               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.6.2020
            COM(2020) 271 final
            2020/0130(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa yhteyssopimuksen liitteiden I ja II muuttamiseen sekä yhteyttä koskevien teknisten standardien hyväksymiseen Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä sekakomiteassa, joka perustettiin Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevalla sopimuksella, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun on määrä antaa päätös kyseisen sopimuksen liitteiden I ja II muuttamisesta sekä yhteyttä koskevien teknisten standardien hyväksymisestä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä

               Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on liittää EU:n päästökauppajärjestelmä ja Sveitsin päästökauppajärjestelmään siten, että yhdessä järjestelmässä myönnettyjä päästöoikeuksia voidaan kaupata ja käyttää vaatimusten noudattamiseen toisessa järjestelmässä. Näin voidaan lisätä mahdollisuuksia hillitä ilmastonmuutosta. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2020.

               2.2.Sekakomitea

               Sopimuksen 12 artiklalla perustettu sekakomitea vastaa sopimuksen hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta. Sekakomitea voi päättää uusien liitteiden hyväksymisestä sopimukseen tai sopimuksessa jo olevien liitteiden muuttamisesta. Se voi myös keskustella sopimuksen artikloihin tehtävistä muutoksista, helpottaa näkemysten vaihtoa osapuolten lainsäädännöstä ja tarkastella sopimusta uudelleen.

               Sekakomitea on kahdenvälinen elin, joka koostuu osapuolten (EU ja Sveitsi) edustajista. Molempien osapuolten on sovittava sekakomitean tekemistä päätöksistä.

               Sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaan Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan on laadittava yhteyttä koskevat tekniset standardit (LTS) sopimuksen liitteessä II vahvistettujen periaatteiden pohjalta. LTS-standardeissa on kuvattava yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle Sveitsin täydentävän tapahtumalokin (SSTL) ja Euroopan unionin tapahtumalokin (EUTL) välille. LTS-standardit tulevat voimaan sekakomitean hyväksymällä päätöksellä.

               2.3.Suunniteltu sekakomitean säädös

               Sekakomitean on määrä hyväksyä vuonna 2020 pidettävässä kolmannessa kokouksessaan sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan nojalla päätös, joka koskee LTS-standardien hyväksymistä ja sopimuksen liitteiden I ja II muuttamista sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on kuvata sopimuksen liitteessä II vahvistettuihin periaatteisiin perustuvat yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle SSTL:n ja EUTL:n välillä. Tätä varten siinä esitetään perustason tekniset eritelmät arkkitehtuuri-, palvelu- ja suojausvaatimuksia varten. Jotta voidaan minimoida rekistereihin liittyvä petosten, väärinkäytön ja rikollisen toiminnan riski ja suojella yhteyden eheyttä, tarvittavien menettelyjen yksityiskohtia sekä niiden taustalla olevia oletuksia ja sopimuksia olisi käsiteltävä luottamuksellisesti. Siksi suunnitellussa säädöksessä käsitellään tarvittavia osatekijöitä suhteellisen korkealla tasolla paljastamatta kuitenkaan yhteyden tietoturvaan ja suojaukseen liittyviä standardeja. Kyseiset standardit olisi vahvistettava sopimuksen 12 artiklan 5 kohdan mukaisesti perustetun työryhmän laatimissa teknisissä lisäohjeissa. Työryhmään olisi kuuluttava ainakin Sveitsin rekisterinvalvoja ja unionin keskusvalvoja, joista molempien olisi varmistettava yhteyden keskeytymätön, tarkoituksenmukainen ja tehokas toiminta sekä sen mukauttaminen tekniikan kehitykseen ja yhteyden turvallisuutta ja suojausta koskeviin uusiin vaatimuksiin. Koska tällaiset ohjeet ovat luonteeltaan sekä teknisiä että arkaluonteisia ja koska niitä on tarpeen mukauttaa yhteyden asianmukaisen turvallisuus- ja suojaustason ylläpitämiseksi, unionin edustajat sekakomiteassa olisi pidettävä ajan tasalla ja heidän olisi tarvittaessa voitava sopia tällaisista ohjeista ilman uutta neuvoston päätöstä.

               Muuttamalla liitettä I voidaan ottaa huomioon edistyminen rekisteriyhteyden luomisessa, kun on kyse ilma-alusten käyttäjien tilien siirtämisestä unionin rekisteristä Sveitsin rekisteriin sopimuksen liitteessä I olevan B osan 17 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin voidaan varmistaa kyseisten tilien sujuva siirto unionin rekisteristä Sveitsin rekisteriin.

               Myös sopimuksen liitettä II on tarpeen muuttaa viimeaikaisen kehityksen vuoksi sen varmistamiseksi, että yhteydestä tulee toimintakykyinen asianmukaisessa aikataulussa. Tätä varten muutoksilla lisätään joustavuutta, jonka myötä laajempi valikoima vastaavia teknologioita on yhteensopiva liitteen II vaatimusten kanssa.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti; mainitussa artiklassa määrätään, että LTS-standardit ja liitteiden I ja II muutokset tulevat voimaan, kun sekakomitea on tehnyt päätöksen. Sopimuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti sekakomitean sopimuksessa määrätyissä tapauksissa tekemät päätökset ovat voimaan tultuaan osapuolia sitovia.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Neuvoston päätöksellä, joka perustuu tähän komission ehdotukseen, määritetään Euroopan unionin kanta sekakomitean päätökseen, joka on määrä tehdä yhteyttä koskevien teknisten standardien (LTS) hyväksymisestä sekä liitteiden I ja II muuttamisesta unionin päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän välisen yhteyden toimintaa varten.

               Yhteyssopimuksen 3 artiklan 7 kohdassa edellytetään, että laaditaan yhteyttä koskevat tekniset standardit, jotka tulevat voimaan sen jälkeen, kun sekakomitea on ne hyväksynyt. LTS-standardit perustuvat sopimuksen liitteessä II vahvistettuihin periaatteisiin. Niissä kuvataan yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle EU:n päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän tapahtumalokien välillä. Molempien puolten on noudatettava näitä vaatimuksia, jotta EU:n päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän välisestä yhteydestä tulee toimintakykyinen. Tästä syystä ne ovat välttämättömiä yhteyden toiminnan kannalta.

               Sekakomitean
                  1
                5. joulukuuta 2019 tekemän päätöksen N:o 2/2019
                  2
                mukaisesti LTS-standardit liittyvät väliaikaiseen ratkaisuun EU:n päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän väliseksi yhteydeksi. Väliaikaisen ratkaisun pitäisi olla käytettävissä toukokuussa 2020 tai mahdollisimman pian sen jälkeen.

               Viimeaikaisen kehityksen valossa väliaikaisen ratkaisun asettaminen saataville toukokuussa 2020 tai mahdollisimman pian sen jälkeen edellyttää lisäjoustavuutta, jotta yhteyden toteuttaminen ei riippuisi jonkin tietyn teknologian käyttöönotosta, sikäli kun käytettävissä on käyttökelpoisia vaihtoehtoisia ratkaisuja.

               Tätä taustaa vasten ja jotta voidaan varmistaa tiettyjen ilma-alusten käyttäjien käytännössä keskeytymätön pääsy markkinoille, niiden tilien siirtämisessä unionin rekisteristä Sveitsin rekisteriin olisi otettava kaikilta osin huomioon se, mistä ajankohdasta alkaen päästöoikeuksia on mahdollista siirtää järjestelmästä toiseen.

               Hyvin toimivien kansainvälisten hiilimarkkinoiden kehittäminen siten, että yhdistetään päästökauppajärjestelmät alhaalta ylöspäin, on EU:n ja kansainvälisen yhteisön pitkäaikainen poliittinen tavoite ja erityisesti keino saavuttaa Pariisin sopimuksen ilmastotavoitteet. EU:n päästökauppajärjestelmän toteuttamisesta annetun direktiivin 25 artiklassa mahdollistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän yhdistäminen muihin päästökauppajärjestelmiin edellyttäen, että nämä ovat pakollisia, niissä asetetaan päästöille absoluuttinen enimmäismäärä ja ne ovat yhteensopivia. Sveitsin järjestelmä täyttää nämä vaatimukset. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2020, ja LTS-standardien voimaantulo on tärkeä vaihe sopimuksen täytäntöönpanossa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Sekakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen 12 artiklalla.

               Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0130 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa yhteyssopimuksen liitteiden I ja II muuttamiseen sekä yhteyttä koskevien teknisten standardien hyväksymiseen Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä
                  4
               , jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä (EU) 2018/219
                  5
               , ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.

               (2)Sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan nojalla sekakomitea voi hyväksyä päätöksen Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan laatimista yhteyttä koskevista teknisistä standardeista (LTS), jotka perustuvat sopimuksen liitteessä II esitettyihin periaatteisiin ja joissa kuvataan yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle Sveitsin täydentävän tapahtumalokin (SSTL) ja Euroopan unionin tapahtumalokin (EUTL) välillä. LTS-standardien on määrä tulla voimaan, kun ne on hyväksytty sekakomitean päätöksellä.

               (3)Sopimuksen liitettä I olisi muutettava sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa sujuva siirtymä Sveitsille ensimmäisen kerran tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen osoitetussa ilma-alusten käyttäjien hallinnoinnissa sopimuksen liitteessä I olevan B osan 17 kohdan
                  6
                mukaisesti, ottamalla huomioon rekisteriyhteyden luomisessa saavutettu edistys.

               (4)Liitettä II olisi muutettava siten, että siinä säädetään laajemmasta mutta vastaavasta valikoimasta teknologioita sopimuksen edellyttämän rekisteriyhteyden luomiseksi.

               (5)Sekakomitean on määrä hyväksyä laaditut yhteyttä koskevat tekniset standardit vuonna 2020 pidettävässä kolmannessa kokouksessaan.

               (6)On aiheellista vahvistaa sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska LTS-standardeista tulee unionia sitovia.

               (7)LTS-standardien hyväksyminen on tärkeä osa sopimuksen täytäntöönpanoa, koska sen myötä voidaan luoda yhteyden tekninen perusta ja hahmotella perustason tekniset eritelmät arkkitehtuuri-, palvelu- ja suojausvaatimuksia varten.

               (8)Sopimuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekakomitea voi sopia teknisistä ohjeista sopimuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi, mukaan lukien vakaan ja turvallisen yhteyden luominen SSTL:n ja EUTL:n välille. Tekniset ohjeet olisi laadittava sopimuksen 12 artiklan 5 kohdalla perustetussa työryhmässä. Työryhmään olisi kuuluttava ainakin Sveitsin rekisterinvalvoja ja unionin rekisterin keskusvalvoja, ja sen olisi avustettava sekakomiteaa tehtävissä, joita tällä on sopimuksen 13 artiklan nojalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä sopimuksella niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä perustetun sekakomitean kolmannessa kokouksessa unionin puolesta otettava kanta yhteyttä koskevien teknisten standardien hyväksymiseen sekä sopimuksen liitteiden I ja II muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

               Unionin edustajat sekakomiteassa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Unionin edustajat voivat sekakomiteassa sopia teknisistä ohjeista sopimuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi, mukaan lukien vakaan ja turvallisen yhteyden luominen SSTL:n ja EUTL:n välille. Tätä varten perustetaan sopimuksen 12 artiklan 5 kohdan nojalla työryhmä, joka avustaa sekakomiteaa tehtävissä, joita tällä on sopimuksen 13 artiklan ja erityisesti 13 artiklan 1 kohdan nojalla.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EU:n puolesta otettava kanta on määritetty 21 päivänä marraskuuta 2019 annetussa neuvoston päätöksessä (EU) 2019/2106 Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sopimuksen liitteiden I ja II muuttamiseen (EUVL L 318, 10.12.2019, s. 96).

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        EUVL L 322, 7.12.2017, s. 3.

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/219, annettu 23 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä tehdyn sopimuksen tekemisestä (EUVL L 43, 16.2.2018, s. 1).

                     (6)

                        Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevalla sopimuksella perustetun sekakomitean päätös N:o 2/2019, tehty 5 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen liitteiden I ja II muuttamisesta,
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.6.2020
            COM(2020) 271 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisellä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevalla sopimuksella perustetussa sekakomiteassa yhteyssopimuksen liitteiden I ja II muuttamiseen sekä yhteyttä koskevien teknisten standardien hyväksymiseen Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN VALALIITON VÄLISELLÄ NIIDEN KASVIHUONEKAASUJEN PÄÄSTÖKAUPPAJÄRJESTELMIEN VÄLISTÄ YHTEYTTÄ KOSKEVALLA SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/2020,
                  annettu ...,
                  sopimuksen liitteiden I ja II muuttamisesta sekä yhteyttä koskevista teknisistä standardeista (LTS)

               SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan ja 13 artiklan 2 kohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sekakomitean 5 päivänä joulukuuta 2019 tekemällä päätöksellä N:o 2/2019
                  2
                muutettiin sopimuksen liitteitä I ja II ja täytettiin siten sopimuksessa vahvistetut yhteyden muodostamista koskevat edellytykset.

               (2)Sekakomitean päätöksen N:o 2/2019 hyväksymisen jälkeen ja sopimuksen 21 artiklan 3 kohdan nojalla osapuolet vaihtoivat ratifioimiskirjansa, koska ne katsovat kaikkien sopimuksessa vahvistettujen yhteyden muodostamista koskevien edellytysten täyttyvän.

               (3)Sopimuksen 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020.

               (4)Sopimuksen liitettä I olisi muutettava sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jotta voidaan ottaa huomioon edistyminen rekisteriyhteyden luomisessa ja varmistaa sujuva siirtymä Sveitsille ensimmäistä kertaa osoitettujen ilma-alusten käyttäjien hallinnoinnissa.

               (5)Jotta voidaan ottaa huomioon viimeaikainen kehitys ja varmistaa suurempi joustavuus sopimuksen edellyttämän rekisteriyhteyden luomisessa, sopimuksen liitettä II olisi muutettava sopimuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti siten, että siinä säädetään laajemmasta mutta vastaavasta valikoimasta teknologioita rekisteriyhteyden luomiseksi.

               (6)Sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaan Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan olisi laadittava yhteyttä koskevat tekniset standardit, jäljempänä ’LTS-standardit’, sopimuksen liitteessä II vahvistettujen periaatteiden perusteella. LTS-standardeissa olisi kuvattava yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle Sveitsin täydentävän tapahtumalokin (SSTL) ja Euroopan unionin tapahtumalokin (EUTL) välille. LTS-standardien olisi tultava voimaan, kun ne hyväksytään sekakomitean päätöksellä.

               (7)Sopimuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekakomitea varmistaa sopimuksen moitteettoman täytäntöönpanon, ja sekakomitean olisi tässä tarkoituksessa annettava tekniset ohjeet, myös SSTL:n ja EUTL:n välisen vakaan ja turvallisen yhteyden luomisen osalta.  Tekniset ohjeet voidaan laatia sopimuksen 12 artiklan 5 kohdan mukaisesti perustetussa työryhmässä. Työryhmään olisi kuuluttava ainakin Sveitsin rekisterinvalvoja ja unionin rekisterin keskusvalvoja, ja sen olisi avustettava sekakomiteaa tehtävissä, joita tällä on sopimuksen 13 artiklan mukaisesti.

               (8)Koska ohjeet ovat luonteeltaan teknisiä ja koska niitä on tarpeen mukauttaa meneillään olevaan kehitykseen, Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan laatimat tekniset ohjeet olisi toimitettava sekakomitealle tiedoksi tai tarvittaessa hyväksyttäviksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan sopimuksen liitteessä I olevan B osan 17 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

               ”Ilma-alusten käyttäjiä, joiden hallinnointi on osoitettu Sveitsille ensimmäisen kerran tämän sopimuksen tultua voimaan, hallinnoi Sveitsi osoittamisvuoden 30 päivän huhtikuuta jälkeen ja heti, kun väliaikainen rekisteriyhteys on toiminnassa.”

               2 artikla

               Korvataan sopimuksen liitteessä II oleva neljäs alakohta seuraavasti:

               ”LTS-standardeissa on määritettävä, että tiedonsiirto SSTL:n ja EUTL:n välillä tapahtuu verkkopalveluviestien suojatun vaihdon muodossa seuraavien tai vastaavien teknologioiden
                  3
                pohjalta:

               ·SOAP-protokollaa (Simple Object Access Protocol) käyttävät verkkopalvelut;

               ·laitteistoon perustuva virtuaalinen yksityisverkko (VPN);

               ·XML-merkintäkieli (Extensible Markup Language);

               ·digitaalinen allekirjoitus; sekä

               ·NTP-aikaprotokollat (Network Time Protocol).”

               3 artikla

               Hyväksytään tämän päätöksen liitteenä olevat yhteyttä koskevat tekniset standardit (LTS).

               4 artikla

               Perustetaan työryhmä sopimuksen 12 artiklan 5 kohdan nojalla. Työryhmä avustaa sekakomiteaa sopimuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamisessa, mukaan lukien teknisten ohjeiden laatiminen LTS-standardien täytäntöönpanoa varten.

               Työryhmään kuuluvat ainakin Sveitsin rekisterinvalvoja ja unionin rekisterin keskusvalvoja.

               5 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty englannin kielellä Brysselissä XX 2020.

               Sekakomitean puolesta

                        Sihteeri Euroopan unionin puolesta

                        Puheenjohtaja

                        Sihteeri Sveitsin puolesta

               LIITE

               YHTEYTTÄ KOSKEVAT TEKNISET STANDARDIT (LTS)

               Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välisestä yhteydestä tehdyn sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan nojalla

               Väliaikaista ratkaisua koskeva standardi

               1.Sanasto

               Taulukko 1-1 Toiminnalliset lyhenteet ja määritelmät

                        Lyhenne/termi

                        Määritelmä

                        Päästöoikeus

                        Oikeus päästää yksi tonni hiilidioksidiekvivalenttia tietyssä ajanjaksossa. Tämä oikeus on voimassa ainoastaan unionin päästökauppajärjestelmän (unionin ETS) tai Sveitsin päästökauppajärjestelmän (Sveitsin ETS) vaatimusten täyttämiseksi.

                        CH

                        Sveitsin valaliitto

                        CHU

                        Sveitsin yleiset päästöoikeudet (CHU2 = toisen velvoitekauden CHU-päästöoikeudet)

                        CHUA

                        Sveitsin ilmailun päästöoikeus

                        COP

                        Yhteiset toiminnalliset menettelyt, jotka sopimuksen osapuolet ovat laatineet yhdessä EU:n päästökauppajärjestelmän ja Sveitsin päästökauppajärjestelmän välisen yhteyden toteuttamiseksi.

                        ETR

                        Päästökaupparekisteri

                        ETS

                        Päästökauppajärjestelmä

                        EU

                        Euroopan unioni

                        EUA

                        EU:n yleinen päästöoikeus

                        EUAA

                        EU:n ilmailun päästöoikeus

                        EUCR

                        Euroopan unionin konsolidoitu rekisteri

                        EUTL

                        Euroopan unionin tapahtumaloki

                        Rekisteri

                        Päästökauppajärjestelmässä myönnettyjen päästöoikeuksien tilinpitojärjestelmä, jonka avulla seurataan sähköisillä tileillä pidettävien päästöoikeuksien omistusta.

                        SSTL

                        Sveitsin täydentävä tapahtumaloki

                        Tapahtuma

                        Rekisterissä tapahtuva prosessi, joka sisältää päästöoikeuden siirron tililtä toiselle.

                        Tapahtumalokijärjestelmä

                        Tapahtumaloki sisältää kirjauksen kustakin ehdotetusta tapahtumasta, joka on lähetetty rekisteristä toiseen.

               Taulukko 1-2 Tekniset lyhenteet ja määritelmät

                        Lyhenne

                        Määritelmä

                        Epäsymmetrinen salaus

                        Käyttää julkisia ja yksityisiä avaimia tietojen salaamiseen ja salauksen purkamiseen.

                        Varmenneviranomainen (CA)

                        Taho, joka myöntää digitaalisia varmenteita.

                        Salausavain

                        Informaatio, joka määrittää salausalgoritmin funktionaalisen tuotoksen.

                        Salauksen purku

                        Käänteinen salausprosessi.

                        Digitaalinen allekirjoitus

                        Matemaattinen menetelmä, jolla validoidaan viestin, ohjelmiston tai digitaalisen asiakirjan aitous ja eheys.

                        Salaus

                        Prosessi, jossa informaatiota tai dataa muunnetaan koodiksi, erityisesti luvattoman käytön estämiseksi.

                        Tiedoston tulkinta

                        Tiedoston lukeminen.

                        Palomuuri

                        Verkkoturvalaite tai -ohjelmisto, joka seuraa ja valvoo saapuvaa ja lähtevää verkkoliikennettä ennalta määriteltyjen sääntöjen mukaisesti.

                        Heartbeat-viesti

                        Laitteen tai ohjelmiston luoma ja seuraama jaksoittainen signaali, joka testaa normaalia toimintaa tai mahdollistaa synkronoinnin tietokonejärjestelmän muiden osien kanssa.

                        IPSec

                        IP SECurity. Verkkoprotokollaperhe, joka varmentaa ja salaa datapaketit suojatun salatun tiedonsiirron mahdollistamiseksi kahden tietokoneen välillä internetprotokollaverkon kautta.

                        Penetraatiotestaus

                        Menetelmä, jolla testataan tietokonejärjestelmä, verkko tai verkkosovellus sellaisten turvallisuuspuutteiden varalta, joita hyökkääjä voisi hyödyntää.

                        Täsmäytysprosessi

                        Prosessi, jolla varmistetaan kahden kirjauksen yhteensopivuus.

                        VPN

                        Virtuaalinen yksityisverkko (Virtual Private Network)

                        XML-kieli

                        (Extensible Mark-up Language). XML-kielen avulla kehittäjät voivat luoda omia räätälöityjä tunnisteita ja mahdollistaa datan määrittelyn, siirron, validoinnin ja tulkinnan sovellusten ja organisaatioiden välillä.

               2.Johdanto

               Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisessä niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevassa sopimuksessa, joka on tehty 23 päivänä marraskuuta 2017, jäljempänä ’sopimus’, määrätään sellaisten päästöoikeuksien keskinäisestä tunnustamisesta, joita voidaan käyttää vaatimusten noudattamiseen EU:n päästökauppajärjestelmässä, jäljempänä ’unionin ETS’, tai Sveitsin päästökauppajärjestelmässä, jäljempänä ’Sveitsin ETS’. Jotta unionin ETS:n ja Sveitsin ETS:n välinen yhteys saadaan toimintakykyiseksi, Euroopan unionin tapahtumalokin (EUTL) ja Sveitsin täydentävän tapahtumalokin (SSTL) välille luodaan suora yhteys, joka mahdollistaa kyseisissä päästökauppajärjestelmissä myönnettyjen päästöoikeuksien siirron rekisteristä toiseen (sopimuksen 3 artiklan 2 kohta). Jotta unionin ETS:n ja Sveitsin ETS:n välinen yhteys saadaan toimintakykyiseksi, on otettava käyttöön väliaikainen ratkaisu toukokuuhun 2020 mennessä tai mahdollisimman pian sen jälkeen. Osapuolten on tehtävä yhteistyötä, jotta väliaikainen ratkaisu voidaan korvata pysyvällä rekisteriyhteydellä mahdollisimman pian (sopimuksen liite II).

               Sopimuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaan Sveitsin rekisterinvalvojan ja unionin keskusvalvojan on laadittava yhteyttä koskevat tekniset standardit (LTS-standardit), jotka perustuvat sopimuksen liitteessä II määrättyihin periaatteisiin ja joissa kuvataan yksityiskohtaiset vaatimukset vakaan ja turvallisen yhteyden luomiselle SSTL:n ja EUTL:n välille.  Valvojien laatimat LTS-standardit tulevat voimaan, kun ne on hyväksytty sekakomitean päätöksellä.

               Tässä asiakirjassa dokumentoidut LTS-standardit on määrä hyväksyä sekakomitean päätöksellä N:o 2/2020. Tämän päätöksen mukaisesti sekakomitea pyytää Sveitsin rekisterinvalvojaa ja unionin keskusvalvojaa laatimaan tarkemmat tekniset ohjeet, joilla yhteydestä tehdään toimintakykyinen ja varmistetaan, että näitä ohjeita mukautetaan jatkuvasti tekniseen kehitykseen ja uusiin vaatimuksiin yhteyden tietoturvan ja suojauksen alalla sekä tehokkaan ja tarkoituksenmukaisen toiminnan ylläpitämiseksi.

               2.1.Soveltamisala

               Tässä asiakirjassa esitetään sopimuksen osapuolten välinen yhteisymmärrys teknisen perustan luomisesta unionin ETS:n ja Sveitsin ETS:n rekistereiden väliselle yhteydelle. Siinä esitetään teknisten eritelmien perustaso arkkitehtuuri-, palvelu- ja suojausvaatimusten osalta, mutta tarvitaan tarkempia lisäohjeita, jotta yhteydestä tulee toimintakykyinen.

               Tässä tarkoituksessa ja yhteyden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on hyväksyttävä yksityiskohtaisempia prosesseja ja menettelytapoja. Sopimuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaan nämä seikat täsmennetään yhteisiä toiminnallisia menettelyitä (COP) koskevassa asiakirjassa, joka hyväksytään erikseen sekakomitean päätöksellä.

               2.2.Osoitus

               Tämä asiakirja on osoitettu Sveitsin rekisterinvalvojalle ja unionin rekisterin keskusvalvojalle.

               3.Yleiset määräykset

               3.1.Tiedonsiirtoyhteyden arkkitehtuuri

               Tässä jaksossa on tarkoitus kuvata unionin ETS:n ja Sveitsin ETS:n välisen yhteyden ja sen eri osatekijöiden yleisarkkitehtuuri.

               Koska tietoturva on keskeinen osa arkkitehtuurivaatimuksia, arkkitehtuurista on pyritty tekemään kaikin mahdollisin tavoin vakaa ja suojattu. Tuleva pysyvä rekisteriyhteys perustuu verkkopalveluihin, mutta väliaikaisessa ratkaisussa käytetään tiedostojenvaihtomekanismia.

               Teknisessä ratkaisussa käytetään seuraavia:

               ·Suojatun viestinvälityksen siirtoprotokolla;

               ·XML-viestit;

               ·XML-pohjainen digitaalinen allekirjoitus ja salaus;

               ·VPN-laite tai vastaava suojattu tiedonsiirtoverkko.

               3.1.1.Viestinvaihto

               Unionin rekisterin ja Sveitsin rekisterin välinen tiedonsiirto perustuu suojattujen kanavien kautta tapahtuvaan viestienvaihtomekanismiin. Molemmilla päillä on oma vastaanotettujen viestien tallennuspaikka.

               Molemmat osapuolet pitävät kirjaa vastaanotetuista viesteistä käsittelytietoineen.

               Virheistä ja odottamattomista poikkeamista ilmoitetaan varoituksilla, minkä jälkeen tukitiimit puuttuvan manuaalisesti toimintaan.

                  Virheet ja odottamattomat tapahtumat käsitellään noudattaen toiminnallisia menettelyjä, jotka on vahvistettu COP:n häiriönhallintaprosessissa.

               3.1.2.XML-viesti – Korkean tason kuvaus

               XML-viesti sisältää jonkin seuraavista:

               ·vähintään yksi tapahtumapyyntö ja/tai vähintään yksi tapahtumavastaus;

               ·yksitoimenpide/vastaus, joka liittyy täsmäytykseen;

               ·yksi testiviesti.

               Jokainen viesti sisältää otsikon, jossa mainitaan

               ·alkuperä-ETS;

               ·sarjanumero.

               3.1.3.Syöttöikkunat

               Väliaikainen ratkaisu perustuu ennalta määritettyihin syöttöikkunoihin, joita seuraa joukko nimettyjä tapahtumia. Yhteyden kautta vastaanotetut tapahtumapyynnöt tulkitaan ennalta määritetyin väliajoin, ja lähtevät ja saapuvat tapahtumat validoidaan teknisesti. Täsmäytyksiä voi olla päivittäin, ja ne voidaan käynnistää manuaalisesti.

                  Muutoksia näiden tapahtumien ajoituksessa ja/tai tiheydessä käsitellään noudattaen toiminnallisia menettelyjä, jotka on vahvistettu COP:n palvelupyyntöprosessissa.

               3.1.4.Tapahtumaviestivirrat

               Lähtevät tapahtumat

               Tässä vaiheet on kuvattu lähettävän ETS:n näkökulmasta. Edellä oleva kaavio kuvaa kaikki yksittäiset lähtevät tapahtumavirrat.

               Päävirta ”Normal Transaction” (vaiheineen, jotka esitetään edellä olevassa piirroksessa):

               a)Lähettävässä ETS:ssä tapahtumapyyntö lähetetään rekisteristä tapahtumalokiin heti, kun kaikki toiminnalliset viiveet ovat ohi (soveltuvin osin 24 tunnin viive).

               b)Tapahtumaloki validoi tapahtumapyynnön.

               c)Tapahtumapyyntö lähetetään kohde-ETS:ään.

               d)Hyväksymisvastaus lähetetään alkuperä-ETS:n rekisteriin.

               e)Kohde-ETS validoi tapahtumapyynnön.

               f)Kohde-ETS lähettää hyväksymisvastauksen takaisin alkuperä-ETS:n tapahtumalokiin.

               g)Tapahtumaloki lähettää hyväksymisvastauksen rekisteriin.

               Vaihtoehtoinen virta ”Transaction Log Rejection” (vaiheineen, jotka esitetään edellä olevassa piirroksessa alkaen kohdasta a):

               a)Alkuperäjärjestelmässä tapahtumapyyntö lähetetään rekisteristä tapahtumalokiin heti, kun kaikki toiminnalliset viiveet ovat ohi (soveltuvin osin 24 tunnin viive).

               Seuraava vaihe:

               a)Tapahtumaloki ei validoi pyyntöä

               b)Hylkäämisviesti lähetetään alkuperäiseen rekisteriin.

               Vaihtoehtoinen virta ”ETS Rejection” (vaiheineen, jotka esitetään edellä olevassa piirroksessa alkaen kohdasta a):

               a)Alkuperä-ETS:ssä tapahtumapyyntö lähetetään rekisteristä tapahtumalokiin heti, kun kaikki toiminnalliset viiveet ovat ohi (soveltuvin osin 24 tunnin viive).

               b)Tapahtumaloki validoi tapahtuman.

               )Tapahtumapyyntö lähetetään kohde-ETS:ään.

               (d)Hyväksymisviesti lähetetään alkuperä-ETS:n rekisteriin.

               Seuraava vaihe:

               a)Vastaanottavan ETS:n tapahtumaloki ei validoi tapahtumaa.

               b)Vastaanottava ETS lähettää hylkäämisvastauksen pyynnön lähettäneen ETS:n tapahtumalokiin.

               c)Tapahtumaloki lähettää hylkäämisen rekisteriin.

               Saapuvat tapahtumat

                  Tässä vaiheet on kuvattu vastaanottavan ETS:n näkökulmasta. Viestivirta kuvataan seuraavassa kaaviossa:

               Kaavio:

               1.Kun vastaanottavan ETS:n tapahtumaloki validoi pyynnön, se lähettää hyväksymisviestin pyynnön lähettäneelle ETS:lle ja viestin ”transaction completed” vastaanottavan ETS:n rekisteriin.

               2.Kun saapuva pyyntö hylätään vastaanottavassa tapahtumalokissa, tapahtumapyyntöä ei lähetetä vastaanottavan ETS:n rekisteriin.

               Protokolla

               Tapahtumaviestisyklissä on vain kaksi viestiä:

               ·Transferring ETS → Acquiring ETS Transaction Proposal.

               ·Acquiring ETS → Transferring ETS Transaction Response: Joko hyväksytty (”Accepted”) tai hylätty (”Rejected”) (mukaan lukien hylkäämisen syy).

               –”Accepted”: Tapahtuma on toteutettu onnistuneesti.

               –”Rejected”: Tapahtuma on keskeytetty.

               Tapahtumatila

               ·Lähettävässä ETS:ssä tapahtumatilaksi asetetaan ”proposed”, kun pyyntö lähetetään.

               ·Vastaanottavassa ETS:ssä tapahtumatilaksi asetetaan ”proposed”, kun pyyntö on vastaanotettu ja kun sitä käsitellään.

               ·Vastaanottavassa ETS:ssä tapahtumatilaksi asetetaan ”completed”/”terminated”, kun ehdotus on käsitelty.  Vastaanottava ETS lähettää tämän jälkeen vastaavan hyväksymis-/hylkäämisviestin.

               ·Pyynnön lähettäneessä ETS:ssä tapahtumatilaksi asetetaan ”completed”/”terminated”, kun hyväksymis-/hylkäämisviesti on vastaanotettu ja käsitelty.

               ·Pyynnön lähettäneessä ETS:ssä tapahtumatilana pysyy ”proposed” myös siinä tapauksessa, että vastausta ei saada.

               ·Vastaanottavassa ETS:ssä kaikki tapahtumat, jotka ovat olleet tilassa ”proposed” yli 30 minuuttia, siirtyvät tapahtumatilaan ”terminated”.

                        Tapahtumiin liittyvät poikkeamat käsitellään noudattaen toiminnallisia menettelyjä, jotka on vahvistettu COP:n häiriönhallintaprosessissa.

               3.2.Tiedonsiirron turvallisuus

               Siirrettäviin tietoihin sovelletaan neljää turvallisuustasoa:

               1)Verkkoon pääsyn valvonta: palomuuri ja verkkojen yhteenliityntäkerros.

               2)Liikennetason salaus: VPN tai vastaava suojattu tiedonsiirtoverkko.

               3)Istuntotason salaus: Suojatun viestinvälityksen siirtoprotokolla.

               4)Sovellustason salaus: XML-sisällön salaus ja allekirjoitus.

               3.2.1.Palomuuri ja verkkojen yhteenliitäntä

               Yhteys luodaan sellaisen verkon kautta, joka on suojattu laitteistopohjaisella palomuurilla. Palomuuri on konfiguroitava sellaisilla säännöillä, että ainoastaan ”rekisteröidyt” asiakkaat voivat luoda yhteyksiä VPN-palvelimeen.

               3.2.2.Virtuaalinen yksityisverkko (VPN)

               Kaikki osapuolten välinen viestintä on suojattava käyttäen suojattua tiedonsiirtoteknologiaa. VPN:n tapauksessa infrastruktuurin olisi perustuttava laitteistoihin tai virtuaalisiin laitteisiin. VPN-teknologiat tarjoavat mahdollisuuden ”tunneloida” liikenteen internetin kaltaisen verkon läpi yhdestä pisteestä toiseen suojaten samalla kaiken viestinnän. Ennen kuin VPN-tunneli luodaan, mahdolliselle asiakaspäätepisteelle annetaan digitaalinen varmenne, jonka avulla asiakas voi todistaa identiteettinsä yhteysneuvottelun aikana. Kumpikin osapuoli vastaa varmenteen asentamisesta VPN-päätepisteeseensä. Digitaalisten varmenteiden avulla kukin VPN-palvelin saa pääsyn keskusjärjestelmään, jossa selvitetään neuvottelemalla tunnistautumistiedot. Tunnelin luomisen aikana salaus neuvotellaan, millä varmistetaan se, että kaikki tunnelin kautta kulkeva tiedonsiirto on suojattu.

               Asiakkaiden VPN-päätepisteet on konfiguroitava siten, että VPN-tunnelia ylläpidetään pysyvästi, jotta luotettava, kahdensuuntainen ja reaaliaikainen tiedonsiirto on mahdollista osapuolten välillä kaikkina aikoina.

               Muiden vastaavien ratkaisujen on oltava edellä mainittujen periaatteiden mukaisia.

               3.2.3.IPSecin toteutus

               Jos valitaan VPN-ratkaisu, erilliset verkot yhdistävä VPN-infrastruktuuri muodostetaan IPSec-protokollalla, mikä mahdollistaa erillisten verkkojen välisen todentamisen, siirretyn datan eheyden ja tietojen salauksen.  IPSec-protokollan sisältävillä VPN-konfiguraatioilla varmistetaan asianmukainen todentaminen VPN-yhteyden kahden päätepisteen välillä.  Osapuolet tunnistavat ja todentavat etäasiakkaan IPSec-yhteyden kautta käyttäen toisen pään tunnustaman varmenneviranomaisen myöntämiä digitaalisia varmenteita.

               IPSec varmistaa myös tietojen eheyden kaikessa viestinnässä, joka kulkee VPN-tunnelin läpi. Datapaketit käsitellään hash-algoritmilla ja allekirjoitetaan käyttäen VPN:n luomia tunnistetietoja. Tietojen luottamuksellisuus varmistetaan vastaavasti mahdollistamalla IPSec-salaus.

               3.2.4.Suojatun viestinvälityksen siirtoprotokolla

               Väliaikainen ratkaisu perustuu useisiin salauskerroksiin, joiden avulla osapuolet voivat turvallisesti vaihtaa tietoja. Sekä järjestelmät ja niiden tekniset ympäristöt on yhteenliitetty verkkokerroksessa VPN-tunneleiden tai vastaavien suojattujen tiedonsiirtoverkkojen kautta. Sovelluskerroksessa tiedostot siirretään käyttäen suojattua viestiensiirtoprotokollaa istuntotasolla.

               3.2.5.XML-salaus ja -allekirjoitus

               XML-tiedostoissa allekirjoitus ja salaus tapahtuvat kahdella tasolla. Jokainen tapahtumapyyntö, tapahtumavastaus ja täsmäytysviesti allekirjoitetaan digitaalisesti erikseen.

               Toisessa vaiheessa ”viestin” jokainen osaelementti salataan erikseen.

               Lisäksi kolmannessa vaiheessa – ja koko viestin eheyden ja kiistämättömyyden varmistamiseksi – juurielementtiviesti allekirjoitetaan digitaalisesti. Tämän myötä XML-muotoiselle datalle saadaan aikaan korkeatasoinen suoja. Tekninen toteutus noudattaa World Wide Web -konsortion standardeja.

               Viestin salauksen purkamiseksi ja viestin todentamiseksi sama prosessi tehdään käänteisessä järjestyksessä.

               3.2.6.Salausavaimet

               Salauksessa ja allekirjoituksessa käytetään julkisilla salausavaimilla toimivaa salaustekniikkaa.

               IPSecin erityistapauksessa käytetään molempien osapuolten luottaman varmenneviranomaisen myöntämää digitaalista varmennetta. Tarkistettuaan identiteetin varmenneviranomainen myöntää varmenteita, joita käytetään organisaation viralliseen tunnistamiseen ja suojattujen tiedonsiirtokanavien luomiseen osapuolten välillä.

                        Salausavaimia käytetään viestintäkanavien ja datatiedostojen allekirjoittamiseen ja salaamiseen. Julkiset varmenteet vaihdetaan digitaalisessa muodossa osapuolten välillä suojattujen kanavien kautta, ja ne todennetaan myös toisen erillisen viestintäkanavan kautta. Tämä menettely on erottamaton osa COP:n tietoturvan hallintaprosessia.

               3.3.Yhteyteen liittyvien toimintojen luettelo

               Yhteydessä täsmennetään tiedonsiirtojärjestelmä joukolle toimintoja, joilla pannaan täytäntöön sopimuksesta johtuvat toiminnalliset prosessit. Yhteys sisältää myös eritelmän täsmäytysprosessille ja testiviesteille, joilla toteutetaan heartbeat-testaus.

               3.3.1.Käyttötapahtumat

               Käyttötarkoituksen näkökulmasta katsottuna yhteyteen liittyy neljä (4) erilaista tapahtumapyyntöä:

               ·Ulkoinen siirto:

               ·ETS-yhteyden oikeudellisen voimaantulon jälkeen EU:n ja Sveitsin päästöoikeudet ovat vaihdettavissa ja siten täysin siirrettävissä osapuolten välillä.

               ·Siirron tekeminen yhteyden kautta edellyttää, että yhdessä ETS:ssä on lähettävä tili ja toisessa ETS:ssä on vastaanottava tili.

               ·Siirto voi sisältää minkä tahansa määrän neljää (4) erilaista päästöoikeutta:

               ·Sveitsin yleiset päästöoikeudet (CHU);

               ·Sveitsin ilmailun päästöoikeudet (CHUA);

               ·EU:n yleiset päästöoikeudet (EUA);

               ·EU:n ilmailun päästöoikeudet (EUAA).

               ·Kansainvälinen jako:

               Yhdessä ETS:ssä hallinnoidut ilma-alusten käyttäjät, joilla on velvoitteita toisessa ETS:ssä ja oikeus saada maksutta päästöoikeuksia tästä toisesta ETS:stä, saavat maksutta ilmailun päästöoikeuksia toisesta ETS:stä kansainvälistä jakoa koskevan tapahtuman kautta.

               ·Kansainvälisen jaon peruuttaminen:

               Tämä tapahtuma toteutetaan silloin, kun päästöoikeudet, jotka toinen ETS on jakanut ilma-aluksen käyttäjän päästöoikeustilille maksutta, on peruutettava kokonaisuudessaan.

               ·Liiallisen jaon palauttaminen:

               Tämä tapahtuma on samankaltainen kuin peruuttaminen, mutta jaettuja päästöoikeuksia ei tarvitse peruuttaa kokonaisuudessaan, vaan ainoastaan liiallisesti jaetut päästöoikeudet palautetaan ne jakaneelle ETS:lle.

               3.3.2.Täsmäytysprotokolla

               Täsmäytykset tehdään vasta sen jälkeen, kun viestien tulkinnan, validoinnin ja käsittelyn aikaikkunat ovat sulkeutuneet.

               Täsmäytykset ovat erottamaton osa yhteyden turvallisuus- ja johdonmukaisuusvalvontaa. Molemmat osapuolet sopivat täsmäytyksen tarkasta ajoituksesta ennen aikataulutuksen luomista. Päivittäinen ajastettu täsmäytys on mahdollinen, jos osapuolet ovat sopineet siitä. Ajastettu täsmäytys on kuitenkin toteutettava vähintään kunkin tulkinnan jälkeen.

               Kumpi tahansa osapuoli voi kuitenkin milloin tahansa aloittaa manuaalisen täsmäytyksen.

                        Muutokset ajastetun täsmäytyksen ajoitukseen ja tiheyteen on tehtävä noudattaen toiminnallisia menettelyjä, jotka vahvistetaan COP:n palvelupyyntöprosessissa.

               3.3.3.Testiviesti

               Testiviestillä testataan päästä päähän -viestintää. Viesti sisältää dataa, joka osoittaa viestin testiksi, ja viestiin vastataan, kun se on vastaanotettu toisessa päässä.

               3.4.Verkkopalveluja koskevat standardit

               Väliaikaisessa ratkaisussa ei käytetä verkkopalveluja. On kuitenkin huomattava, että XML-viestien muoto ja formaatti tulee pysymään suurelta osin muuttumattomina. Kun tulevaisuudessa otetaan käyttöön pysyvä rekisteriyhteys, verkkopalvelujen pitäisi mahdollistaa XML-viestien reaaliaikainen vaihto.

               3.5.Verkkopalvelukohtaiset määrittelyt

               Tätä kohtaa ei sovelleta väliaikaiseen ratkaisuun. Kuten edellisessä jaksossa mainitaan, verkkopalveluja käytetään vain tulevassa pysyvässä rekisteriyhteydessä.

               3.6.Tietojen kirjaamista koskevat vaatimukset

               Jotta voidaan tukea molempien osapuolten tarvetta pitää yllä tarkkoja ja johdonmukaisia tietoja sekä tarjota välineitä käytettäviksi täsmäytysprosessissa epäjohdonmukaisuuksien ratkaisemiseksi, molempien osapuolten on ylläpidettävä neljää (4) erityyppistä tietolokia:

               ·Tapahtumalokit;

               ·Täsmäytyslokit;

               ·Viestiarkisto;

               ·Sisäisen tarkastuksen lokit.

               Kaikki näissä lokitiedoissa olevat tiedot on säilytettävä vähintään kolmen (3) kuukauden ajan ongelmanratkaisua varten, ja niiden pidempi säilyttäminen riippuu kummassakin päässä tarkastustarkoituksiin sovellettavasta lainsäädännöstä.  Lokitiedostot, jotka ovat vanhempia kuin kolme (3) kuukautta, voidaan arkistoida suojattuun paikkaan riippumattomassa tietoteknisessä järjestelmässä sillä edellytyksellä, että ne ovat palautettavissa tai luettavissa kohtuullisessa ajassa.

               Tapahtumalokit

               Tapahtumalokit toteutetaan EUTL:n ja SSTL:n osajärjestelmissä.

               Ne pitävät kirjaa kustakin toiselle ETS:lle lähetetystä ehdotetusta tapahtumasta.  Kukin kirjaus sisältää kaikki tapahtumasisällön kentät ja tapahtuman myöhemmän tuloksen (vastaanottavan ETS:n vastauksen). Tapahtumalokit pitävät kirjaa myös saapuvista tapahtumista sekä vastauksista, jotka on lähetetty niiden alkuperä-ETS:lle.

               Täsmäytyslokit

               Täsmäytysloki sisältää kirjauksen jokaisesta osapuolten välillä vaihdetusta täsmäytysviestistä, mukaan lukien täsmäytystunnus, aikaleima ja täsmäytyksen tulos: Täsmäytystila on ”Pass” tai ”Discrepancies”. Väliaikaisessa ratkaisussa täsmäytysviestit ovat erottamaton osa vaihdettuja viestejä.

               Molemmat osapuolet kirjaavat kunkin pyynnön ja sen vastauksen täsmäytyslokiin. Vaikka täsmäytyslokin tietoja ei jaeta suoraan osana itse täsmäytystä, pääsy näihin tietoihin voi olla tarpeen epäjohdonmukaisuuksien ratkaisemiseksi.

               Viestiarkisto

               Molempien osapuolten on arkistoitava kopio vaihdetuista tiedoista (XML-tiedostot), niin lähetetyistä kuin vastaanotetuistakin, ja siitä, olivatko ne tai XML-viestit muodoltaan oikeanlaisia.

               Arkiston päätarkoitus on mahdollistaa jälkitarkastukset ja ylläpitää todisteita siitä, mitä on lähetetty toiselle osapuolelle ja mitä on vastaanotettu toiselta osapuolelta. Näin ollen tiedostojen ohella myös niihin liittyvät varmenteet on arkistoitava.

               Näistä tiedostoista saadaan myös lisätietoja ongelmanratkaisua varten.

               Sisäisen tarkastuksen loki

               Näiden lokien määrittelystä ja käytöstä vastaa kumpikin osapuoli itse.

               3.7.Toiminnalliset vaatimukset

               Tietojenvaihto näiden kahden järjestelmän välillä ei väliaikaisessa ratkaisussa ole täysin automatisoitua, joten yhteys edellyttää manuaalisia toimenpiteitä ja menettelyjä.

               4.Saatavuutta koskevat määräykset

               4.1.Tiedonsiirron saatavuuden suunnittelu

               Väliaikaisen ratkaisun arkkitehtuuri koostuu pohjimmiltaan tieto- ja viestintäteknisestä infrastruktuurista ja ohjelmistosta, joka mahdollistaa tiedonsiirron Sveitsin ETS:n ja unionin ETS:n välillä. Tämän tietovirran korkeatasoisen saatavuuden, eheyden ja luottamuksellisuuden takaaminen on keskeinen näkökohta, joka on otettava huomioon väliaikaisen ratkaisun ja pysyvän rekisteriyhteyden suunnittelussa. Tässä hankkeessa tieto- ja viestintätekninen infrastruktuuri, räätälöity ohjelmisto ja prosessit ovat olennaisen tärkeitä, joten kaikki nämä kolme osatekijää on otettava huomioon vakaan järjestelmän aikaansaamiseksi.

               Tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin vakaus

               Tämän asiakirjan yleisiä määräyksiä koskevassa luvussa täsmennetään arkkitehtuurin rakenneosat. Tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin puolella väliaikaisessa yhteydessä otetaan käyttöön vakaa VPN-verkko (tai vastaava), joka luo suojatun viestinvaihdon mahdollistavia tietoturvallisia viestintätunneleita. Muut infrastruktuurin osat on konfiguroitu korkean saatavuuden ja/tai varamekanismien pohjalta.

               Räätälöidyn ohjelmiston vakaus

               Räätälöidyt ohjelmistomoduulit lisäävät vakautta yrittämällä tietyn ajan muodostaa yhteytä uudelleen toisen pään kanssa, jos tämä jostakin syystä ei ole saatavilla.

               Palvelun vakaus

               Väliaikaisessa ratkaisussa tietoja vaihdetaan osapuolten välillä ennalta määrättyinä ajankohtina kautta vuoden. Jotkin ajastetun tietojenvaihdon vaiheista edellyttävät manuaalisia toimenpiteitä järjestelmän ylläpitäjiltä ja/tai rekisterienvalvojilta. Jotta voidaan ottaa huomioon tämä näkökohta sekä parantaa tiedonvaihtomahdollisuuden saatavuutta ja onnistumisastetta,

               ·toiminnallisissa menettelysäännöissä annetaan huomattavan suuret aika-ikkunat kunkin vaiheen suorittamista varten;

               ·väliaikaisen ratkaisun ohjelmistomoduuleissa käytetään asynkronista tiedonsiirtoa;

               ·automaattinen täsmäytysprosessi havaitsee, jos tiedostojen tulkinnassa on ongelmia jommassakummassa päässä;

               ·seurantaprosessit (tieto- ja viestintäteknisissä infrastruktuurissa ja räätälöidyissä ohjelmistomoduuleissa) otetaan huomioon häiriönhallintamenettelyissä, ja ne käynnistävät tiettyjä menettelyitä (jotka on määritelty COP-asiakirjassa). Menettelyt, joilla pyritään vähentämään aikaa, joka kuluu normaalin toiminnan palauttamiseen häiriöiden jälkeen, ovat keskeisiä korkean käytettävyyden kannalta.

               4.2.Käynnistys-, tiedonsiirto-, uudelleenaktivointi- ja testaussuunnitelma

               Kaikkien väliaikaisen ratkaisun arkkitehtuuriin liittyvien osatekijöiden on läpäistävä sarja osatekijäkohtaisia ja yhteisiä testejä sen varmistamiseksi, että alusta on valmis tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin ja tietojärjestelmien tasolla. Nämä toiminnalliset testit ovat pakollinen ennakkoedellytys aina, kun alusta siirtää väliaikaisen ratkaisun keskeytetystä tilasta toiminnalliseen tilaan.

               Yhteyden toiminnallisen tilan aktivointi edellyttää, että ennalta määritelty testaussuunnitelma toteutetaan onnistuneesti. Näin varmistetaan, että kukin rekisteri on ensin suorittanut joukon sisäisiä testejä ja sen jälkeen validoinut päästä päähän -liitettävyyden ennen kuin tapahtumien toteuttaminen aloitetaan osapuolten välillä.

               Testisuunnitelmassa olisi mainittava yleinen testausstrategia ja yksityiskohtaiset tiedot testausinfrastruktuurista. Siinä olisi mainittava kunkin testilohkon kunkin elementin osalta erityisesti seuraavat tiedot:

               ·Testauskriteerit ja -välineet;

               ·Testin suorittamiseen osoitetut roolit;

               ·Odotetut tulokset (positiiviset ja negatiiviset);

               ·Testiaikataulu;

               ·Testituloksia koskevien vaatimusten kirjaaminen;

               ·Ongelmanratkaisudokumentaatio;

               ·Eskalointiperiaatteet.

               Toimintatilan aktivointitestit voitaisiin prosessina jakaa neljään (4) käsitteelliseen lohkoon tai vaiheeseen:

               4.2.1.Sisäisen tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin testit

               Kumpikin osapuoli suorittaa ja/tai tarkistaa nämä testit itsenäisesti.

               Kukin tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin osatekijä kummassakin päässä testataan erikseen. Tämä koskee infrastruktuurin jokaista komponenttia. Testit voidaan suorittaa automatisoidusti tai manuaalisesti, mutta niissä on aina tarkistettava, että infrastruktuurin kukin osatekijä on toimintakykyinen.

               4.2.2.Tiedonsiirtotestit

               Kumpikin osapuoli aloittaa nämä testit itsenäisesti, mutta testit saatetaan päätökseen yhteistyössä toisen pään kanssa.

               Kun yksittäiset elementit ovat toimintakykyisiä, testataan rekisterien väliset tiedonsiirtokanavat. Tätä varten kumpikin osapuoli tarkistaa, että internetyhteys toimii, VPN-tunnelit (tai vastaavat suojatut liikennekerroksen verkkoyhteydet) on luotu ja erilliset verkot yhdistävä IP-yhteys toimii. Infrastruktuurin paikallisten ja etäelementtien saavutettavuus ja IP-yhteys olisi tämän jälkeen vahvistettava toiselle osapuolelle.

               4.2.3.Täyden järjestelmän testit (päästä päähän -testit)

               Nämä testit on tarkoitus suorittaa kummassakin päässä, ja tulokset toimitetaan toiselle osapuolelle.

               Heti kun tiedonsiirtokanavat ja kummankin rekisterin kukin yksittäinen komponentti on testattu, kumpikin pää valmistelee sarjan simuloituja tapahtumia ja täsmäytyksen, jotka edustavat kaikkia yhteyden puitteissa toteutettavia toimintoja.

               4.2.4.Tietoturvatestit

               Molemmat osapuolet suorittavat ja/tai käynnistävät nämä testit kummassakin päässä osioissa ”Tietoturvatestausta koskevat ohjeet” ja ”Riskinarviointia koskevat määräykset” täsmennetyillä tavoilla.

               Vasta sen jälkeen, kun kukin neljästä vaiheesta/lohkosta on toteutettu ennakkoon oletetuin tuloksin, väliaikaisen yhteyden voidaan katsoa olevan toimintakykyinen.

               Testausresurssit

               Kummallakin osapuolella on oltava erityiset testausresurssit (tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin ohjelmistot ja laitteistot), ja niiden on kehitettävä testaustoimintoja järjestelmiään varten, jotta voidaan tukea alustan manuaalista ja jatkuvaa validointia. Rekisterinvalvojat voivat toteuttaa manuaalisia testausmenettelyjä yksittäin tai yhteistyössä milloin tahansa. Toiminnallisen tilan aktivointi on jo itsessään manuaalinen prosessi.

               Lisäksi alustan odotetaan suorittavan automatisoituja tarkistuksia säännöllisin väliajoin. Tarkistuksilla pyritään lisäämään alustan saatavuutta havaitsemalla ajoissa mahdollisia infrastruktuuri- tai ohjelmisto-ongelmia. Tämä alustanseurantasuunnitelma koostuu seuraavista kahdesta osatekijästä:

               ·Tieto- ja viestintäteknisten infrastruktuurien seuranta: molemmissa päissä infrastruktuurin seurannasta huolehtivat tieto- ja viestintäteknisen infrastruktuurin palveluntarjoajat; automatisoidut testit kattavat eri infrastruktuuriosatekijät sekä tiedonsiirtokanavien saatavuuden.

               ·Sovellusten seuranta: väliaikaisen yhteyden ohjelmistomoduulit toteuttavat järjestelmän tiedonsiirtoseurannan sovellustasolla (manuaalisesti ja/tai säännöllisin väliajoin), mikä mahdollistaa yhteyden saatavuuden testaamisen päästä päähän simuloimalla tiettyjä tapahtumia yhteyden kautta.

               4.3.Hyväksyntä-/testausympäristöt

               Unionin rekisterin ja Sveitsin rekisterin arkkitehtuuri koostuu seuraavista kolmesta ympäristöstä:

               ·Tuotanto (PROD): Tämä ympäristö sisältää aitoja tietoja ja käsittelee aitoja tapahtumia.

               ·Hyväksyntä (ACC): Tämä ympäristö sisältää edustavia tietoja, jotka ovat epäaitoja tai anonymisoituja. Kyseessä on ympäristö, jossa molempien osapuolten järjestelmän ylläpitäjät validoivat uusia järjestelmä- ja ohjelmistoversioita.

               ·Testaus (TEST): Tämä ympäristö sisältää edustavia tietoja, jotka ovat epäaitoja tai anonymisoituja. Tämä ympäristö on rajattu ainoastaan rekisterinvalvojille, ja se on tarkoitettu käytettäväksi molempien osapuolten toteuttamissa integraatiotesteissä.

               Lukuun ottamatta VPN:ää (tai vastaavaa verkkoa) nämä kolme ympäristöä ovat täysin toisistaan riippumattomia, mikä tarkoittaa sitä, että laitteistot, ohjelmistot, tietokannat, virtuaaliympäristöt, IP-osoitteet ja portit on määritelty toisistaan erillisiksi ja toimivat toisistaan riippumattomasti.

               VPN-kokoonpano määritellään kahdelle eri ympäristölle: yksi PROD-ympäristölle ja toinen edellisestä riippumaton ACC- ja TEST-ympäristöille.

               5.Luottamuksellisuutta ja eheyttä koskevat määräykset

               Turvallisuusjärjestelyissä ja -menettelyissä sovelletaan kahden henkilön roolin mallia (kahden silmäparin periaatetta) operaatioissa, jotka toteutetaan unionin rekisterin ja Sveitsin rekisterin välisellä yhteydellä. Kahden silmäparin periaatetta sovelletaan aina tarvittaessa, mutta sitä ei välttämättä voida soveltaa kaikkiin rekisterinvalvojien toteuttamiin vaiheisiin.

               Tietoturvavaatimuksia tarkastellaan ja kuvaillaan tietoturvan hallintasuunnitelmassa, johon sisältyy myös prosesseja, jotka liittyvät tietoturvapoikkeamien käsittelyyn mahdollisten tietoturvaloukkausten seurauksena. Näiden prosessien operatiivista osaa kuvataan COP:ssä.

               5.1.Tietoturvan testausinfrastruktuuri

               Kumpikin osapuoli sitoutuu ottamaan käyttöön tietoturvan testausinfrastruktuurin (käyttämällä haavoittuvuuksien havaitsemiseen kehitys- ja käyttövaiheissa käytettyjä yhteisiä ohjelmistoja ja laitteistoja),

               ·joka on erillinen tuotantoympäristöstä;

               ·jossa tietoturvan analysoinnista vastaa ryhmä, joka on riippumaton järjestelmän kehittämisestä ja käytöstä.

               Kumpikin osapuoli sitoutuu tekemään sekä staattisia että dynaamisia analyysejä.

               Dynaamisten analyysien (kuten penetraatiotestauksen) tapauksessa molemmat osapuolet sitoutuvat rajoittamaan arvioinnit koskemaan pääsääntöisesti hyväksyntä- ja testausympäristöjä (jotka on määritetty osiossa ”Hyväksyntä-/Testausympäristöt”). Tähän periaatteeseen voidaan tehdä poikkeuksia molempien osapuolten suostumuksella.

               Yhteyden kukin ohjelmistomoduuli (ks. osio ”Tiedonsiirtoyhteyden arkkitehtuuri”) on testattava tietoturvan osalta ennen käyttöönottoa tuotantoympäristössä.

               Testausinfrastruktuuri on erotettava sekä verkko- että infrastruktuurikerroksessa tuotantoympäristöstä, ja siinä on voitava suorittaa tietoturvatestit, joita vaaditaan tietoturvavaatimusten noudattamisen tarkistamiseksi.

               5.2.Yhteyden keskeyttämistä ja uudelleenaktivointia koskevat määräykset

               Jos on syytä epäillä, että Sveitsin rekisterin, SSTL:n, unionin rekisterin tai EUTL:n tietoturva on vaarantunut, osapuolten on välittömästi ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle ja keskeytettävä SSTL:n ja EUTL:n välinen yhteys.

                        Tietojenvaihtoa, keskeyttämispäätöstä ja uudelleenaktivointipäätöstä koskevat menettelyt ovat osa  COP:n palvelupyyntöprosessia.

               Keskeyttämiset

               Rekisteriyhteys voidaan keskeyttää sopimuksen liitteen II mukaisesti seuraavista syistä:

               ·Hallinnolliset syyt (ylläpito jne.) eli suunnitellut syyt;

               ·Turvallisuussyyt (tai tietoteknisen infrastruktuurin häiriöt) eli suunnittelemattomat syyt.

               Hätätilanteessa osapuoli ilmoittaa asiasta toiselle osapuolelle ja keskeyttää rekisteriyhteyden yksipuolisesti.

               Jos rekisteriyhteys päätetään keskeyttää, molemmat osapuolet varmistavat, että yhteys katkaistaan verkkokerroksessa (estämällä kaikki saapuvat ja lähtevät yhteydet tai osan niistä).

                        Päätös rekisteriyhteyden keskeyttämisestä, niin suunnitellusta kuin suunnittelemattomastakin, tehdään COP:n muutoksenhallintamenettelyn tai tietoturvahäiriöiden hallintamenettelyn mukaisesti.

               Viestinnän uudelleenaktivointi

               Päätös uudelleenaktivoinnista tehdään COP:ssä täsmennetyn mukaisesti, ei kuitenkaan ennen kuin tietoturvatestausta koskevat menettelyt, jotka täsmennetään kohdissa ”Tietoturvatestausta koskevat ohjeet” ja ”Käynnistys-, tiedonsiirto-, uudelleenaktivointi- ja testaussuunnitelma”, on toteutettu onnistuneesti.

               5.3.Tietoturvaloukkauksia koskevat määräykset

               Tietoturvaloukkaukseksi katsotaan tietoturvapoikkeama, joka vaikuttaa arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuteen ja koskemattomuuteen ja/tai niitä käsittelevän järjestelmän saatavuuteen.

               Arkaluonteiset tiedot määritellään arkaluonteisten tietojen luettelossa, ja niitä saatetaan käsitellä järjestelmässä tai missä tahansa siihen liittyvässä osassa.

               Tietoturvaloukkaukseen suoraan liittyviä tietoja pidetään arkaluonteisina, ne merkitään kuuluvaksi ”ETS Critical” -tasolle ja niitä käsitellään käsittelyohjeiden mukaisesti, ellei toisin mainita.

                        Jokaista tietoturvaloukkausta käsitellään COP:n tietoturvapoikkeamien hallintaa koskevan luvun mukaisesti.

               5.4.Tietoturvatestausta koskevat ohjeet

               5.4.1.Ohjelmisto

               Tietoturvatestaus, mukaan lukien tarvittaessa penetraatiotestaus, on suoritettava vähintään ohjelmiston kaikille merkittäville uusille versioille LTS-standardeissa säädettyjen tietoturvavaatimusten mukaisesti, jotta voidaan arvioida yhteyden turvallisuutta ja asiaan liittyviä riskejä.

               Jos merkittävää versiota ei ole tuotettu viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana, tietoturvatestaus on suoritettava nykyiselle järjestelmälle siten, että otetaan huomioon kyberuhkien kehitys viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana.

               Rekisteriyhteyden turvallisuustestaus on suoritettava hyväksyntäympäristössä ja tarvittaessa tuotantoympäristössä koordinoidusti ja molempien osapuolten keskinäisellä sopimuksella.

               Verkkosovellusten testauksessa noudatetaan kansainvälisiä avoimia standardeja, kuten niitä, jotka on kehitetty OWASP-hankkeessa (Open Web Application Security Project).

               5.4.2.Infrastruktuuri

               Tuotantojärjestelmää tukeva infrastruktuuri on skannattava säännöllisesti (vähintään kerran kuukaudessa) haavoittuvuuksien varalta ja havaitut haavoittuvuudet on korjattava samalla periaatteella, joka määritellään edellisessä jaksossa, käyttäen ajantasaista haavoittuvuustietokantaa.

               5.5.Riskinarviointia koskevat määräykset

               Jos penetraatiotestausta käytetään, se on sisällytettävä osaksi tietoturvatestausta.

               Osapuoli voi tehdä testauksesta sopimuksen tietoturvatestaukseen erikoistuneen yrityksen kanssa edellyttäen, että

               ·kyseisellä yrityksellä on osaamista ja kokemusta tällaisesta tietoturvatestauksesta;

               ·kyseinen yritys ei toimi suoraan kehittäjän ja/tai tämän toimeksisaajan alaisuudessa, ei osallistu yhteyden ohjelmiston kehittämiseen eikä ole kehittäjän alihankkija;

               ·kyseinen yritys on allekirjoittanut salassapitosopimuksen, jossa se sitoutuu pitämään tulokset luottamuksellisina ja käsittelemään niitä tasolla ”ETS kriittinen” käsittelyohjeiden mukaisesti.

                     (1)

                        EUVL L 322, 7.12.2017, s. 3.

                     (2)

                        EUVL XXXX.

                     (3)

                        Näitä teknologioita käytetään tällä hetkellä yhteyden luomiseen unionin rekisterin ja kansainvälisen tapahtumalokin välillä sekä Sveitsin rekisterin ja kansainvälisen tapahtumalokin välillä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.7.2020
            COM(2020) 273 final
            2020/0131(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisellä väliaikaisella kumppanuussopimuksella perustetussa kauppakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee sopimukseen tehtäviä muutoksia Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisellä väliaikaisella kumppanuussopimuksella perustetussa kauppakomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun kyseinen komitea antaa osapuolille suosituksen sopimuksen muuttamisesta uusien Tyynenmeren valtioiden sopimukseen liittymisen huomioon ottamiseksi.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Neuvosto valtuutti 12. kesäkuuta 2002 komission avaamaan neuvottelut talouskumppanuussopimuksista AKT-maiden kanssa.

               Unioni allekirjoitti 30. heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, jossa vahvistetaan talouskumppanuussopimuksen puitteet. Sopimuksen tavoitteena on

               (a)antaa Tyynenmeren valtioille mahdollisuus hyötyä EU:n tarjoamasta paremmasta markkinoillepääsystä

               (b)edistää Tyynenmeren valtioiden kestävää kehitystä ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen

               (c)perustaa osapuolten välille niiden yhteiseen etuun perustuva vapaakauppa-alue vapauttamalla kauppaa asteittain tavalla, joka on yhteensopiva sovellettavien WTO-sääntöjen sekä epäsymmetrian periaatteen kanssa ottaen huomioon Tyynenmeren valtioiden erityistarpeet ja kapasiteettirajoitukset sitoumusten tasojen ja ajoituksen osalta

               (d)perustaa asianmukaiset riitojenratkaisujärjestelyt sekä

               (e)luoda soveltuvat institutionaaliset järjestelyt.

               Papua-Uusi-Guinea on soveltanut sopimusta väliaikaisesti 20. joulukuuta 2009 alkaen ja Fidžin tasavalta 28. heinäkuuta 2014 alkaen.

               Sopimuksen 80 artiklassa määrätään, että muut Tyynenmeren saaret voivat liittyä sopimukseen toimittamalla GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan mukaisen tarjouksen markkinoillepääsystä. Samoan itsenäinen valtio liittyi sopimukseen 21. joulukuuta 2018
                  2
                ja on soveltanut sitä väliaikaisesti 31. joulukuuta 2018 alkaen. Käynnissä on myös osapuolten menettelyjä, jotka koskevat Salomonsaarten ja Tongan kuningaskunnan, jotka ovat ilmoittaneet kiinnostuksensa liittyä sopimukseen, liittymistä sopimukseen.

               Samoan itsenäisen valtion liityttyä sopimukseen siihen on tehtävä teknisiä muutoksia Samoan markkinoillepääsyä koskevan tarjouksen lisäämiseksi sopimuksen liitteeseen II.

               2.2.Talouskumppanuussopimuksen kauppakomitea

               Talouskumppanuussopimuksen 68 artiklalla perustetaan kauppakomitea, jonka muodostavat osapuolten (EU:n ja Tyynenmeren valtioiden) edustajat.

               Kauppakomitea käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka ovat sopimuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeellisia. Hoitaessaan tehtäviään kauppakomitea voi

               (f)perustaa ja valvoa erityiskomiteoita tai -elimiä, jotka voivat olla tarpeen sopimuksen täytäntöön panemiseksi

               (g)kokoontua milloin tahansa osapuolten sopimana ajankohtana

               (h)tarkastella kaikkia tämän sopimuksen mukaisesti esille tulleita kysymyksiä ja toteuttaa tehtäviään hoitaessaan tarvittavat toimenpiteet sekä

               (i)tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               2.3.Suunniteltu talouskumppanuussopimuksen kauppakomitean päätös

               Talouskumppanuussopimuksen kauppakomitea antoi 3.–4. lokakuuta 2019 pidetyssä seitsemännessä kokouksessaan sopimuksen osapuolille suunnatun suosituksen, jossa suositellaan sopimuksen muuttamista Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi. Muutoksiin kuuluu Samoan markkinoillepääsyä koskevan tarjouksen lisääminen sopimuksen liitteeseen II.

               Sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että kauppakomitean päätöksellä voidaan muuttaa sopimuksen liitettä II kaikilla soveltuviksi katsotuilla tavoilla.

               Talouskumppanuussopimuksen kauppakomitean on määrä hyväksyä XX päivänä XXkuuta XX pidettävässä kahdeksannessa kokouksessaan päätös tarvittavien teknisten muutosten tekemisestä sopimukseen Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Ehdotetulla neuvoston päätöksellä vahvistetaan unionin puolesta otettava kanta, joka koskee sopimukseen ehdotettujen muutosten hyväksymistä Samoan itsenäisen valtion äskettäisen sopimukseen liittymisen huomioon ottamiseksi.

               Kyseinen kanta perustuu sopimuksen muuttamista koskevaan kauppakomitean päätösluonnokseen, joka on liitetty ehdotukseen neuvoston päätökseksi.

               Suunnitellun suosituksen asiasisältö koskee kauppapolitiikkaa, jonka osalta unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Kauppakomitea on talouskumppanuussopimuksella perustettu elin.

               Muutoksilla, jotka kauppakomitean on määrä hyväksyä, on oikeusvaikutuksia. Kun suunniteltu muutos on hyväksytty, se on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 13 artiklan mukaisesti.

               Suunnitelluilla muutoksilla ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun suosituksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla suosituksella on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun suosituksen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun suosituksen julkaiseminen

               Koska kauppakomitean päätös muuttaa talouskumppanuussopimusta, on aiheellista julkaista päätös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2020/0131 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisellä väliaikaisella kumppanuussopimuksella perustetussa kauppakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee sopimukseen tehtäviä muutoksia Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni allekirjoitti 30 päivänä heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen
                  3
               , jäljempänä ’sopimus’, jossa vahvistetaan talouskumppanuussopimuksen puitteet. Papua-Uusi-Guinea on soveltanut sopimusta väliaikaisesti 20 päivästä joulukuuta 2009 ja Fidžin tasavalta 28 päivästä heinäkuuta 2014.

               (2)Sopimuksen 80 artiklassa määrätään, että muut Tyynenmeren saaret voivat liittyä sopimukseen toimittamalla GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan mukaisen tarjouksen markkinoillepääsystä. Samoan itsenäinen valtio liittyi sopimukseen 21. joulukuuta 2018
                  4
                ja on soveltanut sitä väliaikaisesti 31. joulukuuta 2018 alkaen.

               (3)Sopimuksen 68 artiklassa määrätään, että kauppakomitea käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka ovat sopimuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeellisia.

               (4)Talouskumppanuussopimuksen kauppakomitea antoi 3 ja 4 päivänä lokakuuta 2019 pidetyssä seitsemännessä kokouksessaan sopimuksen osapuolille suunnatun suosituksen, jossa suositellaan sopimuksen muuttamista Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi. Muutoksiin kuuluu Samoan markkinoillepääsyä koskevan tarjouksen lisääminen sopimuksen liitteeseen II.

               (5)Sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että kauppakomitean päätöksellä voidaan muuttaa sopimuksen liitettä II kaikilla soveltuviksi katsotuilla tavoilla.

               (6)Kauppakomitean kahdeksas kokous on määrä järjestää XX päivänä XXkuuta 2020, jolloin kauppakomitealla on sopimuksen 13 artiklan nojalla mahdollisuus esittää sopimukseen teknistä muutosta Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi.

               (7)Unionin olisi määritettävä kauppakomitean kahdeksannessa kokouksessa suunniteltuun päätökseen otettava kanta.

               (8)Kauppakomitean kahdeksannessa kokouksessa otettavan unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kauppakomitean kahdeksannessa kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen muuttamista Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi, perustuu tähän päätökseen liitettyyn kauppakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Kun kauppakomitean päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 272, 16.10.2009, s. 1).

                     (2)

                        EUVL L 333, 28.12.2018, s. 1.

                     (3)

                        Neuvoston päätös 2009/729/EY, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 272, 16.10.2009, s. 1).

                     (4)

                        EUVL L 333, 28.12.2018, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.7.2020
            COM(2020) 273 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisellä väliaikaisella kumppanuussopimuksella perustetussa kauppakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee sopimukseen tehtäviä muutoksia Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi

               LIITE

               LUONNOS

               EUROOPAN YHTEISÖN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN VÄLISELLÄ VÄLIAIKAISELLA KUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN KAUPPAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o XX/2020,

               annettu …,

               sopimukseen tehtävästä muutoksesta Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi

               KAUPPAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, jossa vahvistetaan talouskumppanuussopimuksen puitteet ja joka allekirjoitettiin Lontoossa 30 päivänä heinäkuuta 2009, ja erityisesti sen 13 ja 68 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Samoan itsenäinen valtio toimitti 5 päivänä helmikuuta 2018 sopimuksen osapuolille liittymishakemuksen ja GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan mukaisen markkinoillepääsyä koskevan tarjouksen. Samoa liittyi sopimukseen 21 päivänä joulukuuta 2018 ja on soveltanut sitä väliaikaisesti 31 päivästä joulukuuta 2018.

               (2)Sopimuksen 68 artiklassa määrätään, että kauppakomitea käsittelee kaikkia kysymyksiä, jotka ovat sopimuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeellisia.

               (3)Talouskumppanuussopimuksen kauppakomitea antoi 3.–4. päivänä lokakuuta 2019 pidetyssä seitsemännessä kokouksessaan sopimuksen osapuolille suunnatun suosituksen, jossa suositellaan sopimuksen muuttamista Samoan itsenäisen valtion liittymisen huomioon ottamiseksi. Muutoksiin kuuluu Samoan markkinoillepääsyä koskevan tarjouksen lisääminen sopimuksen liitteeseen II.

               (4)Sopimuksen 13 artiklassa määrätään, että kauppakomitean päätöksellä voidaan muuttaa sopimuksen liitettä II kaikilla soveltuviksi katsotuilla tavoilla.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Lisätään sopimuksen liitteeseen II Samoan itsenäisen valtion antama markkinoillepääsyä koskeva hyväksytty tarjous, joka esitetään tämän päätöksen liitteessä.

               Tehty ...

                           Kauppakomitean puolesta

                        Unionin puolesta

                        Tyynenmeren valtioiden puolesta

               LIITE

               SAMOAN ITSENÄISEEN VALTIOON TULEVAAN TUONTIIN SOVELLETTAVAT TULLIT (EUVL L 333, 28.12.2018, s. 1)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=OJ:L:2018:333:TOC

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2009/729/EY, tehty 13 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Tyynenmeren valtioiden välisen väliaikaisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 272, 16.10.2009, s. 1).