               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.3.2021
            COM(2021) 125 final
            2021/0065(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan kansainvälisessä viljaneuvostossa unionin puolesta otettava kanta suunniteltuun päätökseen viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta 30. päivään kesäkuuta 2023.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Viljojen kauppaa koskeva vuoden 1995 yleissopimus

               Viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tavoitteena on lisätä kansainvälistä yhteistyötä kaikissa viljojen kauppaan liittyvissä kysymyksissä, edistää kansainvälisen viljojen kaupan laajentamista ja varmistaa kaupankäynnin mahdollisimman suuri sujuvuus. Lisäksi yleissopimuksella pyritään edistämään mahdollisimman pitkälti kansainvälisten viljamarkkinoiden vakautta kaikkien jäsenten etujen mukaisesti, parantamaan maailman elintarviketurvaa ja tarjoamaan foorumi tietojen vaihdolle ja keskustelulle viljojen kauppaan liittyvistä jäsenten esiin tuomista kysymyksistä.

               Yleissopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1995.

               Euroopan unioni on yleissopimuksen osapuoli
                  1
               .

               2.2.Kansainvälinen viljaneuvosto

               Kansainvälinen viljaneuvosto on hallitustenvälinen organisaatio, joka pyrkii saavuttamaan yleissopimuksen 1 artiklassa asetetut tavoitteet. Kansainvälisen viljaneuvoston tavoitteena on erityisesti

               ·edistää viljojen kaupan kaikkiin näkökohtiin liittyvää kansainvälistä yhteistyötä;

               ·edistää vilja-alan kansainvälisen kaupan laajentamista, avoimuutta ja oikeudenmukaisuutta;

               ·edistää kansainvälisten viljamarkkinoiden vakautta, parantaa maailman elintarviketurvaa ja myötävaikuttaa sellaisten maiden kehitykseen, joiden talous on riippuvainen viljan kaupallisesta myynnistä.

               Nämä tavoitteet pyritään saavuttamaan parantamalla markkinoiden avoimuutta jakamalla tietoja, suorittamalla analyysejä ja järjestämällä kuulemisia markkinoiden ja politiikan kehityksestä.

               Kansainvälisessä viljaneuvostossa on 30 jäsentä, mukaan luettuna monia maailman suurimpia viljantuottajia ja maahantuojia. Euroopan unionin ohella sen jäseniä ovat muun muassa Argentiina, Australia, Kanada, Egypti, Intia, Japani, Venäjä, Ukraina, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Kiina ja Brasilia eivät ole jäseniä.

               Kansainvälisen viljaneuvoston 30 jäsenellä on yhteensä 2 000 ääntä.

               Jäsenten vuotuiset rahoitusosuudet vahvistetaan talousarviomenettelyissä (ks. yleissopimuksen 11 artikla), joiden mukaan unionilla on 371 ääntä kaudella 2020/2021
                  2
               .

               Päätöksenteossa eli äänestettäessä (ks. yleissopimuksen 12 artikla) 1 000 ääntä jakautuu 11 viejäjäsenelle (mukaan lukien unionin 244 ääntä) ja 1 000 ääntä 19 tuojajäsenelle. On syytä korostaa, että kansainvälinen viljaneuvosto toimii periaatteessa yhteisymmärryksessä, ja on hyvin harvinaista, että äänestyksiä todella järjestetään.

               Kansainvälisen viljaneuvoston kokouksissa Euroopan unionia edustaa Euroopan komissio. Jäsenvaltiot voivat osallistua kansainvälisen viljaneuvoston kokouksiin ja erityisesti sen istuntoihin.

               2.3.Kansainvälisen viljaneuvoston suunniteltu säädös

               Kansainvälisen viljaneuvoston on määrä tehdä 7. kesäkuuta 2021 pidettävässä 53. istunnossaan päätös yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta kahdella vuodella, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Yleissopimuksen 33 artiklaan perustuvan suunnitellun säädöksen tarkoituksena on mahdollistaa kansainvälisen viljaneuvoston työskentelyn jatkuminen.

               Yleissopimuksen voimassaolon pidennys kattaa 1. heinäkuuta 2021 alkavan ja 30. kesäkuuta 2023 päättyvän ajanjakson.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

                  Euroopan unioni teki neuvoston päätöksellä 96/88/EY
                     3
                   viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen, joka oli voimassa 30. kesäkuuta 1998 saakka ja jonka voimassaoloa on sittemmin säännöllisesti jatkettu. Yleissopimuksen voimassaoloa jatketaan aina enintään kahdeksi vuodeksi yleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti. Viimeksi voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen viljaneuvoston päätöksellä kesäkuussa 2019, ja sopimus on voimassa 30. kesäkuuta 2021 saakka.

                  Euroopan unioni on aina ollut kansainvälisen viljaneuvoston aktiivinen jäsen, ja yleissopimuksen jatkaminen kahdella vuodella on unionin edun mukaista. Unioni on merkittävä viljantuottaja, johtava vehnän ja ohran viejä ja suurin maissin tuoja.

               Tällä ehdotuksella komissio pyytää neuvostolta valtuutusta äänestää Euroopan unionin nimissä kansainvälisessä viljaneuvostossa sen puolesta, että yleissopimuksen voimassaoloa jatketaan 30. kesäkuuta 2023 saakka. Virallinen päätös yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta on määrä tehdä kansainvälisen viljaneuvoston 53. istunnossa, joka pidetään 7. kesäkuuta 2021 todennäköisesti videokonferenssina.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  4
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Kansainvälisen viljaneuvoston suunniteltu säädös jatkaa yleissopimuksen voimassaoloa, ja yleissopimus on unionia sitova kansainvälinen sopimus. Suunnitellulla säädöksellä on siis oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota Euroopan unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos toinen näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät maataloustuotteiden kauppaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 artiklan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska kansainvälisen viljaneuvoston säädös pidentää yleissopimuksen voimassaoloaikaa, neuvoston päätös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun päätös on hyväksytty.

               2021/0065 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 96/88/EY
                  5
               , ja yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1995. Yleissopimus tehtiin kolmeksi vuodeksi.

               (2)Yleissopimuksen 33 artiklan nojalla kansainvälinen viljaneuvosto voi jatkaa yleissopimuksen voimassaoloa enintään kahdella vuodella kerrallaan. Yleissopimuksen voimassaoloa on sen tekemisen jälkeen jatkettu säännöllisin väliajoin kahdella vuodella. Viimeksi yleissopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen viljaneuvoston päätöksellä 10 päivänä kesäkuuta 2019
                  6
               , ja yleissopimus on voimassa 30 päivään kesäkuuta 2021 asti.

               (3)Kansainvälinen viljaneuvosto päättää 7 päivänä kesäkuuta 2021 pidettävässä 53. istunnossaan yleissopimuksen jatkamisesta edelleen enintään kahdella vuodella 1 päivän heinäkuuta 2021 ja 30 päivän kesäkuuta 2023 väliseksi ajaksi.

               (4)On aiheellista vahvistaa kansainvälisen viljaneuvoston 53. istunnossa unionin puolesta otettava kanta, koska yleissopimuksen voimassaolon jatkaminen on unionin edun mukaista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kansainvälisen viljaneuvoston 53. istunnossa unionin puolesta otettava kanta on äänestää sen puolesta, että viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaoloa jatketaan edelleen enintään kahdella vuodella 1 päivän heinäkuuta 2021 ja 30 päivän kesäkuuta 2023 väliseksi ajaksi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        FinancSt/10/
                           PSH/pl/914809

                        6.221.2022.1

                        PÄIVÄMÄÄRÄ: 18.1.2021

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        14 20 03 06 Kansainväliset maataloussopimukset

                        MÄÄRÄRAHAT:

                        B2021 6 300 000 euroa

                        2.

                        TOIMENPITEEN NIMI:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla ja 218 artiklan 9 kohta

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Nykyisen viljojen kauppaa koskevan yleissopimuksen voimassaolon jatkaminen edelleen kahdella vuodella (1.7.2021–30.6.2023).

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        12 kk:n AJANJAKSO

                           (miljoonaa euroa)

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI

                        2021

                        (miljoonaa euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI

                        2022

                        (miljoonaa euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (TUET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISILTA VIRANOMAISILTA

                        -
                              MUISTA LÄHTEISTÄ

                        0,42

                        0,39

                        5.1

                        TULOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        2023

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                        -

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        5.2

                        LASKUTAPA: Laskutapa perustuu arvioihin EU:n saamasta äänimäärästä (joka vaihtelee vuosittain) ja ääntä kohden suoritettavasta maksusta (GBP).

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        KYLLÄ

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        -

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        -

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        KYLLÄ

                        HUOMAUTUKSIA:

                        Maksettavaksi tuleva määrä saattaa vaihdella EU:n saaman lopullisen äänimäärän, ääntä kohden suoritettavan maksun (GBP) sekä valuuttakurssin (EUR/GBP) mukaan.

                     (1)

                        EYVL L 21, 27.1.1996, s. 47.

                     (2)

                        Kansainvälisen viljaneuvoston toimintaperuste on varainhoitovuosi, joka alkaa 1. heinäkuuta ja päättyy 30. kesäkuuta.

                     (3)

                        EYVL L 21, 27.1.1996, s. 47.

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 63–64 kohta.

                     (5)

                        Neuvoston päätös 96/88/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 1995, vuoden 1995 viljasopimuksen muodostavien elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen ja viljojen kauppaa koskevan yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 21, 27.1.1996, s. 47).

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2019/813, annettu 17 päivänä toukokuuta 2019, kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen (EUVL L 133, 21.5.2019, s. 19).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.5.2021
            COM(2021) 230 final
            2021/0117(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta 22 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä EU–Algeria-assosiaationeuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös assosiaatiosopimuksen osapuolten välisen riidan ratkaisemisesta.

               2.Ehdotuksen tausta

               Ehdotus koskee 22 päivänä huhtikuuta 2002 tehtyä sopimusta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välistä assosiaatiota koskevaa Euro–Välimeri-sopimusta, jäljempänä ’assosiaatiosopimus’. Sopimus tuli voimaan 1. syyskuuta 2005.

               Assosiaationeuvosto perustettiin assosiaatiosopimuksen 92 artiklan ensimmäisessä kohdassa ylimmäksi kyseisen sopimuksen hallinnoinnista vastaavaksi elimeksi. Assosiaationeuvoston tehtävänä on tarkastella assosiaatiosopimuksen puitteissa esille tulevia tärkeitä kysymyksiä ja muita kahdenvälisiä tai kansainvälisiä yhteisen edun mukaisia kysymyksiä.

               Lisäksi assosiaatiosopimuksen 100 artiklan 2 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvosto voi ratkaista päätöksellä kaikki riidat, jotka osapuoli saattaa sen käsiteltäväksi assosiaatiosopimuksen 100 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellun päätöksen tarkoituksena on ratkaista riita, jonka Euroopan unioni saattoi assosiaationeuvoston käsiteltäväksi 24. kesäkuuta 2020.

               Päätös on tarkoitus hyväksyä mahdollisimman pian kirjallista menettelyä noudattaen viimeistään assosiaationeuvoston seuraavassa kokouksessa.

               Suunnitellusta päätöksestä tulee osapuolia sitova assosiaatiosopimuksen 94 artiklan toisen kohdan ja 100 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Euroopan unioni siirsi 24. kesäkuuta 2020 Euroopan komission (kauppapolitiikan pääosaston) verbaalinootilla assosiaationeuvoston käsiteltäväksi riidan, joka koskee Euroopan unionin ja Algerian välisen assosiaatiosopimuksen tulkintaa ja soveltamista.

               Riita sai alkunsa vuonna 2015, jolloin Algeria alkoi ottaa käyttöön useita esteitä kahdenväliselle kaupalle EU:n kanssa. Käyttöön otetuista toimenpiteistä johtuvien kauppaongelmien vuoksi assosiaationeuvosto kehotti toukokuussa 2018 yhteisellä julkilausumalla osapuolia etsimään ratkaisuja mahdollisimman pian. Tätä varten perustettiin vuonna 2018 korkean tason työryhmä, joka kokoontui neljä kertaa.

               Riitaa ei ole EU:n toistuvista korkean tason toimista ja kohdennetuista poliittisista pyrkimyksistä huolimatta saatu ratkaistua. Sen vuoksi asia on tarpeen saattaa virallisesti assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, jotta tämä riita voitaisiin ratkaista assosiaatiosopimuksen 100 artiklan mukaisesti.

               Riita assosiaatiosopimuksen soveltamisesta ja tulkinnasta koskee erityisesti Algerian toteuttamia toimenpiteitä, joita kuvataan jäljempänä.

               a)Algeria hyväksyi 7. tammikuuta 2018 asetuksen nro 18-02, jossa kielletään useiden tuotteiden tuonti. Kyseisten tuotteiden luetteloa on sittemmin muutettu useita kertoja, viimeksi 27. tammikuuta 2019 annetulla asetuksella nro 19-12, ja se sisältää tällä hetkellä tullinimikkeisiin 87.01–87.05 luokiteltavat henkilöautot ja yksityisajoneuvot. Tämä toimenpide vaikuttaa olevan ristiriidassa muun muassa assosiaatiosopimuksen 17 artiklan kanssa, koska siinä asetetaan Algeriaan tuotaville tavaroille uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.

               b)Algeria hyväksyi 11. heinäkuuta 2018 vuoden 2018 lisärahoituslakia koskevan lain nro 18-13, jossa otetaan käyttöön ylimääräinen tulli, jota kutsutaan ”väliaikaiseksi ylimääräiseksi suojatulliksi”. Algeria hyväksyi 25. syyskuuta 2018 asetuksen nro 18-230 väliaikaisen ylimääräisen suojatullin ja vastaavien tullien alaisten tavaroiden luettelon laatimista ja vahvistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Tämän perusteella 26. tammikuuta 2019 annetussa kauppaministeriön määräyksessä, joka tuli voimaan 27. tammikuuta 2019, vahvistettiin luettelo tavaroista, joihin väliaikaista täydentävää suojatullia sovelletaan. Tätä luetteloa muutettiin kauppaministeriön 8. huhtikuuta 2019 antamalla määräyksellä. Tulli on 30–200 prosenttia tavaroiden arvosta. Muutettu luettelo sisältää yhteensä yli 992 tullinimikettä, jotka kattavat maataloustuotteet, jalostetut maataloustuotteet ja monet kulutushyödykkeet. Hyväksymällä nämä toimenpiteet Algeria ei näytä noudattavan assosiaatiosopimuksen 9 artiklassa määrättyä velvoitettaan poistaa asteittain tullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut Euroopan unionista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa Algeriaan. Algeria ei näytä myöskään noudattavan assosiaatiosopimuksen 14 artiklassa määrättyjä maataloustuotteita, kalastustuotteita ja jalostettuja maataloustuotteita koskevia järjestelyjä. Algeria ei näytä noudattavan assosiaatiosopimuksen 17 artiklaa ottamalla käyttöön uusia tuontitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja.

               c)Algeria hyväksyi 27. joulukuuta 2017 vuoden 2018 talousarviolakia koskevan lain nro 17-11. Kyseisen lain 115 §:ssä korotetaan muun muassa televiestintäkomponentit, modeemit, kaapelit ja sähkölaitteet kattavaan 129 tullinimikkeeseen sovellettavia tulleja. Tiettyjen tuotteiden tullit ovat nousseet alun perin 0–5 prosentista 30 prosenttiin ja muiden tuotteiden osalta alun perin 30 prosentista 60 prosenttiin. Tämä toimenpide vaikuttaa yhteensopimattomalta muun muassa assosiaatiosopimuksen 17 artiklan kanssa, koska tämän toimenpiteen hyväksyessään Algeria soveltaa näiden tuotteiden tuontiin uusia tulleja.

               d)Algeria otti vuonna 2015 käyttöön tuonti- tai vientitodistusten myöntämisjärjestelmän tavaroiden tuontiin ja vientiin sovellettavista yleisistä säännöistä 15. heinäkuuta 2015 annetulla lailla nro 15-15 sekä tuotteiden ja tavaroiden tuonti- tai vientilupajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista edellytyksistä ja menettelyistä 6. joulukuuta 2016 annetulla asetuksella nro 15-306. Nämä lupajärjestelmät koskevat automaattisia ja harkinnanvaraisia lupia, ja ne antavat hallitukselle valtuudet vaatia tuontilupien myöntämistä merkitsemällä ne kauppaministeriön hallinnollisiin luetteloihin. Tämä toimenpide vaikuttaa olevan ristiriidassa muun muassa assosiaatiosopimuksen 17 artiklan kanssa, koska se tarjoaa oikeusperustan uusille määrällisille rajoituksille tai vaikutukseltaan vastaaville toimenpiteille.

               e)Algerian pankki- ja rahoituslaitosten ammattijärjestö (ABEF) julkaisi 30. syyskuuta 2019 kiertokirjeen nro 479/DG/2019, jossa viitataan valtiovarainministeriön kabinettipäällikön 29. syyskuuta 2019 päivättyyn kirjeeseen nro 189/CC/MF/2019, jossa määrätään matkapuhelimien ja kotitalouksien sähkötuotteiden tuontia koskevista uusista rajoittavista toimenpiteistä, jotka koostuvat kolmesta osasta. Ensinnäkin tuonnin maksussa on noudatettava pakollista yhdeksän kuukauden lykkäysaikaa. Toiseksi toiminnanharjoittajien on käytettävä ensisijaisesti kansallista merikuljetuskapasiteettia aina, kun tällainen valinta on mahdollista. Kolmanneksi tuonti sallitaan ainoastaan sopimuksilla, joissa käytetään mahdollisuuksien mukaan Incoterms FOB -lauseketta. Velvoite käyttää FOB-lauseketta laajennettiin 31. joulukuuta 2019 alkaen koskemaan kaikkien tuotteiden tuontia. Sen jälkeen julkaistiin 25. ja 26. joulukuuta 2019 kaksi kiertokirjettä eli kiertokirjeet nro 643/DG/2019 ja 645/DG/2019, joissa annetaan lisätietoja kansallisten meriliikenteen harjoittajien käyttövelvoitteen ja FOB-lausekkeen soveltamisesta. Nämä toimenpiteet, erityisesti maksuehtojen ja FOB-lausekkeen osalta, vaikuttavat olevan ristiriidassa muun muassa assosiaatiosopimuksen 17 artiklan kanssa, koska ne voivat olla Algeriaan tuotavien tuotteiden uusia määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä toimenpiteet näyttävät myös olevan ristiriidassa assosiaatiosopimuksen 30, 32 ja 34 artiklan kanssa, koska ne näyttävät rikkovan Euroopan unionin palvelujen ja palveluntarjoajien kohtelua koskevia Algerian sitoumuksia. Meriliikenteen osalta vaikuttaa lisäksi siltä, että etenkin kansallisten meriliikenteen harjoittajien käyttövelvoitteen asettaessaan Algeria ei noudata periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta vapaasta pääsystä kansainvälisille markkinoille ja liikenteeseen ja että se soveltaa toimenpiteitä, jotka näyttävät olevan peiteltyjä rajoituksia tai joilla on syrjivä vaikutus palvelujen tarjoamisen vapauteen kansainvälisessä meriliikenteessä. Algeria ei näytä myöskään noudattavan assosiaatiosopimuksen 38 artiklaa, koska se on määrännyt maksuille yhdeksän kuukauden lykkäysajan.

               Edellä mainitut Algerian soveltamat rajoittavat toimenpiteet ovat johtaneet kyseisten tavaroiden ja palvelujen kaupan merkittävään vähenemiseen Algerian ja Euroopan unionin välillä.

               Sen jälkeen kun asia oli saatettu assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, kuulemisia järjestettiin 29. syyskuuta 2020 ja 7. joulukuuta 2020. Kuulemisten aikana osapuolet aloittivat keskustelut assosiaationeuvoston päätösluonnoksesta.

               Investointien, kaupan ja palvelujen alakomitean seitsemännessä kokouksessa 28. lokakuuta 2020 ja assosiaationeuvoston jäsenten epävirallisessa kokouksessa Euroopan unioni ja Algeria vahvistivat yhteisen tavoitteensa ratkaista tämä riita assosiaationeuvoston päätöksellä.

               Assosiaationeuvoston päätöksessä on otettava huomioon, että Algeria ei 29. syyskuuta 2020 pidetyssä kokouksessa antamansa ilmoituksen mukaan ole hyväksynyt sisäisen lainsäädäntönsä perusteella automaattisia tai muita kuin automaattisia lupajärjestelyjä tuotteiden tuontia tai vientiä varten.

               Lisäksi Algeria ilmoitti 7. joulukuuta 2020 pidetyssä kokouksessa aikovansa poistaa autojen tuontia koskevat rajoitukset 1. tammikuuta 2021 alkaen.

               Assosiaationeuvoston päätökseen on sisällyttävä molempien osapuolten yhteinen tulkinta siitä, ovatko riidan kohteena olevat Algerian toteuttamat toimenpiteet assosiaatiosopimuksen määräysten mukaisia, ja siinä on ilmoitettava toimet, jotka Algerian on toteutettava. Tältä osin on tarpeen vahvistaa Algerialle myönnetty siirtymäkausi ja menettelyt, joita sovelletaan, jos Algeria ei noudata päätöstä.

               Mainittakoon, että Algeria ei ole vielä esittänyt huomautuksia ehdotuksesta assosiaationeuvoston päätökseksi, joka on liitetty tähän ehdotukseen neuvoston päätökseksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että luonnostekstiin tehdään merkittäviä muutoksia tulevien neuvottelujen aikana.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Assosiaationeuvosto on sopimuksella eli Euro–Välimeri-sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka assosiaationeuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla assosiaatiosopimuksen 94 artiklan toisen alakohdan ja 100 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee.

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö koskevat yhteistä kauppapolitiikkaa.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN

               Koska assosiaationeuvoston säädöksellä otetaan käyttöön Algeriaa koskevia siirtymäkauden lisäpoikkeuksia, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2021/0117 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta 22 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta 22 päivänä huhtikuuta 2002 tehty Euro-Välimeri-sopimus, jäljempänä ’sopimus’, tehtiin Euroopan unionin puolesta 18 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2005/690/EY
                  1
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2005.

               (2)Assosiaationeuvosto perustettiin sopimuksen 92 artiklan ensimmäisellä kohdalla.

               (3)Sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan mukaan assosiaationeuvosto voi tehdä päätöksen osapuolen sille siirtämän riidan ratkaisemiseksi.

               (4)Euroopan unioni siirsi 24 päivänä kesäkuuta 2020 päivätyllä verbaalinootilla sopimuksen tulkintaa ja soveltamista koskevan riidan assosiaationeuvoston käsiteltäväksi.

               (5)Riita koskee useita Algerian vuodesta 2015 alkaen soveltamia kaupan toimenpiteitä, kuten autojen tuontikieltoa, 992 tullinimikkeeseen sovellettavien väliaikaisten ylimääräisten suojatullien käyttöönottoa, 129 tullinimikkeeseen sovellettavien lisätullien käyttöönottoa, tuonti- tai vientilupajärjestelmän käyttöönottoa, pakollisen yhdeksän kuukauden lykkäysajan käyttöönottoa tuonnin maksamiselle ja muita määräyksiä, jotka koskevat tuontiin sovellettavia sopimuslausekkeita.

               (6)Osapuolet aloittivat 29 päivänä syyskuuta 2020 ja 7 päivänä joulukuuta 2020 käydyissä neuvotteluissa assosiaationeuvoston päätösluonnoksen käsittelyn kyseisen riidan ratkaisemiseksi.

               (7)On aiheellista vahvistaa assosiaationeuvostossa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu päätös tulee olemaan unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta 22 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen 92 artiklan ensimmäisellä alakohdalla perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettava kanta perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan säädösluonnokseen.

               2 artikla

               Euroopan komissio julkaisee assosiaationeuvoston päätöksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 265, 10.10.2005, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.5.2021
            COM(2021) 230 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta 22 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LUONNOS

               EU–ALGERIA-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o ...,

               annettu ... päivänä ...kuuta ... 2021,

               sopimuksen soveltamista ja tulkintaa koskevan riidan ratkaisemisesta

               EU–ALGERIA-ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Algerian demokraattisen kansantasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon 24 päivänä kesäkuuta 2020 päivätyn Euroopan komission (kauppapolitiikan pääosaston) verbaalinootin (2020)3283036, jolla Euroopan unioni saattoi sopimuksen 100 artiklan 1 kohdan mukaisesti assosiaationeuvoston käsiteltäväksi sopimuksen soveltamista ja tulkintaa koskevan riidan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)
                     Sopimus tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2005, ja osapuolten on toteutettava kaikki yleiset tai erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi.

               2)
                     Algeria on vuoden 2015 jälkeen ottanut käyttöön erityisesti seuraavissa johdanto-osan kappaleissa kuvattavia kaupan toimenpiteitä, jotka muodostavat esteitä osapuolten kahdenväliselle kaupalle ja ovat sopimuksen vastaisia.

               3)
                     Algeria hyväksyi 7 päivänä tammikuuta 2018 asetuksen nro 18-02, jossa kielletään useiden tuotteiden tuonti. Kyseisten tuotteiden luetteloa on muutettu useita kertoja, viimeksi 27 päivänä tammikuuta 2019 annetulla asetuksella nro 19-12, ja se sisältää tällä hetkellä tullinimikkeisiin 87.01–87.05 luokiteltavat henkilöautot ja yksityisajoneuvot.

               4)
                     Algeria hyväksyi 11 päivänä heinäkuuta 2018 vuoden 2018 lisärahoituslakia koskevan lain nro 18-13, jolla otetaan käyttöön lisätulli, jota kutsutaan väliaikaiseksi ylimääräiseksi suojatulliksi. Se pantiin täytäntöön väliaikaisen ylimääräisen suojatullin ja vastaavien tullien alaisten tavaroiden luettelon laatimista ja vahvistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 25 päivänä syyskuuta 2018 annetulla asetuksella nro 18-230 sekä kauppaministeriön 26 päivänä tammikuuta 2019 antamalla asetuksella, joka tuli voimaan 27 päivänä tammikuuta 2019. Luetteloa tavaroista, joihin näin vahvistettua väliaikaista ylimääräistä suojatullia sovelletaan, muutettiin kauppaministeriön 8 päivänä huhtikuuta 2019 antamalla määräyksellä.

               5)
                     Ylimääräinen suojatulli on 30–200 prosenttia tavaroiden arvosta. Muutettu luettelo tuotteista, joihin sitä sovelletaan, sisältää yli 992 tullinimikettä, jotka kattavat pääosin maataloustuotteita, jalostettuja maataloustuotteita ja monia kulutushyödykkeitä.

               6)
                     Algeria hyväksyi 27 päivänä joulukuuta 2017 vuoden 2018 talousarviolakia koskevan lain nro 17-11. Kyseisen lain 115 §:ssä korotetaan muun muassa televiestintäkomponentit, modeemit, kaapelit ja sähkölaitteet kattavaan 129:ään tullinimikkeeseen sovellettavia tulleja.

               7)
                     Tiettyjen tuotteiden tullit ovat nousseet alun perin 0–5 prosentista 30 prosenttiin ja muiden tuotteiden osalta alun perin 30 prosentista 60 prosenttiin.

               8)
                     Algeria on ottanut käyttöön tuonti- tai vientitodistusten myöntämisjärjestelmän tavaroiden tuontiin ja vientiin sovellettavista yleisistä säännöistä 15 päivänä heinäkuuta 2015 annetulla lailla nro 15-15 sekä tuotteiden ja tavaroiden tuonti- tai vientilupajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista edellytyksistä ja menettelyistä 6 päivänä joulukuuta 2016 annetulla asetuksella nro 15-306.

               9)
                     Kyseiset lupajärjestelmät koskevat automaattisia ja harkinnanvaraisia lupia, ja ne antavat hallitukselle valtuudet vaatia tuontilupien myöntämistä kauppaministeriön hallinnollisiin luetteloihin kirjaamisella.

               10)
                     Algerian pankki- ja rahoituslaitosten ammattijärjestö (ABEF) julkaisi 30 päivänä syyskuuta 2019 kiertokirjeen nro 479/DG/2019, jossa viitataan valtiovarainministeriön kabinettipäällikön 29 päivänä syyskuuta 2019 päivättyyn kirjeeseen nro 189/CC/MF/2019, jossa määrätään matkapuhelimien ja kotitalouksien sähkötuotteiden tuontia koskevista uusista rajoittavista toimenpiteistä, jotka koostuvat seuraavista kolmesta osasta:

               a) pakollisen yhdeksän kuukauden lykkäysajan käyttöönotto tuonnin maksamisessa;

               b) toiminnanharjoittajille annettu ohje käyttää ensisijaisesti kansallista merikuljetuskapasiteettia aina, kun tällainen valinta on mahdollista; ja

               c) tuonnin salliminen ainoastaan sopimuksilla, joissa käytetään mahdollisuuksien mukaan Incoterms FOB -lauseketta. Tämä vaatimus laajennettiin 31 päivästä joulukuuta 2019 alkaen koskemaan kaikkien tuotteiden tuontia.

               11)
                     Kiertokirjeissä nro 643/DG/2019 ja 645/DG/2019, jotka julkaistiin 25 päivänä ja 26 päivänä joulukuuta 2019, annetaan lisätietoja kansallisten meriliikenteen harjoittajien käyttövelvoitteen ja FOB-lausekkeen soveltamisesta.

               12)
                     Euroopan unioni panee merkille käyttöön otettujen toimenpiteiden kielteiset vaikutukset kauppaan.

               13)
                     Assosiaationeuvosto kehotti toukokuussa 2018 yhteisellä julkilausumalla osapuolia etsimään ratkaisuja mahdollisimman pian.

               14)
                     Vuonna 2018 perustettiin korkean tason työryhmä, joka kokoontui neljä kertaa. Toistuvista korkean tason toimista ja kohdennetuista poliittisista pyrkimyksistä huolimatta se ei pystynyt löytämään ratkaisua.

               15)
                     Euroopan unioni katsoo, että edellä mainitut toimenpiteet ovat ristiriidassa sopimuksella ja erityisesti sen 9, 14, 17, 30, 32, 34 ja 38 artiklalla vahvistettujen oikeuksien ja velvollisuuksien kanssa.

               16)
                     Euroopan unioni saattoi sopimuksen 100 artiklan 1 kohdan mukaisesti asian 24 päivänä kesäkuuta 2020 assosiaationeuvoston käsiteltäväksi ja toimitti kaikki riidan tutkimiseksi tarvittavat tiedot molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi.

               17)
                     Sopimuspuolet järjestivät kuulemisia 29 päivänä syyskuuta 2020 ja 7 päivänä joulukuuta 2020.

               18)
                     Algeria on ilmoittanut, että sen toimenpiteet ovat maan talouden monipuolistamispolitiikan osana tarpeen kehittymässä olevien teollisuudenalojen suojelemiseksi, suojatoimien käyttöönottamiseksi tuontipaineen alaisilla talouden aloilla, vilpillisen kilpailun välttämiseksi ja vakavien maksutasevaikeuksien poistamiseksi.

               19)
                     Euroopan unioni katsoo, etteivät 11 artiklassa (alkuasteella olevat teollisuudenalat), 22 artiklassa (polkumyynti), 24 artiklassa (suojatoimenpiteet) tai 40 artiklassa (maksutase) määrättyjen poikkeusten soveltamiselle asetetut olennaiset edellytykset täyty eikä Algeria ole myöskään noudattanut tällaisten toimenpiteiden hyväksymistä koskevia menettelyllisiä edellytyksiä, kuten osapuolten välisiä ennakkoneuvotteluja ja tietyissä tapauksissa assosiaationeuvoston päätöksen tekemistä.

               20)
                     Sopimuspuolet kannattavat riidan ratkaisemista päätöksellä,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               1.
                     Osapuolet ovat yhtä mieltä tulkinnasta, jonka mukaan Algerian asettama kielto tuoda tullinimikkeisiin 87.01–87.05 kuuluvia autoja ja yksityisajoneuvoja merkitsee uutta tavaroiden tuonnin määrällistä rajoitusta tai vaikutukseltaan vastaavaa toimenpidettä, joka on ristiriidassa sopimuksen 17 artiklan kanssa. Sopimuksen 11 artiklaa, jonka mukaan osapuolet voivat myöntää poikkeuksia kehittymässä oleville teollisuudenaloille, ei sovelleta sopimuksen 17 artiklassa määrättyihin velvoitteisiin.

               2.
                     Algeria sitoutuu poistamaan tämän rajoituksen viimeistään [...].

               2 artikla

               1.
                     Osapuolet yhtyvät tulkintaan, jonka mukaan se, että Algeria ottaa käyttöön väliaikaisia ylimääräisiä suojatulleja, on ristiriidassa sen kanssa, että assosiaatiosopimuksen 9 artiklan mukaisesti Algeriasta peräisin olevien teollisuustuotteiden tuonnissa Algeriaan sovellettavat tullit ja vaikutukseltaan vastaavat maksut poistetaan asteittain, sekä sopimuksen 14 artiklassa määrätyn maatalous-, kalastus- ja jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavan järjestelmän kanssa. Lisäksi väliaikaiset ylimääräiset suojatullit ovat uusia tuontitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja, jotka kuuluvat sopimuksen 17 artiklassa määrätyn kiellon soveltamisalaan.

               2.
                     Sopimuksen 24 artiklassa määrättyjen suojatoimenpiteiden tai vakavien maksutasevaikeuksien korjaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden soveltamisedellytykset eivät täyty.

               3.
                     Algeria sitoutuu alentamaan väliaikaiset lisätullit 50 prosenttiin lakisääteisestä tasosta [...] mennessä ja poistamaan nämä tullit Euroopan unionista peräisin olevilta tuotteilta [...] mennessä.

               3 artikla

               1.
                     Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että 129 tullinimikkeeseen kuuluvien televiestintäkomponenttien, modeemien, kaapelien ja sähkölaitteiden sovellettavien tullien korottaminen – tulli korotettiin alun perin sovelletusta 0–5 prosentista tiettyjen tuotteiden osalta 30 prosenttiin ja muiden tuotteiden osalta alun perin 30 prosentista 60 prosenttiin – ei sovi yhteen sopimuksen 9 artiklassa määrätyn tullinalennuksen ja sopimuksen 17 artiklassa määrätyn korottamista koskevan kiellon kanssa.

               2.
                     Sopimuksen 24 artiklassa määrättyjen suojatoimenpiteiden tai vakavien maksutasevaikeuksien korjaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden soveltamisedellytykset eivät täyty sopimuksen 11 artiklan mukaisen alkuasteella olevien teollisuudenalojen suojaamisen osalta.

               3.
                     Algeria sitoutuu poistamaan Euroopan unionista peräisin oleviin tuotteisiin sovellettavien tullien korotuksen [...] mennessä.

               4 artikla

               Osapuolet sitoutuvat sopimuksen 17 artiklan mukaisesti siihen, ettei osapuolten alkuperätuotteiden tuontiin tai vientiin sovelleta automaattista eikä harkinnanvaraista lupajärjestelmää muutoin kuin assosiaatiosopimuksessa määrätyn poikkeuksen perusteella.

               5 artikla

               1.
                     Osapuolet tunnustavat, että suositukset, jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia, voivat kuitenkin muodostaa kaupan esteen, joka on ristiriidassa sopimuksessa vahvistettujen velvoitteiden kanssa. Osapuolet ovat yhtä mieltä tulkinnasta, jonka mukaan pakollisen yhdeksän kuukauden lykkäysajan käyttöönotto tuonnin maksamiselle, talouden toimijoille annettu kehotus käyttää ensisijaisesti kansallista merikuljetuskapasiteettia aina kun se on mahdollista sekä maininta siitä, että ainoastaan sellaisten sopimusten mukainen tuonti, joissa käytetään mahdollisuuksien mukaan Incoterms FOB -lauseketta, eivät ole sopusoinnussa sopimuksen 17 artiklan eivätkä sen 30, 32 ja 34 artiklan kanssa.

               2.
                     Sopimuksen 40 artiklassa määrättyjen vakavien maksutasevaikeuksien korjaamiseksi tarvittavien toimenpiteiden soveltamisedellytykset eivät täyty.

               3.
                     Algeria sitoutuu kumoamaan 1 kohdassa tarkoitetut ohjeet ja suositukset viimeistään [...].

               6 artikla

               1.
                     Algeria ilmoittaa Euroopan komission kauppapolitiikan pääosastolle toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut assosiaatiosopimuksen 1 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 3 kohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa ja 5 artiklan 3 kohdassa määrättyjen velvoitteiden noudattamiseksi. Algeria toimittaa ilmoituksesta jäljennöksen assosiaationeuvostolle sekä teollisuuden, kaupan ja investointien alakomitealle.

               2.
                     Algeria toimittaa Euroopan unionin kirjallisesta pyynnöstä lisätietoja toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden noudattamiseksi.

               7 artikla

               Jos Algeria ei ole ilmoittanut toimenpiteestä tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi viimeistään 15 päivän kuluttua sovellettavassa määräyksessä asetetun määräajan päättymisestä tai jos Euroopan unioni katsoo, että ilmoitetut toimenpiteet ovat riittämättömiä, Euroopan unioni voi sopimuksen 104 artiklan 2 kohdan mukaisesti keskeyttää myönnytykset tai muut sopimuksen velvoitteet, koska assosiaationeuvosto on saanut kaikki tarvittavat tiedot tilanteen perusteellista tarkastelua varten osapuolten kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi.

               8 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty…

               Assosiaationeuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

               ……


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.6.2019
            COM(2019) 268 final
            2019/0131(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus, jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, tuli voimaan 1. syyskuuta 2017. Assosiaatiosopimuksessa muun muassa määrätään kahdenväliseen tavarakauppaan sovellettavasta etuuskohtelusta.

                  Vuoden 2016 puolivälistä alkaen Ukrainasta on tuotu EU:hun yhä enemmän uudentyyppisiä siipikarjan paloja. Uusi palatyyppi käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut. Viimeksi mainitut muodostavat vain hyvin pienen osan palan kokonaispainosta. Vähäisen muuntamisen jälkeen tällaista palaa voidaan pitää EU:ssa kaupan siipikarjan rintana. Sopimusneuvottelujen aikana ei ollut todettavissa eikä ennakoitavissa, että tämäntyyppisten siipikarjan palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti. Tämä kehitys vaarantaa siipikarjan rintapalojen assosiaatiosopimuksen mukaisen tullisuojan ja saattaa horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa. Neuvosto valtuutti 20. joulukuuta 2018 komission aloittamaan neuvottelut Ukrainan kanssa ratkaisun löytämiseksi ja assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamiseksi.

                  Neuvottelut käytiin 29. tammikuuta ja 22. helmikuuta 2019 välisenä aikana, ja ne saatettiin päätökseen 19. maaliskuuta 2019. Sopimuksella sisällytetään kaksi tullinimikettä (CN 0207 13 70 ja 0207 14 70) voimassa olevaan tariffikiintiöön, joka on nykyisin 18 400 tonnia ja nousee 20 000 tonniin vuonna 2021 (järjestysnumero 09.4273), jolloin kiintiötä korotetaan 50 000 tonnilla. Tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 tapahtuvaan, kiintiön ylittävään tuontiin sovellettaisiin tällöin suosituimmuustullia, joka on 100,8 euroa/100 kg netto.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotuksella luodaan vakaa ja ennustettavissa oleva siipikarjanlihan kaupankäyntiympäristö sekä varmistetaan Ukrainan kanssa käytävän kaupan järkevä ja hallittu kasvu. Tämä on sopusoinnussa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan tavoitteen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 206 artiklassa mainitun, maailmankaupan sopusointuista kehitystä koskevan tavoitteen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Edellä kuvatut tavoitteet ovat yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaisten yhteiselle maatalouspolitiikalle asetettujen tavoitteiden mukaisia, joihin sisältyy markkinoiden vakauttaminen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 4 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevien tullien sekä tariffikiintiömyönnytysten muuttaminen on kyseisen assosiaatiosopimuksen tapauksessa ainoa keino ratkaista edellä kuvattu ongelma ja saavuttaa tämän ehdotuksen tavoite.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Eri sidosryhmät, muun muassa Euroopan siipikarjanliha-alan edustajat, ovat esittäneet komissiolle huolestuneita kannanottoja näiden uudentyyppisten siipikarjan palojen unioniin suuntautuvasta tuonnista, joka koostuu lähinnä Ukrainasta tuotavasta siipikarjan rintalihasta. Komissio on seurannut tarkasti siipikarjanlihan tuontia Ukrainasta ja analysoinut perusteellisesti asiaan liittyviä sidosryhmien väitteitä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio on ollut yhteydessä eri sidosryhmiin, jotka ovat esittäneet näkemyksiään tietyistä markkinoille pääsyä koskevista kysymyksistä, joiden taustalla on tulleitta tapahtuva siipikarjanlihan tuonti Ukrainasta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Tähän ehdotukseen ei liity vaikutustenarviointia. Uudentyyppisten palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti, kuten ”Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet” -kohdassa selostetaan. Kyseiseen tuontiin ei kohdistu määrällisiä rajoituksia, minkä vuoksi se saattaa vaarantaa assosiaatiosopimuksessa siipikarjan rintalihalle tariffikiintiöiden muodossa myönnetyn suojan ja horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa. Sen vuoksi tähän tilanteeseen on löydettävä ratkaisu kiireellisesti. Komissio on saanut Euroopan parlamentin jäseniltä ja Euroopan siipikarjanliha-alan edustajilta lukuisia kirjallisia kysymyksiä, joissa pyydetään ratkaisemaan tilanne.

                  Tullinimikkeisiin CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kuuluvien tuotteiden tuonti EU:hun oli viimeksi kuluneina täysinä kalenterivuosina 2016 ja 2017 arvoltaan yhteensä 43,9 miljoonaa euroa. Tämä on 23,9 prosenttia Ukrainasta EU:hun vuosina 2016 ja 2017 suuntautuneesta siipikarjanlihan kokonaistuonnista ja 1,1 prosenttia EU:hun kaikista kolmansista maista kyseisinä kahtena kalenterivuotena suuntautuneesta siipikarjanlihan tuonnista. Vuonna 2018 kyseisen tuonnin arvo oli 91,4 miljoonaa euroa.

                  Ehdotuksella liitetään tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 ”muut palat, tuoreet tai jäädytetyt” tapahtuva nykyinen tulliton tuonti Ukrainasta tulevan siipikarjanlihan tuonnin voimassa olevaan tariffikiintiöön ja otetaan suosituimmuustulli uudelleen käyttöön kyseisiin kahteen tullinimikkeeseen kuuluvien tuotteiden tuonnissa. Toisin sanoen assosiaatiosopimuksella vakautetaan EU:hun Ukrainasta suuntautuva siipikarjanlihan nykyinen tuonti, eikä kahdenväliseen kauppaan ole määrä kohdistua muita vaikutuksia.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutusta EU:n talousarvioon  saamatta jääneiden tullimaksujen muodossa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti siipikarjanlihan tuontia kolmansista maista.

               2019/0131 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus
                  1
               , jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017.

               (2)Uudentyyppinen siipikarjan pala käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut, ja unionissa toteutetun vähäisen muuntamisen jälkeen sitä voidaan pitää unionissa kaupan siipikarjan rintana. Jos tällaisten palojen tuontia Ukrainasta (55 500 tonnia vuonna 2018) ei rajoiteta, on vaarana, että vesitetään assosiaatiosopimuksen mukaiset ehdot, joilla perinteisiä siipikarjan rintapaloja voidaan tuoda unioniin, erityisesti tariffikiintiön muodossa asetettujen määrällisten rajoitusten osalta.

               (3)Neuvosto valtuutti 20 päivänä joulukuuta 2018 komission aloittamaan neuvottelut Ukrainan kanssa assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamiseksi. Neuvottelut saatiin päätökseen 19 päivänä maaliskuuta 2019. Näin ollen assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehty Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               (4)Näiden  siipikarjan palojen rajoittamattoman tullittoman tuonnin riskin poistamiseksi sopimusta olisi sovellettava väliaikaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta assosiaatiosopimuksella, jäljempänä ’sopimus’, siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen allekirjoittaminen sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               Allekirjoitettavan sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jolla sopimuksen neuvottelijan nimeämä(t) henkilö(t) valtuutetaan allekirjoittamaan sopimus sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               3 artikla

               Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut

               –
                     unionin ilmoituksen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen; ja

               –
                     Ukrainan ilmoituksen menettelyjensä ja sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisen ratifioinnin saattamisesta päätökseen,

               sen mukaan kumpi näistä on myöhemmin, sen voimaantuloon saakka.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.6.2019
            COM(2019) 268 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta

               Euroopan unionin ja Ukrainan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta

               Euroopan unionin kirje

               Arvoisa vastaanottaja,

               Minulla on kunnia viitata Euroopan unionin ja Ukrainan, jäljempänä ’osapuolet’, välillä käytyihin tietylle siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnettyä etuuskohtelua koskeviin neuvotteluihin, jotka saatiin päätökseen 19 päivänä maaliskuuta 2019.

               Neuvottelut johtivat seuraavaan sopimukseen:

               (1)Korvataan Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa A kohdassa oleva kohta ”Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet” seuraavasti:

                        Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021

                        + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna (ainoastaan CN-koodi 0207 12 (10-90))

               *
                     Selkeyden vuoksi todetaan, että sopimuksen IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa EU:n tulliluettelossa esitettyihin tullinimikkeisiin 0207 13 70 ja 0207 14 70 sovelletaan kolmannessa sarakkeessa ”Määrä” vahvistettua tullikiintiötä.

               (2)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021” seuraavien vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeiden osalta:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeen 0207 12 (10-90) osalta tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021 + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna”.

               (4)Sen kalenterivuoden, jona tämä sopimus tulee voimaan, jäljellä olevaa osaa koskevaan, sopimuksessa vahvistettuun voimassa olevaan siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä valmisteita koskevaan kiintiöön lisättävä 50 000 tonnin lisämäärä lasketaan suhteellisesti.

               (5)Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjanlihan ja siitä tehtyjen valmisteiden yhteenlasketun kiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevassa EU:n tulliluettelossa tullinimikkeille 0207 13 70 ja 0207 14 70 vahvistettua suosituimmuustullia, joka on 100,8 euroa/100 kg netto.

               Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut osapuolten välillä vaihdetut hyväksymis- tai ratifiointikirjat.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut

               –unionin ilmoituksen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen; ja

               –Ukrainan ilmoituksen menettelyjensä ja sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisen ratifioinnin saattamisesta päätökseen,

               sen mukaan kumpi näistä on myöhemmin.

               Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa Ukrainan olevan yhtä mieltä edellä olevasta.

               Kunnioittavasti

               Tehty Brysselissä

               Euroopan unionin puolesta

               B. Ukrainan kirje

               Arvoisa vastaanottaja,

               Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan [lisätään kirjeen päivämäärä] päivätyn kirjeenne:

               ”Minulla on kunnia viitata Euroopan unionin ja Ukrainan, jäljempänä ’osapuolet’, välillä käytyihin tietylle siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnettyä etuuskohtelua koskeviin neuvotteluihin, jotka saatiin päätökseen 19 päivänä maaliskuuta 2019.

               Neuvottelut johtivat seuraavaan sopimukseen:

               (1)Korvataan Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa A kohdassa oleva kohta ”Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet” seuraavasti:

                        Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021

                        + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna (ainoastaan CN-koodi 0207 12 (10-90))

               *
                     Selkeyden vuoksi todetaan, että sopimuksen IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa EU:n tulliluettelossa esitettyihin tullinimikkeisiin 0207 13 70 ja 0207 14 70 sovelletaan kolmannessa sarakkeessa ”Määrä” vahvistettua tullikiintiötä.

               (2)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021” seuraavien vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeiden osalta:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeen 0207 12 (10-90) osalta tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021 + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna”.

               (4)Sen kalenterivuoden, jona tämä sopimus tulee voimaan, jäljellä olevaa osaa koskevaan, sopimuksessa vahvistettuun voimassa olevaan siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä valmisteita koskevaan kiintiöön lisättävä 50 000 tonnin lisämäärä lasketaan suhteellisesti.

               (5)Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjanlihan ja siitä tehtyjen valmisteiden yhteenlasketun kiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevassa EU:n tulliluettelossa tullinimikkeille 0207 13 70 ja 0207 14 70 vahvistettua suosituimmuustullia, joka on 100,8 euroa/100 kg netto.

               Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut osapuolten välillä vaihdetut hyväksymis- tai ratifiointikirjat.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut

               –unionin ilmoituksen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen; ja

               –Ukrainan ilmoituksen menettelyjensä ja sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisen ratifioinnin saattamisesta päätökseen,

               sen mukaan kumpi näistä on myöhemmin.”

               Minulla on kunnia vahvistaa, että Ukraina on yhtä mieltä tämän kirjeen sisällöstä.

               Kunnioittavasti

               Tehty Kiovassa

               Ukrainan puolesta


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.6.2019
            COM(2019) 267 final
            2019/0132(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus, jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, tuli voimaan 1. syyskuuta 2017. Assosiaatiosopimuksessa muun muassa määrätään kahdenväliseen tavarakauppaan sovellettavasta etuuskohtelusta.

                  Vuoden 2016 puolivälistä alkaen Ukrainasta on tuotu EU:hun yhä enemmän uudentyyppisiä siipikarjan paloja. Uusi palatyyppi käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut. Viimeksi mainitut muodostavat vain hyvin pienen osan palan kokonaispainosta. Vähäisen muuntamisen jälkeen tällaista palaa voidaan pitää EU:ssa kaupan siipikarjan rintana. Sopimusneuvottelujen aikana ei ollut todettavissa eikä ennakoitavissa, että tämäntyyppisten siipikarjan palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti. Tämä kehitys vaarantaa siipikarjan rintapalojen assosiaatiosopimuksen mukaisen tullisuojan ja saattaa horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa. Neuvosto valtuutti 20. joulukuuta 2018 komission aloittamaan neuvottelut Ukrainan kanssa ratkaisun löytämiseksi ja assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamiseksi.

                  Neuvottelut käytiin 29. tammikuuta ja 22. helmikuuta 2019 välisenä aikana, ja ne saatiin päätökseen 19. maaliskuuta 2019. Sopimuksella sisällytetään kaksi tullinimikettä (CN 0207 13 70 ja 0207 14 70) voimassa olevaan tariffikiintiöön, joka on nykyisin 18 400 tonnia ja nousee 20 000 tonniin vuonna 2021 (järjestysnumero 09.4273), jolloin kiintiötä korotetaan 50 000 tonnilla. Tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 tapahtuvaan, kiintiön ylittävään tuontiin sovellettaisiin tällöin suosituimmuustullia, joka on 100,8 euroa/100 kg netto.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotuksella luodaan vakaa ja ennustettavissa oleva siipikarjanlihan kaupankäyntiympäristö sekä varmistetaan Ukrainan kanssa käytävän kaupan järkevä ja hallittu kasvu. Tämä on sopusoinnussa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun vapaan ja oikeudenmukaisen kaupan tavoitteen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 206 artiklassa mainitun, maailmankaupan sopusointuista kehitystä koskevan tavoitteen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Edellä kuvatut tavoitteet ovat yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti SEUT-sopimuksen 39 artiklan mukaisten yhteiselle maatalouspolitiikalle asetettujen tavoitteiden mukaisia, joihin sisältyy markkinoiden vakauttaminen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 4 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta EU:n yksinomaisen toimivallan piiriin kuuluvilla aloilla. Yhteinen kauppapolitiikka on yksi aloista, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Tähän politiikkaan kuuluu kauppasopimuksista neuvotteleminen muun muassa SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.

                  •
                        Suhteellisuusperiaate

                  Käsillä oleva ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä lihavalmisteita koskevien tullien sekä tariffikiintiömyönnytysten muuttaminen on kyseisen assosiaatiosopimuksen tapauksessa ainoa keino ratkaista edellä kuvattu ongelma ja saavuttaa tämän ehdotuksen tavoite.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan unionin neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Eri sidosryhmät, muun muassa Euroopan siipikarjanliha-alan edustajat, ovat esittäneet komissiolle huolestuneita kannanottoja näiden uudentyyppisten siipikarjan palojen unioniin suuntautuvasta tuonnista, joka koostuu lähinnä Ukrainasta tuotavasta siipikarjan rintalihasta. Komissio on seurannut tarkasti siipikarjanlihan tuontia Ukrainasta ja analysoinut perusteellisesti asiaan liittyviä sidosryhmien väitteitä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio on ollut yhteydessä eri sidosryhmiin, jotka ovat esittäneet näkemyksiään tietyistä markkinoille pääsyä koskevista kysymyksistä, joiden taustalla on tulleitta tapahtuva siipikarjanlihan tuonti Ukrainasta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Tähän ehdotukseen ei liity vaikutustenarviointia.

                  Uudentyyppisten palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti, kuten ”Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet” -kohdassa selostetaan. Kyseiseen tuontiin ei kohdistu määrällisiä rajoituksia, minkä vuoksi se saattaa vaarantaa assosiaatiosopimuksessa siipikarjan rintalihalle tariffikiintiöiden muodossa myönnetyn suojan ja horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa. Sen vuoksi tähän tilanteeseen on löydettävä ratkaisu kiireellisesti. Komissio on saanut Euroopan parlamentin jäseniltä ja Euroopan siipikarjanliha-alan edustajilta lukuisia kirjallisia kysymyksiä, joissa pyydetään ratkaisemaan tilanne.

                  Tullinimikkeisiin CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kuuluvien tuotteiden tuonti EU:hun oli viimeksi kuluneina täysinä kalenterivuosina 2016 ja 2017 arvoltaan yhteensä 43,9 miljoonaa euroa. Tämä on 23,9 prosenttia Ukrainasta EU:hun vuosina 2016 ja 2017 suuntautuneesta siipikarjanlihan kokonaistuonnista ja 1,1 prosenttia EU:hun kaikista kolmansista maista kyseisinä kahtena kalenterivuotena suuntautuneesta siipikarjanlihan tuonnista. Vuonna 2018 kyseisen tuonnin arvo oli 91,4 miljoonaa euroa.

                  Ehdotuksella liitetään tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 ”muut palat, tuoreet tai jäädytetyt” tapahtuva nykyinen tulliton tuonti Ukrainasta tulevan siipikarjanlihan tuonnin voimassa olevaan tariffikiintiöön ja otetaan suosituimmuustulli uudelleen käyttöön kyseisiin kahteen tullinimikkeeseen kuuluvien tuotteiden tuonnissa. Toisin sanoen assosiaatiosopimuksella vakautetaan EU:hun Ukrainasta suuntautuva siipikarjanlihan nykyinen tuonti, eikä kahdenväliseen kauppaan ole määrä kohdistua muita vaikutuksia.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutusta EU:n talousarvioon  saamatta jääneiden tullimaksujen muodossa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti siipikarjanlihan tuontia kolmansista maista.

               2019/0132 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen assosiaatiosopimus
                  1
               , jäljempänä ’assosiaatiosopimus’, tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 2017.

               (2)Uudentyyppinen siipikarjan pala käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut, ja unionissa toteutetun vähäisen muuntamisen jälkeen sitä voidaan pitää unionissa kaupan siipikarjan rintana. Jos tällaisten palojen tuontia Ukrainasta (55 500 tonnia vuonna 2018) ei rajoiteta, on vaarana, että vesitetään assosiaatiosopimuksen mukaiset ehdot, joilla perinteisiä siipikarjan rintapaloja voidaan tuoda unioniin, erityisesti tariffikiintiön muodossa asetettujen määrällisten rajoitusten osalta.

               (3)Neuvosto valtuutti 20 päivänä joulukuuta 2018 komission aloittamaan neuvottelut Ukrainan kanssa ratkaisun löytämiseksi ja assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamiseksi. Neuvottelut saatiin päätökseen 19 päivänä maaliskuuta 2019.

               (4)Neuvoston päätöksen (EU) 2019/...
                  2
                mukaisesti assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehty Euroopan unionin ja Ukrainan välinen sopimus allekirjoitettiin [xx] sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               (5)Sopimus olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Ukrainan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta
                  3
               .

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet tallettaa Euroopan unionin puolesta hyväksymisasiakirja sopimuksen tallettajan huostaan osoitukseksi siitä, että Euroopan unioni suostuu sitoutumaan sopimukseen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään
                  4
               .

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 161, 29.5.2014, s. 3.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2019/… Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L xxx, xx.xx.xxxx, s. x).

                     (3)

                        Sopimus on julkaistu [lisätään EUVL-viite]  yhdessä sen allekirjoittamista koskevan päätöksen kanssa.

                     (4)

                        Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.6.2019
            COM(2019) 267 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn Euroopan unionin ja Ukrainan välisen sopimuksen tekemisestä

               Euroopan unionin ja Ukrainan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisellä assosiaatiosopimuksella siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille lihavalmisteille myönnetyn etuuskohtelun muuttamisesta

               A. Euroopan unionin kirje

               Arvoisa vastaanottaja,

               Minulla on kunnia viitata Euroopan unionin ja Ukrainan, jäljempänä ’osapuolet’, välillä käytyihin tietylle siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnettyä etuuskohtelua koskeviin neuvotteluihin, jotka saatiin päätökseen 19 päivänä maaliskuuta 2019.

               Neuvottelut johtivat seuraavaan sopimukseen:

               (1)Korvataan Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa A kohdassa oleva kohta ”Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet” seuraavasti:

                        Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021

                        + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna (ainoastaan CN-koodi 0207 12 (10-90))

               *
                     Selkeyden vuoksi todetaan, että sopimuksen IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa EU:n tulliluettelossa esitettyihin tullinimikkeisiin 0207 13 70 ja 0207 14 70 sovelletaan kolmannessa sarakkeessa ”Määrä” vahvistettua tullikiintiötä.

               (2)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021” seuraavien vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeiden osalta:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeen 0207 12 (10-90) osalta tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021 + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna”.

               (4)Sen kalenterivuoden, jona tämä sopimus tulee voimaan, jäljellä olevaa osaa koskevaan, sopimuksessa vahvistettuun voimassa olevaan siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä valmisteita koskevaan kiintiöön lisättävä 50 000 tonnin lisämäärä lasketaan suhteellisesti.

               (5)Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjanlihan ja siitä tehtyjen valmisteiden yhteenlasketun kiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevassa EU:n tulliluettelossa tullinimikkeille 0207 13 70 ja 0207 14 70 vahvistettua suosituimmuustullia, joka on 100,8 euroa/100 kg netto.

               Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut osapuolten välillä vaihdetut hyväksymis- tai ratifiointikirjat.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut

               –unionin ilmoituksen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen; ja

               –Ukrainan ilmoituksen menettelyjensä ja sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisen ratifioinnin saattamisesta päätökseen,

               sen mukaan kumpi näistä on myöhemmin.

               Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa Ukrainan olevan yhtä mieltä edellä olevasta.

               Kunnioittavasti

               Tehty Brysselissä

               Euroopan unionin puolesta

               B. Ukrainan kirje

               Arvoisa vastaanottaja,

               Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan [lisätään kirjeen päivämäärä] päivätyn kirjeenne:

               ”Minulla on kunnia viitata Euroopan unionin ja Ukrainan, jäljempänä ’osapuolet’, välillä käytyihin tietylle siipikarjanlihalle ja siitä tehdyille valmisteille myönnettyä etuuskohtelua koskeviin neuvotteluihin, jotka saatiin päätökseen 19 päivänä maaliskuuta 2019.

               Neuvottelut johtivat seuraavaan sopimukseen:

               (1)Korvataan Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa A kohdassa oleva kohta ”Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet” seuraavasti:

                        Siipikarjanliha ja siitä tehdyt lihavalmisteet

                        0207 11 (30-90)

                        0207 12 (10-90)

                        0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)*

                        0207 24 (10-90)

                        0207 25 (10-90)

                        0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

                        0207 32 (15-19-51-59-90)

                        0207 33 (11-19-59-90)

                        0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

                        0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

                        0210 99 (39)

                        1602 31 (11-19-30-90)

                        1602 32 (11-19-30-90)

                        1602 39 (21)

                        50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021

                        + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna (ainoastaan CN-koodi 0207 12 (10-90))

               *
                     Selkeyden vuoksi todetaan, että sopimuksen IV osaston 1 luvussa olevassa lisäyksessä liitteeseen I-A olevassa EU:n tulliluettelossa esitettyihin tullinimikkeisiin 0207 13 70 ja 0207 14 70 sovelletaan kolmannessa sarakkeessa ”Määrä” vahvistettua tullikiintiötä.

               (2)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021” seuraavien vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeiden osalta:

               0207 11 (30-90)

               0207 13 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 14 (10-20-30-50-60-70-99)

               0207 24 (10-90)

               0207 25 (10-90)

               0207 26 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 27 (10-20-30-50-60-70-80-99)

               0207 32 (15-19-51-59-90)

               0207 33 (11-19-59-90)

               0207 35 (11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99)

               0207 36 (11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90)

               0210 99 (39)

               1602 31 (11-19-30-90)

               1602 32 (11-19-30-90)

               1602 39 (21)

               (3)Korvataan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevan EU:n tulliluettelon neljännessä sarakkeessa ”Vaiheluokka” oleva teksti vuoden 2008 CN-nimikkeistön tullinimikkeen 0207 12 (10-90) osalta tekstillä ”50 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna + 18 400 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna ja asteittainen lisäys 800 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna vuonna 2020 ja vuonna 2021 + 20 000 tonnia vuodessa nettopainona ilmaistuna”.

               (4)Sen kalenterivuoden, jona tämä sopimus tulee voimaan, jäljellä olevaa osaa koskevaan, sopimuksessa vahvistettuun voimassa olevaan siipikarjanlihaa ja siitä tehtyjä valmisteita koskevaan kiintiöön lisättävä 50 000 tonnin lisämäärä lasketaan suhteellisesti.

               (5)Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen siipikarjanlihan ja siitä tehtyjen valmisteiden yhteenlasketun kiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan sopimuksen IV osaston 1 luvun liitteessä I-A olevassa EU:n tulliluettelossa tullinimikkeille 0207 13 70 ja 0207 14 70 vahvistettua suosituimmuustullia, joka on 100,8 euroa/100 kg netto.

               Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut osapuolten välillä vaihdetut hyväksymis- tai ratifiointikirjat.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuksen tallettaja on vastaanottanut

               –unionin ilmoituksen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen; ja

               –Ukrainan ilmoituksen menettelyjensä ja sovellettavan lainsäädäntönsä mukaisen ratifioinnin saattamisesta päätökseen,

               sen mukaan kumpi näistä on myöhemmin.”

               Minulla on kunnia vahvistaa, että Ukraina on yhtä mieltä tämän kirjeen sisällöstä.

               Kunnioittavasti

               Tehty Kiovassa

               Ukrainan puolesta