				|

		52013PC0500

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämään aktiivista ja avustettua asumista koskevaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
1.1.        Ehdotuksen tavoitteet
Tämän ehdotuksen tavoitteena on, että neuvosto
ja parlamentti hyväksyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 185
artiklan perusteella päätöksen oikeudellisten keinojen tarjoamisesta Euroopan
unionin osallistumiselle usean jäsenvaltion käynnistämään aktiivista ja
avustettua asumista koskevaan yhteiseen ohjelmaan, jäljempänä ’AAL-ohjelma’.
AAL-ohjelman yleisenä tavoitteena on
·
edistää tieto- ja viestintäteknologiaan (TVT)
perustuvien tuotteiden ja palvelujen saatavuutta aktiivista ja tervettä
ikääntymistä varten, parantaa iäkkäiden ihmisten ja heidän omaishoitajiensa
elämänlaatua ja auttaa lisäämään hoitojärjestelmien kestävyyttä;
·
pitää Euroopan tasolla yllä riittävästi hyvän
vanhuuden takaaviin tuotteisiin ja palveluihin liittyvää tieto- ja
viestintäteknologiaa koskevaa tutkimusta, kehitystä ja innovointia, joissa on
erityisesti mukana pk-yrityksiä ja käyttäjiä;
·
tukea yksityisiä investointeja ja parantaa
teollisia hyödyntämisedellytyksiä tarjoamalla johdonmukainen kehys
eurooppalaisten toimintatapojen ja ratkaisujen kehittämiseen, mukaan lukien
vähimmäisvaatimukset, jotka vastaavat erilaisia kansallisia ja alueellisia
yhteiskunnallisia painotuksia ja sääntelynäkökohtia.
1.2.        Ehdotuksen perustelut
Väestön ikääntyminen on mainittu Eurooppa 2020
‑strategiassa sekä haasteena että mahdollisuutena älykkääseen, kestävään
ja osallistavaan kasvuun. Lippulaivahankkeissa ”Euroopan digitaalistrategia” ja
”Innovaatiounioni” väestön ikääntyminen on prioriteetti. Digitaalistrategiassa
keskitytään tieto- ja viestintäteknologiapohjaisiin innovatiivisiin
palveluihin, tuotteisiin ja prosesseihin, ja se sisältää monia sähköistä
terveydenhuoltoa koskevia toimia ja AAL-ohjelman vahvistamista koskevan
erityistoimen. AAL-ohjelma edistää merkittävästi Eurooppa 2020 ‑strategiaa
ja siihen liittyviä lippulaivahankkeita, ja se auttaa käsittelemään
väestörakenteen muutoksen tuomia haasteita ja luomaan uusia mahdollisuuksia
erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. Aktiivisena ja terveenä
ikääntymistä koskevassa eurooppalaisessa innovaatiokumppanuudessa (EIP-AHA)
odotetaan, että tieto- ja viestintäteknologian ratkaisuilla on merkittävä asema
pyrittäessä saavuttamaan sen tavoitteet kahdesta terveestä lisävuodesta vuoteen
2020 mennessä sekä parantamaan kansalaisten elämänlaatua ja lisäämään
hoitojärjestelmien tehokkuutta Euroopassa. AAL-ohjelma on keskeinen EIP-AHA:aa
tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvilla innovaatioilla tukeva osa, koska
siinä keskitytään innovaatioketjun niin sanottuun kuolemanlaakso-osaan, jossa
tutkimustulokset on muutettava markkinoille valmiiksi uusiksi tuotteiksi ja
palveluiksi. Myös AAL-ohjelma hyötyy eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta,
koska se nopeuttaa markkinoiden luomista, laajamittaista käyttöönottoa ja se
myös edistää markkinoita koskevien välttämättömien edellytysten parantamista:
esimerkiksi standardointia ja yhteentoimivuutta, joita ohjelma ei kata mutta
jotka mainitaan arvioinneissa ja kuulemisissa käyttöönoton esteinä. AAL-ohjelmaa
täydennetään suurilla kansallisilla aloitteilla, kuten AAL:ää ja ikääntymistä
koskevalla kansallisella aloitteella Saksassa, avustetun asumisen
innovaatiofoorumilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja ikääntymistä
käsittelevällä innovaatiofoorumilla Ranskassa.
Näiden toisiinsa liittyvien ja yhdessä
huomattavan osan ”tutkimus- ja innovaatioketjusta” kattavien ohjelmien ansiosta
Euroopalla on maailmanlaajuisesti ainoalaatuisen vahva asema hyvää vanhuutta
koskevassa tieto- ja viestintäteknologiassa. AAL-ohjelma täydentää hyvin
ehdotettua tieto- ja viestintäteknologian ja ikääntymisen pidempiaikaista
tutkimusta ja innovointia ja markkinavalidointitoimia Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa.
AAL-ohjelma täydentää myös väestörakenteen
muutosta käsittelevää yhteistä ”Lisää vuosia, parempaa elämää”
-tutkimusaloitetta, joka kokoaa yhteen 13 eurooppalaista maata käsittelemään
uutta tieteeseen perustuvaa tietoa, jota voidaan käyttää ikääntymistä
koskevassa tulevassa poliittisessa päätöksenteossa ja jossa hyödynnetään monia
eri tutkimusaloja. AAL-ohjelma voi tarjota sovellusympäristön monialaiselle
tutkimukselle, jota toteutetaan yhteisen ohjelmasuunnittelun mukaisten
aloitteiden puitteissa, ja antaa yhteisen ohjelmasuunnittelun mukaisille
aloitteille palautetta käyttäjien kokemuksista ja jakaa samalla
tutkimusmenetelmiä, kuten elämänkaareen pohjautuvaa lähestymistapaa.
Yhdessä nämä aloitteet kattavat suuren osan
ketjusta perustutkimuksesta markkinoille saattamiseen, kuten suositellaan
monissa riippumattomissa arvioinneissa EU:n tutkimus- ja innovaatio-ohjelmista
sekä EU:n linja-asiakirjoissa. Näitä yhteisvaikutuksia vahvistetaan edelleen
komission ehdotuksella kauden 2014–2020 tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020
-puiteohjelmaksi, jossa on erityinen osio yhteiskunnallisille haasteille ja
jossa terveydenhuolto, väestörakenteen muutos ja hyvinvointi ovat
painopistealoja. AAL-ohjelma mainitaan yhtenä SEUT-sopimuksen 185 artiklan
mukaisista aloitteista, jotka ovat oikeutettuja jatkuvaan tukeen edellyttäen,
että ne täyttävät annetut vaatimukset.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
2.1.        Yhteisen AAL-ohjelman
tulevaisuutta koskeva kuuleminen
Komissio on kuullut AAL-ohjelmaa koskevista
suunnitelmista monia ulkopuolisia ja sisäisiä sidosryhmiä. EIP-AHA:sta vuonna 2011
järjestetty julkinen verkkokuuleminen tavoitti 524 vastaajaa, jotka
ilmaisivat näkemyksensä aktiivista ja tervettä ikääntymistä koskevista
nykyisistä kansallisista, alueellisista ja paikallisista aloitteista. Noin 38
prosenttia vastauksista tuli valtionlaitoksilta, 23 prosenttia teollisuudelta,
mukaan lukien pk-yritykset, seitsemän prosenttia terveys- ja
sosiaalihuoltoalalta, 17 prosenttia tutkimuksesta ja tieteestä ja 15 prosenttia
iäkkäitä ihmisiä edustavilta järjestöiltä. Kuuleminen osoitti, että
loppukäyttäjät eivät osallistu riittävästi kehitysvaiheeseen, mikä on
innovoinnin huomattavin este.
Nykyisen yhteisen AAL-ohjelman väliarvioinnin
teki joulukuussa 2010 viisi korkean tason asiantuntijaa entisen komission
jäsenen Meglena Kunevan johdolla[1].
Siinä haastateltiin ympäri Eurooppaa yli 40 valittua asianosaista, jotka
osallistuvat suoraan yhteisen AAL-ohjelman arvoketjuun. Noin 33 prosenttia
heistä tuli valtionlaitoksista, 27 prosenttia teollisuudesta, mukaan
lukien pk-yritykset, 27 prosenttia tutkimuksen ja tieteen aloilta ja 11 prosenttia
iäkkäitä ihmisiä edustavista järjestöistä. Arviointilautakunta korosti, että
yhteisessä AAL-ohjelmassa ja sen seurannassa on tärkeää taata toiminnan korkea
suoritustaso, korostaa entisestään laajasti kohdennettuja ratkaisuja todellisen
elämän tilanteissa, edistää omaishoitajien ja välittäjien käytössä olevaa
teknologiaa ja vahvistaa yhteyksiä käyttäjien kesken ja taata
käyttöönottotoimet.
Lisäksi vuonna 2010 yhteisestä AAL-ohjelmasta
järjestettiin julkinen verkkokuuleminen, ja yhteisestä AAL-ohjelmasta
rahoitettuja hankkeita tutkittiin vuonna 2011.
Komissio on myös selvittänyt asiaa eri
puolelta vaikutustenarvioinnin ohjausryhmän kokouksissa vuonna 2012. Niissä
edistettiin suunnittelua ja laadittiin etenemissuunnitelma
vaikutustenarviointikertomuksen laatimiselle, erityisesti tavoitteen kuvauksen
osalta ja sen kannalta, mikä merkitys yhteisellä AAL-ohjelmalla on toisille
pääosastoille. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston johtama 185 artiklan mukainen
koordinointiryhmä käsitteli kyseisen kertomuksen rakennetta ja perusteluja.
2.2.        Toimintavaihtoehdot
Vaikutustenarviointikertomuksessa on seuraavat
vaihtoehdot:
Vaihtoehto 1: Toinen yhteinen AAL-ohjelma on
samanlainen kuin ensimmäinen yhteinen AAL-ohjelma. Tämä tavalliseen tapaan
jatkamista koskeva vaihtoehto on perusskenaario, jonka mukaan vuosien 2014–2020
yhteistä AAL-ohjelmaa jatketaan aivan samalla tavalla kuin vuosien 2008–2013
yhteistä AAL-ohjelmaa.
Vaihtoehto 2: Ei toista yhteistä AAL-ohjelmaa.
Tämän vaihtoehdon mukaan vuoden 2013 jälkeen EU:n tasolla ei ole erityistä
EU:n ohjelmaa ja yhteisrahoitusta, joilla kootaan kansalliset tutkimus- ja
innovointiohjelmat yhteen hyvään vanhuuteen liittyvän tieto- ja
viestintäteknologian alalla. Ehdotetussa Horisontti 2020 ‑ohjelmassa
yhteisen AAL-ohjelman seurannalle varatut rahat voitaisiin käyttää – jos se
hyväksyttäisiin – hyvää vanhuutta koskevaan lisätutkimukseen Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa.

Vaihtoehto 3: Tämä ensimmäisen AAL-ohjelman
seurantaa koskeva vaihtoehto sisältäisi soveltamisalan muokkaamisen ja
täytäntöönpanon parantamisen. Toisen yhteisen AAL-ohjelman soveltamisalaa
mukautettaisiin EIP AHA:n kattavaan soveltamisalaan. EIP AHA:n aktiivista
ikääntymistä ja itsenäistä asumista koskevan pilarin lisäksi katettaisiin myös
muut kaksi pilaria: ennaltaehkäisy, seulonta ja varhaisdiagnoosi ja hoito ja
parantaminen. EIP AHA:n mukauttamisesta johtuvan soveltamisalan muutoksen
vuoksi ohjelman nimeä muutettaisiin tietotekniikka-avusteisen asumisen yhteisestä
ohjelmasta aktiivisen ja avustetun asumisen yhteiseksi ohjelmaksi. Jäsenvaltiot
ja ohjelmaan osallistujat rahoittaisivat ohjelmaa osittain kuten nykyisessä
vuosien 2008–2013 yhteisessä AAL-ohjelmassa. Euroopan komission rahoituksen
taso Horisontti 2020 ‑puiteohjelmasta pysyisi samana kuin seitsemännessä
puiteohjelmassa. Tämä vaihtoehto sisältäisi myös loppukäyttäjien suuremman
osallistumisen, mikä laajentaisi rahoituspohjaa kaikille toimijoille ja
parantaisi toiminnan suoritustasoa.
2.3.        Kuuleminen
vaikutustenarvioinnista
Yhteisen AAL-ohjelman yleiskokous käsitteli
näitä vaihtoehtoja helmikuussa 2012. Äänestyksen perusteella todettiin, että
ohjelman jatkaminen on strategisesti merkittävää, ja 23:sta nykyisin
osallistuvasta maasta 15 totesi, että niiden näkemyksen mukaan paras skenaario
on vaihtoehto 3. Toiseksi paras vaihtoehto oli vaihtoehdossa 1 esitetty
ohjelman jatkaminen nykyisessä muodossaan. Ainoastaan kaksi maata ei tukisi
ohjelman jatkamista, mikä oli vaihtoehto 2.
Marraskuussa 2012 vaikutustenarviointilautakunta
tarkisti ja hyväksyi kertomuksen. Lausunnossaan se vaati
vaikutustenarviointikertomukseen parannuksia, jotka on otettu huomioon.
Erityisesti kertomuksessa selitetään nyt paremmin poliittisia puitteita,
jäljellä olevia ongelmia, markkinahäiriöitä ja perusskenaariota. Tavoitteet
tarkistettiin, jotta toisen yhteisen AAL-ohjelman edistymisen mittaamiselle
voitaisiin tarjota vakaa perusta. Erilaisia rahoitusskenaarioita
havainnollistettiin kattavammin herkkyysanalyysissa ja mahdollisia sosiaali- ja
terveysvaikutuksia selvitettiin enemmän. Lopuksi kertomukseen sisällytettiin
vaihtoehtojen tehokkuuden, tuloksellisuuden ja johdonmukaisuuden vertailu.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
3.1.        Oikeusperusta
AAL-ohjelmaa koskeva ehdotus perustuu Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 185 artiklaan, jossa määrätään,
että unioni voi määrätä osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin
tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden ohjelmien
täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin.
3.2.        Toissijaisuusperiaate
Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan, sillä
ehdotus ei kuulu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuus
turvataan sillä, että ehdotus perustuu 185 artiklaan, jossa määrätään yksiselitteisesti
unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin
tutkimusohjelmiin. Kaikki toiminnalliset seikat toteutetaan mahdollisuuksien
mukaan kansallisella tasolla varmistaen samalla yhteisen ohjelman
johdonmukainen toteuttaminen Euroopan tasolla.
Jäsenvaltiot eivät pääse yksinään ehdotuksen
tavoitteisiin, koska ikääntyville kohdistettua tieto- ja viestintäteknologiaa
ja -palveluja koskevaa erityis- ja huippuosaamista esiintyy yli kansallisten
rajojen, eikä sitä näin ollen saada koottua yhteen ainoastaan kansallisella
tasolla. Ilman johdonmukaista Euroopan tason lähestymistapaa ja kriittistä
massaa on olemassa suuri riski, että toimissa on päällekkäisyyksiä, mikä johtaa
kulujen lisääntymiseen. Lisäksi on epätodennäköistä, että hyvään vanhuuteen
liittyvien yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen todellisia
sisämarkkinoita syntyy ilman Euroopan laajuista yhteistä ohjelmaa.
EU:n lisäarvo liittyy suoraan ongelmiin: EU:n
markkinoiden ja tutkimustoimenpiteiden pirstaloituminen, Euroopan laajuista
käyttöönottoa koskevan painopisteen puuttuminen ja tieto- ja
viestintäteknologian ja hyvän vanhuuden markkinoita koskevan yhteisen
eurooppalaisen vision puuttuminen.
3.3.        Suhteellisuusperiaate
SEUT-sopimuksen 185 artiklassa todetaan, että
unioni ”voi yhteisymmärryksessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia
koskee, määrätä osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin
tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden
toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin”. Jäsenvaltiot ovat
aloitteen liikkeellepaneva voima.
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen,
koska jäsenvaltiot vastaavat yhteisen ohjelman ja kaikkien toiminnallisten
näkökulmien kehittämisestä. AAL-yhteenliittymän erityinen täytäntöönpanorakenne
on jo nykyisessä yhteisessä AAL-ohjelmassa osoittanut, että se voi panna
ohjelman täytäntöön tehokkaasti ja tuloksellisesti. Unioni tarjoaa kannustimia
koordinoinnin parantamiseen, varmistaa yhteisvaikutuksen EU:n politiikanalojen
ja Horisontti 2020 ‑puiteohjelman painopistealojen kanssa ja niiden
edistämisen, valvoo ohjelman täytäntöönpanoa ja varmistaa EU:n taloudellisten
etujen suojaamisen.
Ehdotettu organisatorinen rakenne varmistaa
erityisesti, että hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni, koska suurin
hallinnollinen työ tehdään kansallisten virastojen kautta tätä tarkoitusta
varten luodun AAL-yhteenliittymän valvonnassa ja päävastuulla.
3.4.        Sääntelytavan valinta
Ehdotettu sääntelytapa on SEUT-sopimuksen 185
artiklaan perustuva Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös. Väliarvioinnin
päätelmät ja vaihtoehtojen analysointi vaikutustenarvioinnissa ovat
osoittaneet, että 185 artikla on soveltuvin AAL-ohjelman tavoitteiden
saavuttamisen kannalta.
3.5.        Poikkeukset Horisontti 2020
-puiteohjelman osallistumissäännöistä
Poikkeukset seuraavista asetuksen (EU) N:o …
[Horisontti 2020 ‑puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevat säännöt] säännöksistä ovat välttämättömiä, jotta unionin rahoitusosuus
ja teollis- ja tekijänoikeuksien suoja voidaan panna täytäntöön kansallisiin
ohjelmiin osallistumista koskevien osallistumissääntöjen mukaisesti.
·
Taloudellisten toimintaedellytysten tarkistamista
laajennetaan kaikkiin osallistujiin ja sen suorittavat kansalliset
rahoitusvirastot: 14 artiklan 5 kohta
·
Erityinen täytäntöönpanorakenne ei tee sopimusta
lopullisten edunsaajien kanssa: 16 artiklan 1 kohta
·
Sovelletaan kansallisia sääntöjä rahoitukseen,
kustannusten tukikelpoisuuteen, kustannusselvityksiä koskeviin lausuntoihin ja
menettelytapoja koskeviin lausuntoihin: 19 artikla[n 1 kohta ja 5–7 kohta] ja 22–29
artikla
·
Teollis- ja tekijänoikeuksia ja tulosten
levittämistä koskevat säännöt kansallisten sääntöjen perusteella: 38–45 artikla
Tämä on perusteltua, koska AAL-ohjelman on
tarkoitettu olevan lähellä markkinaohjelmaa, jossa monet erilaiset kansalliset
rahoitusvirrat yhdistyvät (esimerkiksi tutkimusinnovaation, terveydenhuollon ja
teollisuuden rahoitusohjelmat). Näissä ohjelmissa on luonnostaan erilaiset
osallistumissäännöt, eikä voida odottaa, että ne mukautetaan täysin Horisontti 2020
‑puiteohjelman osallistumissääntöihin.
Lisäksi AAL-ohjelman kohteena ovat erityisesti
pienet ja keskisuuret yritykset ja käyttäjäorganisaatiot, jotka eivät
tavallisesti osallistu EU:n tutkimus- ja innovaatiotoimiin. Niiden
osallistumisen hallinnollisen ja oikeudellisen kynnyksen alentamiseksi unionin
rahoitusosuudesta säädetään niiden sellaisten kansallisten rahoitusohjelmien
sääntöjen mukaisesti, jotka ovat niille tutumpia ja jotka pannaan täytäntöön yhden
avustuksen kautta yhdessä vastaavan kansallisen julkisen tuen kanssa. Yhteinen
AAL-ohjelma (2008–2013) on osoittanut, että tämä toimintamalli on toiminut
hyvin ja että sen ansiosta pienten ja keskisuurten yritysten
osallistumisprosentti on ollut jopa yli 40.
Ehdotuksessa annetaan asianmukaiset takeet
oikeudenmukaisen kohtelun ja avoimuuden noudattamisen varmistamiseksi
erityisellä täytäntöönpanorakenteella, kun rahoitusta annetaan kolmansille
osapuolille, sekä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Siinä säädetään
myös yksityiskohtaisten säännösten sisällyttämisestä tätä varten sopimukseen,
jonka unioni ja erityinen täytäntöönpanorakenne tekevät.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Tässä päätöksessä esitetyssä
rahoitusselvityksessä esitetään alustavat talousarviovaikutukset. Päätöksen ja
komission ja erityisen täytäntöönpanorakenteen välillä tehtävän
valtuutussopimuksen säännöksillä on taattava, että EU:n taloudelliset edut
suojataan.
EU:n osuuden enimmäismäärä on 175 000 000
euroa, joka on osoitettu Horisontti 2020 ‑puiteohjelman
viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosaston talousarviosta
yhteiskunnalliselle haasteelle 1, jonka teemoja ovat terveys, väestörakenteen
muutos ja hyvinvointi.[2]
5.           LISÄTIEDOT
5.1.        Yksinkertaistaminen
Ehdotus yksinkertaistaa yksityistahojen
hallinnollisia menettelyjä. Erityisesti uudesta yhteisestä ohjelmasta
tutkimusrahoitusta saavat hyötyvät yhdestä sopimus- ja maksujärjestelmästä,
jossa noudatetaan tuttuja kansallisia sääntöjä ilman unionin rahoitusosuutta
koskevaa erillistä raportointivelvoitetta. EU toimii suoraan
AAL-yhteenliittymän kanssa, ja se vastaa EU:n rahoitusosuuden käyttöä
koskevasta jakamisesta, valvonnasta ja raportoinnista.
5.2.        Uudelleentarkastelu-,
tarkistus- tai raukeamislauseke
Ehdotukseen sisältyy kolmen vuoden kuluttua
tehtävää väliarviointia koskeva uudelleentarkastelulauseke. Ohjelman
kokonaiskesto on seitsemän toimintavuotta ja lisäksi kolme
loppuunsaattamisvuotta.
5.3.        Euroopan talousalue
Ehdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen
soveltamisalaan kuuluvaa asiaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan
Euroopan talousaluetta.
2013/0233 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
unionin osallistumisesta useiden
jäsenvaltioiden käynnistämään aktiivista ja avustettua asumista koskevaan
tutkimus- ja kehitysohjelmaan
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 185 artiklan ja 188 artiklan 2
kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[3],

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Tiedonannossaan ”Eurooppa 2020
– Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”[4] komissio korostaa, että on
luotava suotuisat olosuhteet investoinneille tietoon ja innovaatioon, jotta
unionissa voidaan saada aikaan kestävää ja osallistavaa kasvua. Sekä Euroopan
parlamentti että neuvosto ovat hyväksyneet kyseisen strategian.
(2)       Euroopan parlamentin ja
neuvoston … 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o …/2013 perustetulla tutkimuksen
ja innovoinnin puiteohjelmalla (2014–2020)[5],
jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, pyritään saamaan aikaan aiempaa
suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin edistämällä julkisen sektorin
sisäisiä kumppanuuksia, muun muassa unionin osallistumisella useiden jäsenvaltioiden
käynnistämiin ohjelmiin perussopimuksen 185 artiklan mukaisesti.
(3)       Yhteisön osallistumisesta
useiden jäsenvaltioiden käynnistämään tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden
ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla
9 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston
päätöksessä N:o 742/2008/EY[6]
säädetään, että yhteisön rahoitusosuus tietotekniikka-avusteista asumista
koskevassa tutkimus- ja kehitysohjelmassa, jäljempänä ’yhteinen AAL-ohjelma’,
vastaa jäsenvaltioiden osuutta mutta ei ole yli 150 000 000 euroa Euroopan
parlamentin ja neuvoston 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä päätöksellä
N:o 1982/2006/EY[7]
perustetun yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja
demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) ajalta.
(4)       Joulukuussa 2012 komissio
toimitti Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen yhteisen
AAL-ohjelman väliarvioinnista[8].
Asiantuntijalautakunta teki kyseisen arvioinnin. Asiantuntijalautakunnan
yleinen näkemys oli, että yhteisessä AAL-ohjelmassa oli edistytty hyvin kohti
sen tavoitteita ja huomattavia tuloksia ja että sitä pitäisi jatkaa nykyisen
rahoituskauden jälkeen. Asiantuntijalautakunta pani kuitenkin merkille muutamia
puutteita, erityisesti siinä, että käyttäjien olisi osallistuttava tehokkaammin
hankkeisiin ja että toiminnan suoritustasoa olisi edelleen parannettava
sopimusajan ja maksuajan osalta.
(5)       Komissio korosti
tiedonannossaan ”Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin”[9] sitä tosiasiaa, että väestön
ikääntyminen on yksi kaikkien jäsenvaltioiden suurimmista haasteista ja että
lisäämällä uuden teknologian käyttöä voitaisiin rajoittaa sen kustannuksia,
lisätä iäkkäiden ihmisten hyvinvointia ja edistää heidän aktiivista
yhteiskuntaan osallistumistaan sekä parantaa unionin talouden kilpailukykyä.
(6)       Komissio määritti Eurooppa 2020
-strategian lippulaivahankkeessaan Innovaatiounioni[10] väestön ikääntymisen yhdeksi
yhteiskunnallisista haasteista, joissa innovatiivisilla läpimurroilla voi olla
merkittävä asema ja jotka voivat edistää kilpailukykyä, jolloin eurooppalaiset
yritykset saavat johtoaseman uusien teknologioiden kehittämisessä, voivat
kasvaa ja ottaa itselleen maailmanlaajuisen johtoaseman uusilla
kasvumarkkinoilla, parantaa julkisten palvelujen laatua ja tehokkuutta ja
edistää siten uusien ja laadukkaiden työpaikkojen huomattavaa luomista.
(7)       Komissio ehdotti
tiedonannossaan ”Euroopan digitaalistrategia”[11]
yhteisen AAL-ohjelman vahvistamista, jotta ikääntyvän väestön aiheuttamia
haasteita voitaisiin käsitellä.
(8)       Komissio kehotti
tiedonannossaan ”Aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskeva eurooppalainen
innovaatiokumppanuus: strategisen täytäntöönpanosuunnitelman toteuttaminen
etenee”[12]
ottamaan huomioon suunnitelman asiaankuuluvat painopistealat tulevissa
tutkimus- ja innovointiohjelmissa ja -välineissä, jotka ovat osa Horisontti 2020
-puiteohjelmaa. Komissio kehotti myös ottamaan huomioon panoksen, jonka
yhteinen AAL-ohjelma voi antaa aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevalle
eurooppalaiselle innovaatiokumppanuudelle.
(9)       Innovaatiounionin puitteissa
perustetussa aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevassa eurooppalaisessa
innovaatiokumppanuudessa tieto- ja viestintäteknologian ratkaisuilla odotetaan
olevan merkittävä asema pyrittäessä saavuttamaan sen tavoitteet kahdesta
terveestä lisävuodesta vuoteen 2020 mennessä sekä parantamaan kansalaisten
elämänlaatua ja lisäämään hoitojärjestelmien tehokkuutta unionissa. Sen
strategisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa esitetään painopistealat aktiivista
ja tervettä ikääntymistä koskevien innovaatioiden nopeuttamiseksi ja
laajentamiseksi koko unionissa kolmella alalla: ennaltaehkäisy ja terveyden
edistäminen, hoito ja parantaminen sekä itsenäinen asuminen ja sosiaalinen
osallisuus.
(10)     Aktiivista ja avustettua
asumista koskevassa tutkimus- ja kehitysohjelmassa, jäljempänä ’AAL-ohjelma’,
pitäisi hyödyntää edellisen ohjelman saavutuksia ja käsitellä sen puutteita
rohkaisemalla käyttäjien suurempaa osallistumista hankkeisiin ja panemalla ohjelmaa
täytäntöön joustavammin.
(11)     Unionin osallistumiselle
AAL-ohjelmaan olisi laadittava raja Horisontti 2020 ‑puiteohjelman keston
ajaksi. Unionin osallistuminen AAL-ohjelmaan ei saisi ylittää osallistuvien
valtioiden rahoitusosuutta Horisontti 2020 -puiteohjelman keston ajalta, jotta
voidaan saada aikaan suuri vipuvaikutus ja varmistaa osallistuvien valtioiden
aktiivinen osallistuminen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen.
(12)     Asetuksen (EU) N:o …/2013 [H2020-puiteohjelma]
tavoitteiden mukaisesti kaikilla jäsenvaltioilla ja kaikilla Horisontti 2020
-puiteohjelmaan assosioituneilla mailla olisi oltava oikeus osallistua
AAL-ohjelmaan.
(13)     Unionin rahoitusosuuden olisi
edellytettävä osallistuvien valtioiden virallisia sitoumuksia ennen
AAL-ohjelman käynnistämistä sekä niiden täyttämistä, jotta voidaan varmistaa,
että osallistuvien valtioiden rahoitussitoumukset vastaavat unionin
rahoitussitoumusta. Osallistuvien valtioiden osuuden AAL-ohjelmassa olisi
sisällettävä kansallisella tasolla aiheutuvat kulut ohjelman tehokkaan
toiminnan takaamiseksi.
(14)     AAL-ohjelman yhteinen
täytäntöönpano edellyttää täytäntöönpanorakennetta. Osallistuvat valtiot ovat
sopineet AAL-ohjelman täytäntöönpanorakenteesta ja perustaneet vuonna 2007
tietokoneavusteista asumista käsittelevän yhteenliittymän IASBL:n, joka on
Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö,
jäljempänä ’AALA’. Koska väliarviointia koskevan kertomuksen mukaan nykyinen
yhteisen AAL-ohjelman hallintorakenne on osoittautunut tehokkaaksi ja
laadukkaaksi, AALA:ta olisi käytettävä täytäntöönpanorakenteena ja sen olisi
vastattava AAL-ohjelman jako- ja valvontaelimen tehtävästä. AALA:n olisi
hallinnoitava unionin rahoitusosuutta, ja sen olisi varmistettava AAL-ohjelman
tehokas täytäntöönpano.
(15)     AAL-ohjelman tavoitteiden
saavuttamiseksi AALA:n olisi annettava rahoitustukea pääasiassa avustusten
kautta AALA:n valitsemiin toimiin osallistuville. Kyseiset toimet olisi
valittava ehdotuspyyntöjen perusteella AALA:n valvonnassa, ja riippumattomien
ulkopuolisten asiantuntijoiden olisi avustettava sitä. Järjestysluettelon olisi
oltava sitova ehdotusten valinnan osalta ja unionin rahoitusosuudesta ja
AAL-ohjelman hankkeita koskevista kansallisista määrärahoista annettavan
rahoituksen jakamisen osalta.
(16)     Unionin rahoitusosuutta olisi
hallinnoitava moitteettoman taloudenhoidon periaatteen mukaisesti ja unionin
yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä
lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU, Euratom) N:o 966/212[13]
ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä
lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU)
N:o 1268/2012[14]
esitettyjen välillistä hallinnointia koskevien sääntöjen mukaisesti.
(17)     Unionin taloudellisten etujen
suojaamiseksi komissiolla olisi oltava oikeus pienentää unionin rahoitusosuutta
tai keskeyttää tai lopettaa se, jos AAL-ohjelma pannaan täytäntöön
epäasianmukaisesti, osittain tai myöhässä, tai osallistuvat valtiot eivät
osallistu tai osallistuvat osittain tai myöhässä AAL-ohjelman rahoitukseen.
Kyseisistä oikeuksista olisi säädettävä unionin ja AALA:n välillä tehtävässä
valtuutussopimuksessa.
(18)     Osallistumiseen AAL-ohjelmasta
rahoitettaviin välillisiin toimiin sovelletaan tutkimuksen ja innovoinnin
puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten
levittämistä koskevista säännöistä ... 2013 annettua Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetusta (EU) N:o.../2013[15].
AAL-ohjelman erityisten toimintaa koskevien tarpeiden vuoksi on kuitenkin
tarpeen säätää poikkeuksista kyseiseen asetukseen kyseisen asetuksen 1 artiklan
3 kohdan mukaisesti.
(19)     Erityiset poikkeukset
asetukseen (EU) N:o …/2013 [H2020-tutkimuspuiteohjelma] ovat tarpeen,
koska AAL-ohjelman on tarkoitettu olevan lähellä markkinaohjelmaa, jossa monet
erilaiset kansalliset rahoitusvirrat yhdistyvät (esimerkiksi
tutkimusinnovaation, terveydenhuollon ja teollisuuden rahoitusohjelmat).
Kyseisissä kansallisissa ohjelmissa on luonnostaan erilaiset osallistumissäännöt,
eikä voida odottaa, että ne mukautetaan täysin asetukseen (EU) N:o … /2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumissäännöt]. Lisäksi AAL-ohjelman
kohteena ovat erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset ja
käyttäjäorganisaatiot, jotka eivät tavallisesti osallistu unionin tutkimus- ja
innovaatiotoimiin. Kyseisten yritysten ja järjestöjen osallistumisen
helpottamiseksi unionin rahoitusosuudesta säädetään niiden kansallisten
rahoitusohjelmien hyvin tunnettujen sääntöjen mukaisesti ja pannaan täytäntöön
yhden sellaisen avustuksen nojalla, joka yhdistää unionin rahoituksen
vastaavaan kansalliseen rahoitukseen.
(20)     Unionin taloudelliset edut
olisi suojattava oikeasuhtaisin toimenpitein koko menosyklin ajan; näihin
toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja
tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen
varojen perintä ja tarpeen mukaan hallinnolliset tai taloudelliset seuraamukset
asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, valtuutusasetuksen (EU) N:o 1268/2012,
Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995
annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[16], komission paikan päällä
suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten
estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom,
EY) N:o 2185/96[17]
ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta
1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[18] mukaisesti.
(21)     Komission olisi tehtävä
väliarviointi, jossa arvioidaan erityisesti AAL-ohjelman laatua ja tehokkuutta
ja edistymistä asetettuja tavoitteita kohti, sekä loppuarviointi ja laadittava
kertomus kyseisistä arvioinneista.
(22)     Arvioinnin olisi perustuttava
täsmällisiin ja ajankohtaisiin tietoihin. Komission pyynnöstä AALA:n ja
osallistuvien valtioiden olisi siksi toimitettava kaikki tiedot, jotka
komission on sisällytettävä AAL-ohjelman arviointia koskeviin kertomuksiin.
(23)     AAL-ohjelmassa olisi
varmistettava sukupuolten tasa-arvon tehokas edistäminen ja siinä olisi
noudatettava Horisontti 2020 -puiteohjelmassa esitettyjä eettisiä periaatteita.

(24)     Koska osallistuvat valtiot
ovat päättäneet jatkaa AAL-ohjelmaa, ja sen tavoitteet tukevat ja täydentävät
suoraan unionin toimia aktiivisen ja terveen ikääntymisen alalla ja koska
jäsenvaltiot eivät voi yksinään riittävällä tavalla saavuttaa ohjelman
tavoitteita vaan ne voidaan toimien laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin
tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä
asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi
tarpeen.
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
AAL-ohjelmaan
osallistuminen
1.           Unioni osallistuu aktiivista
ja avustettua asumista koskevaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan, jäljempänä
’AAL-ohjelma’, jonka toteuttavat yhdessä [Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti,
Itävalta, Kypros, Luxemburg, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi,
Slovenia, Sveitsi, Tanska, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta], jäljempänä
’osallistuvat valtiot’, tässä päätöksessä esitettyjen ehtojen mukaisesti.
2.           Kaikki muut jäsenvaltiot ja
muut asetuksella (EU) N:o …/2013 perustettuun tutkimuksen ja innovoinnin
puiteohjelmaan (2014–2020) Horisontti 2020, jäljempänä ’Horisontti 2020 ‑puiteohjelma’,
assosioituneet valtiot voivat liittyä AAL-ohjelmaan, jos ne täyttävät tämän
päätöksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset. Kyseiset
jäsenvaltiot ja assosioituneet maat, jotka täyttävät 3 artiklan 1 kohdan c
alakohdassa esitetyt vaatimukset, katsotaan osallistuviksi valtioiksi tämän
päätöksen soveltamista varten.
2 artikla
Unionin
rahoitusosuus
1.           Hallinnolliset kustannukset
ja toimintakustannukset kattava unionin enimmäisrahoitusosuus AAL-ohjelmassa on
175 000 000 euroa. Osuus maksetaan päätöksellä …/2013/EU perustetun
Horisontti 2020 ‑puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman
asiaankuuluville osille unionin yleisestä talousarviosta osoitetuista
määrärahoista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c
alakohdan vi alakohdan ja 60 ja 61 artiklan mukaisesti.
2.           Unionin vuotuinen
rahoitussitoumus AAL-ohjelmaan ei saa ylittää osallistuvien valtioiden
vuotuista rahoitussitoumusta AAL-ohjelmaan.
3.           Enintään kuusi prosenttia
unionin rahoitusosuudesta käytetään AAL-ohjelman hallinnollisiin kustannuksiin.
3 artikla
Unionin
rahoitusosuuden edellytykset
1.           Unionin rahoitusosuuden
edellytykset ovat seuraavat:
a)      osallistuvien valtioiden todistus siitä,
että AAL-ohjelma on perustettu liitteiden I ja II mukaisesti;
b)      osallistuvat valtiot ovat nimenneet tai
osallistuvien valtioiden nimeämät järjestöt ovat nimenneet tietokoneavusteista
asumista käsittelevän yhteenliittymän, joka on voittoa tavoittelematon yhdistys
ja jolla on Belgian lainsäädännön mukainen oikeushenkilöys, jäljempänä ’AALA’,
AAL-ohjelman täytäntöönpanosta ja unionin rahoitusosuuden jakamisesta ja
valvonnasta vastaavaksi rakenteeksi;
c)      sitoumus jokaiselta osallistuvalta
valtiolta osallistua AAL-ohjelman rahoitukseen;
d)      AALA:n todistus sen valmiuksista panna
täytäntöön AAL-ohjelma, mukaan lukien unionin osuuden jakaminen ja valvonta
unionin talousarvion välillisen hallinnoinnin puitteissa asetuksen (EU,
Euratom) N:o 966/2012 58, 60 ja 61 artiklan mukaisesti;
e)      hallinnointimallin perustaminen
AAL-ohjelmaa varten liitteen III mukaisesti.
2.           AAL-ohjelman täytäntöönpanon
aikana unionin rahoitusosuuteen sovelletaan myös seuraavia edellytyksiä:
a)      AALA panee AAL-ohjelman tavoitteet
täytäntöön liitteessä I esitetyn mukaisesti ja liitteessä II esitetyt toimet
asetuksen (EU) N:o … [Horisontti 2020 ‑puiteohjelman osallistumista ja
tulosten levittämistä koskevat säännöt], ellei tämän päätöksen 5 artiklasta
muuta johdu;
b)      asianmukaista ja tehokasta
hallinnointimallia pidetään yllä liitteen III mukaisesti;
c)      AALA noudattaa asetuksen (EU, Euratom)
N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa esitettyjä raportointivaatimuksia;
d)      kukin osallistuva valtio täyttää 1 kohdan
c alakohdassa tarkoitetut sitoumukset ja AAL-ohjelman rahoittamiseen
osallistumista koskevat vuotuiset sitoumukset.
4 artikla
Osallistuvien valtioiden osuudet
1.           Osallistuvien valtioiden
osuudet koostuvat seuraavista:
a)      rahoitusosuudet AAL-ohjelmasta tuettuihin
suoriin toimiin liitteen II mukaisesti;
b)      AAL-ohjelman tehokasta täytäntöönpanoa
koskevasta kansallisesta hallinnosta johtuvia hallinnollisia kustannuksia
vastaavat luontoissuoritukset liitteen II mukaisesti.
5 artikla
Osallistumis-
ja levittämissäännöt
1.           Asetuksen (EU) N:o …/2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat
säännöt] soveltamista varten AALA katsotaan rahoituselimeksi, ja se antaa
rahoitustukea epäsuoriin toimiin tämän päätöksen liitteen II mukaisesti.
2.           Asetuksen (EU) N:o …/2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat
säännöt] 14 artiklan 5 kohdasta poiketen hakijoiden taloudelliset
toimintaedellytykset tarkistaa nimetyn kansallisen ohjelman
hallinnointijärjestö nimettyjen kansallisten ohjelmien osallistumissääntöjen
mukaisesti.
3.           Asetuksen (EU) N:o …/2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevat säännöt] 16 artiklan 1 kohdasta poiketen avustussopimukset
osallistujien kanssa allekirjoittaa nimetyn kansallisen ohjelman
hallinnointivirasto.
4.           Asetuksen (EU) N:o …/2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevat säännöt] 19 artikla[n 1 kohdasta ja 5–7 kohda]sta ja 22–29 artiklasta
poiketen nimettyjen kansallisten ohjelmien rahoitussääntöjä sovelletaan
nimettyjen kansallisten ohjelmien hallintovirastojen hallinnoimiin avustuksiin.
5.           Asetuksen (EU) N:o …/2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevat säännöt] 38–46 artiklasta poiketen sovelletaan tuloksia ja
tausta-aineiston ja tulosten käyttöoikeuksia koskevia nimettyjen kansallisten
ohjelmien sääntöjä.
6 artikla
AAL-ohjelman täytäntöönpano
1.           AAL-ohjelma pannaan
täytäntöön vuotuisten työsuunnitelmien perusteella liitteen II mukaisesti.
7 artikla
Unionin
ja AALA:n väliset sopimukset
1.           Edellyttäen, että AALA:n
ennakkoarviointi on myönteinen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 61
artiklan 1 kohdan mukaisesti, komissio tekee unionin puolesta
valtuutussopimuksen ja varojen vuotuista siirtoa koskevan sopimuksen AALA:n
kanssa.
2.           Edellä olevassa 1 kohdassa
tarkoitettu valtuutussopimus tehdään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58
artiklan 3 kohdan ja 60 ja 61 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40
artiklan mukaisesti. Siinä esitetään myös seuraavat:
a)      vaatimukset asiaankuuluvia
indikaattoreita koskevasta AALA:n osuudesta päätöksen (EU) N:o …/2013
[Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma]
liitteessä II esitetyistä suorituskykyindikaattoreista;
b)      vaatimukset AALA:n osuudesta päätöksessä
(EU) N:o …/2013 [Horisontti 2020 ‑puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva
erityisohjelma] tarkoitetusta valvonnasta;
c)      erityiset suorituskykyindikaattorit,
joita tarvitaan AALA:n toiminnan valvonnassa 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
d)      niiden tilastojen ja tietojen antamista
koskevat järjestelyt, joita tarvitaan varmistamaan, että komissio pystyy
täyttämään levittämis- ja raportointivelvoitteensa.
8 artikla
Unionin
rahoitusosuuden lopettaminen, pienentäminen tai keskeyttäminen
1.           Jos AAL-ohjelmaa ei ole pantu
täytäntöön 3 artiklassa esitettyjen edellytysten mukaisesti, komissio voi
lopettaa unionin rahoitusosuuden, pienentää sitä tai keskeyttää sen
AAL-ohjelman tosiasiallisen täytäntöönpanon perusteella.
2.           Jos osallistuvat valtiot
eivät osallistu tai osallistuvat osittain tai myöhässä AAL-ohjelman
rahoitukseen, komissio voi lopettaa unionin rahoitusosuuden tai pienentää sitä
tai keskeyttää sen ottaen huomioon rahoitusmäärän, jonka osallistuvat valtiot
ovat osoittanet AAL-ohjelman täytäntöönpanoon.
9 artikla
Jälkitarkastukset

1.           Nimetyn kansallisen ohjelman
hallinnointivirastot suorittavat epäsuorien toimien menojen jälkitarkastukset
asetuksen (EU) N:o ... [Horisontti 2020 ‑puiteohjelma] 23 artiklan
mukaisesti.
2.           Komissio voi päättää
suorittaa 1 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen itse.
10 artikla
Unionin
taloudellisten etujen suojaaminen
1.           Komissio toteuttaa
asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että kun tämän päätöksen mukaisesti
rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, unionin taloudelliset edut suojataan
toteuttamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita
laittomuuksia vastaan, tekemällä tehokkaita tarkastuksia ja, jos
säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin
ja soveltamalla tarvittaessa tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2.           Euroopan
petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, myös paikan päällä
tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF)
tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999[19]
ja komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista
Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden
väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston
asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[20]
vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti, sen selvittämiseksi, onko
tämän päätöksen mukaisiin avustussopimuksiin tai avustuspäätöksiin tai tämän
päätöksen mukaisesti rahoitettuihin sopimuksiin liittynyt unionin taloudellisia
etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
3.           Tämän päätöksen
täytäntöönpanosta johtuvat sopimukset, avustussopimukset ja avustuspäätökset
sisältävät säännöksiä, joiden nojalla komissiolle, AALA:lle,
tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAF:lle annetaan yksiselitteisesti valtuudet
tehdä tilintarkastuksia ja tutkimuksia niiden kunkin toimivallan mukaisesti.
4.           AALA myöntää komission
henkilöstölle ja muille komission sekä tilintarkastustuomioistuimen
valtuuttamille henkilöille pääsyn toimipaikkaansa ja toimitiloihinsa ja
kaikkeen tietoon, myös sähköisessä muodossa olevaan, jota tarvitaan 3 kohdassa
tarkoitettujen tilintarkastusten tekemiseen.
5.           AAL-ohjelman täytäntöönpanossa
osallistuvat valtiot toteuttavat lainsäädännölliset, sääntelylliset,
hallinnolliset tai muut unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi tarvittavat
toimenpiteet varmistaakseen erityisesti unionille kuuluvien määrien
täysimääräisen takaisinperinnän asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja
valtuutusasetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti.
11 artikla
Tietojen
antaminen
1.           AALA toimittaa komission
pyynnöstä komissiolle kaikki tiedot, joita tarvitaan 12 artiklassa
tarkoitettujen kertomusten laatimiseen.
2.           Osallistuvat valtiot
toimittavat AALA:n kautta kaikki Euroopan parlamentin ja neuvoston pyytämät
tiedot AAL-ohjelman varainhoidosta.
3.           Komissio antaa 2 kohdassa
tarkoitetut tiedot 12 artiklassa tarkoitetuissa kertomuksissa.
12 artikla
Arviointi
1.           Komissio tekee 31 päivään
joulukuuta 2017 mennessä väliarvioinnin AAL-ohjelmasta. Komissio laatii
kyseisestä arvioinnista kertomuksen, jossa on arvioinnin päätelmät ja komission
havainnot. Komissio lähettää kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle
viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018.
2.           Kun unionin osallistuminen
AAL-ohjelmaan päättyy mutta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022, komissio
tekee loppuarvioinnin AAL-ohjelmasta. Komissio laatii kyseisestä arvioinnista
kertomuksen, jossa on arvioinnin tulokset. Komissio lähettää kertomuksen
Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille
jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE I
AAL-OHJELMAN TAVOITTEET
1.           AAL-ohjelmalla on seuraavat
tavoitteet:
1.1.        nopeuttaa kotona,
yhteiskunnassa ja työssä käytettävien aktiivista ja tervettä vanhenemista
tukevien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden, -palvelujen
ja -järjestelmien kehittämistä ja näin parantaa ikääntyneiden elämänlaatua,
itsenäisyyttä, osallistumista sosiaaliseen elämään, taitoja ja
työllistettävyyttä sekä terveyden- ja sosiaalihuollon tehokkuutta;
1.2.        pitää yllä ja kehittää
edelleen riittävästi soveltavaa tutkimusta, kehitystä ja innovointia unionin
tasolla aktiivista ja tervettä vanhenemista tukevien tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden
ja -palvelujen alalla;
1.3.        kehittää kustannustehokkaita
ratkaisuja, muun muassa laatia asiaankuuluvat yhteentoimivuusstandardit ja
helpottaa sellaisten yhteisten ratkaisujen lokalisointia ja mukauttamista,
jotka sopivat yhteen erilaisten yhteiskunnallisten painotusten ja
sääntelynäkökohtien kanssa kansallisella tai alueellisella tasolla, kunnioittaa
soveltuvin osin ihmisten yksityisyyttä ja arvokkuutta, tukea palvelujen
saatavuutta maaseutualueilla ja syrjäseuduilla ja hyödyttää muita ihmisryhmiä,
esimerkiksi vammaisia.
2.           AAL-ohjelmalla luodaan
suotuisa ympäristö pienten ja keskisuurten yritysten osallistumiselle.
3.           AAL-ohjelmassa keskitytään
markkinoita lähellä olevaan soveltavaan tutkimukseen ja innovointiin ja
täydennetään siihen liittyvää pidemmän aikavälin tutkimusta ja laajan
mittakaavan innovointitoimia, joista säädetään Horisontti 2020 -puiteohjelmassa
ja muissa eurooppalaisissa ja kansallisissa aloitteissa. Se edistää myös
aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevan eurooppalaisen
innovaatiokumppanuuden täytäntöönpanoa.
LIITE II
AAL-OHJELMAN
TOIMET
I. Epäsuorat toimet
1.           AAL-ohjelman
täytäntöönpanolla tuetaan pääasiassa aktiivista ja tervettä ikääntymistä
koskevia markkinasuuntautuneita tutkimus- ja innovointihankkeita, joilla on
valmiudet hyödyntää hankkeen tuloksia realistisessa aikataulussa. Kyseiset
AAL-ohjelmaan kuuluvat epäsuorat toimet rahoitetaan pääasiassa avustuksista.
Niitä voidaan rahoittaa myös muulla tavoin, esimerkiksi palkinnoilla,
esikaupallisilla hankinnoilla ja innovatiivisten ratkaisujen julkisina
hankintoina.
2.           Lisäksi voidaan tukea toimia,
jotka liittyvät välitykseen, ohjelman edistämiseen, nykyisiä valmiuksia
koskeviin tiedottamistoimiin, innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton
edistämiseen ja kysyntä- ja tarjontapuolen järjestöjen ja investoijien
yhdistämiseen.
3.           Ehdotusten,
toteutettavuustutkimusten ja työpajojen laadun parantamiseen tähtääviä toimia
voidaan myös tukea. Yhteistyötä unionin alueiden kanssa voidaan suunnitella
AAL-ohjelmaan osallistuvien sidosryhmien ryhmän laajentamiseksi.
II. Täytäntöönpano
1.           AAL-ohjelma pannaan
täytäntöön ehdotuspyyntöjen aiheet määrittävien vuotuisten työsuunnitelmien
perusteella.
2.           Vuotuisista työsuunnitelmista
sovitaan komission kanssa, ja ne ovat perusta unionin vuotuiselle
rahoitusosuudelle.
3.           AAL-ohjelman täytäntöönpano
kattaa asiaankuuluvien sidosryhmien (muun muassa julkisten viranomaisten
päätöksentekijät, käyttäjien edustajat, yksityisen sektorin palveluntarjoajat
ja vakuutuksentarjoajat sekä teollisuus, mukaan lukien pienet ja keskisuuret
yritykset) kuulemiset soveltavasta tutkimuksesta ja käsiteltävistä innovoinnin
painopistealoista.
4.           AAL-ohjelman
täytäntöönpanossa otetaan huomioon väestörakenteen suuntaukset ja
väestötutkimus, jotta voidaan tarjota ratkaisuja, joilla vastataan koko unionin
sosiaaliseen ja taloudelliseen tilanteeseen.
5.           Mahdolliset
sukupuolikysymykset, eettiset kysymykset ja yksityisyyden suojaan liittyvät
näkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon kansainvälisten ohjeiden
mukaisesti.
6.           AAL-ohjelman markkinoita
lähellä olevan luonteen ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista
varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetussa neuvoston asetuksessa
(EY, Euratom) N:o 966/2012 esitettyjen sääntöjen mukaisesti AALA laatii
asianmukaiset suoritustasoa koskevat vähimmäistavoitteet avustusajalle ja
maksuajalle [osallistumissääntöjen ja][varainhoitoasetuksen] mukaisesti ja
varmistaa, että osallistuvat valtiot noudattavat niitä AAL-ohjelman
täytäntöönpanon aikana.
7.           Kukin osallistuva valtio
helpottaa kysyntäpuolen toimijoita edustavien järjestöjen osallistumista.
8.           Kukin osallistuva valtio
osallistuu osallistujien valittujen hankkeiden rahoitukseen niiden
asiaankuuluvissa kansallisissa ohjelmissa nimettyjen kansallisten ohjelmien
hallintovirastojen kautta. Kyseiset virastot kanavoivat sitten unionin
rahoituksen AALA:lta sellaisen yhteisen hankekuvauksen perusteella, joka
muodostaa osan sopimuksesta, joka tehdään nimetyn kansallisen ohjelman
hallintovirastojen ja kunkin rahoitetun hankkeen vastaavien osallistujien
välillä.
9.           Hanke-ehdotuspyyntömenettelyn
päättymisen jälkeen AALA tekee yleisen kelpoisuustarkastuksen yhdessä nimetyn
kansallisen ohjelman hallintovirastojen kanssa. Tarkastus tehdään AAL-ohjelmaa
koskevien yhteisten tukikelpoisuusvaatimusten perusteella, ja ne julkaistaan
yhdessä hanketarjouspyynnön kanssa.
10.         AALA tarkastaa kansallisen
ohjelman hallintovirastojen avulla hanke-ehdotuspyynnössä esitettyjen
täydentävien kansallisten tukikelpoisuusvaatimusten täyttymisen.
11.         Kansalliset
kelpoisuusperusteet liittyvät ainoastaan yksittäisten hakijoiden oikeudelliseen
ja taloudelliseen asemaan eivätkä ehdotuksen sisältöön, ja nämä koskevat
seuraavia näkökohtia:
11.1.      hakijatyyppi, mukaan lukien
hakijan oikeudellinen asema ja tarkoitus,
11.2.      vastuuvelvollisuus ja
elinkelpoisuus, mukaan lukien taloudellinen vakaus, veroja koskevien ja
sosiaalisten velvoitteiden täyttäminen jne.
12.         AALA arvioi ja valitsee
tukikelpoiset hanke-ehdotukset riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella
julkaistussa ehdotuspyynnössä vahvistettuja avoimia ja yleisiä kelpoisuus- ja
arviointiperusteita noudattaen. Kun AALA:n yleiskokous on hyväksynyt kyseisen
valinnan, se velvoittaa osallistuvia valtioita.
13.         Jos hankkeen osallistuja ei
täytä yhtä tai useampaa kansallista kelpoisuusvaatimusta tai jos vastaava
rahoitussitoumusta koskeva kansallinen talousarvio ehtyy, AALA:n johtokunta voi
päättää, että kyseessä olevasta ehdotuksesta on tehtävä uusi riippumaton
keskitetty arviointi riippumattomien asiantuntijoiden avulla, jotta ehdotus
voidaan arvioida joko ilman kyseessä olevan osallistujan osallistumista tai
korvaavan osallistujan kanssa hankkeen osallistujien ehdotuksen mukaisesti.
14.         Nimettyjen kansallisten
ohjelmien hallinnointivirastot käsittelevät rahoitusta varten valittujen
hankkeiden osallistujia koskevat oikeudelliset ja taloudelliset kysymykset.
Kansallisia hallinnollisia sääntöjä ja periaatteita sovelletaan.
LIITE III
aal-ohjelman
hallinNOINTI
AAL-ohjelman toimintarakenne on
seuraavanlainen:
1.           Belgian lainsäädännön
mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon kansainvälinen yhteenliittymä
AALA on osallistuvien valtioiden luoma erityinen täytäntöönpanorakenne.
2.           AALA vastaa kaikista
AAL-ohjelman toimista. AALA:n tehtäviin kuuluvat sopimusten ja talousarvion
hallinnointi, vuosittaisten työsuunnitelmien laatiminen, ehdotuspyyntöjen
järjestäminen sekä rahoitusehdotuksen arvioinnin hoitaminen ja
tärkeysjärjestykseen asettaminen.
3.           Lisäksi AALA seuraa hankkeen
valvontaa ja vastaa siitä ja siirtää unionin osuuksien assosioituneet maksut
nimettyjen kansallisten ohjelmien hallinnointivirastoille. Se järjestää myös
tulosten levittämistoimia.
4.           AALA:a johtaa yleiskokous.
Yleiskokous on AAL-ohjelman päätöksentekoelin. Se nimittää johtokunnan jäsenet
ja valvoo AAL-ohjelman täytäntöönpanoa, muun muassa vuotuisten työsuunnitelmien
hyväksymistä, kansallisen rahoituksen jakamista hankkeille ja uusien
jäsenyyshakemusten käsittelyä. Jokaisella maalla on yleiskokouksessa yksi ääni.
Päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä, lukuun ottamatta jäsenyyden
perimistä, saamista tai perumista taikka yhteenliittymän purkamista koskevia
päätöksiä, joita varten voidaan yhteenliittymän perussäännössä asettaa
erityisiä äänestysvaatimuksia.
5.           Komissiolla on tarkkailijan
asema AALA:n yleiskokouksen kokouksissa, ja se hyväksyy vuotuisen
työsuunnitelman. Komissio kutsutaan kaikkiin AALA:n kokouksiin, ja se voi
osallistua keskusteluihin. Kaikki AALA:n yleiskokouksen osalta jaetut
asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan komissiolle.
6.           Yleiskokous valitsee AAL:n
johtokunnan, jossa on vähintään puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja
varainhoitaja, hoitamaan erityisiä hallintotehtäviä kuten talousarvion
suunnittelua, henkilöstöpolitiikkaa ja sopimustentekoa. Se on yhdistyksen
laillinen edustaja ja raportoi yleiskokoukselle.
7.           AALA:n osana perustettu
keskushallintoyksikkö vastaa AAL-ohjelman täytäntöönpanon keskushallinnosta
tiiviissä koordinoinnissa ja yhteistyössä kansallisten ohjelmien
hallintovirastojen kanssa. Osallistuvat valtiot valtuuttavat hallintovirastot
suorittamaan hankehallintoon ja kansallisia hankeosallistujia koskeviin
hallinnollisiin ja oikeudellisiin näkökulmiin liittyvät työt ja tarjoamaan
tukea hanke-ehdotusten arvioinnille ja niitä koskeville neuvotteluille.
Keskushallintoyksikkö ja kansallisten ohjelmien hallinnointivirastot tekevät
yhteistyötä hallinnointiyksikkönä AALA:n valvonnassa.
8.           Teollisuuden, käyttäjien ja
muiden sidosryhmien edustajista koostuva neuvottelukunta, jossa pyritään saamaan
aikaan tasapaino sukupolvien ja sukupuolten välille, antaa suosituksia
painopistealueista ja aiheista, joita AAL-ohjelman ehdotuspyynnöissä ja muissa
toimissa olisi käsiteltävä
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.         PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

            1.1.      Ehdotuksen/aloitteen nimi
            1.2.      Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
            1.3.      Ehdotuksen/aloitteen
luonne
            1.4.      Tavoitteet

            1.5.      Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
            1.6.      Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
            1.7.      Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.         HALLINNOINTI
            2.1.      Seuranta-
ja raportointisäännöt
            2.2.      Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
            2.3.      Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.         EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
            3.1.      Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
            3.2.      Arvioidut
vaikutukset menoihin
            3.2.1.   Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
            3.2.2.   Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
            3.2.3.   Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
            3.2.4.   Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
            3.2.5.   Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
            3.3.      Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Unionin
osallistuminen useiden jäsenvaltioiden käynnistämään aktiivista ja avustettua
asumista (AAL) koskevaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan, jäljempänä ’AAL-ohjelma’.
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[21]
Tutkimus
ja teknologian kehittäminen: Horisontti 2020 -puiteohjelma
Digitaalistrategian toimi 78; yhteisen AAL-ohjelman
vahvistaminen1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu
pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[22]

¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
Ehdotus/aloite liittyy
toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Eurooppa
2020 -strategia
innovaatiounioni
Euroopan
digitaalistrategia
Eurooppalainen
tutkimusalue
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Tämän
lainsäädäntöehdotuksen tärkein toiminnallinen tavoite, unionin osallistuminen
useiden jäsenvaltioiden aktiivisen ja avustetun asumisen alalla käynnistämään
T&K- ja innovointiohjelmaan, on jo vahvistettu Horisontti 2020 ‑puiteohjelmassa
ja sen Yhteiskunnalliset haasteet -erityisohjelmassa.
Toiminnalliseen
tavoitteeseen liittyvät erityistavoitteet:
(1)
AAL-ohjelman perustaminen ja toiminta
(2)
Ohjelman tukitoimien käynnistäminen
(3)
Yhteistyössä tehtävien tutkimus- ja
innovointihankkeiden käynnistäminen ja yhteisrahoittaminen 2–3 vuoden
markkinaperspektiivillä
1.4.3.     Odotettavissa
olevat tulokset ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
AAL-ohjelmassa
yhdistetään unionin, kansallisia ja yksityisiä voimavaroja pyrittäessä etsimään
innovatiivisia tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja, joiden avulla Euroopan
kansalaiset voivat ikääntyä itsenäisesti ja hyvin ja joilla edistetään samalla
yleistä kestävyyttä ikääntyvien hoidossa ja tarjotaan uusia taloudellisia
mahdollisuuksia eurooppalaiselle teollisuudelle.
Unionin
tuoma lisäarvo on merkittävä seuraavista syistä:
Unionin
osallistuminen mahdollistaa sellaisen uuden oikeuskehyksen luomisen, jossa
unionin ja kansallinen rahoitus voidaan yhdistää osana yhteistä strategiaa,
jolla edistetään kansainvälistä yhteistyötä T&K- ja innovointihankkeissa,
joissa on erityisesti mukana pk-yrityksiä. Tämä ei olisi mahdollista nykyisiä
rakenteita käyttäen.
AAL-ohjelmassa
voidaan käsitellä väestön ikääntymisen haastetta edistämällä uusien
innovatiivisten iäkkäiden ihmisten itsenäistä asumista koskevien tieto- ja
viestintäteknologiaan perustuvien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja
parantaa siten heidän elämänlaatuaan ja lisätä heidän itsenäisyyttään ja
vähentää heidän hoitokustannuksiaan. Tämä tapahtuu johdonmukaisella ja
yhtenäisellä tavalla, jossa suurempi kriittinen massa johtaa parempaan
kustannustehokkuuteen ja yhteensopiviin ratkaisuihin.
Teollisuus
ja erityisesti pk-yritykset saavat enemmän tukea kriittisestä massasta ja
johdonmukaisesta eurooppalaisesta lähestymistavasta yhteensopivien ratkaisujen
kehittämisessä. Lisäksi AAL-ratkaisuja on mahdollista mukauttaa
kansallisten/alueellisten yhteiskunnallisten painotusten ja säännösten mukaan.
Tämä on tärkeä edellytys kaupalliselle hyödyntämiselle ja markkinakehitykselle
ja tarjoaa suuria mahdollisuuksia pk-yritysten osallistumiselle.
Ehdotettu
järjestelmä luo kannustimia T&K:hon ja innovointiin tehtävien kansallisten
ja teollisten investointien lisäämiseen ikääntymiseen liittyvän tieto- ja
viestintäteknologian alalla ja edistää siten T&K:ta koskevaa tavoitetta,
jonka mukaan T&K:hon olisi investoitava kolme prosenttia EU:n BKT:stä.
Tässä
rahoitusselvityksessä ei ole otettu huomioon yhteisen hyvää vanhuutta koskevan
ohjelman tulosten hyödyntämisestä Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle
syntyvää makrotaloudellista lisäarvoa.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Erityinen
hallinnointirakenne valvoo tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020
erityistavoitteessa esitettyjä tulos- ja vaikutusindikaattoreita ja tiedottaa
niistä vuosittain komissiolle.
Seuraavia
odotettuja tuloksia mitataan niitä koskevilla indikaattoreilla:
Vipuvaikutus investointeihin ja kansallisiin toimiin: tarjoamalla kannustimia investointeihin yhteisten strategioiden ja
täytäntöönpanon perusteella.
Indikaattorit:
(i) osallistuvien maiden määrä; (ii) osallistuvien valtioiden sitoumukset ja
maksut; (iii) yhteisen ohjelman hankkeisiin sidotut ja käytetyt kansalliset
varat; (iv) teollisuuden ja muiden sidosryhmien hankkeisiin osallistumisen tai
niiden yhteisrahoituksen kautta investoimat varat.
Hyvää vanhuutta tukevaan tieto- ja viestintäteknologiaan kohdistuvien
T&K- ja innovointitoimien johdonmukaisuuden parantaminen kaikkialla
Euroopassa: poistamalla nykyistä toimien
sirpaleisuutta yhteisillä strategioilla ja yhteisillä ehdotuspyynnöillä, joilla
on kriittinen massa.
Indikaattorit:
Tulokseen päästään tosiasiallisesti sitten, kun yhteinen ohjelma on täysin
toimiva ja siinä on huomattava määrä osallistuvia maita.
Ohjelman tehokkuus: tarjoamalla varmuuden
kansallisten talousarvioiden olemassaolosta, keskitetyn palvelupisteen
ehdotusten jättämistä, arviointia ja valintaa varten sekä käyttäjäystävällisen,
tuttuihin kansallisiin sääntöihin perustuvan järjestelmän yhteistyössä
toteutettavaa eurooppalaista soveltavaa ja markkinasuuntautunutta tutkimusta ja
innovointia varten. Tämän odotetaan tarjoavan asiaankuuluville osallistujille,
erityisesti pk-yrityksille, uudenlaista ja tehokkaampaa tukea, joka johtaa
teollisten investointien lisääntymiseen ja nopeampaan markkinoilletuloon ja
hyödyntämiseen.
Indikaattorit: (v) ehdotuksen jättämisen ja
hankkeen käynnistymisen välinen aika; (vii) yhteisen ohjelman toiminnasta
aiheutuvat yleiskustannukset..
Merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia etuja ja keskeisten
poliittisten tavoitteiden edistäminen: tätä mitataan
suunnitellussa riippumattomassa väli- ja loppuarvioinnissa muiden
indikaattoreiden ohella.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
AAL-ohjelmassa
yhdistetään unionin, kansallisia ja yksityisiä voimavaroja pyrittäessä etsimään
innovatiivisia tieto- ja viestintäteknisiä ratkaisuja, joiden avulla Euroopan
kansalaiset voivat ikääntyä itsenäisesti ja hyvin ja joilla edistetään samalla
yleistä kestävyyttä ikääntyvien hoidossa ja tarjotaan uusia taloudellisia
mahdollisuuksia eurooppalaiselle teollisuudelle.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Unionin
tuoma lisäarvo on merkittävä seuraavista syistä:
·
Unionin osallistuminen mahdollistaa sellaisen
nykyisen AAL-ohjelman jatkamisen, jossa unionin ja kansallinen rahoitus voidaan
yhdistää osana yhteistä strategiaa, jolla edistetään kansainvälistä yhteistyötä
T&K- ja innovointihankkeissa, joissa on erityisesti mukana pk-yrityksiä.
Tämä ei olisi mahdollista nykyisiä rakenteita käyttäen.
·
AAL-ohjelmassa voidaan käsitellä väestön
ikääntymisen haastetta edistämällä uusien innovatiivisten iäkkäiden ihmisten
itsenäistä asumista koskevien tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien
tuotteiden ja palvelujen kehittämistä ja parantaa siten heidän elämänlaatuaan
ja lisätä heidän itsenäisyyttään ja vähentää heidän hoitokustannuksiaan. Tämä
tapahtuu johdonmukaisella ja yhtenäisellä tavalla, jossa suurempi kriittinen
massa johtaa parempaan kustannustehokkuuteen ja yhteensopiviin ratkaisuihin.
·
Teollisuus ja erityisesti pk-yritykset saavat
enemmän tukea kriittisestä massasta ja johdonmukaisesta eurooppalaisesta
lähestymistavasta yhteensopivien ratkaisujen kehittämisessä. Lisäksi
AAL-ratkaisuja on mahdollista mukauttaa kansallisten/alueellisten
yhteiskunnallisten painotusten ja säännösten mukaan. Tämä on tärkeä edellytys
kaupalliselle hyödyntämiselle ja markkinakehitykselle ja tarjoaa suuria
mahdollisuuksia pk-yritysten osallistumiselle.
·
Ehdotettu järjestelmä luo kannustimia T&K:hon
ja innovointiin tehtävien kansallisten ja teollisten investointien lisäämiseen
ikääntymiseen liittyvän tieto- ja viestintäteknologian alalla ja edistää siten
T&K:ta koskevaa tavoitetta, jonka mukaan T&K:hon olisi investoitava
kolme prosenttia EU:n BKT:stä.
Tässä
rahoitusselvityksessä ei ole otettu huomioon AAL-ohjelman tulosten
hyödyntämisestä Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle syntyvää
makrotaloudellista lisäarvoa.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Seitsemännen puiteohjelman puitteissa toteutetun yhteisen
AAL-ohjelman edeltäjän väliarvioinnista on tehty seuraavat johtopäätökset:
·
AAL-ohjelmaa olisi jatkettava, koska se tarjoaa
selkeää lisäarvoa erityisesti pk-yrityksille luomalla hyvää vanhuutta
Euroopassa koskevan tutkimuksen ja innovoinnin tarvittavan kriittisen massan,
joka auttaa saamaan asiaankuuluvat tuotteet ja palvelut markkinoille.
·
Siinä olisi keskityttävä siihen, miten alueelliset
innovointitoimijat (useimmiten pk-yritykset) voivat ymmärtää ja käsitellä
eurooppalaisia markkinoita.
·
Siinä olisi parannettava toiminnan tehokkuutta
erityisesti avustus- ja maksuajan osalta.
·
Siinä olisi parannettava palveluntarjoajien
osallistumista hankesuunnittelun varhaisvaiheista alkaen ja erityisesti
loppukäyttäjien osallistumista tarjousten erittelyyn ja arviointiin.
Nämä
kokemukset on otettu huomioon toisen AAL-ohjelman muokkaamisessa.
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Ensimmäisessä
aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevassa eurooppalaisessa
innovaatiokumppanuudessa[23]
tieto- ja viestintäteknologian ratkaisuilla odotetaan olevan merkittävä asema
pyrittäessä saavuttamaan sen tavoitteet kahdesta terveestä lisävuodesta vuoteen
2020 mennessä sekä parantamaan kansalaisten elämänlaatua ja lisäämään
hoitojärjestelmien tehokkuutta Euroopassa. Sen strategisessa
täytäntöönpanosuunnitelmassa esitetään painopistealat aktiivista ja tervettä
ikääntymistä koskevien innovaatioiden nopeuttamiseksi ja laajentamiseksi koko
unionissa kolmella alalla: ennaltaehkäisy ja terveyden edistäminen, hoito ja
parantaminen ja itsenäinen asuminen ja sosiaalinen osallisuus. Neuvoston
toteuttamalla EIP AHA:n käynnistämisellä lisätään AAL-ohjelman ja sen seurannan
tulevaa merkitystä. AAL-ohjelma on keskeinen osa strategisen
täytäntöönpanosuunnitelman täytäntöönpanossa, koska siinä keskitytään
innovaatioketjun niin sanottuun kuolemanlaakso-osaan Myös AAL-ohjelma hyötyy
eurooppalaisesta innovaatiokumppanuudesta, koska se nopeuttaa markkinoiden
luomista, laajamittaista käyttöönottoa ja se myös edistää markkinoita koskevien
välttämättömien edellytysten parantamista: esimerkiksi standardointia ja
yhteentoimivuutta, joita AAL-ohjelma ei kata mutta jotka mainitaan
arvioinneissa ja kuulemisissa käyttöönoton esteinä.
AAL-ohjelmaa
täydennetään suurilla kansallisilla aloitteilla, kuten AAL:ää ja ikääntymistä
koskevalla kansallisella aloitteella Saksassa, avustetun asumisen
innovaatiofoorumia Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja ikääntymistä käsittelevää
innovaatiofoorumia Ranskassa.
Näiden
toisiinsa liittyvien ja yhdessä huomattavan osan ”tutkimus- ja
innovaatioketjusta” kattavien ohjelmien ansiosta Euroopalla on
maailmanlaajuisesti ainoalaatuisen vahva asema hyvää vanhuutta koskevassa
tieto- ja viestintäteknologiassa. AAL-ohjelma täydentää hyvin pidempiaikaista
tieto- ja viestintäteknologian ja ikääntymisen tutkimista Horisontti 2020
-puiteohjelmassa, ja sen tarjoamia tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvia
ratkaisuja voidaan hyödyntää innovaatio- ja markkinavalidointitoimissa
Horisontti 2020 -puiteohjelmassa.
AAL-ohjelma
täydentää myös väestörakenteen muutosta käsittelevää yhteistä ”Lisää vuosia,
parempaa elämää” -tutkimusaloitetta[24],
joka kokoaa yhteen 13 eurooppalaista maata käsittelemään uutta tieteeseen
perustuvaa tietoa, jota voidaan käyttää ikääntymistä koskevassa tulevassa
poliittisessa päätöksenteossa ja jossa hyödynnetään monia eri tutkimusaloja.
AAL-ohjelma voi tarjota sovellusympäristön monialaiselle tutkimukselle, jota
toteutetaan yhteisen ohjelmasuunnittelun mukaisten aloitteiden puitteissa, ja
antaa yhteisen ohjelmasuunnittelun mukaisille aloitteille palautetta käyttäjien
kokemuksista ja jakaa samalla tutkimusmenetelmiä, kuten elämänkaareen
pohjautuvaa lähestymistapaa.
Komissio
on antanut päätösehdotuksen, joka koskee Euroopan innovaatio- ja
teknologiainstituutin (EIT) strategista innovointiohjelmaa vuosiksi 2014–2020
ja jossa yksilöidään tervettä elämää ja aktiivista ikääntymistä edistävä
innovaatiotoiminta yhdeksi EIT:n osaamis- ja innovointiyhteisöjen
ensisijaisista aihealueista kaudeksi 2014–2015.
Yhdessä
nämä aloitteet kattavat suuren osan ketjusta perustutkimuksesta markkinoille
saattamiseen, kuten suositellaan monissa riippumattomissa arvioinneissa EU:n
tutkimus- ja innovaatio-ohjelmista sekä EU:n linja-asiakirjoissa.
1.6.        Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
–
Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014
ja päättyy 31.12.2023.
–
Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja
päättyvät vuonna 2020 maksusitoumusmäärärahojen osalta, ja ne alkavat vuonna 2014
ja päättyvät vuonna 2023 maksumäärärahojen osalta.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[25]
¨ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti

X välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  Euroopan unionin perustamille elimille[26]
–
X  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai
julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
On
perustettu erityinen täytäntöönpanorakenne, jonka nimi on
Tietotekniikka-avusteista asumista käsittelevä yhteenliittymä, ja sitä
hallinnoivat osallistuvat maat aloitteen hallinnoimista varten. Unionin
rahoitusosuus aloitteeseen annetaan tämän järjestön kautta. Kansalliset
rahoituselimet tai niiden valtuutetut virastot hallinnoivat EU:n
rahoitusosuutta ja tekevät avustussopimuksia järjestöjen kanssa rahoitustuen
saamisesta yhteistyössä toteutettaviin tutkimus- ja innovaatiotoimiin.
Huomautukset:
Euroopan
unionin rahoitusosuus maksetaan osallistuvien valtioiden perustamalle
erityiselle hallinnointielimelle, joka hallinnoi ohjelmaa. Unionin
rahoitusosuus maksetaan sillä edellytyksellä, että työsuunnitelma ja siihen
liittyvät kansalliset talousarviositoumukset hyväksytään.
AAL-ohjelman
organisaatiorakenne koostuu seuraavista yksiköistä:
Osallistuvien
valtioiden erityiseksi hallinnointirakenteeksi luoma AAL-yhteenliittymä
allekirjoittaa valtuutussopimuksen ja vuotuiset varainsiirtosopimukset Euroopan
komission kanssa vuotuisen rahoituksen saamiseksi puiteohjelmasta. Se vastaa
kaikista AAL-ohjelman toimista, ja sitä johtaa johtaja, joka on yhteenliittymän
laillinen edustaja.
AAL-yhteenliittymä
vastaa kaikista AAL-ohjelman toimista. AAL-yhteenliittymän tehtäviin kuuluvat
sopimusten ja talousarvion hallinnointi, vuosittaisten työohjelmien laatiminen,
ehdotuspyyntöjen järjestäminen sekä hankkeiden arvioinnin hoitaminen ja
tärkeysjärjestykseen asettaminen. Tämän lisäksi se valvoo hankkeiden seurantaa
ja siirtää vastaavat määrät unionin rahoitusosuudesta nimetyille kansallisille
ohjelmavirastoille. Se järjestää myös tulosten levittämistoimia.
AAL-yhteenliittymää
johtaa yleiskokous. Yleiskokous on AAL-ohjelman päätöksentekoelin, ja se
nimittää johtokunnan jäsenet ja valvoo AAL-ohjelman täytäntöönpanoa, mihin kuuluvat
vuotuisten työsuunnitelmien hyväksyminen, kansallisen rahoituksen jako
hankkeille ja uusien jäsenyyshakemusten käsittely. Jokaisella maalla on
yleiskokouksessa yksi ääni, ja päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä.
Komissiolla on yleiskokouksessa tarkkailijan asema.
AALAn
johtokunta – jossa on johtaja ja kaksi varajohtajaa (vaihtoehtoisesti yksi
varajohtaja ja yksi varainhoitaja) – valitaan hoitamaan erityisiä
hallintotehtäviä kuten talousarvion suunnittelua, henkilöstöpolitiikkaa ja
sopimustentekoa. Se on yhteenliittymän laillinen edustaja ja raportoi
yleiskokoukselle.
Osallistuvat
valtiot valtuuttavat kansalliset ohjelmahallintovirastot kansallisten
hankekumppanien hankejohtoon sekä hoitamaan hallinnollisiin ja
lainsäädännöllisiin näkökohtiin liittyviä tehtäviä ja avustamaan ehdotusten
arvioinnissa ja niistä neuvottelemisessa. Ne toimivat AAL-yhteenliittymän
valvonnassa.
Teollisuuden
ja muiden sidosryhmien edustajista koostuva neuvottelukunta antaa suosituksia
painopistealueista ja aiheista, joita AAL-ohjelman ehdotuspyynnöissä olisi
käsiteltävä
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset
Tutkimuksen
ja kehityksen Horisontti 2020 ‑puiteohjelman mukaisesti AAL-ohjelman
täytäntöönpanoa seurataan vuosittain, ja siitä raportoi tarvittaessa
komissiolle erityinen hallintorakenne. Ohjelmaa seurataan erityisen
hallintorakenteen laatimien vuosikertomusten avulla. Niissä esitetään
yksityiskohtainen selvitys ohjelman täytäntöönpanosta 1.4.4 kohdassa
esiteltyjen indikaattoreiden mukaan.
Väliarviointi
tehdään kolmen toimintavuoden jälkeen riippumattomien asiantuntijoiden
avustuksella, ja siinä arvioidaan seuraavia seikkoja: (1) ohjelman
täytäntöönpano, siten, että tieteellinen, hallinnollinen ja taloudellinen
integraatio on entistä tiiviimpää; (2) yhteisen ohjelman lisäarvo ja
tuloksellisuus tavoitteiden saavuttamisessa.. Ohjelman lopuksi ulkopuoliset
asiantuntijat tekevät loppuarvioinnin.
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut riskit
1)
Keskeiset riskit koskevat erityisen täytäntöönpanorakenteen valmiuksia
hallinnoida unionin talousarvio-osuutta ja ohjelman jokapäiväiseen toimintaan
osallistuvien kansallisten virastojen tehokasta valvontaa
2)
Toinen riski on tehokas suojelu petokselta ja mahdollisilta taloudellisilta
menetyksiltä, jotka johtuvat pk-yritysten suuresta osallistumisesta ja
epäsuorasta keskitetystä hallinnoimismallista.
3)
Kolmas riski koskee osallistuvien maiden valmiuksia rahoittaa tehokkaasti
osuutensa ohjelmaan.
2.2.2.     Valvontamenetelmä(t)
Katso
2.3 luku riskien 1 ja 2 osalta
Riskin
3 osalta tarvitaan takeita, joilla varmistetaan, että EU:n varoja voidaan
käyttää ainoastaan, jos kansallisista rahoitussitoumuksista on todisteet sekä
varojen vuotuista siirtoa koskevan sopimuksen tasolla että yhteisen ohjelman
hankkeissa kansallisille osallistujille maksettavien maksujen tasolla. Toinen
tae on se, että EU:n rahoitus ei voi ylittää 50 prosenttia ohjelmassa
tarjotusta julkisesta kokonaisrahoituksesta ja että EU:n tuki hallintomenoihin
ei voi ylittää kuutta prosenttia EU:n yleisestä osuudesta.
2.2.3.     Valvonnan kustannukset ja
hyödyt ja todennäköinen vaatimustenvastaisuusaste
Ohjelmaa
koskevan päätöksen 7 artiklan mukaisesti ohjelman täytäntöönpanoa varten
perustettu valvontajärjestelmä suunnitellaan niin, että se tarjoaa kohtuullisen
takuun toimien tehokkuuteen ja tuloksellisuuteen liittyvän asianmukaisen
riskienhallinnan aikaansaamisesta sekä taustalla olevien liiketoimien
lainmukaisuudesta ja säännönmukaisuudesta ja että siinä otetaan huomioon
AAL-ohjelman erityisluonne julkisen sektorin sisäisenä kumppanuutena.
Valvontajärjestelmällä taataan asianmukainen tasapaino luottamuksen ja
valvonnan välillä, ja siinä otetaan huomioon valvonnan hallinnolliset ja muut
kulut kaikilla tasoilla, erityisesti osallistujille, jotta sillä voidaan
edistää parhaalla mahdollisella tavalla Horisontti 2020 ‑puiteohjelman
tavoitteita.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
AAL-ohjelman
perustamisesta tehdyn päätöksen 3 artiklassa todetaan, että unionin osuuden
edellytyksenä on se, että AAL-yhteenliittymä noudattaa asetuksen (EU, Euratom)
N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa esitettyjä raportointivaatimuksia.
Päätöksen 8 artiklan mukaisesti komissio voi lopettaa osuutensa tai pienentää
sitä tai keskeyttää sen.
Komission
ja AALA:n välillä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 61 artiklan
mukaisesti tehtävässä valtuutussopimuksessa komissiolle annetaan valtuudet
valvoa AALA:n toimia, erityisesti tilintarkastuksia tekemällä.
Muita
petostentorjuntatoimenpiteitä toteutetaan komission ja erityisen
hallintorakenteen välisen sopimuksen osana.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero 09 04 03 01 Parannetaan kaikkien kansalaisten elinikäistä terveyttä ja hyvinvointia || JM/EI-JM ([27])   || EFTA-mailta[28]   || ehdokasmailta[29]   || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1A ||   || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero 1A || Otsake……………...……………………………………………………………
 PO: CNECT ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numero 09 04 03 01 || Sitoumukset || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksut || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 PO CNECT:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksut || =2+2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Maksut || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1A kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Maksut || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEIDEN 1–4 määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Maksut || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || YHTEENSÄ
 PO: CNECT ||   ||   ||   ||
  Henkilöresurssit || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Muut hallintomenot || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 || 0.024 ||   ||   ||   || 0.168
 PO CNECT YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2.002
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2.002
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   ||   ||   || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Maksut || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET ||
 Laji[31]   || Keskimäär. kustannukset || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[32]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuotos 1: || Yhteisen ohjelman perustaminen ja toiminta (*) || 1,5/vuosi || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 Erityistavoitteen 1 välisumma || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 ERITYISTAVOITE 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuotos 2: || Tukitoimi || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 Erityistavoitteen 2 välisumma || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 ERITYISTAVOITE 3… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuotos 3: || Hankkeet (*) || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 Erityistavoitteen 3 välisumma || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Yhteisen AAL-ohjelman
keskushallintomenoja tuetaan enintään kuudella prosentilla EU:n osuudesta, ja
ne kattavat ehdotetun arvioinnin kustannukset.
(**)      Hankekohtaisten
kokonaiskustannusten arvellaan olevan keskimäärin 4 miljoonaa euroa, josta 50 %
katetaan julkisella rahoituksella, jonka EU ja osallistuvat valtiot jakavat
suhteessa kunkin vuotuisiin sitoumuksiin (noin 40–50 %).
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Muut hallintomenot || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 || 0.180 ||   ||   ||   || 1.260
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 välisumma || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[33]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömien välisumma || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 YHTEENSÄ || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
Hallintomäärärahojen
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla PO:n määrärahoilla ja/tai
siirroilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.3.2.  Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017-2020 || Yht.
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[34]   ||
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || - päätoimipaikassa   ||   ||   ||   ||   ||
 - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli
talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Toimesta aiheutuvat päätehtävät ovat seuraavat: -    Osallistuminen AAL-yhteenliittymän yleiskokouksiin komission tarkkailijana, neljä 2-päiväistä kokousta vuodessa (johtaja-/yksikönpäällikkötaso) -    Osallistuminen työpajoihin ja tulosten levittämistapahtumiin kolme kertaa vuodessa (yksikönpäällikkötaso) -    Avustussopimuksista neuvotteleminen ja niiden valmistelu ja maksaminen erityisen täytäntöönpanorakenteen kanssa (hankejohtajataso+ B/C avustajataso) -    Täytäntöönpanon seuranta + avustus väli- ja jälkiarvioinneissa (hankejohtajataso) -    Ohjelman täytäntöönpanon auditointi rahoituksen ja oikeudellisten seikkojen osalta (varainhoitajataso)
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
X  Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[36]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja vähintään seuraavasti (arvio):
Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || Yht.
 Osallistuvat valtiot || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

Tiedot osarahoituksesta
Euroopan unioni maksaa enintään 25 miljoonan euron
suuruisen kiinteän vuosiosuuden edellyttäen, että osallistuvat valtiot
investoivat AAL-ohjelmaan vuosittain vähintään 25 miljoonaa euroa.
Kumppanivaltiot maksavat AAL-ohjelmaan vähintään 150 miljoonaa euroa
kansallisista talousarvioistaan vuosina 2014–2020.
EU:n osuus AAL-ohjelman toimintakustannuksista on
enintään 6 prosenttia Euroopan komission kokonaisosuudesta AAL-ohjelmaan.
Yhteisön rahoitusosuus on kiinteä prosenttimäärä
julkisesta kokonaisrahoituksesta, joka saadaan osallistuvista kansallisista
ohjelmista, muttei missään tapauksessa enempää kuin 50 prosenttia yhteisen
ohjelman julkisesta rahoituksesta. Kiinteä prosenttimäärä määritellään
erityisen hallintorakenteen ja komission välisessä sopimuksessa, ja se perustuu
kumppanivaltioiden monivuotisiin sitoumuksiin ja Euroopan unionin
rahoitusosuuteen.
Ohjelmassa järjestetyissä ehdotuspyynnöissä
valittuihin T&K-hankkeisiin osallistuvat tahot osallistuvat myös näiden
hankkeiden rahoitukseen. Näiden osuuksien määräksi arvioidaan vähintään 300
miljoonaa euroa ohjelman aikana.
3.3.        Arvioidut
vaikutukset tuloihin
–
X  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
[1]               Katso http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf

[2]               määrä on ohjeellinen, ja se riippuu Horisontti 2020
-puiteohjelmassa sovittavasta lopullisesta rahoitusselvityksestä ja
viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosastolle yhteiskunnallisten
haasteiden terveyttä, väestörakenteen muutosta ja hyvinvointia koskevan teeman
nojalla osoitetusta määrästä
[3]               EUVL C …, …, s. ….
[4]               KOM(2010)2020 lopullinen, 3. maaliskuuta 2010.
[5]               EUVL … [H2020-puiteohjelma]
[6]               EUVL L 201, 30.7.2008, s. 49.
[7]               EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.
[8]               KOM(2010) 763 lopullinen, 16. joulukuuta 2010.
[9]               KOM(2006) 571 lopullinen, 12. lokakuuta 2006.
[10]             KOM(2010) 546 lopullinen, 6. lokakuuta 2010.
[11]             KOM(2010) 245 lopullinen, 19. toukokuuta 2010.
[12]             COM(2012) 83 final, 29. helmikuuta 2012.
[13]             EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.
[14]             EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1.
[15]             EUVL L…, …, s. … [H2020-tutkimuspuiteohjelma].
[16]             EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.
[17]             EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
[19]             EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
[20]             EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
[21]             ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[22]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan
6 kohdan a ja b alakohdassa.
[23]             KOM(2012) 83 lopullinen, 29. helmikuuta 2012
[24]             KOM(2008) 468, Kohti tutkimuksen yhteistä
ohjelmasuunnittelua.
[25]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[26]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[27]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[28]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[29]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[30]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[31]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[32]             Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[33]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[34]             Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt,
kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n
ulkopuolisissa edustustoissa.
[35]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[36]             Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.