesta lasta kohden ja jaetuista kokonaismääristä. Lisäksi seurataan
liitännäistoimenpiteitä ja niissä käytettyjä menetelmiä, niiden kustannuksia,
tiheyttä, osallistuvien koulujen/lasten määrää, sidosryhmien osallistumista ja
jaettavia tuotteita.
Arviointiprosessi
kattaa jäsenvaltioiden arviointikertomukset viiden vuoden kuluttua ohjelman
täytäntöönpanon aloittamisesta keskipitkän aikavälin vaikutusten mittaamiseksi
ja vuoden kuluttua tästä EU:n laajuisen ulkopuolisen arvioinnin, jossa tarkastellaan
ohjelman täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla ja sen yleistä
vaikuttavuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta ja relevanssia komission
arviointistandardien ja suuntaviivojen mukaisesti. Lisäksi voidaan harkita
ulkopuolista selvitystä pitkän aikavälin vaikutusindikaattoreista.
Kouluhedelmäjärjestelmän
ja koulumaitojärjestelmän ulkoiset arvioinnit sekä tilintarkastustuomioistuimen
erityiskertomus nro 10/2011 on selvästikin otettu asianmukaisesti huomioon
uuden ohjelman seuranta- ja arviointiprosessien suunnittelussa.
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut riskit
Havaittu
yleinen riski liittyy ohjelman vaikuttavuuteen eli siihen, tavoittaako EU:n
tuki ohjelman lopulliset edunsaajat ja edistääkö se ohjelman tavoitteiden saavuttamista.
Kouluhedelmäjärjestelmästä
tähän mennessä saadun kokemuksen perusteella erityistä huomiota olisi
kiinnitettävä tuen hakijoiden valintaan sekä hankintamenettelyihin, joita
käytetään jakelua, mainontaa, seurantaa ja arviointia koskevien sopimusten
tekemiseen. Valvontasäännökset kattavat myös tällaiset sopimukset.
Koulujakeluohjelmaan saattaa liittyä julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia.
Muiden
riskien osalta voidaan antaa sääntöjä mahdollisesta hukkavaikutuksesta ja
jaettavien tuotteiden liiallisista kustannuksista tai tuotteiden toimittajien
marginaalista (esimerkiksi vahvistamalla taso EU:n tuelle annosta kohden).
Liitännäistoimenpiteiden
osalta saattaa olla olemassa päällekkäisyyden vaara kouluissa toteutettavien
koulutuksellisten toimenpiteiden ja maataloustuotteiden menekinedistämistoimien
kanssa. Tämän välttämiseksi EU:n tieteellisten asiantuntijoiden ryhmä
osallistuu näiden toimenpiteiden määrittelyyn ja toimenpiteiden yhteys uuden
ohjelman tavoitteisiin tuodaan selvästi esiin. Liitännäistoimenpiteitä
koskevissa valvontasäännöksissä käsitellään yleisesti menojen todellista
tarvetta ja annetaan varmuus myös siltä osin, jos tällaiset toimenpiteet
ulkoistetaan.
2.2.2.     Tiedot sisäisestä
valvontajärjestelmästä
Valvontajärjestelmän
muodostavat jäsenvaltioiden maksutoimistot ja valvontaelimet, joille on
siirretty tehtäviä.
Jäsenvaltioiden
on toimitettava vuosittain kertomukset tarkastuksista samaan tapaan kuin jo nyt
kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmissä, ja niissä on annettava tarkat
hallinnointia ja paikalla suoritettuja tarkastuksia koskevat tiedot.
Lisäksi
sisäisessä hallinto- ja valvontajärjestelmässä hyödynnetään valvonta- ja
arviointikertomuksia, joita saadaan jäsenvaltioilta ja EU:n laajuisesta
arvioinnista. EU:n tieteellisten asiantuntijoiden ryhmä antaa jäsenvaltioille
ja komissiolle neuvoja ohjelman täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista
2.2.3.     Arvio tarkastusten
kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta
Koulujakeluohjelmaan
sovelletaan maataloustukirahaston menoihin sovellettavaa hallinnointi- ja
valvontajärjestelmää.
Ehdotuksen
ei arvioida nostavan maataloustukirahaston virheprosenttia.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Asetusta
(EU) N:o 1306/2013 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta,
hallinnoinnista ja seurannasta sovelletaan.
Valvontajärjestelmissä
säädetään yleensä tukihakemusten kattavista 100-prosenttisista hallinnollisista
tarkastuksista, muiden tietokantojen kanssa tehtävistä ristiintarkastuksista silloin,
kun niitä pidetään asianmukaisina, sekä tiettyä toimien vähimmäismäärää
koskevista paikalla tehtävistä tarkastuksista ennen maksua riippuen kyseiseen
järjestelmään liittyvästä riskistä. Jos näissä tarkastuksissa havaitaan suuri
määrä sääntöjenvastaisuuksia, on tehtävä lisätarkastuksia.
Lisäksi
YMP:n uudistusta koskevassa säädöspaketissa säädetään, että jäsenvaltiot
ehkäisevät, havaitsevat ja oikaisevat sääntöjenvastaisuudet ja petokset,
määräävät unionin tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja tehokkaita,
varoittavia ja oikeasuhtaisia seuraamuksia ja perivät takaisin
sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut korkoineen. Siihen sisältyy
sääntöjenvastaisiin maksuihin sovellettava automaattinen tilien tarkastamis- ja
hyväksymisjärjestelmä, jonka mukaan asianomaisen jäsenvaltion on vastattava
takaisin perimättä jääneistä määristä, jos perintää ei ole toteutettu neljän
vuoden kuluessa perintäpyynnön päivästä tai kahdeksan vuoden kuluessa
oikeuskäsittelyn tapauksessa. Tämä järjestelmä luo jäsenvaltioille voimakkaan
kannustimen periä sääntöjenvastaiset maksut takaisin mahdollisimman nopeasti.
Uuden
ohjelman alkuvaiheessa ja vaikka EU:n ei ole tarkoitus virallisesti hyväksyä
jäsenvaltioiden strategioita, strategioiden sisällöstä (ja mahdollisesti
muodosta) annettavat määräykset mahdollistavat mahdollisten petosriskien
varhaisen tunnistamisen ja ehkäisyn.
Ohjelman
täytäntöönpanovaiheessa jäsenvaltioita auttaa petosten ehkäisemisessä
mahdollisuus pyytää komissiolta ja/tai EU:n tieteellisten asiantuntijoiden
ryhmältä oikeudellista tulkintaa tai neuvoja.
Lisäksi
tehdään jälkitarkastuksia ja seurataan huolella kaikkia ohjelman
väärinkäytösepäilyjä.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuo-tisen rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä- rahalaji || Rahoitusosuudet
   || JM/EI-JM ([11])   || EFTA-mailta[12]   || ehdokas-mailta[13]   || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuk-sen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 2 || 05 02 08 12 – Kouluhedelmäjärjestelmä || EI-JM || EI || EI || EI || EI
 2 || 05 02 12 08 – Koulumaitojärjestelmä || EI-JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuo-tisen rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä- rahalaji || Rahoitusosuudet
   || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuk-sen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || NA ||   || EI || EI || EI || EI
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 2 || Kestävä kasvu: luonnonvarat
 || PO: AGRI ||   ||   ||   || 2014[14] ||   || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 || Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 – Kouluhedelmäjärjestelmä || Sitoumukset || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksut || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || 05 02 12 08 – Koulumaitojärjestelmä[16] || Sitoumukset || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksut || (2 a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || = 1 + 1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksut || = 2 + +2 a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksut || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 2 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || = 4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksut || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot” ||
miljoonaa euroa
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 PO: AGRI ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muut hallintomenot || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 PO AGRI YHTEENSÄ || Määrärahat || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
miljoonaa euroa
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksut || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
X       Ehdotus/aloite ei edellytä
toimintamäärärahoja.
–
¨      Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa
 Tavoitteet ja tuotokset ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET ||
 Tyyppi[17]   || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus
 ERITYISTAVOITE || Parannetaan riskiryhmien elintarvikkeiden saantia ||
 tuotos || Liitännäistoimenpiteiden lukumäärä ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 tuotos || Lasten määrä liitännäistoimenpiteissä ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 tuotos || Maatal. liittyvien liitännäistoimenpiteiden lukumäärä ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨      Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
X       Ehdotus/aloite
edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
miljoonaa euroa
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muut hallintomenot || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 YHTEENSÄ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Henkilöresursseja
koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla
pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen
uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa
sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada
käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.3.2.  Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
¨      Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
X       Ehdotus/aloite
edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (lähetystöt) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || — päätoimipaikassa   ||   ||   ||   ||   ||
 — lähetystöissä ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta– sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta– sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX viittaa kyseessä
olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Lainsäädännön hallinnointi, päätöksenteko, taloudellinen analysointi ja neuvonta, yksiköiden välinen koordinointi ja lausuntokierrokset, sisäinen viestintä ja tiedotus, toimielimen edustaminen ja neuvotteleminen, tilastotietojen käsittely,
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
X       Ehdotus/aloite
on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨      Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen
asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
–
¨      Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön
ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
X Ehdotuksen/aloitteen
rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
Unionin
osallistuminen ohjelman rahoitukseen esitetään asetusluonnoksen 1 artiklan 3
kohdassa. Lisäksi unionin tuen (kiinteästä) määrästä hedelmä- ja
vihannesannosta sekä maitoannosta kohden päätetään delegoiduilla säädöksillä.
EU:n
rahoitusta tuotemenoista rajoittavat sekä hedelmä- ja vihannesannosta että
maitoannosta kohden määriteltävä EU:n tuen enimmäismäärä. Jäsenvaltiot voivat
järjestää kansallista lisärahoitusta tai hankkia yksityistä rahoitusta
laajentaakseen koulujakeluohjelmien soveltamisalaa ja/tai intensiteettiä. Tässä
vaiheessa on mahdotonta arvioida kolmansien osapuolten rahoituksen
kokonaismäärää, koska (julkisia ja/tai yksityisiä) kolmansia osapuolia on niin
paljon ja asiasta ei ole tällä hetkellä tietoa.
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
X       Ehdotuksella/aloitteella
ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨      Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
¨         vaikutukset
omiin varoihin
¨         vaikutukset
sekalaisiin tuloihin
[1]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o
234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347,
20.12.2013, s. 671).
[2]               Maatalouden erityiskomitea, 11. marraskuuta 2013.
[3]               Neuvoston asetus (EU) N:o 1370/2013, annettu
16 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteiseen
markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista
koskevien toimenpiteiden määrittämisestä (EUVL L 346, 20.12.2013, s. 12).
[4]               EUVL C , , s. .
[5]               EUVL C , , s. .
[6]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o
234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347,
20.12.2013, s. 671).
[7]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan
rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY)
N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY)
N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008
kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).
[8]               ABM: toimintoperusteinen johtaminen– ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[9]               Sellaisina kuin nämä on määritelty
varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
[10]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[12]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[13]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[14]             Talousarvion 2014 määrät ovat ainoastaan ohjeellisia.
[15]             Vertailun vuoksi täytäntöönpanon oletetaan käynnistyvän
vuonna 2016. Lisäksi YMP:n uudistuksen yhteydessä sovittu
kouluhedelmäjärjestelmän määrärahan lisäys (neuvoston asetus (EU)
N:o 1370/2013 maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn
liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien
toimenpiteiden määrittämisestä) pannaan täytäntöön kouluvuodesta 2014/2015
alkaen ja määrä käytettäneen kokonaan.
[16]             Ehdotuksessa esitetään koulumaitojärjestelmää varten 80
miljoonan euron määrärahoja kouluvuotta kohden. Tämä vastaa odotettavissa
olevaa talousarvion toteutumaa ja on monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020
puitteissa markkinoihin liittyviin menoihin ja suoriin tukiin tarkoitettujen
kokonaismäärien mukainen.
[17]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).