                             EUROOPAN
                             KOMISSIO
                                                        Bryssel 5.3.2014
                                                        COM(2014) 117 final
                                                        2014/0064 (CNS)
                                             Ehdotus
                                    NEUVOSTON PÄÄTÖS
    luvan antamisesta Portugalille soveltaa alennettuja valmisteverokantoja Madeiran
     itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä
   Azorien itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin
                                         alkoholijuomiin
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                                 PERUSTELUT
   1.        EHDOTUKSEN TAUSTA
   Marraskuun 10 päivänä 2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2009/831/EY1, joka on tehty
   EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 artiklan nojalla, Portugalille annetaan lupa
   soveltaa 31. joulukuuta 2013 saakka alennettua valmisteverokantaa Madeiran
   itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä Azoreiden
   itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin
   alkoholijuomiin. Päätöksen 2 artiklassa kyseinen poikkeus rajoitetaan koskemaan tiettyjä
   tuotteita. Portugali voi soveltaa näihin tuotteisiin valmisteverokantaa, joka on alempi kuin
   direktiivin 92/84/ETY2 3 artiklassa alkoholille säädetty täysi valmisteverokanta ja kyseisellä
   direktiivillä vahvistettu alkoholin vähimmäisvalmisteverokanta, mutta se saa olla enintään 75
   prosenttia alempi kuin alkoholin yleinen kansallinen valmisteverokanta.
   Päätöksessä 2009/831/EY esitetään erityistoimenpiteiden toteuttamisen perusteet, joihin
   kuuluvat tilojen pieni koko ja hajanaisuus sekä koneistuksen vähäisyys. Lisäksi saarille
   kuljetetaan tiettyjä raaka-aineita ja pakkausmateriaaleja, joita ei tuoteta paikallisesti, ja tämä
   aiheuttaa enemmän kustannuksia kuin pelkkä valmiin tuotteen kuljetus. Lisäkustannuksia
   aiheutuu myös laitteistojen kuljetuksesta ja asentamisesta näille syrjäisille saarialueille.
   Tuottajille koituu myös ylimääräisiä kustannuksia, joista yleensä vastaa paikallistalous, kuten
   suurempia työvoima- ja energiakustannuksia.
   Alennus, joka on 75 prosenttia, ei ylitä sitä, mikä on tarpeen niiden lisäkustannusten
   korvaamiseksi, joita Madeiran ja Azoreiden SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetut
   syrjäisestä sijainnista johtuvat erityisolosuhteet aiheuttavat toimijoille.
   Koska veroetuus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen lisäkustannusten kompensoimiseksi, ja koska
   asianomaiset määrät ovat pieniä, toimenpide ei heikennä unionin oikeusjärjestyksen
   yhtenäisyyttä eikä sen johdonmukaisuutta. Lisäksi veroetuus rajoittuu tuotteiden kulutukseen
   kyseisillä alueilla.
   Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet, että lupaa soveltaa alennettua valmisteverokantaa
   Madeiran itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä
   Azoreiden itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin
   alkoholijuomiin pidennettäisiin 31. joulukuuta 2020 saakka. Uusiminen on vahvistettava
   SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukaisella neuvoston päätöksellä ja valtiontuesta annettavalla
   komission päätöksellä. SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukainen neuvoston päätös ei rajoita
   komission mahdollisuutta tehdä valtiontukisääntöjen mukaisesti päätös tämän toimenpiteen
   jatkamisesta.
   2.        POIKKEUKSEN OIKEASUHTEISUUS
   SEUT-sopimuksen 110 artiklassa määrätään, että jäsenvaltiot eivät saa määrätä muiden
   jäsenvaltioiden tuotteille minkäänlaisia korkeampia välittömiä tai välillisiä sisäisiä maksuja,
   kuin ne välittömästi tai välillisesti määräävät samanlaisille kotimaisille tuotteille. Jäsenvaltiot
   1
           Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 2009, luvan antamisesta Portugalille soveltaa
           alennettuja valmisteverokantoja Madeiran itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin
           rommiin ja likööreihin sekä Azoreiden itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin
           ja tislattuihin alkoholijuomiin (EUVL L 297, 13.11.2009, s. 9).
   2
           Neuvoston direktiivi 92/84/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, alkoholin ja alkoholijuomien
   valmisteverojen määrien lähentämisestä (EYVL L 316, 31.10.1992, s. 29).
FI                                                       2                                                             FI
 ---pagebreak---    eivät liioin saa määrätä muiden jäsenvaltioiden tuotteille sellaisia sisäisiä maksuja, joilla
   välillisesti suojellaan muuta tuotantoa.
   SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla neuvosto voi kuitenkin antaa jäsenvaltioille, joilla on
   syrjäisimpiä alueita, luvan poiketa SEUT-sopimuksen 110 artiklan määräyksistä näiden
   alueiden kehitystä suuresti haittaavan rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen
   huomioon ottamiseksi. Tällainen poikkeus ei saa heikentää unionin oikeusjärjestyksen,
   sisämarkkinat ja yhteiset politiikat mukaan luettuina, yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta.
   SEUT-sopimuksen 113 artiklan mukainen verotuspolitiikka on esimerkki tällaisesta yhteisestä
   politiikasta. Näin ollen tällaisten poikkeusten on pysyttävä oikeasuhteisina eli ne eivät saa
   mennä pidemmälle kuin mikä on tarpeen näiden alueiden talouden kehitystä heikentävien
   kielteisten toimintaedellytysten torjumiseksi eivätkä ne saa liikaa vääristää kilpailua
   sisämarkkinoilla. Sen vuoksi SEUT-sopimuksen 110 artiklaa koskevilla poikkeuksilla olisi
   vain korvattava kokonaan tai osittain näiden alueiden tuottajien kärsimät kustannushaitat.
   Portugalin neuvoston päätöksen 2009/831/EY 4 artiklan mukaisesti toimittamiin kertomuksiin
   sisältyy vuotta 2011 koskeva laskelma lisäkustannuksista ja valmisteverojen huojennuksista:
   Madeira:
       •    Liköörit (70 cl:n pullo, alkoholipitoisuus 20 tilavuusprosenttia)
            Lisäkustannukset: 1,21 euroa
            Valmisteveron alennus: 1,06 euroa
       •    Rommi (70 cl:n pullo, alkoholipitoisuus 40 tilavuusprosenttia)
            Lisäkustannukset: 2,20 euroa
            Valmisteveron alennus: 2,12 euroa
   Azorit
       •    Liköörit (70 cl:n pullo, alkoholipitoisuus 20 tilavuusprosenttia)
            Lisäkustannukset: 1,17 euroa
            Valmisteveron alennus: 1,08 euroa
       •    Tislatut alkoholijuomat (100 cl:n pullo, alkoholipitoisuus 40 tilavuusprosenttia)
            Lisäkustannukset: 3,31 euroa
            Valmisteveron alennus: 3,09 euroa
   Lähde: neuvoston päätöksen 2009/831/EY 4 artiklassa tarkoitetut kertomukset
   On syytä mainita, ettei edellä mainittujen lisäkustannusten laskennassa otettu huomioon
   joitakin tekijöitä, joita oli vaikea ilmoittaa määrällisesti. Voidaan kuitenkin todeta, ettei 75
   prosentin alennus yleisestä valmisteverokannasta ylitä sitä, mikä on tarpeen niiden
   lisäkustannusten korvaamiseksi, joita Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista johtuvat
   erityisolosuhteet aiheuttavat toimijoille.
FI                                                  3                                               FI
 ---pagebreak---    Kertomuksissa annetaan myös tietoja näiden tuotteiden markkinaosuudesta paikallisilla
   markkinoilla vuosina 2004–2010:
   Madeira - Rommi ja liköörit yhteensä (alkoholipitoisuuden mukaan)
   Vuosi                          2004       2005     2006      2007        2008      2009       2010
   Paikallistuotannon osuus       15,86 %    20,19 %  23,03 %   20,33 %     26,91 %   30,76 %    33,89 %
   Azorit - Liköörit (alkoholipitoisuuden mukaan)
   Vuosi                          2004       2005     2006      2007        2008      2009       2010
   Paikallistuotannon osuus       56,43 %    50,60 %  49,70 %   46,73 %     39,19 %   45,28 %    48,57 %
   Azorit - Tislatut alkoholijuomat (alkoholipitoisuuden mukaan)
   Vuosi                          2004       2005     2006      2007        2008      2009       2010
   Paikallistuotannon osuus       47,99 %    41,62 %  42,51 %   33,53 %     23,19 %   34,28 %    31,74 %
   Lähde: omat laskelmat neuvoston päätöksen 2009/831/EY 4 artiklassa tarkoitettujen
   kertomusten perusteella
   Taulukko vahvistaa, että Azoreilla tuotettavien liköörien ja tislattujen alkoholijuomien
   paikallistuotannon osuus pienenee, kun taas Madeiralla tuotetun rommin ja liköörin osuus
   kasvaa. Madeiran osalta olisi kuitenkin otettava huomioon hyvin pieni paikallistuotannon
   osuus vuonna 2004.
   Paikallistuotannon markkinaosuuksien kehittyminen vahvistaa, että nykyinen alennettu
   valmisteverokanta on tasapainoinen, eikä se ole aiheuttanut kilpailun vääristymistä
   sisämarkkinoilla.
   Paikallistuotanto työllistää 134 työntekijää Madeiralla ja 90 Azoreilla. Madeiralla noin 1 000
   perhetilaa tarjoaa töitä sokeriruo'on ja hedelmien viljelyssä ja jalostuksessa.
   Se, että Portugalille myönnetään uudelleen lupa soveltaa Madeiran itsehallintoalueella
   alennettua valmisteverokantaa siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä
   Azorien itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin
   alkoholijuomiin on perusteltua syrjäisimpien alueiden kehityksen vaarantamisen
   välttämiseksi, eikä se vääristä kilpailua sisämarkkinoilla.
   3.        EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
   Tiivistelmä ehdotetuista toimista
   Päätösehdotuksessa annetaan Portugalille lupa soveltaa 1. heinäkuuta 2014 ja 31. joulukuuta
   2020 välisenä aikana Madeiran itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin
   ja likööreihin sekä Azoreiden itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin
FI                                                  4                                                    FI
 ---pagebreak---    ja tislattuihin alkoholijuomiin alennettua valmisteverokantaa, joka voi olla alempi kuin
   direktiivissä 92/84/ETY vahvistettu valmisteveron vähimmäismäärä, mutta enintään
   75 prosenttia alempi kuin alkoholin yleinen kansallinen valmisteverokanta.
   Portugalin viranomaisten on toimitettava välikertomus komissiolle viimeistään 30. syyskuuta
   2017 sen arvioimiseksi, ovatko veropoikkeuksen myöntämisen perusteet edelleen olemassa ja
   onko Portugalille myönnetty veroetuus edelleen oikeasuhteinen.
   Oikeusperusta
   SEUT-sopimuksen 349 artikla.
   Toissijaisuusperiaate
   Ainoastaan neuvostolla on SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla valtuudet toteuttaa
   syrjäisimpien alueiden hyväksi erityistoimenpiteitä, joilla mukautetaan perussopimusten,
   mukaan lukien yhteisten politiikkojen, soveltamista kyseisiin alueisiin syrjäisimpien alueiden
   taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavien pysyvien haittojen vuoksi.
   Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.
   Suhteellisuusperiaate
   Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:
   Veroetuus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen lisäkustannusten korvaamiseksi.
   Sääntelytavan valinta
   Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston päätös.
   Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä:
   SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukaiset poikkeukset on tehtävä neuvoston päätöksillä.
   4.        TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
   Ehdotus ei vaikuta Euroopan unionin talousarvioon.
FI                                                 5                                              FI
 ---pagebreak---                                                              2014/0064 (CNS)
                                                   Ehdotus
                                         NEUVOSTON PÄÄTÖS
       luvan antamisesta Portugalille soveltaa alennettuja valmisteverokantoja Madeiran
        itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä
     Azorien itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin
                                              alkoholijuomiin
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   349 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
   kansallisille parlamenteille,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon3,
   noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan perusteella (nykyisin SEUT-
            sopimuksen 349 artikla) 10 päivänä marraskuuta 2009 annetulla neuvoston päätöksellä
            2009/831/EY annetaan Portugalille lupa soveltaa Madeiran itsehallintoalueella siellä
            tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä Azoreiden itsehallintoalueella
            siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin alkoholijuomiin alennettua
            valmisteverokantaa, joka voi olla alhaisempi kuin direktiivissä 92/84/ETY
            valmisteverolle vahvistettu vähimmäisverokanta, mutta enintään 75 prosenttia
            alhaisempi kuin alkoholin yleinen kansallinen valmisteverokanta.
   (2)      Portugalin viranomaiset pyysivät 30 päivänä heinäkuuta 2013 komissiota tekemään
            ehdotuksen neuvoston päätökseksi neuvoston päätöksen 2009/831/EY voimassaolon
            jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2020 samoin edellytyksin. Pyyntöä muutettiin 19
            päivänä marraskuuta 2013, kun Portugali pyysi neuvoston päätöksen 2009/831/EY
            voimassaoloajan jatkamista kuudella kuukaudella 30 päivään kesäkuuta 2014, jotta sen
            voimassaolon päättymispäivä olisi sama kuin nykyisillä aluetuen suuntaviivoilla,
            joiden voimassaoloa on tarkoitus jatkaa 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 31 päivän
            joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.
   (3)      Uuden luvan myöntäminen on perusteltua, jotta näiden syrjäisimpien alueiden kehitys
            ei vaarantuisi. Koska näitä tuotteita on vaikea viedä kyseessä olevien alueiden
            ulkopuolelle, aluemarkkinat ovat ainoa mahdollinen paikka myydä niitä.
   (4)      Maatalouden raaka-aineet ovat Azorien ja Madeiran itsehallintoalueilla tilojen pienen
            koon ja hajanaisuuden sekä koneistuksen vähäisyyden vuoksi kalliimpia kuin
   3
            EUVL C , , s. .
FI                                                    6                                                 FI
 ---pagebreak---            tavanomaisissa tuotanto-olosuhteissa. Lisäksi Madeiralla sokeriruo'on jalostusmäärät
           ovat pienemmät kuin muilla syrjäisimmillä alueilla pinnanmuodostuksen, ilmaston,
           maaperän ja pienimuotoisen tuotannon vuoksi. Eräiden raaka-aineiden ja
           pakkausmateriaalien, joita ei tuoteta paikallisesti, kuljettaminen saarille aiheuttaa
           enemmän kustannuksia kuin pelkästään valmiin tuotteen kuljetus. Azoreilla
           saaristoluonne ilmenee kahdella tavalla, sillä saaret ovat levittäytyneet laajalle
           alueelle. Laitteiston kuljetus ja asentaminen aiheuttaa näille syrjäisille saarialueille
           lisäkustannuksia. Tämä pätee myös eräisiin emämaahan suuntautuviin tarpeellisiin
           kuljetuksiin ja lähetyksiin. Myös valmiiden tuotteiden varastointi aiheuttaa
           lisäkustannuksia, koska tuotantoa ei kuluteta paikallisesti välittömästi vaan kulutus
           jakautuu koko vuodelle. Aluemarkkinoiden pieni koko lisää yksikkökustannuksia
           monella tavalla, mutta erityisesti sen vuoksi, että kiinteiden kustannusten ja tuotannon
           välinen suhde on epäedullinen sekä laitteiston osalta että ympäristövaatimusten
           noudattamisesta aiheutuvien kustannusten osalta. Lisäksi rommin tuottajien on
           Madeiralla käsiteltävä sokeriruo'on jalostuksessa syntyvät jätteet, kun taas muiden
           alueiden tuottajat voivat kierrättää ne. Tuottajille koituu myös ylimääräisiä
           kustannuksia, joista yleensä vastaa paikallistalous, kuten suurempia työvoima- ja
           energiakustannuksia.
   (5)     Päätöksen 2009/831/EY 4 artiklassa tarkoitetuissa kertomuksissa olevat
           yksityiskohtaiset laskelmat vahvistavat, ettei valmisteverokannan alentaminen
           75 prosentilla korvaa täysin Madeiralla ja Azoreilla tuotettujen tislattujen
           alkoholijuomien       epäedullista      kilpailuasemaa      korkeampine   tuotanto-    ja
           markkinointikustannuksineen. Sen vuoksi alennetun valmisteverokannan soveltamista
           koskevaa lupaa olisi jatkettava pyydetyllä tasolla.
   (6)     Tilanteen perusteellinen tutkiminen osoittaa, että Portugalin pyyntö on tarpeen
           hyväksyä sen varmistamiseksi, että alkoholiteollisuus säilyy asianomaisilla
           syrjäisimmillä alueilla.
   (7)     Koska veroetuus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen lisäkustannusten korvaamiseksi, ja
           koska kyseessä olevat määrät ovat pieniä ja veroetuus myönnetään ainoastaan
           asianomaisille alueilla tapahtuvaan kulutukseen, toimenpide ei vahingoita yhteisön
           oikeusjärjestyksen yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta.
   (8)     Välikertomuksen antamista olisi edellytettävä, jotta komissio voi arvioida, täyttyvätkö
           poikkeuksen myöntämisperusteet edelleen.
   (9)     Tämä päätös ei rajoita SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mahdollista
           soveltamista,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                  1 artikla
   Poiketen siitä, mitä perustamissopimuksen 110 artiklassa määrätään, Portugalille annetaan
   lupa soveltaa direktiivin 92/84/ETY 3 artiklassa vahvistettua alkoholiin sovellettavaa täyttä
   valmisteverokantaa alempaa valmisteverokantaa Madeiran itsehallintoalueella siellä
   tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä Azorien itsehallintoalueella siellä
   tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin alkoholijuomiin.
                                                  2 artikla
   Edellä 1 artiklassa tarkoitettua poikkeusta sovelletaan
FI                                                    7                                              FI
 ---pagebreak---    1. Madeiralla
   a) tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja
   maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta 15 päivänä tammikuuta 2008 annetun Euroopan
   parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/20084 liitteen II tuoteluokassa 1
   määriteltyyn rommiin, jolla on mainitun asetuksen liitteen III tuoteluokassa 1 tarkoitettu
   maantieteellinen merkintä ”Rum da Madeira”,
   b) asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteen II tuoteluokissa 32 ja 33 määriteltyyn alueellisista
   hedelmistä tai kasveista tuotettuun likööriin ja ”crème de” -alkoholijuomaan;
   2. Azoreilla
   a) asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteen II tuoteluokissa 32 ja 33 määriteltyyn alueellisista
   hedelmistä tai raaka-aineista tuotettuun likööriin ja ”crème de” -alkoholijuomaan;
   b) viinistä tai rypäleiden puristusjätteistä valmistettuihin tislattuihin alkoholijuomiin, joilla on
   asetuksen (EY) N:o 110/2008 liitteen II tuoteluokissa 4 ja 6 määritellyt ominaisuudet.
                                                 3 artikla
   Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin sovellettava alennettu valmisteverokanta voi olla
   direktiivissä 92/84/ETY alkoholin valmisteverolle säädettyä vähimmäisverokantaa
   alhaisempi, mutta se voi olla enintään 75 prosenttia alkoholin yleistä kansallista
   valmisteverokantaa alhaisempi.
                                                 4 artikla
   Portugalin on toimitettava viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2017 komissiolle kertomus,
   jonka perusteella komissio voi arvioida, ovatko alennetun verokannan myöntämisperusteet
   edelleen olemassa.
                                                 5 artikla
   Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2014 31 päivään joulukuuta 2020.
                                                 6 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.
   Tehty Brysselissä
                                                  Neuvoston puolesta
                                                  Puheenjohtaja
   4
           EYVL L 39, 13.2.2008, s. 16.
FI                                                   8                                                  FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.7.2015
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Maailman kauppajärjestön palvelukauppaneuvostossa WTO:n jäsenten ilmoittamien etuuksien hyväksymiseen siltä osin kuin on kyse vähiten kehittyneiden maiden muista kuin GATS-sopimuksen XVI artiklassa kuvatuista palveluista ja palveluntarjoajista

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Ehdotettu neuvoston päätös on ensimmäinen vaihe WTO:n palveluita koskevan poikkeusluvan käyttöönotossa vähiten kehittyneiden maiden osalta. Palveluita koskeva poikkeuslupa
                  1
                antaa WTO:n jäsenille mahdollisuuden myöntää palveluita koskevia yksipuolisia etuuksia vähiten kehittyneille maille, ja se edellyttää, että palvelukauppaneuvosto CTS hyväksyy ilmoitetut etuudet, jotka myönnetään muiden toimenpiteiden kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XVI artiklassa (markkinoille pääsy) kuvattujen toimenpiteiden osalta. Ehdotetussa neuvoston päätöksessä vahvistetaan komission unionin puolesta CTS:ssä esittämä kanta.

               Ehdotetussa neuvoston päätöksessä ei viitata mihinkään sellaiseen kohteluun, jonka EU itse myöntää vähiten kehittyneille maille, mikä olisi seuraava vaihe poikkeusluvan käyttöönotossa. Suunniteltu kohtelu, joka ilmoitetaan CTS:lle ja myönnetään vähiten kehittyneille maille, on parhaillaan valmisteilla jäsenvaltioiden kanssa neuvotellun lähestymistavan mukaisesti, josta ilmoitettiin WTO:n jäsenille CTS:n korkean tason kokouksessa 5 päivänä helmikuuta 2015.

               Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin säännöksiin ja muuhun unionin politiikkaan

               Balilla järjestetyssä WTO:n yhdeksännessä ministerikokouksessa Euroopan unioni yhtyi konsensukseen, joka koski palveluja koskevan poikkeusluvan hyväksymistä vähiten kehittyneiden maiden osalta. EU on sitoutunut tulevan, Nairobissa joulukuussa 2015 pidettävän WTO:n kymmenennen ministerikokouksen onnistuneeseen lopputulokseen ja edistämään määrätietoisesti Dohan kehityskierroksen kauppaneuvotteluja sekä panemaan täytäntöön Balin paketin lopputuloksen, mukaan luettuna vähiten kehittyneitä maita koskevat osa-alueet. Ehdotettu neuvoston päätös on osa Balin täytäntöönpanoprosessia.

               Muiden WTO:n jäsenten ilmoittamien etuuksien hyväksymisellä tuetaan talouden kehitystä vähiten kehittyneissä maissa ja myötävaikutetaan näin perussopimuksen niiden tavoitteiden saavuttamiseen, joiden mukaan unioni edistää maailmankaupan sopusointuista kehitystä ja määrittelee ja toteuttaa yhteistä politiikkaa, jolla edistetään kehitysmaiden kestävää kehitystä.
                  2
                Ehdotetun hyväksymisen ansiosta saataisiin myös päätökseen osa Dohan kehitysohjelman puitteissa käytävistä palveluja käsittelevistä neuvotteluista.

               2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Oikeusperusta

                  Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperustana ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn SEUT-sopimuksen 91 ja 100 artikla sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään, että kun kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, neuvosto tekee päätöksen tässä elimessä hyväksyttävän säädöksen osalta unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta komission tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta. Muiden WTO:n jäsenten ilmoittamien etuuksien hyväksyminen kuuluu tämän määräyksen soveltamisalaan, sillä päätöksen tekee elin (palvelukauppaneuvosto ), joka on perustettu kansainvälisellä sopimuksella, joka vaikuttaa EU:n oikeuksiin ja velvoitteisiin.

               Suunnitellut etuudet liittyvät palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen mukaisiin velvoitteisiin ja saattavat koskea kaikkia palvelualoja, myös kuljetuspalveluja. Sen vuoksi ehdotettu päätös kuuluu SEUT-sopimuksen 91 artiklan, 100 artiklan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               4.MUUT ASIAT

               Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

                  Muiden WTO:n jäsenten vähiten kehittyneille maille myöntämän etuuskohtelun hyväksyminen ei käynnistä mitään täytäntöönpanoprosessia EU:ssa.

               2015/0156 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Maailman kauppajärjestön palvelukauppaneuvostossa WTO:n jäsenten ilmoittamien etuuksien hyväksymiseen siltä osin kuin on kyse vähiten kehittyneiden maiden muista kuin GATS-sopimuksen XVI artiklassa kuvatuista palveluista ja palveluntarjoajista

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan ja 100 artiklan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen IX artiklassa vahvistetaan menettelyt mainitun sopimuksen liitteissä 1A, 1B ja 1C sekä näiden liitteissä olevia monenkeskisiä sopimuksia koskevien poikkeuslupien myöntämiseksi.

               (2)On pyydetty poikkeuslupaa, jotta WTO:n jäsenet voisivat myöntää etuuskohtelun vähiten kehittyneiden maiden jäsenten palveluille ja palveluntarjoajille myöntämättä samaa kohtelua kaikkien muiden WTO:n jäsenten vastaaville palveluille ja palveluntarjoajille, jolloin tehtäisiin poikkeus palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) II artiklan 1 kohdan mukaisesta velvoitteesta. Neuvosto hyväksyi unionin kannan poikkeusluvan puoltamisesta 14 päivänä joulukuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä (2012/8/EU).

               (3)Joulukuun 17 päivänä 2011 tehdyn WTO:n ministerineuvoston päätöksen, jolla annetaan WTO:n jäsenille lupa myöntää tällainen etuuskohtelu vähiten kehittyneiden maiden jäsenten palveluille ja palveluntarjoajille 15 vuoden ajaksi, 1 ja 2 kohdassa todetaan, että tällaisen poikkeusluvan mukaisen etuuskohtelun myöntävien jäsenten on toimitettava ilmoitus palvelukauppaneuvostolle (CTS) ja että muiden toimenpiteiden kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XVI artiklassa (markkinoille pääsy) kuvattujen toimenpiteiden soveltamiseen kohdistuva etuuskohtelu edellyttää CTS:n menettelyjensä mukaisesti antamaa hyväksyntää.

               (4)CTS:n hyväksyntää koskeva vaatimus näiden toimenpiteiden osalta vahvistettiin 7 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn WTO:n ministerineuvoston päätöksen 1.3 kohdassa.

               (5)Muiden WTO:n jäsenten vähiten kehittyneiden maiden jäsenten palveluille ja palveluntarjoajille myöntämien etuuksien hyväksyminen on Euroopan unionin kehitystavoitteiden mukaista, ja hyväksymisen ansiosta saataisiin päätökseen osa Dohan kehitysohjelman puitteissa käytävistä palveluja käsittelevistä neuvotteluista.

               (6)Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa CTS:ssä esitettävä unionin kanta WTO:n jäsenten myöntämän etuuskohtelun hyväksymiseen muiden kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XVI artiklassa kuvattujen toimenpiteiden osalta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               WTO:n palvelukauppaneuvostossa esitettävä unionin kanta on puoltaa WTO:n jäsenten vähiten kehittyneiden maiden palveluille ja palveluntarjoajille myöntämän etuuskohtelun hyväksymistä muiden toimenpiteiden kuin palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) XVI artiklassa (markkinoille pääsy) kuvattujen toimenpiteiden osalta 7 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn WTO:n ministerineuvoston päätöksen (WT/L/918) mukaisesti.

               Tämän kannan esittää Euroopan komissio.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     […]

                     (1)
                  Poikkeusluvilla tarkoitetaan WTO:n yleisneuvoston ja ministerikokouksen myöntämiä lupia poiketa väliaikaisesti tietyistä WTO:n velvoitteista, joita olisi muutoin sovellettava.

                     (2)
                  SEUT-sopimuksen 205 ja 206 artikla sekä SEU-sopimuksen 21 artikla.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0624

Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2008 kolmas erä)  /* KOM/2008/0624 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 8.10.2008KOM(2008) 624 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2008 kolmas erä)(komission esittämä)PERUSTELUTYhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen voimaantulosta asti neuvosto on päättänyt komission ehdotuksen perusteella kaikista kolmesta rahoituserästä, jotka jäsenvaltiot suorittavat EKR:n rahoittamiseksi (varainhoitoasetuksen 38 artikla). Jäsenvaltiot suorittavat suoraan Euroopan investointipankille (EIP) rahoitusosuudet, jotka koskevat EIP:n hallinnoimia yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n välineitä. Muita välineitä koskevat rahoitusosuudet suoritetaan komissiolle.Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 157 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden vuoden 2008 rahoitusosuuksia koskeva menettely vahvistetaan yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklassa.EIP on toimittanut komissiolle yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 121 artiklan mukaisesti ajantasaistetun ennakkoarvion hallinnoimiaan välineitä koskevista maksusitoumuksista ja maksuista.Tämä ehdotus koskee varainhoitovuoden 2008 kolmatta rahoituserää. Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän erän aikataulu on seuraava: 1. komissio esittää ehdotuksen 10. lokakuuta mennessä, 2. neuvosto tekee päätöksen tästä erästä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua komission ehdotuksen esittämisestä ja 3. jäsenvaltiot suorittavat erän rahoitusosuudet viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä päivästä, jolloin ne ovat saaneet tiedon neuvoston päätöksestä.Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 40 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltiolta peritään maksamattomalta määrältä korkoa samassa artiklassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jos maksettavia rahoitusosuuksia ei ole suoritettu annetuissa määräajoissa.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2008 kolmas erä)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun[1] ja Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 tarkistetun kumppanuussopimuksen[2],ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen[3] Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen[4] vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen[5], jäljempänä ’yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 38 artiklan 1 ja 2 kohdan kolmannen alakohdan,ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun varainhoitoasetuksen[6], jäljempänä ’kymmenennen EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 157 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[7],sekä katsoo seuraavaa:(1) Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 157 artiklan mukaan jäsenvaltioiden vuoden 2008 rahoitusosuuksia koskevasta menettelystä säädetään käytännössä yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksessa.(2) Komissio ilmoitti neuvostolle 14 päivänä lokakuuta 2007 varainhoitovuonna 2008 suoritettaviksi ennakoimansa maksut sekä suorittamispyyntöjen aikataulun. Neuvosto teki 20 päivänä joulukuuta päätöksen[8] EKR:ään maksettavien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien suorittamispyyntöjä koskevan aikataulun vahvistamisesta varainhoitovuodeksi 2008.(3) Neuvosto teki 20 päivänä joulukuuta 2007 myös päätöksen[9] Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta vuoden 2008 ensimmäisen erän osalta. Neuvosto teki 8 päivänä heinäkuuta päätöksen[10] Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta vuoden 2008 toisen erän osalta.(4) Euroopan investointipankki on toimittanut komissiolle yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 121 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ajantasaistetun ennakkoarvion sitä koskevista maksusitoumuksista ja maksuista,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaVuoden 2008 kolmannen erän rahoitusosuudet, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään liitteenä olevassa taulukossa.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan päivästä, jona se tehdään.3 artiklaTämä päätös on osoitettu yhdeksännen EKR:n rahoittamiseen osallistuville jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEVuoden 2008 kolmannen erän rahoitusosuudet (euroina)MAA | Euroopan investointipankille | komissiolle |SAKSA | 0 | 85 264 000 |BELGIA | 0 | 14 308 000 |TANSKA | 0 | 7 811 000 |ESPANJA | 0 | 21 316 000 |RANSKA | 0 | 88 695 000 |KREIKKA | 0 | 4 562 500 |IRLANTI | 0 | 2 263 000 |ITALIA | 0 | 45 771 000 |LUXEMBURG | 0 | 1 058 500 |ALANKOMAAT | 0 | 19 053 000 |PORTUGALI | 0 | 3 540 500 |YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | 0 | 46 318 500 |ITÄVALTA | 0 | 9 672 500 |SUOMI | 0 | 5 402 000 |RUOTSI | 0 | 9 964 500 |YHTEENSÄ | 0 | 365 000 000 |[1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.[2] EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27.[3] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.[4] EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.[5] EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1.[6] EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.[7] EUVL C …, …, s. ….[8] Asiakirja 15986/07.[9] Asiakirja 15990/07.[10] Asiakirja 11132/08.


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi, joka valtuuttaa allekirjoittamaan WIPOn tekijänoikeussopimuksen sekä WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen Euroopan yhteisön puolesta

text:
          EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                         Biyssel, 06.05.1997
                                         KOM(97) 193 lopull.
    Ehdotus: neuvoston päätös, joka valtuuttaa allekirjoittamaan WIPOn
tekijänoikeussopimuksen sekä WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen Euroopan
                            yhteisön puolesta
                       (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---          Ehdotus: neuvoston päätös, joka valtuuttaa allekirjoittamaan WIPOn
     tekijänoikeussopimuksen sekä WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen Euroopan
                                      yhteisön puolesta
WIPOn Genevessä järjestämään tekijänoikeutta ja lähioikeuksia koskevaan
diplomaattikokoukseen osallistuneet valtuuskunnat hyväksyivät 20 päivänä joulukuuta
1996 kahden henkistä omaisuutta koskevan sopimuksen tekstit. Niistä toisessa
käsitellään tekijänoikeuksia (WIPOn tekijänoikeussopimus) ja toisessa lähioikeuksia
(WIPOn esitys-ja äänitesopimus).
Euroopan yhteisö, jota komissio edusti, osallistui valmistelutöihin aktiivisesti neuvoston
vuosina 1991 ja 1993 antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti. Marraskuussa 1996
neuvosto antoi uudet neuvotteluvaltuudet diplomaattista kokousta varten, jossa yhteisöä
edusti erityisvaltuuskunta.
Sopimukset ovat odottaneet allekirjoittamista edellä mainitusta päivästä alkaen ja ovat
avoinna allekirjoittamista varten 31 päivään joulukuuta 1997. Ne tulevat voimaan kolmen
kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltiot ovat tallettaneet 30 ratifiointi- tai
liittymisasiakirjaa WIPOon.
Sopimusten sisältö
Tekijänoikeussopimus täydentää vuonna 1971 tarkistettua Bernin yleissopimusta
kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta ja soveltaa sitä digitaaliseen
ympäristöön. Tekijänoikeussuoja kattaa teosten levittämisen, kaupallisen vuokrauksen,
esittämisen yleisölle ja saattamisen yleisön saataville verkoissa. Tietokoneohjelmistoille
ja tietokannoille taataan nimenomainen suoja. Lisäksi sopimus sisältää teknisiä
suojakeinoja koskevia määräyksiä (esimerkiksi kopiointia estävän suojauksen
kiertämisen osalta) sekä määräyksiä oikeuksien hallintaan tarkoitetuista
tietojärjestelmistä ja oikeuksiin mukautumisesta.
Esitys- ja äänitesopimus on merkittävä edistysaskel taiteilijoiden ja äänitetuottajien
suojaamisessa. Uudessa sopimuksessa näille ryhmille annetaan yksinoikeus omien
esitysten ja äänitteiden toisintamiseen, levittämiseen, kaupalliseen vuokraukseen sekä
saattamiseen yleisön saataviin verkoissa. Lisäksi esiintyjät ja äänitetuottajat ovat
oikeutettuja korvaukseen kaupallisessa tarkoituksessa julkaistujen äänitteiden
yleisradioinnista ja niiden muunlaisesta esittämisestä yleisölle. Tekijänoikeussopimuksen
tavoin tämäkin sopimus sisältää määräyksiä teknisistä keinoista, oikeuksien hallintaan
tarkoitetuista järjestelmistä ja oikeuksiin mukautumisesta.
Nämä sopimukset sekä tekijänoikeutta ja lähioikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevassa
komission tiedonannossa hiljattain ehdotetut säännöt edistävät teosten korkeatasoisen
suojaamisen toteuttamista ja antavat samalla yleisölle pääsyn verkoissa tarjolla olevaan
sisältöön. Tässä mielessä kaikki asianomaiset tahot ovat tyytyväisiä neuvottelujen
tuloksiin ja erityisesti sopimuksiin sisältyvien määräysten kattavuuteen uusien
tekniikoiden mukanaan tuomien haasteiden osalta ja odottavat nyt sopimusten nopeaa
hyväksymistä yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa.
Euroopan yhteisön mahdollisuus liittyä sopimuksiin
 ---pagebreak--- Tekijänoikeussopimuksen 17 artiklan 3 kohdan sekä esitys- ja äänitesopimuksen 26
artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisö voi olla sopimusten osapuolena.
Poliittiselta kannalta näiden sopimusten hyväksyminen neuvostossa olisi osoitus yhteisön
kiinnostuksesta henkistä omaisuutta koskevia oikeuksia kohtaan. Edistämällä
sopimuksille myönteisen ilmapiirin syntymistä yhteisö kannustaisi muitakin osapuolia
liittymään näihin sopimuksiin yhteisön eri teollisuudenalojen edustajien ja EU-maiden
taiteentekijöiden toivomusten ja taloudellisten etujen mukaisesti.
Lisäksi tämä edistäisi sopimusten pikaista voimaantuloa. Etenkin KIE-maiden
valtuuskunnat ovat jo antaneet ymmärtää, että niiden liittyminen sopimuksiin riippuu
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden liittymisestä. Näin ollen muutamien vuosien
viive sopimusten hyväksymisessä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden taholta
viivyttäisi asiaa myös KIE-maiden osalta.
Koska Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sopimusten sisällön
yksimielisesti, sopimusten mahdollisimman pikainen hyväksyminen on niiden edun
mukaista. Seitsemän EU:n jäsenvaltiota (Belgia, Saksa, Espanja, Kreikka, Italia,
Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta) on jo allekirjoittanut sopimukset. Yhteisö on jo
allekirjoittanut WIPOn sopimukset, mutta tätä allekirjoitusta on pidettävä pelkkänä
parafointina, kunnes neuvoston sisäiset menettelyt on saatu päätökseen.
On näin ollen aiheellista ehdottaa, että neuvosto tekee päätöksen, joka valtuuttaa
allekirjoittamaan sopimukset ratifiointivarauksin antaen parafoinnille virallisen
allekirjoituksen arvon. Lisäksi ehdotetaan, että neuvosto antaa jäsenvaltioille suosituksen,
jonka tarkoituksena on saada kaikki jäsenvaltiot allekirjoittamaan sopimukset ennen
määräajan päättymistä 31 päivänä joulukuuta 1997.
 Sopimusten allekirjoittaminen jäsenvaltioissa on osoitus halusta ratifioida sopimukset
myöhemmin kansallisia menettelyjä noudattaen. Allekirjoittamisesta on kuitenkin se etu,
että kolmannet valtiot saavat selkeän poliittisen merkin Euroopan yhteisön ja sen
jäsenvaltioiden tahdosta hyväksyä sopimukset jäämättä odottamaan ratifiointiasiakirjojen
tallettamista.
 Sopimukset ratifioidaan myöhemmin sellaisena ajankohtana, joka osoittaa Euroopan
yhteisön ja sen jäsenvaltioiden pyrkimystä yhteensovitettuun toimintaan.
Päätelmät
Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että neuvosto;
 (1)     valtuuttaa komission vahvistamaan myöhemmin ratifioitavan WIPOn
         tekijänoikeussopimuksen allekirjoituksen virallisesti yhteisön oikeuden
         soveltamisalaan kuuluvien alojen osalla,
 (2)     valtuuttaa komission vahvistamaan WIPOn esitys- ja äänitesopimuksen
         allekirjoituksen virallisesti yhteisön oikeuden soveltamisalaan kuuluvien alojen
         osalta. Nämä päätökset on kirjattava neuvoston pöytäkirjaan.
 ---pagebreak--- (3) suosittaa niille jäsenvaltioille, jotka eivät vielä ole allekirjoittaneet sopimuksia,
    niiden välitöntä allekirjoittamista ratifiointivarauksin ja ennen määräajan
    päättymistä 31 päivänä joulukuuta 1997.
 ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4402
                                                     KOM(97) 193 lopullinen
                                                 ASIAKIRJAT
FI                                                                        08
                                        Luettelonumero : CB-CO-97-183-FI-C
                                                          ISBN 92-78-19371-2
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                              H


Avis juridique important

|

52002PC0026

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2007)  /* KOM/2002/0026 lopull. - COD 2002/0029 */

Virallinen lehti nro 126 E , 28/05/2002 s. 0268 - 0273

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2007)(komission esittämä)PERUSTELUT1. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 210/97 perustetaan yhteisön tullitoimintaa koskeva toimintaohjelma, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002.2. Komission Tulli 2002 -ohjelmasta 31. heinäkuuta 2001 antamassa väliaikaisessa kertomuksessa todetaan, että ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä ja rohkaisevia. Jäsenvaltioiden suhtautuminen ja väliaikainen kertomus osoittavat, että uusi työskentelyrakenne ja entistä toiminnallisempi lähestymistapa tuottavat tuloksia, joista on yhteisölle pitkän aikavälin hyötyä.3. Kuten Tulli 2002 -ohjelman jatkamisen aiheellisuutta koskeva tiedonanto osoittaa, uusi ohjelma, jossa jatketaan ja laajennetaan tullialalla tehtävää työtä, on perusteltu seuraavista syistä:- sillä parannetaan työllisyyttä edistämällä kilpailukykyistä liiketoimintaympäristöä, jossa on nykyistä vähemmän sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia- sillä valmistellaan laajentumista ja laajentumisen jälkeen uusien jäsenvaltioiden täysimääräistä yhdentymistä, jotta laajentuneen yhteisön kaikki tullihallinnot voisivat toimia kuin yksi ainoa tullihallinto- sillä parannetaan kuluttajien ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamista tullihallinnoissa.Nämä tulevaisuuden kannalta ensisijaiset alueet ja jäsenvaltioilta jo saatu tuki puoltavat selvästi Tulli 2002 -ohjelmassa tehdyn työn jatkamista.4. Uuden ohjelman keskeisenä tavoitteena on taata yhteisön oikeuden soveltaminen tullihallinnoissa siten, että varmistetaan yhtenäismarkkinoiden moitteeton toiminta laajentuneessa yhteisössä. Ohjelmassa painotetaan seuraavia osa-alueita:- varmistetaan aikaisemmin kehitettyjen tietokonejärjestelmien jatkuva käyttö- jatketaan nykyisten työmenetelmien yhdenmukaistamista- annetaan käytännön tukea ehdokasmaille, joiden olisi voitava osallistua ohjelmaan- parannetaan sääntöjenvastaisuuksia ehkäiseviä toimia- tuetaan e-tullin luomista kehittämällä viestintäjärjestelmiä- vähennetään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia edistämällä näin kilpailukykyisen liiketoimintaympäristön luomista- kehitetään ohjelman eri toimiin liittyviä tarpeita vastaavia koulutustoimia.5. Ohjelman työkaluihin olisi sisällytettävä erityisesti viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät, hallinto- ja hankeryhmät, esikuva-analyysit, virkamiesvaihdot, seminaarit ja työpajat.6. Päätöksessä on ohjelman arviointia koskevia säännöksiä. Ohjelmasta olisi toteutettava väliarviointi ja jälkiarviointi osallistujamaiden ja komission yhteistoimintana, jotta voidaan arvioida ohjelman toimien vaikutusta sen yleisiin tavoitteisiin ja erityistavoitteisiin.7. Päätöksessä otetaan huomioon tehokkaan arviointijärjestelmän aiheellisuus, joka edellyttää osoittimien käyttöönottoa ohjelman tehokkaan hallinnoinnin mittaamiseksi.8. Kestävien tulosten saamiseksi ohjelman voimassaoloaika on viisi vuotta.9. Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kehotetaan hyväksymään ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2007) Tulli 2002 -ohjelman jatkamisen aiheellisuudesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun tiedonannon perusteella.2002/0029 (COD)Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä (Tulli 2007)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C , , s. .ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],[2]  EYVL C , , s. .noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsovat seuraavaa:(1) Tullialan aikaisemmista ohjelmista ja erityisesti yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 210/97/EY [3] perustetusta Tulli 2002 -ohjelmasta saadut kokemukset osoittavat, että olisi selvästi yhteisön edun mukaista jatkaa ohjelmaa ja jopa laajentaa sitä. Uuden ohjelman olisi perustuttava aikaisempien ohjelmien saavutuksiin. Aikaisempien ohjelmien perusteella on tullut esille tarve asettaa entistä täsmällisempiä mitattavissa olevia tavoitteita. Päätös N:o 210/97/EY olisi näin ollen kumottava.[3]  EYVL L 33, 4.2.1997, s. 24, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 105/2000/EY (EYVL L 13, 19.1.2000, s. 1).(2) Tullihallinnoilla on keskeinen tehtävä yhteisön etujen ja erityisesti sen taloudellisten etujen suojaamisessa, samanlaisen suojatason varmistamisessa yhteisön kansalaisille ja taloudellisille toimijoille riippumatta siitä yhteisön tullialueen paikasta, jossa tulliselvitysmuodollisuudet suoritetaan, sekä yritysten kilpailun mahdollistamisessa maailmanlaajuisilla markkinoilla. Tästä syystä strategisella politiikalla, joka määritellään komission ja jäsenvaltioiden tulliasioista vastaavista pääjohtajista tai heidän edustajistaan muodostuvassa tullipoliittisessa ryhmässä, olisi varmistettava, että kansalliset tullihallinnot voivat toimia yhtä tehokkaasti kuin yksi ainoa tullihallinto.(3) Tässä päätöksessä määritellään tullipolitiikan keskeiset periaatteet viiden seuraavan vuoden ajaksi sekä tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden harjoittamaa tullitoimintaa. Tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteensovittaminen ja järjestäminen toteutetaan komission ja jäsenvaltioiden yhteistoimintana tullipoliittisen ryhmän määrittelemän strategisen politiikan mukaisesti.(4) Yhteisön sitoutuminen hakijamaiden liittymisprosessiin edellyttää käytännön välineitä, joiden avulla kyseisten maiden tullihallinnot pystyvät liittymisestä lähtien vastaamaan kaikista yhteisön lainsäädännössä edellytetyistä tehtävistä, myös tulevien ulkorajojen hallinnasta. Tästä syystä hakijamaiden olisi voitava osallistua ohjelmaan.(5) Tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan käyttää erilaisia välineitä kuten viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä, hallintoryhmiä, hankeryhmiä, esikuva-analyyseja, virkamiesvaihtoja, seminaareja, työpajoja, koulutustoimia, seurantaa ja ulkoisia toimia.(6) Tullitoiminnassa on tarpeen ottaa ensisijaisiksi alueiksi petosten torjuntaa koskevan valvonnan parantaminen, tullilainsäädännön noudattamisesta taloudellisille toimijoille aiheutuvien kustannusten minimointi sekä laajentumisvalmistelut. Yhteisön on näin ollen pystyttävä tukemaan jäsenvaltioiden tullihallintojen toimintaa oman toimintansa rajoissa, ja tässä olisi käytettävä hyväksi kaikkia yhteisön säännöstön tarjoamia mahdollisuuksia hallinnolliseen yhteistyöhön.(7) Kaupan lisääntyvä maailmanlaajuistuminen, uusien markkinoiden syntyminen sekä muutokset tavaroiden liikkuvuuden tavoissa ja nopeudessa edellyttävät tullihallinnoilta yhteisön tullihallintojen sekä taloudellisten, oikeudellisten ja tieteellisten tahojen ja ulkomaankaupan toimijoiden keskinäisten suhteiden vahvistamista.(8) Ohjelman tehokkaan arviointijärjestelmän aiheellisuus edellyttää osoittimien käyttöönottoa sen tehokkaan hallinnoinnin mittaamiseksi.(9) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka ovat talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 33 kohdassa tarkoitettu ensisijainen ohje.(10) Koska tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [4] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen,[4]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:I LUKUSOVELTAMISALA JA TAVOITTEET1 artiklaOhjelman käyttöönottaminenTällä päätöksellä otetaan käyttöön jäsenvaltioiden harjoittamaa tullitoimintaa tukeva ja täydentävä monivuotinen yhteisön toimintaohjelma (Tulli 2007), jäljempänä 'ohjelma', joka toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2003 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2007 päättyvänä aikana.2 artiklaEhdokasmaiden osallistuminen1. Ohjelmaan voivat osallistua:- (a) Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti;- (b) Kypros, Malta ja Turkki kyseisten maiden kanssa tästä asiasta tehtyjen kahdenvälisten sopimusten perusteella;- (c) muut maat sopimuksissa ja menettelyissä asetetuissa rajoissa.2. Tässä päätöksessä tarkoitetaan 'osallistujamailla' jäsenvaltioita ja edellä 1 kohdassa tarkoitettuja maita.3 artiklaYleiset tavoitteet1. Tulliliiton hallinnoinnin yhteydessä ohjelman yleisinä tavoitteina on varmistaa, että jäsenvaltioiden tullihallinnot:- (a) toimivat vuorovaikutuksessa ja suorittavat tehtävänsä yhtä tehokkaasti kuin yksi ainoa hallinto sekä saavat samantasoisia tuloksia yhteisön tullialueen kaikissa osissa;- (b) toteuttavat tarvittavat laajentumisvalmistelut, mukaan lukien kokemusten ja tietojen vaihto hakijamaiden tullihallintojen kanssa.2. Perustetaan tullipoliittinen ryhmä, joka muodostuu komission ja jäsenvaltioiden tulliasioista vastaavista pääjohtajista tai heidän edustajistaan ja joka kehittää strategisen yhteisen politiikan, johon tämän ohjelman yleisten tavoitteiden olisi perustuttava. Komissio tiedottaa säännöllisesti tullipoliittiselle ryhmälle ohjelman toteuttamista koskevista toimenpiteistä.4 artiklaErityistavoitteet1. Ohjelmassa asetetaan seuraavat erityistavoitteet:(a) tullilainsäädännön noudattamisesta taloudellisille toimijoille aiheutuvien kustannusten vähentäminen parantamalla erityisesti syötettävien tietojen ja riskinhallinnan yhdenmukaistamista;(b) parhaiden työkäytäntöjen yksilöiminen, kehittäminen ja soveltaminen erityisesti jälkitarkastuksissa, riskianalyyseissa ja yksinkertaistetuissa menettelyissä;(c) jäsenvaltioiden tullihallintojen suorituskykyä mittaavan järjestelmän luominen ja valvontaa koskevien standardien vahvistaminen;(d) sääntöjenvastaisuuksia ehkäisevien toimien tukeminen antamalla raja-asemille nopeasti valvontatietoja sekä parantamalla tullijärjestelmien ja valvonnan yhdenmukaistamista ja yksinkertaistamista;(e) e-tullin luomisen tukeminen kehittämällä viestintäjärjestelmiä sekä tekemällä tarvittavia lainsäädäntö- ja hallintomuutoksia;(f) olemassa olevien viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien ylläpitäminen ja tarvittaessa uusien järjestelmien kehittäminen;(g) sellaisten toimien toteuttaminen, joilla tuetaan hakijamaiden tullihallintoja niiden liittymisvalmisteluissa;(h) laadukkaiden tullihallintojen perustamisen edistäminen kolmansissa maissa;(i) yhteisen koulutuksen kehittäminen ja vahvistaminen;(j) pyrkimys järjestelmällisen koulutusinfrastruktuurin kehittämiseen yhteisön tullivirkamiehille tarjottavan koulutuksen yhteensovittamiseksi.2. Muita erityistavoitteita voidaan vahvistaa 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.5 artiklaTavoitteiden ja osoittimien vahvistaminenKaikissa tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotettavissa toimissa on oltava määriteltyjä tavoitteita, mitattavissa olevia osoittimia asianmukaisen arvioinnin varmistamiseksi ja erittely ennustetuista kustannuksista, ja ne olisi suunniteltava siten, että saadut tulokset vastaavat toimen odotettua vaikutusta.II LUKUOHJELMAN TOIMET6 artiklaViestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät1. Komissio ja osallistujamaat varmistavat seuraavien viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien sekä käsikirjojen ja oppaiden toimivuuden siltä osin kuin niiden toimivuus on tarpeen yhteisön lainsäädännön nojalla:a. yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmä (CCN/CSI) siltä osin kuin se on tarpeen tässä kohdassa tarkoitettujen järjestelmien toimivuuden tukemiseksi;b. DDS-tietokanta (Data Dissemination System);c. uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä (NCTS);d. Euroopan yhteisöjen yhtenäistettyä tullitariffia (Taric) koskeva tietojärjestelmä;e. alkuperäleimojen ja passitusleimojen siirtoa koskeva tietojärjestelmä (TCO/TCT);f. eurooppalainen kemiallisten aineiden luettelo (ECICS);g. eurooppalainen sitova tariffitietojärjestelmä (EBTI);h. tariffikiintiöiden seurantajärjestelmä (TQS);i. sisäistä jalostusmenettelyä koskeva järjestelmä;k. yksikköarvojärjestelmä;l. suspensiotietojärjestelmä.2. Uusia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä voidaan luoda 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.3. Yhteisön vastuulla olevia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osia ovat laitteistot, ohjelmistot ja verkkoyhteydet, joiden on oltava kaikille osallistujamaille yhteiset järjestelmien yhteenkytkettävyyden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi riippumatta siitä, onko ne asennettu komission tai nimetyn alihankkijan tiloihin vai osallistujamaiden tai nimetyn alihankkijan tiloihin. Komissio tekee tarvittavat sopimukset kyseisten osien toimivuuden varmistamiseksi yhteisön puolesta.4. Sellaisia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osia, joista yhteisö ei vastaa, ovat näihin järjestelmiin kuuluvat kansalliset tietokannat, yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien väliset verkkoyhteydet sekä ohjelmistot ja laitteistot, joita kukin osallistujamaa pitää tarpeellisina voidakseen käyttää kyseisiä järjestelmiä täysimääräisesti koko hallinnossaan. Osallistujamaat varmistavat sellaisten osien, joista yhteisö ei vastaa, toimivuuden sekä kyseisten osien ja yhteisön osien yhteentoimivuuden.5. Komissio varmistaa yhteistyössä osallistujamaiden kanssa edellä 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien ja infrastruktuurien yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien luomiseen ja toimivuuteen liittyvien näkökohtien yhteensovittamisen.7 artiklaEsikuva-analyysitYhden tai useamman osallistujamaan tai muiden kolmansien maiden, erityisesti yhteisön tärkeimpien kauppakumppanien, kanssa voidaan toteuttaa esikuva-analyyseja niiden tullihallintojen suorituskyvyn parantamiseksi.Tässä päätöksessä tarkoitetaan 'esikuva-analyysilla' suorituskykyä mittaavien yhteisesti sovittujen osoittimien käyttöä suorituskyvyn erojen ja taustalla olevien prosessien yksilöimiseen kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi sekä tehokkuuden parantamiseksi.8 artiklaVirkamiesvaihdot1. Komissio ja osallistujamaat järjestävät tullihallintojen virkamiesvaihtoja ohjelman erityistavoitteiden tukemiseksi. Kussakin vaihdossa keskitytään ammatillisen toiminnan tiettyyn osa-alueeseen, ja kyseisten virkamiesten ja hallintojen on valmistettava kukin vaihto riittävän hyvin ja esitettävä siitä jälkikäteen arvio. Vaihdot voivat olla toiminnallisia tai tiettyihin ensisijaisiin toimiin keskitettyjä.2. Osallistujamaiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta vaihtoihin osallistuvat virkamiehet kykenisivät työskentelemään vastaanottavassa toimipaikassa. Tätä varten niiden on annettava vaihtoihin osallistuville virkamiehille valtuudet suorittaa näille annettaviin tehtäviin liittyvät toimet. Osallistujamaiden toimivaltaiset viranomaiset voivat olosuhteiden niin vaatiessa ja erityisesti kunkin osallistujamaan oikeusjärjestyksen vaatimusten huomioon ottamiseksi rajoittaa valtuuksien laajuutta.3. Vaihdon aikana virkamiehellä on tehtäviensä hoidossa sama yksityisoikeudellinen korvausvastuu kuin vastaanottavan valtion virkamiehillä. Vaihtoon osallistuvia virkamiehiä koskevat samat salassapitovelvollisuutta koskevat säännöt kuin vastaanottavan valtion virkamiehiä.4. Komissio ja osallistujamaat voivat järjestää vaihtoja myös muiden kolmansien maiden kanssa tämän ohjelman tavoitteiden tukemiseksi.5. Osallistujamaiden on säännöllisesti arvioitava vaihtoja, mukaan lukien vaihtojen vaikutusta niiden hallintoon, komission vaatimusten mukaisesti.9 artiklaSeminaarit, työpajat ja hankeryhmätKomissio ja osallistujamaat järjestävät seminaareja, työpajoja ja konferensseja, joihin osallistuu osallistujamaiden hallintojen ja komission virkamiehiä sekä tarvittaessa alan muita asiantuntijoita. Myös muiden hallintojen virkamiehet voivat osallistua seminaareihin, työpajoihin ja konferensseihin, jos se on toimen tavoitteiden kannalta tarpeen.Määräajassa toteutettavien erityistehtävien suorittamiseen voidaan perustaa hankeryhmiä.10 artiklaKoulutustoimet1. Kansallisten oppilaitosten ja tullialan koulutuksesta hallinnoissa vastaavien virkamiesten järjestelmällisen yhteistyön edistämiseksi osallistujamaiden on yhteistyössä komission kanssa:a. asetettava koulutusta koskevia standardeja, kehitettävä olemassa olevia koulutusohjelmia sekä tarvittaessa laadittava uusia ohjelmia tullisäännöstön ja -menettelyjen kokonaisuutta koskevaa virkamiesten peruskoulutusta varten, jotta nämä omaksuisivat tarvitsemansa yhteiset ammatilliset taidot ja tiedot;b. annettava tarvittaessa kaikkien osallistujamaiden virkamiesten osallistua kunkin osallistujamaan sen omille virkamiehille tarjoamille tullialan koulutuskursseille;c. kehitettävä tullialan koulutuksessa ja sen hallinnoinnissa tarvittava infrastruktuuri ja yhteiset työkalut.2. Lisäksi osallistujamaiden on varmistettava, että niiden virkamiehet saavat yhteisten ammatillisten taitojen ja tietojen omaksumiseksi tarvittavan perus- ja jatkokoulutuksen yhteisten koulutusohjelmien mukaisesti sekä riittävän kielitaidon saavuttamiseksi tarvittavan kielellisen koulutuksen.11 artiklaSeurantatoimet1. Komissio päättää 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti yhteisön tullilainsäädännön niistä erityisalueista, joilla seurantaa toteutetaan.2. Kyseistä seurantaa toteuttavat jäsenvaltioiden ja komission tullivirkamiesten yhteiset työryhmät. Nämä työryhmät tekevät aihekohtaista tai alueellista lähestymistapaa soveltaen tarkastusmatkoja yhteisön tullialueen tiettyihin paikkoihin, joissa tullihallinnot suorittavat tehtäviään. Näiden tarkastusmatkojen perusteella ne laativat selvityksen, jossa määritetään ja eritellään parhaat työmenetelmät ja säännöstön täytäntöönpanoa koskevat mahdolliset ongelmat ja johon voidaan tarvittaessa liittää yhteisön säännöstön ja käytettyjen työmenetelmien mukauttamisehdotuksia tullitoiminnan yleisen tehokkuuden parantamiseksi. Nämä asiantuntijoiden selvitykset toimitetaan jäsenvaltioille ja komissiolle.12 artiklaUlkoiset toimet teknisen avun ja koulutuksen muodossa1. Komissio varmistaa kolmansien maiden tullihallinnoille annettavaa koulutusta, teknistä apua ja yhteistyötä koskevien yhteisön ja jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisen varmistaakseen yhteisön toimien yhdenmukaisuuden sekä yhteisössä että sen ulkopuolella.2. Lisäksi komissio varmistaa sellaista koulutusta, teknistä apua ja yhteistyötä koskevien toimien toteuttamisen, jota annetaan:a. hakijamaille yhteisön tullilainsäädännön noudattamisen edistämiseksi. Tullihallintojen tietotekniikkajärjestelmien yhteentoimivuuteen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota;b. kolmansien maiden hallinnoille niiden hallintojen uudenaikaistamisen tukemiseksi.13 artiklaMuut toimetKomissio voi 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti kehittää ja käyttää muita ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia työkaluja.III LUKURAHOITUSTA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET14 artiklaRahoituspuitteet1. Rahoituspuitteet ohjelman täytäntöönpanolle 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana vahvistetaan 133 miljoonaksi euroksi.2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.15 artiklaMenot1. Ohjelman täytäntöönpanemiseksi tarvittavat menot on jaettava yhteisön ja osallistujamaiden kesken jäljempänä olevien kohtien mukaisesti.2. Yhteisö vastaa seuraavista menoista:(a) edellä 6 artiklassa tarkoitettujen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien yhteisön vastuulla olevien osien kehittämisestä, ostosta, asennuksesta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset sekä komission tai nimetyn alihankkijan tiloihin asennettujen yhteisön vastuulla olevien osien päivittäisestä käytöstä aiheutuvat kustannukset;(b) osallistujamaille 7-11 artiklassa tarkoitetuista esikuva-analyyseista, virkamiesvaihdoista, seminaareista, työpajoista ja hankeryhmistä sekä koulutus- ja seurantatoimista aiheutuvat matka- ja päivärahakulut;(c) seminaarien ja työpajojen järjestämisestä aiheutuvat kustannukset;(d) 12 ja 13 artiklassa tarkoitetuista toimista aiheutuvat kustannukset.Komissio antaa kulujen maksamiseen liittyvät määräykset Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti ja ilmoittaa niistä osallistujamaille.3. Osallistujamaiden on vastattava seuraavista menoista:(a) yhteisön 2 kohdan mukaisesti maksamien menojen ja toimen tosiasiallisten kustannusten välinen erotus;(b) niiden omien virkamiesten perus- ja jatkokoulutuksesta, mukaan lukien kielellinen koulutus, aiheutuvat kustannukset;(c) edellä 4 artiklassa tarkoitettujen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osien, joista yhteisö ei vastaa, luomisesta ja toimivuudesta aiheutuvat kustannukset sekä osallistujamaiden tai nimetyn alihankkijan tiloihin asennettujen kyseisten järjestelmien yhteisön vastuulla olevien osien päivittäisestä käytöstä aiheutuvat kustannukset.16 artiklaVarainhoidon valvontaRahoituspäätöksissä ja tästä päätöksestä johtuvissa sopimuksissa määrätään, että komissio, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin mukaan lukien, huolehtii varainhoidon valvonnasta ja suorittaa tarvittaessa tarkastuksia paikan päällä. Tämän päätöksen mukaisesti myönnettävät määrärahat edellyttävät edunsaajien etukäteen tekemää kirjallista sopimusta. Tähän sopimukseen sisältyy edunsaajien suostumus siihen, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa myönnetyn rahoituksen käytön.IV LUKUMUUT SÄÄNNÖKSET17 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa komitea nimeltä "Tulli 2007 -komitea", joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 ja 8 artikla.3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.18 artiklaArviointi ja kertomukset1. Tätä ohjelmaa arvioidaan jatkuvasti komission ja osallistujamaiden yhteistoimintana. Arviointi toteutetaan jäljempänä 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja erityistoimien avulla.2. Osallistujamaiden on toimitettava komissiolle:(a) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2004 väliaikainen kertomus ohjelman tehokkuudesta ja(b) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 loppukertomus ohjelman tehokkuudesta.3. Komissio esittää:(a) Tulli 2007 -komitealle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 väliaikaisen kertomuksen ohjelman tehokkuuden arvioimiseksi;(b) Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2008 loppukertomuksen ohjelman vaikutuksesta. Loppukertomus toimitetaan tiedoksi myös talous- ja sosiaalikomitealle.4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa loppukertomuksessa arvioidaan kaikkea kussakin ohjelmaan perustuvassa toimessa saavutettua edistystä, ja siihen sisältyy arvio tullihallintojen tietokonejärjestelmien vahvuuksista ja heikkouksista, jotka mahdollisesti vaikuttavat sisämarkkinoiden täytäntöönpanoon. Loppukertomuksessa esitetään tarpeelliset ehdotukset, joiden avulla varmistetaan toimijoiden yhtäläinen kohtelu kaikkialla yhteisön tullialueella ja tietojen keruun käyttäminen yhteisön taloudellisten etujen tosiasialliseen suojaamiseen.19 artiklaKumoaminenKumotaan päätös N:o 210/97/EY.20 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003.21 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [.. päivänä .....kuuta .... ]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): 21 luku: TullipolitiikkaToiminnan ala(t): 2 artikla: Tulli 2007 -ohjelmaToimenpiteen nimi: Yhteisön tullitoimintaa koskevan toimintaohjelman laajentaminen ja jatkaminen (Tulli 2007 -ohjelma)1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB5-3030 ja B7-86002. NUMEROTIEDOT2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 133 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2003-20072.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM) / maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa* Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.| | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista,| | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5. Vaikutukset tuloihin* Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI| | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEuroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artikla.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1. Yhteisön toiminnan tarve5.1.1. Toiminnan tavoitteetOhjelman päätavoitteena on taata yhteisön oikeuden soveltaminen tullihallinnoissa siten, että varmistetaan yhtenäismarkkinoiden moitteeton toiminta laajentuneessa yhteisössä. Tämä edellyttää yhtäläistä kohtelua kaikkialla yhteisössä, yhteisön ja kansalaisten etujen suojaamisen asianmukaista huomioimista sekä kilpailukykyisen liiketoimintaympäristön tukemista. Tullipoliittinen ryhmä (joka muodostuu komission ja jäsenvaltioiden tulliasioista vastaavista pääjohtajista) kehittää tullitoimintaa koskevan toimintasuunnitelman näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta annetun komission tiedonannon päätelmien perusteella.Tulli 2007 -komitea kehittää ohjelman erityistavoitteet ottaen huomioon seuraavat tarpeet:olemassa olevien tietokonejärjestelmien toimivuuden ja kehittämisen varmistaminen,erityisesti CCN/CSI-järjestelmän ja tärkeimpien tietokonesovellusten, kuten NCTS-järjestelmän, Taricin ja tariffikiintiöiden seurantajärjestelmän (TQS);laajentumisprosessin mahdollisimman suuri tukeminenlisäämällä nykyisten työmenetelmien yhdenmukaistamista ja antamalla käytännön tukea hakijamaille; hyväksymällä valvontaa koskevia standardeja ja suuntaviivoja, jotka auttavat yhteisön oikeuden soveltamisessa; parantamalla tietokoneistamista valvonnan laadun säilyttämiseksi laajentuneessa yhteisössä; lisäämällä työtä, joka koskee hakijamaiden pääsyä yhteisön järjestelmiin (esim. toteuttamalla yhteenkytkettävyyttä koskeva tutkimus); antamalla käytännön tukea, kuten koulutusta, joka koskee kaikkia yhteisön säännöstön (erityisesti yhteisön tullikoodeksin) täytäntöönpanoon tullihallinnoissa liittyviä näkökohtia;petosten torjuntatoimien parantaminenparantamalla riskinhallinnan käyttöä valvonnan keskittämiseksi riskialttiille alueille; toteuttamalla riskejä koskevaan tietojenvaihtoon liittyviä koehankkeita; lisäämällä toiminnallista yhteistyötä RALFH-hankkeen kaltaisissa hankkeissa;sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentäminen tukemalla kilpailukykyistä liiketoimintaympäristöäsiten, että pyritään vähentämään sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia yhdenmukaistamalla syötettyjä tietoja koskevia vaatimuksia etenkin passitusilmoituksissa ja edistämällä siirtymistä paperittomaan tulliin (e-tulli), jossa suurin osa tiedoista siirretään sähköisesti.Tavoitteiden ja ohjelmasta saatujen tulosten asianmukaisen seurannan varmistamiseksi kaikki toimet (yksittäisiä vaihtoja lukuun ottamatta) edellyttävät erityistä ehdotusta, joka tehdään vakiolomakkeelle ja jossa esitetään mitattavissa olevat osoittimet. Merkittäviin rahoituspyyntöihin on liitettävä myös yksityiskohtainen täytäntöönpanosuunnitelma, josta käyvät ilmi eri osapuolten sitoumukset.5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetVäliarviointi on toteutettu Tulli 2002 -ohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Arvioinnissa todetaan, että ensimmäiset tulokset ovat myönteisiä ja rohkaisevia. Ohjelma on nyt selvästi edellistä ohjelmaa paremmin suunnattu toiminnallisiin ja käytännön parannuksiin, vaikka onkin pyrittävä asettamaan mitattavissa olevia tavoitteita ja ottamaan käyttöön osoittimia.Jäsenvaltiot ovat osoittaneet voimakkaan tukensa Tulli 2002 -ohjelmalle osallistumalla aktiivisesti uusiin työskentelyrakenteisiin sekä tuoneet esille niin tullipoliittisessa ryhmässä kuin neuvostossakin (päätöslauselma tulliliittoa koskevasta toimintasuunnitelmasta annetusta komission tiedonannosta) tukevansa jatko-ohjelmaa. Jäsenvaltioiden kertomuksissa pidetään erityisen myönteisenä ohjelman uutta työskentelyrakennetta. Tulli 2002 -komitean johdolla on yksilöity viisi avainaluetta, ja hallintoryhmiä on perustettu suunnittelemaan ja valvomaan kullakin alueella tehtävää työtä ja tiedottamaan siitä komitealle. Hallintoryhmät toteuttavat toimia ohjelman asianmukaisilla välineillä, mutta toimia johdetaan pääasiassa hallintoryhmän alaisissa toiminnallisissa hankeryhmissä, jotka koostuvat jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoista. Tämä työskentelyrakenne on osoittautunut erittäin tehokkaaksi ja hyödylliseksi ohjelman hallinnoinnissa ja tulosten saamisessa.Tullipoliittinen ryhmä (joka koostuu kaikkien jäsenvaltioiden tulliasioista vastaavista pääjohtajista) on jatkanut työtään tullipolitiikan ja tullialan toimintasuunnitelman kehittämiseksi ja muodostanut näin välttämättömän yhteyden poliittisten tavoitteiden, Tulli 2002 -ohjelman toimien ja niiden kansallisen toteutuksen välille.Kesti jonkin aikaa, ennen kuin työskentelyrakenteesta saatiin täysin toimiva, ja arviointi perustuu jäsenvaltioiden kertomuksiin ohjelman 12 ensimmäiseltä kuukaudelta, joten nykyiset mittaukset kuvaavat toteutettujen toimien lyhyen aikavälin vaikutusta. On kuitenkin mahdollista antaa esimerkkejä yksittäisillä toiminta-alueilla saaduista tuloksista:Riskinhallinta: Riskinhallinta on tärkeä väline petosten torjunnassa, ja jäsenvaltiot voivat jo ensimmäisten käytännön tulosten perusteella vaihtaa riskejä koskevia yhdenmukaistettuja tietoja riskialttiista alueista. Ohjelmassa alettiin laatia taloudellisten toimijoiden arviointia koskevien riskiosoittimien luetteloa alhaisen riskin toimijoille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi sekä yhteisön tullivalvontaluetteloa valvonnassa olevien ongelmien yksilöimiseksi ja hakijamaiden varoittamiseksi erityistä huomiota vaativista alueista.Tietotekniikka: Tämä ohjelman keskeinen osa-alue kattaa olemassa olevien tietotekniikkajärjestelmien ylläpidon sekä uusien järjestelmien kehittämisen valvonnan parantamiseksi, yhdenmukaistamisen lisäämiseksi ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi. Tärkeimpiä tähän asti toteutettuja toimia ovat: uuden tietokoneavusteisen passitusjärjestelmän (NCTS) täytäntöönpano; uusi tietokoneympäristö eli yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmä (CCN/CSI), johon NCTS-järjestelmä perustuu (ja joka parantaa valvonnan tasoa ja luo perustan e-tullille laajentuneessa yhteisössä sekä mahdollistaa valvonta- ja kriisitietojen nopean siirron yhteisön ulkorajoilla oleville raja-asemille); DDS-tietokanta (Data Dissemination System), jonka avulla yrityksillä on suora pääsy yhteisön tullialan työkaluihin. Parhaillaan valmistellaan yhteyksiä hakijamaiden järjestelmiin ja autetaan kyseisiä maita niiden liittymisvalmisteluissa.Tulosten mittaus: Työ on aloitettu (koevaihe vuonna 2000, varsinaisesti 1.1.2001) sellaisten suoritusperusteiden määrittelemiseksi, joiden avulla jäsenvaltiot voivat verrata suorituskykyään yhteisön tasoon ja näin parantaa tullitoimintaansa. Yhdessä valvontaa koskevien standardien laatimisen kanssa tällä työllä varmistetaan entistä paremmin valvonnan tason säilyminen laajentuneessa yhteisössä.Uusi tullitoiminta: Ohjelma on mukautettu ulkoisiin muutoksiin. Väärennösten torjuntaa koskeva työ on osoittanut tullihallintojen yhteistyön merkityksen yhteisön yrityksiin ja työpaikkoihin kohdistuvien uusien uhkien poistamisessa. Ohjelmassa on kiistatta edistetty (vaihtojen avulla, asiantuntijaryhmiä tukemalla, tärkeän foorumin avulla jne.) jäsenvaltioiden pyrkimyksiä tämän kärjistyvän ongelman ratkaisemiseksi. Tilastojen mukaan yhteisön tullihallinnot takavarikoivat vuonna 2000 yhteensä 65 miljoonaa tuoteväärennöstä (vuonna 1999 yhteensä 25 miljoonaa tuoteväärennöstä), joiden arvo olisi aitoina tuotteina ollut arviolta yli miljardi euroa.Yhdenmukaistaminen: Monien yhdenmukaistamista parantaneiden tietokoneistamistoimien lisäksi on tehty suuntaviivojen ja suositusten laatimiseen liittyvää merkittävää työtä (aloihin kuuluvat tullilaboratoriot, tuoteturvallisuus, kulttuuriesineet, kemialliset esiasteet, yhteisymmärryspöytäkirjojen laatiminen ja röntgenläpivalaisulaitteiden käyttö).Ulkoiset toimet: Lukuisia ulkoisia toimia on toteutettu erityisesti laajentumisvalmisteluja varten tai yhteyksien parantamiseksi läheisiin kauppakumppaneihin, jotta voitaisiin torjua petoksia ja edistää kauppaa. Tietotekniikan yhteenkytkettävyyttä koskeva tutkimus on syytä mainita erikseen, sillä sen avulla voidaan selvittää hakijamaiden valmistelut ja valmiudet kytkeytyä yhteisön järjestelmiin.Virkamiesvaihdot ja tullihallintojen yleinen yhteistyö: Vaihtojen entistä parempi keskittäminen ja kohdentaminen ensisijaisille alueille (esim. petosten torjuntatoimet) ja erityishankkeisiin (esim. väärennösten torjunta) ovat tuottaneet entistä parempia tuloksia tällä alalla. Yhtenä esimerkkinä on RALFH-yhteistyöhanke viiden sellaisen sataman välillä, joiden kautta kulkee 70 prosenttia EU:n meriliikenteestä; vaihtoihin on osallistunut sekä konttien läpivalaisulaitteita käyttäviä virkamiehiä että erityistarkastuksia tekeviä virkamiehiä.Väliarvioinnissa (joka on tiedonannon liitteenä) korostettiin muutoksia, joita ohjelmaan on tehty Tulli 2000 -ohjelman arvioinnin jälkeen (ohjelman hallinnoinnin, organisaatiorakenteen ja yhtenäisyyden parantaminen). Siitä ilmenee, että yhteiset toimet ovat hyödyllisiä ja täydentäviä ja että tietojärjestelmät ovat tarkoituksenmukaisia. Tähän mennessä saatujen tulosten pitäisi pitkällä aikavälillä auttaa saavuttamaan asetetut tavoitteet.5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetEi sovelleta.5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännötSuunnitellut toimet ovat seuraavat:Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät:Yhteisön on varmistettava seuraavien nykyisten järjestelmien toimivuus pääasiassa niiden ylläpidon, kehittämisen ja toimivuuden sekä verkon käyttökustannusten osalta: yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmä (CCN/CSI) siltä osin kuin se on tarpeen jäljempänä lueteltujen järjestelmien toimivuuden tukemiseksi, DDS-tietokanta (Data Dissemination System), uusi tietokoneavusteinen passitusjärjestelmä (NCTS), Euroopan yhteisöjen yhtenäistettyä tullitariffia (Taric) koskeva tietojärjestelmä, alkuperäleimojen ja passitusleimojen siirtoa koskeva tietojärjestelmä (TCO/TCT), eurooppalainen kemiallisten aineiden luettelo (ECICS), eurooppalainen sitova tariffitietojärjestelmä (EBTI), tariffikiintiöiden seurantajärjestelmä (TQS), sisäistä jalostusmenettelyä koskeva järjestelmä, yksikköarvojärjestelmä ja suspensiotietojärjestelmä.Nykyisten järjestelmien käytön ja ylläpidon kustannuslaskelma perustuu nykyisiin sopimusjärjestelyihin sellaisten ulkopuolisten yritysten kanssa, joiden kanssa on tehty useita puitesopimuksia. Näin ollen vuotuiset "juoksevat kustannukset" perustuvat puitesopimukseen, ja ne vahvistetaan vuosittain erityissopimuksissa.Yhteisön on varmistettava uusien järjestelmien kehittäminen, osto, asennus, toimivuus ja kehitys, pääasiassa laitteistojen, ohjelmistojen ja verkkoyhteyksien, joiden on oltava kaikille jäsenvaltioille yhteiset järjestelmien yhteenkytkettävyyden ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi.Myös uusien järjestelmien kehittämisen ja käyttöönoton kustannuslaskelma perustuu nykyisiin sopimusjärjestelyihin sellaisten ulkopuolisten yritysten kanssa, joiden kanssa on tehty useita puitesopimuksia. Aikaisemmat kokemukset, joita on saatu monivuotisesta työstä ulkopuolisten yritysten kanssa järjestelmien kehittämisen ja käyttöönoton parissa, ovat luoneet hyvän perustan tulevia uusia toimia koskeville arvioille.Hakijamaiden osalta yhteisön on laajentumisen yhteydessä vastattava kustannuksista, joita aiheutuu paitsi teknisestä avusta myös kansallisten järjestelmien vaatimustenmukaisuuden sekä niiden ja yhteisön järjestelmien yhteentoimivuuden testauksesta.Jäsenvaltioiden on varmistettava tähän järjestelmään kuuluvien kansallisten tietokantojen, yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien välisten verkkoyhteyksien sekä sellaisten ohjelmistojen ja laitteistojen toimivuus, joita kukin jäsenvaltio pitää tarpeellisina voidakseen käyttää kyseisiä järjestelmiä täysimääräisesti koko hallinnossaan.Verotuksen ja tulliliiton pääosaston (TAXUD) ja vuodesta 1999 lähtien Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoima AFIS-verkko (Anti-Fraud Information System, petostentorjunnan alan tietoverkko) on sovellus, jonka avulla jäsenvaltiot ja komissio voivat nopeasti vaihtaa (ja tullitietojärjestelmän osalta tallentaa) luottamuksellisia ja arkaluonteisia tietoja petoksiin, laittomaan kauppaan ja arkoihin tuotteisiin liittyvistä kysymyksistä. Vaihdettujen viestien määrä on kasvanut tasaisesti, ja verkko on tärkeä työkalu petosten torjunnassa. Kustannukset kattavat järjestelmän käyttötuen, ylläpidon, käytön ja kehityksen. Verkkoon on varattu määrärahoja ainoastaan vuoden 2003 talousarviossa, ja OLAF ottaa vastuun talousarviosta 31 päivästä joulukuuta 2003 eteenpäin.Hallintoryhmät/hankeryhmät: Kaikkien ohjelman toimien osallistujien entistä tiiviimmän ja toimivamman työsuhteen edistämiseksi hallintoryhmien ja hankeryhmien työpanosta hyödynnetään laajasti. Poliittiset avainalueet ja ensisijaiset alueet yksilöidään, ja hallintoryhmiä perustetaan suunnittelemaan ja valvomaan kullakin alueella tehtävää työtä sekä tiedottamaan siitä Tulli 2007 -komitealle. Toimet voidaan toteuttaa jollakin ohjelman välineistä, mutta toimia johdetaan pääasiassa hallintoryhmän alaisissa toiminnallisissa hankeryhmissä, jotka koostuvat jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoista. Tämä työskentelyrakenne otettiin käyttöön Tulli 2002 -ohjelmassa, ja se on osoittautunut erittäin tehokkaaksi ja hyödylliseksi ohjelman hallinnoinnissa ja tulosten saamisessa.Esikuva-analyysit: Tämä toimi mahdollistaa tullihallintojen käytäntöjen vertaamisen parhaiden käytäntöjen yksilöimiseksi ja niiden soveltamiseksi koko yhteisön tullitoiminnan parantamisessa. Esikuva-analyysi, jonka jäsenvaltiot aloittavat ja jota ne valvovat, on prosessi, jossa vaihdetaan kokemuksia ja hyviä käytäntöjä tehokkuuden parantamiseksi sekä perustan luomiseksi yhteisön tason suosituksille.Virkamiesvaihdot: Ohjelmassa kehitetään Tulli 2002 -ohjelmaa parantamalla selvästi virkamiesvaihtojen hallinnointia ja varmistamalla, että ne keskitetään ensisijaisille alueille, kuten petosten torjuntatoimiin, ja erityishankkeisiin, kuten väärennösten torjuntaan. Tähän sisältyy arvioinnin parantaminen ja jäsenvaltioiden tietojen hyödyntäminen yhteisön tasolla. Vaihdot ovat myös tärkeä panos laajentumisprosessiin. Sekä nykyisessä laajentumisprosessissa että Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen jälkeen saadut kokemukset ovat osoittaneet, että vaihdot ovat tärkeä työkalu menettelyjä ja työmenetelmiä koskevassa tiedonsiirrossa.Seminaarit ja työpajat: Näitä järjestetään usein jossakin hankeryhmässä ja vain tarvittaessa sellaisten kysymysten yksityiskohtaiseen tarkasteluun, jotka edellyttävät esimerkiksi toiminta- tai täytäntöönpanosuunnitelman kehittämistä, tai riskejä ja valvontamenetelmiä koskevan tietoisuuden lisäämiseen. Niiden tavoitteet liittyvät selvästi ohjelman ensisijaisiin alueisiin, ja niistä odotetaan tuloksia, joita voidaan tarkastella asianmukaisessa elimessä, jäsenvaltioissa tai komissiossa.Koulutustoimet: Tällä alalla perustetaan hankeryhmiä kehittämään jäsenvaltioille yhteistä koulutusta erityisesti tarkastusmenetelmien ja tietokoneavusteisten tarkastusmenetelmien alalla, kehittämään Internetin käyttöä koulutuksessa, antamaan järjestelmällisiä koulutustietoja sekä edistämään jäsenvaltioiden oppilaitosten yhteistyötä. Nämä toimet edellyttävät määrärahoja matka- ja päivärahakuluihin ja tarvittaessa tarvikkeiden ostoon.Seurantatoimet: Seurantaa toteutetaan tietyillä tullilainsäädännön aloilla, jotta voidaan tarkastella yksityiskohtaisesti yhteisön tullilainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa. Kyseistä seurantaa toteuttavat jäsenvaltioiden ja komission tullialan asiantuntijoiden yhteiset työryhmät ohjelman tavoitteiden tukemiseksi. Tarkastusmatkojen perusteella laaditaan selvitys, jossa määritetään ja eritellään parhaat työmenetelmät ja jota käsitellään asianmukaisessa elimessä.Ulkoiset toimet (tekninen apu, koulutus, muut): Nämä toimet on tarkoitettu pääasiassa hakijamaiden tukemiseen, jotta nämä voivat kehittää työmenetelmiään ja käytäntöjään, tai yhteyksien parantamiseksi läheisiin kauppakumppaneihin, jotta voitaisiin torjua petoksia ja edistää kauppaa. Tietotekniikan yhteenkytkettävyyttä koskeva tutkimus on tärkeä, kun selvitetään hakijamaiden valmisteluja ja valmiuksia kytkeytyä yhteisön järjestelmiin.Muut toimet: Komissio voi päätöksen mukaisesti kehittää ja käyttää muita ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia työkaluja, joista sovitaan ohjelman komitean kanssa. Näin ohjelmassa voitaisiin vastata lainsäädännössä, teknologiassa tai työkäytännöissä tapahtuneeseen kehitykseen kehittämällä uusia välineitä.Kaikki vaihdoista, seminaareista, työpajoista, esikuva-analyyseista, hallinto- ja hankeryhmistä sekä seurannasta aiheutuvat matka- ja päivärahakulut lasketaan komission virkamiehille korvattavien matka- ja päivärahakulujen perusteella.5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännötTavoitteena on soveltaa ohjelmassa yhteensovitettua lähestymistapaa vaihtamalla kokemuksia ja soveltamalla parhaita käytäntöjä. Toimien keskittämiseksi poliittisesti ensisijaisille alueille päätöksessä säädetään yhteisestä lähestymistavasta, joka määritellään komission ja jäsenvaltioiden yhteistoimintana tullipoliittisessa ryhmässä. Yhteisen lähestymistavan perusteella komissio kehittää jatkuvan toimintasuunnitelman tiiviissä yhteistyössä Tulli 2007 -komitean kanssa määrittämällä ensisijaisia tavoitteita ja yksilöimällä tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet. Näiden toimien tuloksia valvotaan ohjelmassa perustettavissa hallinto- ja hankeryhmissä ja tarkastellaan hallintokomiteassa, ja tarvittaessa yksilöidään uusia toimia, jotka lisätään jatkuvaan toimintasuunnitelmaan.Jotta voidaan varmistaa ohjelman kehittäminen siten, että siinä saavutetaan sovitut erityistavoitteet, kaikissa toimia koskevissa pyynnöissä on noudatettava menettelyjä, joilla pyritään varmistamaan, että ohjelmassa painotetaan ensisijaisia toimia ja asetetaan selkeitä tavoitteita, että toimia ehdottavat tahot ottavat huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat voimavarat, että kaikki toimen osallistujat hyväksyvät toimen asianmukaisesti ja että seurantaa ja arviointia pidetään ehdotuksen olennaisena osana.Tällä työmenetelmällä varmistetaan toimien keskittäminen poliittisesti ensisijaisille alueille, niiden toteuttaminen yhteistoimintana jäsenvaltioiden kanssa sekä tulosten ja kokemusten hyödyntäminen muussa työssä joko ohjelman soveltamisalalla tai sen ulkopuolella.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)6.1.1. Rahoitustukimaksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.1.2. Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat)Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla.6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi)(Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin eri toimeen kuuluvia konkreettisia toimenpiteitä kohti tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.)maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1. Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät kuvaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät kuvaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3)II. Toimen kestoIII. Toimen kokonaiskustannukset (I x II)  //  5 793 364 EUR5 vuotta28 966 820 EURHallinto- ja henkilöstömenotarpeet katetaan hallinnosta vastaavalle pääosastolle myönnetyistä määrärahoista vuosittaisen määrärahojen jakoa koskevan menettelyn yhteydessä.8. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1. SeurantajärjestelmäSeurannasta säädetään päätöksen 14 artiklassa, jonka mukaan ohjelmaa seurataan jatkuvasti osallistujamaiden ja komission yhteistoimintana. Tämä varmistetaan käyttämällä taloudellisia sekä tuloksia ja tehoa koskevia osoittimia. Komission yksiköt esittävät komitealle vuosittain seurantakertomuksen, jossa käsitellään ohjelman toimia ja niistä kyseisenä vuonna saatuja tuloksia. Osallistujamaiden on annettava komissiolle kaikki seurantakertomusten laatimiseen tarvittavat tiedot.8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksotPäätöksen 15 artiklassa säädetään ohjelman arvioinnista. Ohjelmasta toteutetaan väliarviointi ja jälkiarviointi osallistujamaiden ja komission yhteistoimintana, jotta voidaan arvioida ohjelman toimien vaikutus 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin ja erityistavoitteisiin.Väliarvioinnissa selvitetään ohjelman toimien tarkoituksenmukaisuus, niistä saadut ensimmäiset tulokset ja niiden vaikutus. Siinä arvioidaan myös määrärahojen käyttöä, seurantamenettelyä ja täytäntöönpanoa.Jälkiarvioinnissa, jossa otetaan huomioon väliarvioinnin tulokset, pyritään kuvaamaan voimavarojen käyttöä ja ohjelman toimien tehokkuutta.Ohjelman tehokkuutta arvioidaan verrattuna yleisiin tavoitteisiin ja erityistavoitteisiin.Väli- ja jälkiarviointikertomukset perustuvat osallistujamaiden vuotuisia seurantakertomuksia varten toimittamiin kertomuksiin ja muihin asianmukaisiin lähteisiin. Komissio voisi harkita aihekohtaisia tutkimuksia, joilla täydennetään ohjelman vaikutuksesta käytettävissä olevia tietoja.Komission yksiköt varmistavat, että uutta ohjelmaa arvioidaan alusta lähtien. Arviointiin kuuluu:- ohjelman toiminta-ajatuksen yksilöiminen (sen tavoitteiden, tulosten ja toivottujen vaikutusten hierarkia)- tuloksia ja vaikutuksia kuvaavien osoittimien yksilöiminen sen mittaamiseksi, missä määrin tavoitteet on saavutettu- välineet tietojen keräämiseen tuloksia ja vaikutuksia kuvaavista yksilöidyistä osoittimista (kohdennettu kyselylomake, tilastotiedot ja muut tiedot).9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETOsallistujamaat maksavat omien virkamiestensä matka- ja oleskelukulut sovittujen sääntöjen mukaisesti. Tarvittavat määrät maksetaan ennakkona osallistujamaille toimenpiteen aikana sen toteutuksen mukaisesti. Osallistujamaiden on toimitettava yksityiskohtainen selvitys menoistaan ja säilytettävä kaikki asiakirjat tarkastuksen varalta. Joko komission yksiköt suoraan tai asianomaiset osallistujamaat maksavat muiden maiden virkamiesten tai ulkopuolisten tahojen edustajien matkakulut sekä seminaarien järjestämisestä aiheutuvat kustannukset. Kaikkeen tällaiseen yhteydenpitoon on sovellettava petosten torjuntaa koskevia säännöksiä (valvontaa jne.).Ohjelman muihin toimiin liittyviin määriin on sovellettava komission yksiköiden tavanomaista tarkastusmenettelyä ennen niiden maksamista ottaen huomioon sopimusvelvoitteet sekä tyydyttävä yleinen hallinnointi ja varainhoito. Kaikkiin komission ja edunsaajien välisiin sopimuksiin sovelletaan petosten torjuntaa koskevia säännöksiä (valvontaa, kertomuksia jne.).


				|

		52014PC0626

			Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS Latvian tasavallalle annettavasta luvasta soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Neuvosto voi yhteisestä
arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin
2006/112/EY, jäljempänä ”alv-direktiivi”, 395 artiklan 1 kohdan mukaisesti
myöntää yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan soveltaa
mainitun direktiivin säännöksistä poikkeavia erityistoimenpiteitä
arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten
veropetosten tai veron kiertämisen estämiseksi.
Latvia on pyytänyt kirjeellä, jonka komissio
on kirjannut vastaanotetuksi 1. heinäkuuta 2014, lupaa myöntää verovapautus
sellaisille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään
50 000 euroa. Komissio antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan
mukaisesti Latvian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 7. elokuuta 2014
päivätyllä kirjeellä. Komissio on 11. elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä
ilmoittanut Latvialle saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina
pitämänsä tiedot.
Yleinen tausta
Alv-direktiivin XII osaston 1 luvussa
annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa pieniin yrityksiin
erityisjärjestelmiä, kuten mahdollisuutta myöntää verovapautus
verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto jää tietyn raja-arvon alle.
Tällainen vapautus merkitsee sitä, ettei verovelvollisen tarvitse veloittaa
arvonlisäveroa luovutuksistaan ja suorituksistaan, minkä vuoksi verovelvollinen
ei voi vähentää arvonlisäveroa tuotantopanoksistaan.
Latvialle myönnettiin tämä vapautus
ensimmäisen kerran neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2010/584/EU[1], jonka voimassaolo
päättyi 31. joulukuuta 2013. Toimenpide poikkesi alv-direktiivin XII osastosta
ainoastaan siten, että verovelvollisen vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo oli
erityisjärjestelmässä korkeampi kuin Latvialle alv-direktiivin 287 artiklan 10
kohdan nojalla tällä hetkellä sallittu 17 200 euron raja-arvo.
Tämän perusteella Latvia on nyt pyytänyt lupaa
soveltaa uudelleen toimenpidettä, joka olisi verovelvollisille kuitenkin
valinnainen.
Latvian toimittamista tiedoista ilmenee, että
toimenpiteen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kerättyihin verotuloihin on
vähäinen.
Sen vuoksi ehdotetaan poikkeusta rajoitetuksi
ajaksi 31. joulukuuta 2017 asti.
Voimassa olevat aiemmat säännökset
Vastaavia poikkeuksia on myönnetty muille
jäsenvaltioille.
Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun
politiikkaan ja muihin tavoitteisiin
Toimenpide on eurooppalaisia pk-yrityksiä
tukevaa ”Pienet ensin” -aloitetta koskevassa komission tiedonannossa (KOM(2008)
394, 25.6.2008) vahvistettujen pieniä yrityksiä koskevien unionin tavoitteiden
mukainen.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Intressitahojen kuuleminen
Ei sovelleta.
Asiantuntijatiedon käyttö
Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut
tarpeen.
Vaikutusten arviointi
Päätöksen tarkoituksena on toteuttaa
yksinkertaistamistoimenpide, jolla poistetaan useita alv-velvoitteita
vuosittaiselta liikevaihdoltaan tietyn raja-arvon alapuolelle jääviltä
yrityksiltä
Koska poikkeuksen soveltamisala on suppea ja
sen voimassaoloaika rajallinen, sen vaikutukset ovat joka tapauksessa
rajallisia.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT
OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus
Luvan antaminen Latvialle soveltaa
alv-direktiivistä poikkeavaa toimenpidettä, joka koskee
yksinkertaistamistoimenpiteen soveltamista yrityksiin, joiden vuosittainen
liikevaihto on enintään 50 000 euroa.
Oikeusperusta
Alv-direktiivin 395 artikla.
Toissijaisuusperiaate
Ottaen huomioon alv-direktiivin säännös, johon
ehdotus perustuu, ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi
toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
Suhteellisuusperiaate
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen
seuraavista syistä:
Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta
pyynnöstä annettavaa lupaa eikä siihen liity velvollisuuksia.
Koska poikkeuksen soveltamisala on rajoitettu,
erityistoimenpide on tavoitteeseensa nähden oikeasuhteinen.
Sääntelytavan valinta
Ehdotettu sääntelytapa: Neuvoston
täytäntöönpanopäätös.
Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista
syistä:
Alv-direktiivin 395 artiklan mukaan yhteisistä
arvonlisäverosäännöistä voidaan poiketa vain, jos neuvosto antaa siihen luvan
komission ehdotuksesta tekemällään yksimielisellä päätöksellä. Neuvoston
täytäntöönpanopäätös on ainoa soveltuva sääntelytapa, koska se voidaan osoittaa
yksittäiselle jäsenvaltiolle.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin
talousarvioon, koska Latvia tekee kompensaatiolaskelman neuvoston asetuksen
(ETY, Euratom) N:o 1553/89 6 artiklan mukaisesti.
5.           LISÄTIEDOT
Ehdotuksen soveltamisaika on rajoitettu.
2014/0290 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS
Latvian tasavallalle annettavasta luvasta
soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY
287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhteisestä
arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston
direktiivin 2006/112/EY[2],
jäljempänä ’alv-direktiivi’, ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Latvian tasavalta on
kirjeellä, jonka komissio kirjasi vastaanotetuksi 1 päivänä heinäkuuta 2014,
pyytänyt lupaa ottaa käyttöön alv-direktiivin 287 artiklan 10 kohdasta poikkeava
toimenpide, jotta eräille verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto on
enintään 50 000 euroa, voitaisiin myöntää vapautus. Kyseisellä
toimenpiteellä nämä verovelvolliset saisivat vapautuksen tietyistä tai kaikista
alv-direktiivin XI osaston 2–6 luvussa tarkoitetuista arvonlisäveroon (alv)
liittyvistä velvoitteista. Tällainen toimenpide oli jo myönnetty Latvialle
neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2010/584/EU[3],
jonka voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2013.
(2)       Komissio antoi Latvian
pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 7 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä
kirjeellä. Komissio on 11 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä
ilmoittanut Latvialle saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina
pitämänsä tiedot.
(3)       Jäsenvaltioilla on jo
käytettävissään alv-direktiivin XII osastossa tarkoitettu pienten
yritysten erityisjärjestelmä. Toimenpide poikkeaa alv-direktiivin XII osastosta
ainoastaan siten, että verovelvollisen vuosittaisen liikevaihdon raja-arvo on
erityisjärjestelmässä korkeampi kuin Latvialle alv-direktiivin 287 artiklan 10
kohdan nojalla sallittu 17 200 euron raja-arvo.
(4)       Korkeampi erityisjärjestelmän
raja-arvo on yksinkertaistamistoimenpide, koska sillä voidaan huomattavasti
vähentää pienimpien yritysten alv-velvoitteita, mutta erityisjärjestelmä on
verovelvollisille valinnainen ja antaa yrityksille mahdollisuuden valita myös
tavanomaiset alv-järjestelyt.
(5)       Latvian toimittamista
tiedoista ilmenee, että poikkeuksella on vain vähäinen vaikutus lopullisessa
kulutusvaiheessa kerättävien verotulojen kokonaismäärään.
(6)       Poikkeus ei vaikuta
arvonlisäverosta kertyviin unionin omiin varoihin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 287
artiklan 10 kohdassa säädetään, Latvian tasavallalle annetaan lupa vapauttaa
arvonlisäverosta verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään
50 000 euroa.
2 artikla
Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään
joulukuuta 2017.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 256, 30.9.2010, s. 29.
[2]               EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.
[3]               EUVL L 256, 30.9.2010, s. 29.