title: Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Ranskalle soveltaa moottoripolttoaineisiin eriytettyä verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti

text:
                 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                   Bryssel 14.9.2004
                                                   KOM(2004) 597 lopullinen
                                        Ehdotus:
                                NEUVOSTON PÄÄTÖS
   luvan antamisesta Ranskalle soveltaa moottoripolttoaineisiin eriytettyä verokantaa
                     direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti
                                   (komission esittämä)
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                             PERUSTELUT
   1.        PYYNNÖN KUVAUS
   Ranskan viranomaiset toimittivat energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön
   kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin
   2003/96/EY1 19 artiklan mukaisesti 16 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä
   komissiolle pyynnön luvasta soveltaa eriytettyä verokantaa dieselpolttoöljyyn ja lyijyttömään
   bensiiniin eräiden valtionhallinnon uudistusten ja erityisesti tällä hetkellä keskushallinnon
   toimivaltaan kuuluvien toimivaltuuksien hajauttamisen yhteydessä.
   1.1.      Pyynnön yleistä taustaa
   Ranskan valtio toteuttaa parhaillaan uutta vaihetta uudistuksessa, jossa hajautetaan tähän asti
   keskushallinnon toimivaltaan kuuluneita tehtäviä. Maaliskuun 2003 perustuslakiuudistuksessa
   luotiin kehys toimivaltuuksien siirtämiselle valtionhallinnosta alueviranomaisille (kunnille,
   departementeille ja alueille) sekä kyseisten alueviranomaisten suorittamille kokeille.
   Toimivaltuuksien siirtämisen yhteydessä myönnetään lain nojalla myös vastaava rahoitus.
   Ranskan hallitus on perusteellisen tarkastelun jälkeen valinnut tähän tarkoitukseen
   öljytuotteista kannettavan kansallisen kulutusveron (Taxe Intérieure sur les Produits
   Pétroliers – TIPP), joka on valmistevero. Täytäntöön pannaan kaksi erillistä mutta toisiaan
   täydentävää toimenpidettä.
   Ensinnäkin osa kahdesta eniten käytetystä polttoaineesta eli dieselpolttoöljystä ja
   lyijyttömästä bensiinistä tällä hetkellä kannettavasta kansallisesta valmisteverosta aiotaan
   siirtää alueiden käyttöön. Määrä olisi sama kaikilla alueilla, ja kullekin alueelle osoitettavat
   varat riippuisivat alueella todellisuudessa kulutetun polttoaineen määrästä. Verotuksen
   siirtäminen riippuisi osittain siirrettyjen toimivaltuuksien tasosta sekä alueiden nykytilasta
   niille siirrettyjen toimivaltuuksien suhteen. Tavoitteena on siis parantaa julkista palvelua ja
   alentaa sen kustannuksia siirtämällä hallintoa paikalliselle tasolle toissijaisuusperiaatetta
   soveltaen.
   Toiseksi pyrkimyksenä on sovittaa järjestelyt eri alueilla vallitseviin taloudellisiin
   olosuhteisiin, minkä yhteydessä alueneuvostoille (paikallisille toimeenpanoelimille)
   annetaan valtuudet äänestää kyseisellä alueella kulutettuihin moottoripolttoaineisiin
   sovellettavan valmisteveron alentamisesta. Tämän poikkeuspyynnön kohteena on
   ainoastaan öljytuotteista kannettavan kansallisen kulutusveron alueellisen eriyttämisen
   mahdollisuus. Alueellisen eriyttämisen ansiosta siirrettyjen toimivaltuuksien käyttöä voidaan
   mukauttaa paremmin kunkin alueen erityispiirteisiin ja tarpeisiin sekä alueen asukkaiden
   odotuksiin. Toimenpide vastaakin eri alueilla vallitsevien sosioekonomisten olosuhteiden
   objektiivisia eroja, joiden osoituksena ovat erilaiset indikaattorit. Esimerkiksi verotulojen
   pienimmän ja suurimman määrän eron (42,3 euroa asukasta kohti) ja verorasituksen (erotus
   0,79, kun kansallinen indeksi on 1) indeksien perusteella voidaan ilmaista rikkaimman ja
   köyhimmän alueen erot. Verorasituksen indeksi on kansallista keskiarvoa suurempi 15:llä 22
   alueesta; niiden soveltaman verorasituksen on siis oltava kansallista keskiarvoa suurempi,
   1
            EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.
FI                                                 2                                                FI
 ---pagebreak---    jotta ne saavat saman verotulon asukasta kohti. Ranskan eri alueilla ei siis ole samanlaista
   liikkumavaraa asukkaille tarjottavien palvelujen parantamisessa.
   Asianomaiset veromenot olisivat vuodesta 2006 alle 700 miljoonaa euroa.
   1.2.      Esitettyyn toimenpiteeseen liittyvät järjestelyt
   Mahdollisuus alentaa öljytuotteista kannettavaa kansallista kulutusveroa alueittain
   myönnettäisiin 1. tammikuuta 2006 ja 31. joulukuuta 2011 väliseksi ajaksi. Alueneuvostot
   äänestäisivät alennuksen määrästä lailla säädetyissä rajoissa ja myönnettyä poikkeuslupaa
   noudattaen.
   Alennus olisi enintään 3,54 euroa hehtolitralta lyijytöntä bensiiniä ja 2,30 euroa hehtolitralta
   dieselpolttoöljyä koko poikkeuksen voimassaolon ajan. Valmisteveron määrä ennen alennusta
   vahvistettaisiin 60,69 euroksi hehtolitralta lyijytöntä bensiiniä ja 42,84 euroksi hehtolitralta
   dieselpolttoöljyä, mutta määriä voitaisiin muuttaa ajan myötä. Alennuksen jälkeisen veron
   taso ei koskaan voisi olla alempi kuin direktiivissä 2003/96/EY vahvistettu yhteisön
   vähimmäistaso.
   Alennusta ei sovellettaisi          yrityskäyttöön     eli  ammattitarkoitukseen     käytettävään
   dieselpolttoöljyyn.
   1.3.      Asianomaisten tuotteiden valvontaan ja liikkumiseen liittyvät toimenpiteet
   Valmisteveron kantaminen dieselpolttoöljystä ja lyijyttömästä bensiinistä sekä sen valvonta
   kuuluisi edelleen valtion toimivaltaan riippumatta eri alueiden äänestämistä alennuksista.
   Tavarat liikkuisivat järjestelmässä, jossa valmistevero on maksettu; polttoaineista
   kannettaisiin kulutukseen luovutuksen yhteydessä valmistevero, jonka taso määräytyisi sen
   alueen mukaan, jonne ne toimitetaan.
   Tähän liittyvän petosriskin (kuljetusten toimittaminen eri määräpaikkaan alueiden veroerojen
   hyödyntämiseksi) torjumiseksi logistiikkaketjun seuranta varmistettaisiin siten, että toimittajat
   selvittävät vastaanottajan tiedot etukäteen ja ilmoittavat ne tulliviranomaisille. Riskianalyysin
   perusteella vastaanottajat voidaan luokitella kolmeen ryhmään: lopulliset käyttäjät, joilla on
   suuri säilytyskapasiteetti, huoltoasemiin ja sellaisen polttoaineen, josta vero on maksettu,
   jakelijoihin. Eri alueiden välillä polttoainetta toimittavien jakelijoiden yksilöimisen
   helpottamiseksi tulliviranomaiset antavat niille kullekin erikseen todistuksen niiden asemasta.
   Tavarantoimittajien tarvitsisi näin ollen vain pyytää jakelija-asiakkailtaan kyseistä todistusta.
   Muilta asiakkailta kysyttäisiin, kuuluvatko nämä huoltoasemien vai lopullisten käyttäjien
   ryhmään.
   Maan sisäisten verollisen polttoaineen kuljetusten tapauksessa tulli voisi tarkistaa tuotteen
   alkuperän ja määräalueen. Jos reiteissä todettaisiin poikkeamia tai pitkille kuljetusajoille ei
   olisi perusteltuja selityksiä, tulli voisi tarkistaa, onko kuljetus toimitettu muualle kuin alun
   perin ilmoitetulle alueelle.
   Yrityskäyttöön tarkoitettu dieselpolttoöljy jäisi toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle,
   sillä Ranskan tai yhteisön maantiekuljetusyrityksiin, jotka täyttävät yrityskäyttöön tarkoitetun
   dieselpolttoöljyn valmisteveron osittaisen palautuksen saamisen edellytykset, sovellettaisiin
   samaa verokantaa riippumatta alueesta, josta ne ostavat polttoaineensa. Suunnitellussa
   järjestelyssä sovellettaisiin edelleen nyt voimassa olevaa palautusmenettelyä ja siinä voitaisiin
FI                                                   3                                               FI
 ---pagebreak---    täysin poistaa alueiden päättämien verokantojen alennusten vaikutukset, kun yrityskäyttöön
   tarkoitetusta dieselpolttoöljystä myönnettävän palautuksen määrä pienenisi vastaavasti.
   1.4.      Vaikutukset sisämarkkinoihin
   Ranskan viranomaisten mukaan toimenpide ei vaikuttaisi sisämarkkinoiden toimivuuteen,
   sillä toimenpidettä sovelletaan ainoastaan muuhun kuin yrityskäyttöön tarkoitettuun
   polttoaineeseen. Lisäksi jakeluverkkojen muuhun kuin yrityskäyttöön tarkoitetun polttoaineen
   vähittäismyyntihintojen erot ovat suuremmat kuin kyseisestä eriyttämisestä aiheutuvat erot.
   Suunnitellussa veronalennuksessa ei myöskään olisi kyse valtiontuesta, koska maantie-
   kuljetusyritysten käyttämään yrityskäyttöön tarkoitettuun polttoaineeseen sovellettaisiin
   samaa valmisteverokantaa riippumatta alueesta, jossa polttoaine on ostettu.
   Ehdotettu toimenpide ei näin ollen vääristäisi kuljetusalan kilpailua eikä vaikuttaisi yhteisön
   sisäiseen kauppaan.
   2.        KOMISSION ARVIO
   2.1.      Pyynnön tavoite ja oikeusperusta
   Komissio toteaa aluksi, että Ranskan hankkeessa on ensisijaisesti kyse valmisteverotulojen
   siirrosta. Tällaiset siirrot eivät ole ongelmallisia yhteisön oikeuden kannalta. Komissio arvioi
   Ranskan pyynnössä tarkoitetun toimenpiteen suhteen ainoastaan öljytuotteista
   kannettavan kansallisen kulutusveron alentamista niin, että alennuksen suuruus
   vaihtelee Ranskan hallinnollisten alueiden kesken.
   Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission
   ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön muita valmisteveroihin sovellettavia
   vapautuksia tai alennuksia erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä.
   Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti pyydetyn poikkeuksen tarkastelun on
   perustuttava yleisarvioon sen yhteensopivuudesta yhteisön politiikkojen kanssa.
   2.2.      Sovellettavat verokannat
   Komissio toteaa, että Ranskan viranomaisten suunnittelemien öljytuotteista kannettavan
   kansallisen kulutusveron alennusten jälkeen valmisteverokannat olisivat suuremmat kuin
   yhteisössä sovellettavat vähimmäisverokannat. Komissio ei voisikaan hyväksyä sitä, että
   alennetut verokannat olisivat kyseisiä vähimmäisverokantoja pienemmät.
   2.3.      Toimenpiteen voimassaoloaika
   Komissio toteaa, että toimenpiteen voimassaoloaika on kuusi vuotta, mikä on direktiivin
   2003/96/EY 19 artiklan mukaista.
   2.4.      Määräytymisperuste / kilpailun vääristyminen
   Tarkasteltuaan asiaa perusteellisesti komissio arvioi, että alueellisesti eriytettyjen
   valmisteverokantojen erojen pienuus ja jakeluverkkojen väliset hinnanerot merkitsevät sitä,
   että veronkiertämistarkoituksessa tehtyjen kuljetusten (ja siitä aiheutuvan ympäristölle
FI                                                   4                                              FI
 ---pagebreak---    haitallisten päästöjen lisääntymisen) riski on hyvin pieni. Komissio toteaa lisäksi, että
   alueellisen eriyttämisen käyttöönoton yhteydessä nimellinen verokanta nousee, mikä
   kannustaa polttoaineiden tehokkaampaan käyttöön.
   Komissio katsoo, että ehdotetun järjestelyn mukaisesti yrityskäyttöön tarkoitetun
   dieselpolttoöljyn veronpalautuksesta vähennettäisiin aluekohtaisesti annettavan valmisteveron
   alennuksen arvo. Järjestelmää koskevassa säädöksessä olisi kuitenkin säädettävä, että
   aluekohtaisen alennuksen enimmäismäärä ei saa olla suurempi kuin muuhun kuin
   yrityskäyttöön ja yrityskäyttöön tarkoitettuun dieselpolttoöljyyn koko maassa sovellettavien
   verokantojen erotus.
   Dieselpolttoöljyn ja lyijyttömän bensiinin liikkuminen kaupallisessa tarkoituksessa yhteisön
   sisällä tapahtuu lähes kokonaan suspensiomenettelyssä. Ranskan suunnittelema valmiste-
   verojen alueellinen eriyttäminen ei vaikuta tähän yhteisön sisäiseen liikkumiseen. Niissä
   erittäin harvoissa tapauksissa, joissa polttoaineen kaupallinen liikkuminen tapahtuu
   järjestelmässä, jossa vero on maksettu, suunnitellut valvontamenettelyt ovat luonteeltaan
   syrjimättömiä, ja niillä ei ennusteta olevan kielteisiä vaikutuksia tuotteiden liikkumiseen
   yhteisön sisällä tällaisessa järjestelmässä. Näissä olosuhteissa valmisteverojen alueellinen
   eriyttäminen ei vaikuta sisämarkkinoiden toimivuuteen.
   Valmisteverokantojen alueellinen eriyttäminen on tiukasti rajoitettua, ja sen vaikutuksia
   tasaavat myös jakeluverkkojen väliset suuret hinnanerot, minkä ansiosta alueellinen
   eriyttäminen ei aiheuta öljytuotemarkkinoiden kilpailun vääristymiä. Koska suunniteltua
   toimenpidettä ei sovelleta ammattitarkoitukseen käytettävään dieselpolttoöljyyn, ei myöskään
   ole odotettavissa henkilö- ja tavaraliikennemarkkinoiden kilpailun vääristymiä.
   Komissio katsoo myös, että alueellisessa eriyttämisessä ei ole kyse valtionavusta.
   2.5.      Erityiset politiikkaan liittyvät syyt
   Tarkasteltuaan Ranskan toimittamia tietoja komissio katsoo, että Ranskan suunnittelema
   hallinnon hajauttaminen on osa suuntausta, jonka tavoitteena on tehostaa hallintoa
   parantamalla julkista palvelua ja alentamalla sen kustannuksia. Nämä tehostamispyrkimykset
   ovat Ranskan hallinnon hajauttamisesta saatujen kokemusten perusteella osoittautuneet
   onnistuneiksi ja tuoneet hallinnollista asiantuntemusta alueellisille toimeenpano-
   viranomaisille. Hajauttaminen on myös kansantalouden kasvutekijä. Paikallishallinnon
   kiinteän pääoman bruttomuodostus on 2 prosenttia ja valtion 0,5 prosenttia Ranskan
   bruttokansantuotteesta, mikä merkitsee, että hyötysuhde on 1:4 paikallishallinnon eduksi.
   Esitetyllä toimenpiteellä myös kannustetaan osaltaan alueita kehittämään hallintonsa laatua
   avoimesti ottaen huomioon erilaiset sosioekonomiset olosuhteet. Päätösehdotuksessa onkin
   säädettävä siitä, että alennuksissa on otettava huomioon alueilla vallitsevat taloudelliset
   olosuhteet.
   Alueellinen eriyttäminen on toissijaisuusperiaatetta korostavaa politiikkaa, jonka mukaisesti
   monien alojen (esimerkiksi ammattikoulutus, talouden kehittäminen, terveys, opetustoimi,
   infrastruktuurien hallinto, kulttuuri) päätöksenteko voidaan tehdä tarkoituksenmukaisimmalla
   tasolla.
   Komissio päättelee, että alueellista eriyttämistä koskevalle pyynnölle on direktiivin
   2003/96/EY 19 artiklassa tarkoitettuja erityisiä politiikkaan liittyviä syitä.
FI                                                 5                                             FI
 ---pagebreak---    2.6.      Valvontaa ja liikkumista koskevat säännöt
   Ranskan viranomaisten toimittama hallinnollista seurantaa koskeva suunnitelma on
   direktiivissä 2003/96/EY ja valmisteveron alaisia tuotteita koskevasta yleisestä järjestelmästä
   sekä näiden tuotteiden hallussapidosta, liikkumisesta ja valvonnasta 25 päivänä helmikuuta
   1992 annetussa direktiivissä 92/12/ETY2 säädettyjen valvontaa ja liikkumista koskevien
   sääntöjen mukainen. Suunnitellut valvontatoimet ovat oikeasuhteiset.
   PÄÄTÖS
   Komissio esittää, että neuvosto päättäisi neuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan
   mukaisesti, että Ranskalle annetaan lupa soveltaa lyijyttömään bensiiniin ja moottori-
   polttoaineena käytettävään dieselpolttoöljyyn alennettuja verokantoja 1. tammikuuta 2006 ja
   31. joulukuuta 2011 välisenä aikana. Alennukset voivat olla erisuuruisia eri hallinnollisilla
   alueilla, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
             –     alennukset ovat enintään 35,4 euroa 1 000 litralta lyijytöntä bensiiniä ja 23,0
                   euroa 1 000 litralta dieselpolttoöljyä,
             –     alennukset ovat enintään dieselpolttoöljyn ja ammattitarkoitukseen käytettävän
                   dieselpolttoöljyn verokantojen erotuksen suuruisia,
             –     alennuksia määritettäessä otetaan huomioon alueilla vallitsevat objektiiviset
                   sosioekonomiset olosuhteet.
   Alennettujen verokantojen on oltava direktiivissä 2003/96/EY säädettyjen edellytysten ja
   erityisesti sen 7 artiklassa vahvistettujen vähimmäisverokantojen mukaisia.
   Alennusta ei voida soveltaa direktiivin 2003/96/EY 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun
   ammattitarkoitukseen käytettävään dieselpolttoöljyyn.
   2
           EYVL L 76, 23.3.1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
           2000/47/EY (EYVL L 193, 29.7.2000, s. 73).
FI                                                    6                                                   FI
 ---pagebreak---                                                   Ehdotus:
                                        NEUVOSTON PÄÄTÖS
       luvan antamisesta Ranskalle soveltaa moottoripolttoaineisiin eriytettyä verokantaa
                            direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen
   uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY3 ja
   erityisesti sen 19 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Ranska on pyytänyt 16 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä lupaa soveltaa
           eriytettyä verokantaa dieselpolttoöljyyn ja lyijyttömään bensiiniin valtionhallinnon
           uudistusten ja erityisesti tiettyjen tällä hetkellä keskushallinnon toimivaltaan kuuluvien
           toimivaltuuksien hajauttamisen yhteydessä.
   (2)     Ranskan suunnittelema hallinnon hajauttaminen on osa suuntausta, jonka tavoitteena
           on tehostaa hallintoa parantamalla julkista palvelua ja alentamalla sen kustannuksia.
           Se on toissijaisuusperiaatetta korostavaa politiikkaa, jonka mukaisesti monien alojen
           päätöksenteko voidaan tehdä tarkoituksenmukaisimmalla hallinnon tasolla.
           Alueellisen eriyttämisen mahdollisuudella kannustetaan osaltaan alueita kehittämään
           hallintonsa laatua avoimesti. Kyseisissä alennuksissa olisi otettava huomioon alueilla
           vallitsevat sosioekonomiset olosuhteet.
   (3)     Ajallisesti rajoittamattomia poikkeuslupia ei ole mahdollista sallia. Direktiivin
           2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdan säännösten mukaan energiatuotteiden ja sähkön
           verotukseen sovellettavia muita alennuksia koskevat luvat myönnetään enintään
           kuuden vuoden määräajaksi, joka voidaan uusia.
   (4)     Alueellisesti eriytettyjen valmisteverokantojen erojen pienuus ja jakeluverkkojen
           väliset hinnanerot merkitsevät sitä, että veronkiertämistarkoituksessa tehtyjen
           kuljetusten (ja siitä aiheutuvan ympäristölle haitallisten päästöjen lisääntymisen) riski
           on hyvin pieni. Tämä on myös energiapolitiikan vaatimusten mukaista.
   (5)     Dieselpolttoöljyn ja lyijyttömän bensiinin liikkuminen kaupallisessa tarkoituksessa
           yhteisön sisällä tapahtuu lähes kokonaan suspensiomenettelyssä. Ranskan
           suunnittelema valmisteverojen alueellinen eriyttäminen ei vaikuta tähän yhteisön
   3
           EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.
FI                                                     7                                              FI
 ---pagebreak---            sisäiseen liikkumiseen. Niissä erittäin harvoissa tapauksissa, joissa polttoaineen
           kaupallinen liikkuminen tapahtuu järjestelmässä, jossa vero on maksettu, suunnitellut
           valvontamenettelyt ovat luonteeltaan syrjimättömiä, ja niillä ei pitäisi olla vaikutuksia
           tuotteiden liikkumiseen yhteisön sisällä tällaisessa järjestelmässä edellyttäen, että
           niiden käytännön soveltamista tarkastellaan säännöllisesti. Näissä olosuhteissa
           valmisteverojen alueellisen eriyttämisen ei odoteta vaikuttavan sisämarkkinoiden
           toimivuuteen.
   (6)     Valmisteverokantojen alueellinen eriyttäminen on tiukasti rajoitettua, ja sen
           vaikutuksia tasaavat myös jakeluverkkojen väliset suuret hinnanerot, minkä ansiosta
           alueellisen eriyttämisen ei pitäisi aiheuttaa öljytuotemarkkinoiden kilpailun
           vääristymiä. Koska suunniteltua toimenpidettä ei sovelleta ammattitarkoitukseen
           käytettävään dieselpolttoöljyyn, ei myöskään ole odotettavissa henkilö- ja tavara-
           liikennemarkkinoiden kilpailun vääristymiä.
   (7)     Komissio tarkastelee määräajoin alennuksia ja vapautuksia tarkistaakseen,
           vääristävätkö ne kilpailua, haittaavatko ne sisämarkkinoiden toimintaa ja ovatko ne
           edelleen yhteisön ympäristönsuojelu-, energia- ja liikennepolitiikkojen mukaisia,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                1 artikla
   1.        Ranskalle annetaan lupa soveltaa alennettuja verokantoja moottoripolttoaineena
             käytettävään lyijyttömään bensiiniin ja dieselpolttoöljyyn. Alennusta ei voida
             soveltaa direktiivin 2003/96/EY 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun ammatti-
             tarkoitukseen käytettävään dieselpolttoöljyyn.
   2.        Alennukset voivat olla erisuuruisia eri hallinnollisilla alueilla, jos kaikki seuraavat
             edellytykset täyttyvät:
             –     alennukset ovat enintään 35,4 euroa 1 000 litralta lyijytöntä bensiiniä ja 23,0
                   euroa 1 000 litralta dieselpolttoöljyä,
             –     alennukset ovat enintään dieselpolttoöljyn ja ammattitarkoitukseen käytettävän
                   dieselpolttoöljyn verokantojen erotuksen suuruisia,
             –     alennuksia määritettäessä otetaan huomioon alueilla vallitsevat objektiiviset
                   sosioekonomiset olosuhteet.
   3.        Alennettujen verokantojen on oltava direktiivissä 2003/96/EY säädettyjen
             edellytysten ja erityisesti sen 7 artiklassa vahvistettujen vähimmäisverokantojen
             mukaisia.
                                                2 artikla
   Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.
FI                                                  8                                                FI
 ---pagebreak---                                             3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
   Tehty Brysselissä
                                              Neuvoston puolesta
                                              Puheenjohtaja
FI                                               9               FI


Avis juridique important

|

51999PC0497

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Tanskan kuningaskunnalle ja Ruotsin kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä  /* KOM/99/0497 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Tanskan kuningaskunnalle ja Ruotsin kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä(komission esittämä) PERUSTELUT1. Tanskan ja Ruotsin viranomaiset ovat pyytäneet jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin [1] 27 artiklan nojalla lupaa soveltaa kyseisen direktiivin 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä.[1]   EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 99/59/EY (EYVL L 162, 26.6.1999, s. 63).2. Kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio antoi 3. syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille tiedoksi Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan esittämät pyynnöt.3. Pyynnöt koskevat arvonlisäveroa koskevia säännöksiä, joita sovelletaan vuoden 2000 heinäkuussa avattavan Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan välisen kiinteän väylän (Juutinrauman väylän) käytössä. 4. Kiinteän väylän käyttöä varten on perustettu konsortio, joka muodostuu kahdesta yrityksestä, joista toinen on Tanskan ja toinen Ruotsin valtion omistuksessa. Tämä konsortio perii käyttäjiltä maksun väylän käytöstä. Maksupaikkoja tulee vain yksi, ja se sijaitsee Ruotsin puolella.5. Kuudennen direktiivin 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla käyttömaksua verotetaan siinä jäsenvaltiossa, jossa kiinteä väylä sijaitsee, eli osittain Tanskan ja osittain Ruotsin alueella.6. Kyseisen direktiivin 17 artiklan mukaisesti käyttömaksun arvonlisäveron vähennykset on käsiteltävä siinä jäsenvaltiossa, jossa vero on maksettu. On huomattava, että Juutinrauman väylän käyttömaksun arvonlisäveroa koskee vähennysoikeus asianomaisten jäsenvaltioiden tavanomaisten sääntöjen mukaisesti.7. Niinpä tämän seurauksena Tanskan kuningaskuntaan tai Ruotsin kuningaskuntaan sijoittautuneen verovelvollisen olisi periaatteessa vähennettävä käyttömaksun arvonlisävero yhtäältä veroilmoituksessa, jonka hän tekee siihen jäsenvaltioon, johon on sijoittautunut, ja toisaalta noudattamalla kahdeksannen arvonlisäverodirektiivin mukaista takaisinmaksumenettelyä. Tämän lisäksi verovelvollisen, joka ei ole sijoittautunut edellä mainittujen jäsenvaltioiden alueelle, olisi esitettävä kaksi palautushakemusta tapauksesta riippuen joko kahdeksannen tai kolmannentoista arvonlisäverodirektiivin mukaisesti.8. Ruotsin ja Tanskan viranomaiset katsovat, että arvonlisäveroa koskevien tavanomaisten sääntöjen soveltaminen muodostaisi tässä tapauksessa suhteettoman hallinnollisen rasitteen sekä verovelvollisille että veroviranomaisille.9. Tämän välttämiseksi Tanskan ja Ruotsin viranomaiset haluavat ottaa käyttöön yksinkertaistetut säännöt, joiden mukaan arvonlisäveron vähennys ja palautus käsiteltäisiin yhdessä maassa. Säännöt olisivat seuraavat:_ Verovelvollinen, joka on sijoittautunut joko Tanskan kuningaskuntaan tai Ruotsin kuningaskuntaan, voi vähentää veroilmoituksessaan käyttömaksun arvonlisäveron kokonaisuudessaan, mukaan luettuna arvonlisäveron, joka koskee sen jäsenvaltion alueella, johon verovelvollinen ei ole sijoittautunut, sijaitsevan väylän käyttöä._ Verovelvollisen, joka ei ole sijoittautunut kumpaankaan edellä mainittuun jäsenvaltioon, on otettava yhteyttä ainoastaan Ruotsin viranomaisiin arvonlisäveronpalautusta varten kahdeksannen tai kolmannentoista arvonlisäverodirektiivin mukaista menettelyä noudattaen.10. Komission mukaan suunniteltu menettely, jossa otetaan käyttöön poikkeus kuudennen direktiivin 17 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna kyseisen direktiivin 28 f artiklalla, 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista säännöistä, muodostaa kyseisen direktiivin 27 artiklan mukaisen yksinkertaistamistoimenpiteen.11. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, että jos arvonlisäveron vähennysoikeutta koskeva direktiiviehdotus, jonka komissio esitti neuvostolle 17. kesäkuuta 1998 [2], hyväksytään, suunnitellut erityistoimenpiteet menettävät merkityksensä kaikkien yhteisön alueelle sijoittautuneiden verovelvollisten osalta.[2]   EYVL C 219, 15.7.1998, s. 16.12. Niinpä on syytä asettaa luvan voimassaololle määräaika kyseisen direktiivin voimaantulopäivään ja viimeistään 31. joulukuuta 2001 saakka, jotta poikkeavan toimenpiteen hyväksyttävyyttä voidaan tuolloin arvioida direktiiviehdotuksesta neuvostossa käytyjen keskustelujen perusteella, ellei direktiivi vielä silloin ole tullut voimaan. Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Tanskan kuningaskunnalle ja Ruotsin kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta [3] - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) ja erityisesti sen 27 artiklan,[3]   EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 99/59/EY (EYVL L 162, 26.6.1999, s. 63).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä tai pidentää niiden määräaikaa veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi.(2) Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan hallitukset ovat pyytäneet lupaa soveltaa kuudennen direktiivin 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä.(3) Muille jäsenvaltioille on annettu 3 päivänä syyskuuta 1999 tiedoksi Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan esittämät pyynnöt.(4) Pyynnöt koskevat arvonlisäverojärjestelmää, jota sovelletaan kiinteän väylän (Juutinrauman väylän) käytössä Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan välillä, ja erityisesti väylän käyttömaksujen arvonlisäveron palautusta. Alueellista soveltamisalaa koskevien sääntöjen nojalla käyttömaksusta peritään arvonlisävero osittain Tanskan kuningaskunnassa ja osittain Ruotsin kuningaskunnassa.(5) Poiketen 17 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna 28 f artiklalla, mukaisista periaatteista, joiden mukaan verovelvollinen käyttää vähennys- tai palautusoikeuttaan siinä jäsenvaltiossa, jossa arvonlisävero on maksettu, Ruotsin ja Tanskan viranomaiset aikovat ottaa käyttöön erityistoimenpiteen, jonka mukaan verovelvollisen olisi otettava yhteyttä ainoastaan yhden maan hallintoon kyseistä veronpalautusta varten.(6) Koska suunnitellun toimenpiteen vaikutus on rajallinen, ja sen tavoitteena on menettelyn yksinkertaistaminen, toimenpide on kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan edellytysten mukainen.(7) Komissio esitti 17 päivänä kesäkuuta 1998 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi [4] arvonlisäveron vähennysoikeutta koskevan kuudennen direktiivin muuttamisesta, jonka hyväksymisen myötä suunnitellut erityistoimenpiteet menettäisivät merkityksensä useimmissa tarkoitetuissa tapauksissa eli kaikkien yhteisön alueelle sijoittautuneiden verovelvollisten osalta.[4]   EYVL C 219, 15.7.1998, s. 16.(8) Niinpä lupa on syytä antaa edellä mainitun direktiivin voimaantulopäivään saakka; luvan voimassaolo kuitenkin päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2001 siinä tapauksessa, että direktiivi ei vielä tuolloin ole tullut voimaan. Siten poikkeavan toimenpiteen hyväksyttävyyttä voidaan tuolloin arvioida kyseisestä direktiiviehdotuksesta neuvostossa käytyjen keskustelujen perusteella.(9) Poikkeava toimenpide ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPoiketen siitä, mitä 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna kyseisen direktiivin 28 f artiklalla, 2, 3 ja 4 kohdassa säädetään, Ruotsin kuningaskunnalle ja Tanskan kuningaskunnalle annetaan lupa soveltaa seuraavaa järjestelmää maiden välisen kiinteän väylän (Juutinrauman väylän) käyttöoikeudesta perittävien maksujen arvonlisäveronpalautuksissa:_ Tanskan kuningaskuntaan sijoittautunut verovelvollinen voi vähentää Ruotsin puolella sijaitsevan väylän käyttömaksun arvonlisäveron Tanskan kuningaskuntaan tekemässään veroilmoituksessa._ Ruotsin kuningaskuntaan sijoittautunut verovelvollinen voi vähentää Tanskan puolella sijaitsevan väylän käyttömaksun arvonlisäveron Ruotsin kuningaskuntaan tekemässään veroilmoituksessa._ Verovelvollisen, joka ei ole sijoittautunut kumpaankaan edellä mainittuun jäsenvaltioon, on otettava yhteyttä Ruotsin viranomaisiin saadakseen direktiivissä 79/1072/ETY tai direktiivissä 86/560/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti käyttömaksujen arvonlisäveronpalautuksen, mukaan luettuna Tanskan puolella sijaitsevan väylän käytöstä perittävän arvonlisäveron palautuksen. 2 artiklaTämä lupa on voimassa siihen saakka, kunnes kuudennen direktiivin 17 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut yhteisön säännöt, joissa määritetään ne kustannukset, jotka eivät oikeuta arvonlisäveron vähentämiseen, tulevat voimaan, ja kuitenkin enintään 31 päivään joulukuuta 2001.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle ja Tanskan kuningaskunnalleTehty Brysselissä  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0575

Ehdotus neuvoston päätös Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2006 kolmas erä)  /* KOM/2006/0575 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 5.10.2006KOM(2006) 575 lopullinenEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2006 kolmas erä)(komission esittämä)PERUSTELUTYhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen voimaantulosta asti neuvosto on päättänyt komission ehdotuksesta kustakin kolmesta rahoituserästä, jotka jäsenvaltiot suorittavat EKR:n rahoittamiseksi. Jäsenvaltiot suorittavat suoraan Euroopan investointipankille (EIP) rahoitusosuudet, jotka koskevat EIP:n hallinnoimia yhdeksännen EKR:n välineitä. Muita välineitä koskevat rahoitusosuudet suoritetaan komissiolle.Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 121 artiklan mukaisesti EIP on toimittanut komissiolle ajantasaistetun ennakkoarvion hallinnoimiansa välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.Tämä ehdotus koskee varainhoitovuoden 2006 kolmatta rahoituserää. Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän erän aikataulu on seuraava: 1) komissio esittää ehdotuksen 10. lokakuuta 2006 mennessä; 2) neuvosto tekee päätöksen tästä erästä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua komission ehdotuksen esittämisestä; 3) jäsenvaltiot suorittavat erän rahoitusosuudet viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä päivästä, jolloin ne ovat saaneet tiedon neuvoston päätöksestä.Lopuksi muistutetaan, että yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 40 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos maksettavia rahoitusosuuksia ei ole maksettu annetuissa määräajoissa, kyseiseltä jäsenvaltiolta peritään maksamattomalta määrältä korko samassa artiklassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2006 kolmas erä)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000[1] allekirjoitetun ja Luxemburgissa, Luxemburgin suurherttuakunnassa 25 päivänä kesäkuuta 2005 tarkistetun kumppanuussopimuksen[2],ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen, joka allekirjoitettiin Cotonoussa, Beninissä, 23 päivänä kesäkuuta 2000, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta[3] ja erityisesti sen 10 artiklan,ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY[4],ottaa huomioon 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen, jota sovelletaan yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon[5], jäljempänä ’yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 38 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[6],sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio ilmoitti neuvostolle 21 päivänä lokakuuta 2005 varainhoitovuonna 2006 suoritettaviksi ennakoimansa maksut sekä suorittamispyyntöjen aikataulun. Neuvosto teki 21 päivänä joulukuuta päätöksen jäsenvaltioiden EKR:ään maksettavien rahoitusosuuksien suorittamispyyntöjä koskevan aikataulun vahvistamisesta varainhoitovuodelle 2006.(2) Neuvosto teki 21 päivänä joulukuuta 2005 päätöksen vuoden 2006 ensimmäisen erän rahoitusosuuksista, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille. Neuvosto teki 26 heinäkuu päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen vuoden 2006 toisen erän rahoitusosuuksista, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille.(3) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan komissio tekee ehdotuksen kuluvan varainhoitovuoden kolmanneksi rahoituseräksi 10 päivään lokakuuta mennessä.(4) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan neuvosto tekee päätöksen tästä erästä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua komission ehdotuksen esittämisestä ja jäsenvaltiot suorittavat tähän erään kuuluvat rahoitusosuudet viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä päivästä, jona niille on ilmoitettu neuvoston päätöksestä.(5) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 121 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti Euroopan investointipankki on toimittanut komissiolle ajantasaistetun ennakkoarvion maksusitoumuksista ja maksuista.(6) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 133 artiklan 2–4 kohdan mukaan yhdeksännen EKR:n mukaisten rahoitusosuuksien suorittamispyyntöjä koskevaa menettelyä noudatetaan myös aiempia kehitysrahastoja koskevien päätösten täytäntöönpanossa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaVuoden 2006 kolmannen erän rahoitusosuudet, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään liitteenä olevassa taulukossa.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan päivästä, jona se tehdään.3 artiklaTämä päätös on osoitettu yhdeksännen EKR:n rahoittamiseen osallistuville jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEVuoden 2006 kolmannen erän rahoitusosuudet (euroina)Jäsenvaltio | Euroopan investointipankille | Komissiolle |SAKSA | 4.672.000 | 46.720.000 |BELGIA | 784.000 | 7.840.000 |TANSKA | 428.000 | 4.280.000 |ESPANJA | 1.168.000 | 11.680.000 |RANSKA | 4.860.000 | 48.600.000 |KREIKKA | 250.000 | 2.500.000 |IRLANTI | 124.000 | 1.240.000 |ITALIA | 2.508.000 | 25.080.000 |LUXEMBURG | 58.000 | 580.000 |ALANKOMAAT | 1.044.000 | 10.440.000 |PORTUGALI | 194.000 | 1.940.000 |YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | 2.538.000 | 25.380.000 |ITÄVALTA | 530.000 | 5.300.000 |SUOMI | 296.000 | 2.960.000 |RUOTSI | 546.000 | 5.460.000 |YHTEENSÄ | 20.000.000 | 200.000.000 |RAHOITUSSELVITYS |PÄIVÄYS: 1.9.2006 |1. | BUDJETTIKOHTA: Ei sovelleta, koskee EKR:ää | MÄÄRÄRAHAT: Ei sovelleta |2. | TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston päätös jäsenvaltioiden Euroopan kehitysrahastoon suoritettavien rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2006 kolmas erä) |3. | OIKEUSPERUSTA: 27. maaliskuuta 2003 annettu varainhoitoasetus, jota sovelletaan yhdeksänteen EKR:ään |4. | TOIMENPITEEN TAVOITE: pyyntö jäsenvaltioille suorittaa vuoden 2006 kolmannen erän rahoitusosuudet |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAIN-HOITOVUOSI [n] (milj. euroa) | SEURAAVA VARAIN-HOITOVUOSI [n+1] (milj. euroa) |5.0 | MENOT - YHTEISÖJEN TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ | Ei sovelleta |5.1 | TULOT - YHTEISÖJEN OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLISELLA TASOLLA | Ei sovelleta |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | MENOARVIO |5.1.1 | TULOARVIO |5.2 | LASKUTAPA: |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ/EI |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ/EI |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ/EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ/EI |HUOMAUTUKSIA: |[1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.[2] EYVL L 287, 28.10.2005, s. 4.[3] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.[4] EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1.[5] EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.[6] EUVL C ...., s....


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.6.2017
            COM(2017) 332 final
            2017/0135(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa mainittavien myönnytysten muuttamisesta tämän maan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionin tulliliitto on laajentunut Kroatian tasavallan liityttyä unioniin. Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen (GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohta) mukaisesti Euroopan unioni on velvoitettu aloittamaan neuvottelut sellaisten WTO-jäsenten kanssa, joilla on Kroatian myönnytysluetteloihin liittyvät neuvotteluoikeudet, jotta voidaan sopia mahdollisesta korvaavasta mukautuksesta. Tällaisia mukautuksia tarvitaan, jos EU:n ulkoisten tullien kantaminen johtaa siihen, että tullit ylittävät tason, johon liittyvä maa on sitoutunut WTO:ssa.

               Neuvosto valtuutti 15. heinäkuuta 2013 komission aloittamaan GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut. Komissio on neuvotellut neuvotteluoikeuden omaavien WTO:n jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kumottavassa myönnytysluettelossa mainittavien erityismyönnytysten peruuttamisesta.

               Uuden-Seelannin kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimusluonnos, joka parafoitiin Genevessä 18. toukokuuta 2017, jäljempänä ’sopimus’. Euroopan komissio ehdottaa, että neuvosto antaa luvan mainitun sopimuksen allekirjoittamiseen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen aiemmissa EU:n laajentumisissa noudatettujen EU:n menettelyjen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotuksessa sovelletaan EU:n käytäntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia unionin ulkoisen toiminnan sekä teollisuus- ja maatalouspolitiikan käytäntöjen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista koskevan 218 artiklan 5 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

               •Suhteellisuusperiaate

               Kroatian myönnytysten peruuttamisella oli vaikutuksia Uuteen-Seelantiin. Korvaavat mukautukset eivät tältä osin ylitä Uuden-Seelannin oikeuksia. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

               •Toimintatavan valinta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että neuvosto tekee päätöksen, jolla annetaan lupa sopimuksen allekirjoittamiseen.

               3.SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Neuvostolle (kauppapoliittinen komitea) on ilmoitettu säännöllisesti neuvottelujen sisällöstä ja edistymisestä. Myös Euroopan parlamentille (kansainvälisen kaupan valiokunta) on tiedotettu asiasta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Katso rahoitusselvitys.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat

               Komissio ehdottaa neuvostolle, että Uuden-Seelannin kanssa kirjeenvaihtona tehtävä sopimus allekirjoitetaan unionin puolesta. Samalla neuvostolle toimitetaan erillinen ehdotus mainitun sopimuksen tekemisestä.

               Sopimuksen tuloksena

               Lisätään ”naudanlihaa, jäädytettyä – naudan muita syötäviä osia, jäädytettyjä” (tullinimikkeet 0202 ja 0206 29 91) koskevaan EU:n tariffikiintiöön 1 875 tonnia niin, että kiintiötulli on edelleen 20 prosenttia. Uusi tariffikiintiö on 54 875 tonnia.

               Lisätään ”lampaan- ja vuohenlihaa, tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä” (tullinimike 0204) koskevaan EU:n tariffikiintiöön Uudelle-Seelannille 135 tonnia (teuraspaino) niin, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia. Uudelle-Seelannille myönnetty uusi tariffikiintiö on 228 389 tonnia.

               Komissio antaa maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 187 artiklan a alakohdan nojalla täytäntöönpanoasetuksia, joilla laajennetaan ja hallinnoidaan asiaa koskevia kiintiöitä.

               Näitä täytäntöönpanotoimenpiteitä valmistellaan yhtäaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa.

               2017/0135 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa mainittavien myönnytysten muuttamisesta tämän maan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto valtuutti 15 päivänä heinäkuuta 2013 komission aloittamaan vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT-sopimus’, XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut tiettyjen muiden Maailman kauppajärjestön jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi.

               (2)Komissio on käynyt neuvotteluja neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               (3)Neuvottelut on saatettu päätökseen, ja GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä tehtävä sopimus parafoitiin 18 päivänä toukokuuta 2017.

               (4)Sopimus olisi allekirjoitettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan lupa allekirjoittaa GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä tehtävä sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen
                  1
               .

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        PÄIVÄMÄÄRÄ:

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        Luku 12 – Tullimaksut ja muut maksut

                        2.

                        TOIMENPITEEN NIMI:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa mainittavien myönnytysten muuttamisesta tämän maan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA:

                        Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 207 ja 218 artikla.

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Luvan antaminen Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamiseen.

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2017
                           (miljoonaa euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2018

                        (miljoonaa euroa)

                        VARAINHOITOVUOSI 2019

                        (miljoonaa euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (PALAUTUKSET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        -
                              MUUT

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        TULOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT
                           (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        -

                        -

                        -

                        5.2

                        LASKENTAMENETELMÄ: -

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        EI

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        EI

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        EI

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        EI

                        HUOMAUTUKSIA:

                     (1)
                  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.6.2017
            COM(2017) 332 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus: neuvoston päätös
            Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa mainittavien myönnytysten muuttamisesta tämän maan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               KIRJEENVAIHTONA TEHTÄVÄ SOPIMUS

               Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi

               A. Unionin kirje

               Arvoisa vastaanottaja

               Kroatian tasavallan myönnytysluettelon muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käytyjen vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen johdosta minulla on kunnia ehdottaa seuraavaa:

               Euroopan unioni sisällyttää EU:n 28 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan myönnytysluetteloonsa myönnytykset, jotka sisältyvät EU:n 27 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan luetteloon, seuraavin muutoksin:

               Lisätään ”naudanlihaa, jäädytettyä – naudan muita syötäviä osia, jäädytettyjä” (tullinimikkeet 0202 ja 0206 29 91) koskevaan EU:n tariffikiintiöön 1 875 tonnia niin, että kiintiötulli on edelleen 20 prosenttia. Uusi tariffikiintiö on 54 875 tonnia.

               Lisätään ”lampaan- ja vuohenlihaa, tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä” (tullinimike 0204) koskevaan EU:n tariffikiintiöön Uudelle-Seelannille 135 tonnia (teuraspaino) niin, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia. Uudelle-Seelannille myönnetty uusi tariffikiintiö on 228 389 tonnia.

               Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti ilmoittavat toisilleen, kun niiden sisäiset menettelyt sopimuksen voimaan saattamiseksi on saatu päätökseen. Sopimus tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä päivästä, kun viimeinen ilmoitus on vastaanotettu.

               Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa minulle, onko hallituksenne yhtä mieltä edellä esitetystä. Minulla on kunnia ehdottaa, jos hallituksenne hyväksyy edellä esitetyn, että tämä kirje ja Teidän vahvistuksenne muodostavat yhdessä Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen.

               Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

               Euroopan unionin puolesta

               B. Uuden-Seelannin kirje

               Arvoisa vastaanottaja

               Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan tänään ... päivätyn kirjeenne:

               ”Kroatian tasavallan myönnytysluettelon muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käytyjen vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen johdosta minulla on kunnia ehdottaa seuraavaa:

               Euroopan unioni sisällyttää EU:n 28 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan myönnytysluetteloonsa myönnytykset, jotka sisältyvät EU:n 27 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan luetteloon, seuraavin muutoksin:

               Lisätään ”naudanlihaa, jäädytettyä – naudan muita syötäviä osia, jäädytettyjä” (tullinimikkeet 0202 ja 0206 29 91) koskevaan EU:n tariffikiintiöön 1 875 tonnia niin, että kiintiötulli on edelleen 20 prosenttia. Uusi tariffikiintiö on 54 875 tonnia.

               Lisätään ”lampaan- ja vuohenlihaa, tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä” (tullinimike 0204) koskevaan EU:n tariffikiintiöön Uudelle-Seelannille 135 tonnia (teuraspaino) niin, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia. Uudelle-Seelannille myönnetty uusi tariffikiintiö on 228 389 tonnia.

               Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti ilmoittavat toisilleen, kun niiden sisäiset menettelyt sopimuksen voimaan saattamiseksi on saatu päätökseen. Sopimus tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä päivästä, kun viimeinen ilmoitus on vastaanotettu.

               Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa minulle, onko hallituksenne yhtä mieltä edellä esitetystä. Minulla on kunnia ehdottaa, jos hallituksenne hyväksyy edellä esitetyn, että tämä kirje ja Teidän vahvistuksenne muodostavat yhdessä Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen.”

               Voin täten ilmoittaa, että hallitukseni on yhtä mieltä kirjeenne sisällöstä.

               Uuden-Seelannin puolesta


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.9.2017
            COM(2017) 496 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaItalian hakemuksen johdosta – EGF/2017/004 IT/Almaviva

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Italia toimitti 9. toukokuuta 2017 hakemuksen EGF/2017/004 IT/Almaviva EGR:n rahoitustuen saamiseksi työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka Almaviva Contact SpA oli toteuttanut Italiassa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2017/004 IT/Almaviva

                        Jäsenvaltio

                        Italia

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Lazio (ITI4)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        9. toukokuuta 2017

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        9. toukokuuta 2017

                        Lisätietopyyntö

                        23. toukokuuta 2017

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        4. heinäkuuta 2017

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        26. syyskuuta 2017

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Almaviva Contact Spa

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        1

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 82 (Hallinto- ja tukipalvelut liike-elämälle)

                        Viiteajanjakso (neljä kuukautta):

                        30. joulukuuta 2016 – 30. huhtikuuta 2017

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        1 610

                        Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        36

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        1 646

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 646

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        1 610

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        5 355 950

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                        223 000

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        5 578 950

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        3 347 370

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Italia toimitti hakemuksen EGF/2017/004 IT/Almaviva 9. toukokuuta 2017 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Italialta lisätietoja 23. toukokuuta 2017. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 26. syyskuuta 2017.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 646:ta Almaviva Contact Spa:n vähentämää työntekijää. Yritys toimii alalla, joka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 82 (Hallinto- ja tukipalvelut liike-elämälle). Työntekijävähennykset sijoittuvat NUTS 2 -tason alueelle Lazio (ITI4).

               Toimintakriteerit

               6.Italia jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.

               7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 30. joulukuuta 2016 ja päättyi 30. huhtikuuta 2017.

               8.Almaviva vähensi viiteajanjaksolla 1 610 työntekijää
                  6
               .

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               9.Kaikki 1 610 viiteajanjakson työntekijävähennystä on laskettu päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               10.Edellä jo tarkoitettujen työntekijöiden lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne 36 työntekijää, jotka vähennettiin neljän kuukauden viiteajanjakson jälkeen. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana
                  7
               .

               11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 1 646.

               Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välinen yhteys (asetus (EY) N:o 546/2009)

               12.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Italia siteeraa Italian parlamentin tutkimusta työsuhteista Italian puhelinpalvelukeskuksissa
                  8
                ja väittää, että rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset eivät näytä vähentäneen markkinointipalvelujen ja tavaroiden ja palvelujen ostajille annettavan tuen kysyntää, mutta kriisi on vaikuttanut merkittävästi tällaisista palveluista tarjottavaan korvaukseen (hintapaine), millä on ilmeisiä negatiivisia vaikutuksia palveluntarjoajien kannattavuusmarginaaleihin. Kriisistä aiheutuvat rajoitukset ja tarve rationalisoida tavaroiden ja palvelujen hankintaan liittyviä menoja ovat usein johtaneet siihen, että hankinnat tehdään mahdollisimman suurten hinnanalennusten pohjalta. Tämä on vaikuttanut suoraan palveluntarjoajien liikevaihtoon, joka on vähentynyt ajanjaksolla 2011–2016. Puhelinpalvelukeskussektori vahvisti maineensa heikon kannattavuuden alana, jonka käyttökate on supistunut (5,7 prosentista vuonna 2013 3,8 prosenttiin vuonna 2014)
                  9
               . Samalla ajanjaksolla myös sen oman pääoman tuotto heikkeni 9,4 prosentista –6,3 prosenttiin
                  10
               .

               13.Useimmat työpaikat puhelinpalvelukeskussektorilla ovat yrityksissä, jotka toimivat kolmansien osapuolten (yritysten tai julkishallinnon) puolesta. Tämän vuoksi nämä työpaikat ovat erittäin alttiita puhelinpalvelukeskusten palvelujen kysynnän vaihtelulle ja palveluntarjoajien väliselle kilpailulle. Lisäksi yksi puhelinpalvelukeskussektorin erityispiirteistä on se, että ylivoimaisesti suurimman osan tuotantokustannuksista (70–80 prosenttia kokonaiskustannuksista
                  11
               ) muodostavat palvelun tarjoavasta työvoimasta aiheutuvat kustannukset.

               14.Vaikeissa olosuhteissa (tarjouksen jättäminen alas painetuin hinnoin, vähenevä myynti ja kannattavuus, palvelujen hintojen romahdus ja tarve vähentää henkilöstökustannusten osuutta kokonaistuotantokustannuksista) puhelinpalvelukeskussektorilla toimivat yritykset ovat usein joko muuttaneet huokeampien työvoimakustannusten maihin, leikanneet työvoimakustannuksia tai lopettaneet toimintansa. Vuodesta 2009 vuoden 2014 ensimmäiselle neljännekselle kolmasosa tämän alan yrityksistä lopetti toimintansa. Niistä suuri osa maksukyvyttömyysmenettelyn seurauksena
                  12
               .

               15.Hallinto- ja tukipalvelut liike-elämälle -toimialalla – johon puhelinpalvelukeskustoiminta kuuluu – on tähän mennessä tehty kaksi EGR-hakemusta, yksi kauppaan liittyvän globalisaation
                  13
                perusteella ja tämä hakemus maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin perusteella.

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               16.Työntekijävähennysten taustalla on tulojen vähentyminen. Ne tippuivat yli 45 prosenttia Almavivan Rooman toimipisteessä vuonna 2015 vuoteen 2011 verrattuna. Lisäksi neuvottelut RSU:n
                  14
                kanssa kariutuivat vuonna 2016, ja se hylkäsi suunnitelman saattaa Almavivan Rooman yksikön työvoimakustannukset muiden Almavivan Italiassa sijaitsevien toimipisteiden kustannusten tasalle – tähän olisi liittynyt myös työvoimakustannusten tilapäistä alentumista ja tehokkuuden ja tuottavuuden nousua. Seurauksena oli Rooman toimipisteen sulkeminen ja 1 646 työntekijävähennystä.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               17.Almavivan työntekijävähennykset toteutettiin alue- ja paikallistasolla (Laziossa ja Roomassa), jossa mittavat irtisanomiset – tässä tapauksessa yli 1 600 työntekijää ja enimmäkseen naisia – köyhdyttävät alue- ja paikallistaloutta. Lisäksi nämä irtisanomiset toteutettiin taloudellisessa toimintaympäristössä, joka on hitaasti elpymässä, erityisesti kahtena viime vuonna (2014–2016), talous- ja rahoituskriisistä aiheutuneiden suurien vaikeuksien jälkeen. Tämä elpyminen uhkaa pysähtyä tai keskeytyä joukkovähentämisten vuoksi, jotka ovat seurausta joko työpaikkojen siirtämisestä EU:n ulkopuolisiin maihin tai muista tekijöistä, kuten tässä tapauksessa tarjouskilpailuhintojen alenemisesta, palvelujen hintoihin kohdistuvasta paineesta jne. Näin ollen aktiivisten (mm. EGR:stä osarahoitettujen) työvoimapoliittisten toimien ja palvelujen asettaminen saataville on erittäin tärkeää, jotta voidaan paremmin tukea työntekijöiden paluuta työelämään.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               18.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 1 610 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        334

                        (20,7 %)

                        Naisia:

                        1 276

                        (79,3 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        1 568

                        (97,4 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        42

                        (2,6 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        4

                        (0,2 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        1 371

                        (85,2 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        223

                        (13,9 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        12

                        (0,7 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               19.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               Toimet, joihin haetaan EGR:n osarahoitusta:

               –Yksilöllinen ohjaus. Tähän kuuluu taitojen arviointi, osallistuvien työntekijöiden profilointi ja työmarkkinoille uudelleen integroitumiseen tähtäävän räätälöidyn ohjelman suunnittelu sekä ilmoittautumismenettely.

               –Työnhaku. Tähän kuuluu intensiivinen työpaikkojen haku, jossa kartoitetaan paikalliset ja alueelliset työllistymismahdollisuudet ja sovitetaan yhteen työnhakijoita ja työpaikkoja.

               –Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus. Osallistujille tarjotaan ammatillista koulutusta, jonka tavoitteena on työntekijöiden uudelleenkoulutus tai ammattitaidon parantaminen sellaisia työmahdollisuuksia silmällä pitäen, jotka on löydetty intensiivisen työpaikkojen haun aikana.

               –Uudelleentyöllistymisseteli. Työntekijöille annetaan rahamäärä käytettäväksi intensiiviseen työnhakuun akkreditoiduilta (julkisilta tai yksityisiltä) palveluntarjoajilta. Työntekijän työllistettävyyden mukaan seteli voi olla arvoltaan 500–5 000 euroa. Palveluntarjoajille maksetaan korvaus työntekijän työllistettävyyden ja tehdyn sopimuksen tyypin mukaan 500–2 500 euroa vähintään kuuden kuukauden määräaikaisesta sopimuksesta ja 1 000–5 000 euroa vakinaisesta sopimuksesta. Jos vähennetylle työntekijälle ei ole onnistuttu löytämään ratkaisua, palveluntarjoaja saa kiinteän määrän (maksu palveluista) osallistujaa kohden. Palveluista maksettava maksu voi olla enintään 106,50 euroa.

               –Yrittäjyyden tukeminen. Niille vähennetyille työntekijöille, jotka harkitsevat oman yrityksen perustamista, tullaan tarjoamaan laaja-alaista tukea.

               –Tuki yrityksen perustamiseen. Työntekijät, jotka perustavat oman yrityksen, saavat enintään 15 000 euron avustuksen perustamiskustannusten kattamiseen, omaisuuseräsijoituksiin ja juokseviin menoihin.

               –Niiden henkilöiden menojen korvaaminen, joilla on huollettavia. Tähän tarkoitukseen on varattu enintään 1 700 euroa. Tarkoituksena on kattaa lisäkustannukset, joita aiheutuu niille osallistujille, joilla on huollettavia (lapsia, vanhuksia, vammaisia jne.), jotta he voivat käyttää koulutusta tai muita toimenpiteitä hyväkseen.

               –Liikkumisesta aiheutuvien kustannusten korvaaminen. Työntekijöiden maantieteellisen liikkuvuuden tukemiseen on varattu enintään 5 000 euroa alkuvaiheeseen liittyvien majoitus- ja matkakustannusten korvaamiseen tapauksissa, joissa henkilö työllistyy uudelleen yritykseen, joka sijaitsee vähintään 80 kilometrin päässä työntekijän asuinpaikasta.

               Toimet, joita rahoittaa joko ESR tai jotka rahoitetaan pelkästään kansallisin varoin, jotka täydentävät EGR:n osarahoittamia palveluja.

               –Osallistujien sisäänotto. Tiedotustilaisuudet tarjolla olevista palveluista, uudelleentyöllistymisessä ohjaaminen sekä tiettyjen aktiivisten hakuvälineiden asettaminen saataville. Tämä on ensimmäinen toimenpide, jota tarjotaan kaikille osallistujille.

               –Erityisohjaus yli 60-vuotiaille työntekijöille. Yhteiskunnallisesti hyödyllisten palvelujen edistäminen ja eläkkeelle siirtymisessä avustaminen mukaan luettuina.

               –Työhönottoetuus
                  15
               . Entisiä Almavivan työntekijöitä palkkaavat yritykset saavat enintään 8 000 euroa kokopäiväisestä vakinaisesta sopimuksesta. Etu myönnetään suhteessa, kun on kyse osa-aikaisista vakinaisista sopimuksista.

               20.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               21.Italia on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               22.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 5 578 950 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 5 355 950 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 223 000 euroa.

               23.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 3 347 370 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)
                           16

                        Arvioidut kokonaiskustannukset
                        (euroa)
                           17

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Yksilöllinen ohjaus
                           (Servizio di orientamento individuale)

                        1 610

                        70

                        112 700

                        Työnhaku
                           (Scouting de la domanda)

                        650

                        105

                        68 250

                        Koulutus, uudelleenkoulutus ja ammatillinen koulutus
                           (Formazione e riqualificazione professionale)

                        750

                        533

                        400 000

                        Uudelleentyöllistymisseteli
                           (Assegno di ricollocazione)

                        1 360

                        1 379

                        1 875 000

                        Yrittäjyyden tukeminen
                           (Servizio di supporto all'auto-impiego)

                        110

                        2 909

                        320 000

                        Tuki yrityksen perustamiseen
                           (Incentivo per l'avvio di nuove imprese)

                        110

                        15 000

                        1 650 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        4 425 950

                        (82,6 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Niiden henkilöiden menojen korvaaminen, joilla on huollettavia (Misure di conciliazione)

                        400

                        1 700

                        680 000

                        Liikkumisesta aiheutuvien kustannusten korvaaminen
                           (Indemnità per la mobilità territoriale)

                        50

                        5 000

                        250 000

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        930 000

                        (17,4 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        15 000

                        2. Hallinnointi

                        –

                        115 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        40 500

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        52 500

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        223 000

                        (4,0 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        5 578 950

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        3 347 370

               24.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Italia on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               25.Italia on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               26.Italia aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 6. huhtikuuta 2017
                  18
               . Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 6. huhtikuuta 2017 ja 9. toukokuuta 2019 väliseltä ajalta.

               27.Italialle on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 1. maaliskuuta 2017 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. maaliskuuta 2017 ja 9. marraskuuta 2019 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               28.Kansallisen ennakko- tai osarahoituksen lähteet ovat alueellisia varoja, joista säädetään asetuksessa (Decreto Legislativo) nro 2017/185 (24.9.2016) ja joita saadaan ANPAL:n
                  19
                hallinnoimasta ammatillisen koulutuksen rahastosta.

               29.Italia on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä. Työhönottoetuus, joka on alueelliseen toimenpideohjelmaan Lazio FSE 2014–2020 kuuluva toimi, täydentää EGR:n toimenpidepakettia mutta ei ole osa sitä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               30.Italia on ilmoittanut, että on perustettu komitea (jossa ovat mukana taloudellisen kehityksen ministeriö (MiSE)
                  20
               , ANPAL, Regione Lazio ja ammattiliittoja) määrittelemään entisiä Almavivan työntekijöitä tukevat strategia ja toimet. Ensimmäiset neuvottelut käytiin 16. tammikuuta 2017 (Regione Lazion viranomaiset ja ammattiliitot). Myöhemmissä kokouksissa ja erityisesti 7. helmikuuta 2017 pidetyssä kokouksessa laadittiin yksilöllisten palvelujen koordinoitu paketti.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               31.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Italia on ilmoittanut komissiolle, että EGR:n rahoitustukea hallinnoi ANPAL seuraavasti: ANPAL — Divisione IV toimii hallintoviranomaisena ja ANPAL — Divisione VI varmennusviranomaisena. Ministero del lavoro e delle politiche sociali-MLPS — Secretariato Generale — Divisione II toimii tarkastusviranomaisena. Hallintoviranomaisen välittävänä elimenä toimii Regione Lazio.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               32.Italia on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Almaviva Contact Spa, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               33.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  21
                12 artiklassa säädetään.

               34.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 3 347 370 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               35.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  22
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               36.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 3 347 370 euroa.

               37.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Italian hakemuksen johdosta – EGF/2017/004 IT/Almaviva

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  23
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  24
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  25
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Italia toimitti 9 päivänä toukokuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön Almaviva Contact SpA:n Italiassa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 3 347 370 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Italian hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 3 347 370 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2017 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...] [sen hyväksymispäivästä]*.

                  26Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8. marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Viiteajanjakson aikana vähennettiin 1 627 Almaviva SpA:n työntekijää. Myöhemmin näistä työntekijöistä 17:lle kuitenkin tarjottiin paikkaa toisesta saman yrityksen toimipisteestä. Kyseisiä 17:ää työntekijää ei pidetty vähennettyinä työntekijöinä tässä hakemuksessa.

                     (7)
                  Tällä tarkoitetaan irtisanomiskiellon piiriin kuuluvia työntekijöitä (Decreto Legislativo 151/2001, 54 artikla), jotka vähennetään suoja-ajan lopulla.
                  https://www.cliclavoro.gov.it/Normative/Decreto_Legislativo_26_marzo_2001_n.151.pdf

                     (8)
                  Työsuhteet Italian puhelinpalvelukeskuksissa.
                   (http://www.camera.it/leg17/824?tipo=C&anno=2014&mese=12&giorno=11&view=&commissione=11&pagina=#)

                     (9)
                  Asso contact – Assoziazione nazionale dei contact center in outsourcing. Vuotuinen kokous 2016
                     http://www.assocontact.it/Documenti/VERBALI_ASSEMBLEE/02-Presentazione-Urbano-Granata_DATABANK-CERVED.pdf

                     (10)
                  Sama.

                     (11)
                  Työsuhteet Italian puhelinpalvelukeskuksissa. Mainittu edellä.

                     (12)
                  Työsuhteet Italian puhelinpalvelukeskuksissa. Mainittu edellä.

                     (13)
                  EGF/2012/001 IE Talk Talk Broadband Services Ltd. COM(2012) 423.

                     (14)
                  Yhtenäinen ammattiliittoedustus Italiassa (lyhenne RSU) on kaikkia saman julkisen tai yksityisen elimen palveluksessa olevia työntekijöitä edustava kollektiivinen elin riippumatta siitä, minkä liiton jäseniä nämä ovat.

                     (15)
                  Alueelliseen toimenpideohjelmaan Lazio FSE 2014–2020 kuuluva toimi.

                     (16)
                  Desimaalien välttämiseksi työntekijää kohden arvioidut kustannukset on pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin, jotka ovat edelleen samat kuin Italian esittämässä hakemuksessa.

                     (17)
                  Kokonaiskustannukset eivät täsmää pyöristämisen vuoksi.

                     (18)
                  Osallistujien sisäänotto, johon ei ole pyydetty EGR:n osarahoitusta, käynnistyi 9. maaliskuuta 2017. Sen sijaan yksilöllinen ohjaus (EGR:stä rahoitusta saava toimi) käynnistyi 6. huhtikuuta 2017.

                     (19)
                  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL).

                     (20)
                  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE)

                     (21)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (22)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (23)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (24)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (25)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (26)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.