               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.9.2018
            COM(2018) 621 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaPortugalin hakemuksen johdosta – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparelx0009

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Portugali toimitti 24. huhtikuuta 2018 hakemuksen EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 14 (Vaatteiden valmistus) luokitellulla toimialalla NUTS 2 tason alueilla Pohjois-Portugali (PT11), Keski-Portugali (PT16) ja Lissabon (PT17) Portugalissa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

                        Jäsenvaltio

                        Portugali

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Pohjois-Portugali (PT11), Keski-Portugali (PT16) ja Lissabon (PT17)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        24. huhtikuuta 2018

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        24. huhtikuuta 2018

                        Lisätietopyyntö

                        8. toukokuuta 2018

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        19. kesäkuuta 2018

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        11. syyskuuta 2018

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        2

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 14 (Vaatteiden valmistus)

                        Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta):

                        1. toukokuuta 2017 – 1. helmikuuta 2018

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        1 161

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 161

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                           730

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                           730

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        7 742 160

                        EGR:n täytäntöönpanon
                           5
                         talousarvio euroina

                             17 646

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        7 759 806

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        4 655 883

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Portugali toimitti hakemuksen EGF/2018/002 24. huhtikuuta 2018 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Portugalilta lisätietoja 8. toukokuuta 2018. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 11. syyskuuta 2018.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 161:tä työntekijää, jotka vähennettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 14 (Vaatteiden valmistus) luokitellulla toimialalla. Työntekijävähennykset sijoittuivat NUTS 2-tason alueille Pohjois-Portugali (PT11), Keski-Portugali (PT16) ja Lissabon (PT17).

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Ricon Group

                        709

                        Têxtil Gramax Internacional

                        452

                        Yritysten kokonaismäärä: 2

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        1 161

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä, joiden työskentely on loppunut:

                               0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        1 161

               Toimintakriteerit

               6.Portugali toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan toimintakriteerien nojalla; siinä edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella taikka useammalla kuin kahdella NUTS 2 -tason vierekkäisellä alueella edellyttäen, että vaikutukset kohdistuvat kahdella alueista yhteensä yli 500 työntekijään jäsenvaltiossa. Työntekijävähennyksiä oli yhteensä 1 161, ja ne jakautuivat NUTS 2 -tason alueille seuraavasti: 609 työntekijävähennystä Pohjois-Portugalin (PT11), 17 Keski-Portugalin (PT16) ja 535 Lissabonin (PT17) alueilla.

               7.Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 1. toukokuuta 2017 ja päättyi 1. helmikuuta 2018.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Kaikki työntekijävähennykset on laskettu päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 1 161.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               10.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Portugali toteaa, että vaatteiden valmistuksen ala on kärsinyt vakavista talouden häiriötiloista ja erityisesti EU:n markkinaosuuden pienenemisestä monikuitusopimuksen
                  6
                päätyttyä vuonna 2004.

               EU-28 – vaatteiden tuonti ja vienti (miljoonaa euroa)

                        2004

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        TUONTI

                        49 674,5

                        54 379,5

                        61 409,9

                        64 479,0

                        65 990,0

                        63 735,6

                        71 169,7

                        VIENTI

                        14 929,5

                        15 684,1

                        17 095,7

                        18 368,8

                        19 159,5

                        16 218,6

                        17 346,2

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        TUONTI

                        77 866,3

                        75 008,4

                        74 830,4

                        82 016,8

                        90 256,8

                        91 002,5

                        VIENTI

                        20 555,7

                        22 857,5

                        23 888,9

                        24 990,4

                        25 944,7

                        26 149,1

               11.Tuonti EU-28:aan kasvoi 83,19 prosenttia vuosina 2004–2016. Samana ajanjaksona myös EU-28-alueen vienti kasvoi, vaikkakin vähemmässä määrin. Vaatteiden vienti kasvoi 75,15 prosenttia vuodesta 2004 vuoteen 2016. Näin ollen kauppatase on alijäämäinen.

               12.Kiina on tällä hetkellä suurin EU:n toimittajista. Sen vienti EU-28:aan kasvoi 108 prosenttia vuosina 2008–2016. Seuraavina tulevat Bangladesh ja Turkki
                  7
               .

               13.Vaatteiden valmistuksen alalla on tähän mennessä jätetty kuusi EGR-hakemusta, joista neljä perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja kaksi maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin
                  8
               .

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               14.EU:hun suuntautuvan tuonnin kasvu aiheutti hintoihin laskupainetta, joka vaikutti kielteisesti EU:n tekstiilialan yritysten taloudelliseen asemaan ja käynnisti tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa yleisen suuntauksen siirtää tuotantoa alemman kustannustason maihin EU:n ulkopuolelle, kuten Kiinaan ja useisiin Aasian maihin
                  9
               . Portugalissa Pohjois-Portugalin, Keski-Portugalin ja Lissabonin alueilla työntekijöiden määrä on vaatteiden valmistuksen alalla tämän seurauksena vähentynyt jatkuvasti (130 000:sta vuonna 2005 90 000:een vuonna 2016)
                  10
               .

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               15.Työttömyysaste (9,5 %) oli niin Pohjois-Portugalin kuin Lissabonin alueella vuonna 2017 korkeampi kuin kansallinen keskiarvo (8,9 %), ja vaatteiden valmistuksen alalla toteutunut mittava työntekijöiden irtisanominen pahentaa tilannetta entisestään
                  11
               .

               16.Vaatteiden valmistuksen alalla työttömyysaste niissä hallintopiireissä, joissa työntekijävähennykset toteutettiin, on korkeampi kuin alueilla, joihin nämä hallintopiirit kuuluvat (Pohjois-Portugali, Keski-Portugali ja Lissabon)
                  12
               .

                        ALUE

                        2017

                        POHJOIS-PORTUGALI

                        6,88

                        Penafiel

                        7,13

                        KESKI-PORTUGALI

                        4,66

                        Coimbra

                        5,60

                        LISSABON

                        5,18

                        Lisboa (hallintopiiri)

                        7,39

               Irtisanomisilla oli näin ollen merkittävä kielteinen vaikutus paikallisten työmarkkinoiden tilanteeseen
                  13
               .

               17.Yli 20 prosenttia tuen kohteena olevista työntekijöistä on yli 55-vuotiaita ja 88 prosenttia on naisia.

               18.Työntekijävähennysten odotetut vaikutukset liittyvät heikosti koulutettujen työntekijöiden uudelleentyöllistymisen vaikeuksiin. Irtisanotut työntekijät ovat enimmäkseen heikosti koulutettuja (78 prosentilla ei ole keskiasteen koulutusta). Vuosia 2014–2017 koskevat tiedot osoittavat, että korkeasti koulutettujen työttömyysaste on pienempi kuin kokonaistyöttömyysaste (6,5 % ja 8,9 % esimerkiksi vuonna 2017). Toisaalta niiden työttömyysaste, joiden koulutusaste on alhaisempi tai joilla ei ole koulutusta, on tavallisesti korkeampi kuin kansallinen työttömyysaste (kaikki koulutustasot mukaan luettuina).

               Työttömyysaste koulutustason mukaan
                  14

                        Ei koulutusta

                        Perusasteen koulutus

                        Keskiasteen ja

                        keskiasteen jälkeinen koulutus

                        Korkea-asteen koulutus

                        Yhteensä

                        2017

                        11,1 %

                        9,5 %

                        9,9 %

                        6,5 %

                        8,9 %

                        2016

                        13,1 %

                        11,8 %

                        12,2 %

                        8,4 %

                        11,1 %

                        2015

                        13,2 %

                        13,3 %

                        13,9 %

                        9,2 %

                        12,4 %

                        2014

                        13,9 %

                        15 %

                        15,3 %

                        10 %

                        13,9 %

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               19.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 730 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        83

                        (11,37 %)

                        Naisia:

                         647

                        (88,63 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        730

                        (100,00 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                         0

                        (0,00 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                         12

                        (1,64 %)

                        25–29-vuotiaita:

                         21

                        (2,88 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        547

                        (74,93 %)

                        55–64-vuotiaita:

                         150

                        (20,55 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                         0

                        (0,00 %)

               20.Portugalin viranomaiset tarjoavat lisäksi EGR:n tuella yhteisrahoitettavia yksilöllisiä palveluja enintään 730:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle, jotka olivat alle 30-vuotiaita hakemuksen jättöpäivänä, koska kaikki 9 kohdassa tarkoitetut 1 161 työntekijävähennystä toteutettiin NUTS 2 -tason alueilla Pohjois-Portugali (PT11), Keski-Portugali (PT16) ja Lissabon (PT17), joilla 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste oli ainakin 20 prosenttia vuodelta 2017 saatavilla olevien tietojen perusteella.

               21.Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärän odotetaan näin ollen olevan 1 460, kun luvussa ovat mukana työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret.

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               22.Vähennetyille työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista:

               –Koulutus ja uudelleenkoulutus: Tähän sisältyy harjoittelupaikkoja, ammatillista koulutusta ja jatkokoulutusta sekä työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille suunnattuja integrointisuunnitelmia. Toiminnan tarkoituksena oli saada tarjonta vastaamaan työmarkkinoiden kysyntää ja auttaa osallistujia kehittämään osaamistaan.

               –Yrittäjyyden edistäminen: Tämän toimenpiteen puitteissa osallistujille tarjotaan avustus itsenäisen ammatinharjoittamisen edistämiseksi samoin kuin yrittäjyyskoulutusta ja mahdollisuus liittyä Portugalin julkisen työvoimapalvelun (IEFP) tukemaan startup-yritysten hautomoon.

               –Avustukset: Näitä ovat 1) koulutusavustukset, joilla katetaan kustannuksia, joita työnhakijoille tai työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille aiheutuu koulutuksen aikana; 2) liikkuvuusavustukset, joilla korvataan matkat asuinpaikan ja koulutuspaikan välillä; 3) ateriakorvaukset, joilla autetaan kattamaan osallistujien kustannukset silloin, kun nämä joutuvat syömään ulkona.

               23.Tässä kuvatut ehdotetut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               24.Portugali on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               25.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 7 759 806 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 7 742 160 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 17 646 euroa.

               26.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 4 655 883 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistuja-määrä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa) *

                        Arvioidut kokonais-kustannukset

                        (euroa)**

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Koulutus ja uudelleenkoulutus (Estágios Profissionais/Cursos de Formação Profissional/Plano de Integração)

                        1 571***

                        3 147

                        4 943 633

                        Yrittäjyyden edistäminen (Bolsa de criação de emprego por conta própria/Formação em empreendedorismo/Possibilidade de integração do Ninho de Empresas do IEFP)

                        30

                        15 000

                        450 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        5 393 633

                        (69,67 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Koulutus- ja liikkuvuusavustukset ja ateriakorvaukset (Bolsa de formação, transporte e alimentação)

                        861

                        2 728

                        2 348 527

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        2 348 527

                        (30,33 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        0,00

                        2. Hallinnointi

                        –

                        15 236

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        0,00

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        2 410

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        17 646

                        (0,23 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        7 759 806

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        4 655 883

                   * Desimaalien välttämiseksi osallistujaa kohden arvioidut kustannukset on pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin, jotka ovat edelleen samat kuin Portugalin esittämässä hakemuksessa.

                 ** Kokonaiskustannukset eivät täsmää pyöristämisen vuoksi.

               *** Osallistujien lukumäärä on suurempi kuin kohteena olevien edunsaajien arvioitu kokonaismäärä, koska jotkut osallistujat osallistuvat useampaan kuin yhteen koulutustoimeen.

               27.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Portugali on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               28.Portugali on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               29.Portugali aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. kesäkuuta 2018. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. kesäkuuta 2018 ja 1. kesäkuuta 2020 väliseltä ajalta.

               30.Portugalille on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 1. kesäkuuta 2018 alkaen. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. kesäkuuta 2018 ja 1. joulukuuta 2020 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               31.Kansallisen ennakko- tai yhteisrahoituksen lähteenä ovat Portugalin julkisen työvoimapalvelun (IEFP) budjettivarat.

               32.Portugali on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               33.Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yksilöllisten palvelujen koordinoitua pakettia laadittaessa kuultiin työryhmää, jossa olivat mukana julkinen työvoimapalvelu, ammattijärjestöjen edustajat, sosiaaliturvalaitos ja työoloista vastaava viranomainen.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               34.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Portugali on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, jotka vastaavat myös Euroopan sosiaalirahastosta (ESR).

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               35.Portugali on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               36.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  15
                12 artiklassa säädetään.

               37.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 4 655 883 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               38.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  16
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               39.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 4 655 883 euroa.

               40.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Portugalin hakemuksen johdosta – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  17
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  18
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, tarkoituksena on tarjota tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttaa heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  19
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Portugali toimitti 24 päivänä huhtikuuta 2018 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön sen vuoksi, että työntekijöitä on vähennetty NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 14 (Vaatteiden valmistus) luokitellulla toimialalla tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS)
                  20
                2 -tason alueilla Pohjois-Portugali (PT11), Keski-Portugali (PT16) ja Lissabon (PT17) Portugalissa. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Portugali on päättänyt tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja myös 730:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle.

               (5)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 4 655 883 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Portugalin hakemuksen perusteella.

               (6)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 4 655 883 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2018 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)

                        Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)

                        EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)

                        Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)

                        Monikuitusopimus tuli voimaan vuonna 1974 ja päättyi vuonna 2004.

                  https://www.odi.org/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/6604.pdf
                  https://www.wto.org/english/tratop_e/texti_e/texintro_e.htm#MFA

                     (7)

                        Vuosina 2008–2016 Bangladeshista peräisin oleva tuonti kasvoi 314 prosenttia ja Turkista tuleva tuonti 119 prosenttia.
                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/

                     (8)

                        Kauppaan liittyvän globalisaation perusteella: EGF/2018/002 PT (käsillä oleva päätösehdotus) sekä EGF/2007/008 MT/Textiles, KOM(2008) 94, EGF/2010/003 ES/Galicia textiles, COM(2010) 437 ja EGF/2017/006 ES/Galicia apparel, COM(2017) 686. Maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin perusteella: EGF/2009/018 LT/Vaatteiden valmistus, KOM(2010) 56 ja EGF/2010/014 SI/Mura, KOM(2010) 582.

                     (9)

                        Lähde: Cointega, Galician tekstiili- ja muotialan klusteri (www.cointega.com).

                     (10)

                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/-EUROSTAT
                  : Yritystoiminnan rakennetilastot Annual detailed enterprises statistics.

                     (11)

                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0006186&contexto=bd&selTab=tab2

                     (12)

                        IEFP, IP – Direção de Serviços de Estudos, Planeamento e Controlo de Gestão

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6814977/SIE+-+Desemprego+registado+por+concelhos+dezembro+2017.pdf/ab672c06-ce47-42c4-af0a-8d4c1ac62003
                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0008273&contexto=bd&selTab=tab2

                     (13)

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/7971477/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+janeiro+2018.pdf/bea9ab6a-899c-4e92-a63b-5f2d12b5d259

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6817457/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2017.pdf/31a5727c-fd90-47f0-8e7c-8fc087d5e18b
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/5565497/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2016.pdf/663d49b3-2cbe-4869-9f7c-4856af399891
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/3943898/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2015.pdf/ff648dba-07db-4853-aced-ae4a44ceed61

                     (14)

                  https://www.pordata.pt/Portugal/Taxa+de+desemprego+total+e+por+n%C3%ADvel+de+escolaridade+completo+(percentagem)-1009

                     (15)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (16)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (17)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (18)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (19)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (20)

                        Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2018
            COM(2018) 626 final
            2018/0327(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä viinijärjestössä (OIV) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä OIV:n yleiskokouksessa 23. marraskuuta 2018 unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta sellaisten OIV:n päätöslauselmien suhteen, joilla voi olla oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.EU:n erityisasema OIV:ssä

               OIV:n jäseninä on nykyisin 46 valtiota, joista 20 on unionin jäsenvaltioita. EU ei ole OIV:n jäsen. OIV on kuitenkin myöntänyt unionille 20. lokakuuta 2017 työjärjestyksensä 4 artiklassa säädetyn erityisaseman, jonka nojalla unioni voi osallistua toimikuntien, alatoimikuntien ja asiantuntijaryhmien työhön sekä olla läsnä yleiskokouksen ja toimeenpanokomitean istunnoissa.

               2.2.Kansainvälinen viinijärjestö (OIV)

               Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) on hallitustenvälinen tieteellis- ja teknisluonteinen järjestö, jonka toiminta-alaan kuuluvat viiniköynnökset, viinit, viinipohjaiset juomat, viinirypäleet, rusinat ja muut viiniköynnöksistä saatavat tuotteet. OIV:n tavoitteita ovat i) tiedottaminen toimenpiteistä, joilla tuottajien, kuluttajien ja muiden viiniköynnöksistä saatavien tuotteiden ja viinituotteiden alan toimijoiden näkemykset voidaan ottaa huomioon, ii) muiden standardointiin liittyvää toimintaa harjoittavien kansainvälisten järjestöjen avustaminen sekä iii) nykyisten menetelmien ja standardien kansainvälisen yhtenäistämisen edistäminen.

               2.3.Suunniteltu OIV:n päätös

               OIV:n seuraava yleiskokous pidetään Uruguayssa 23. marraskuuta 2018. Asiantuntijaryhmän tapaamisessa Pariisissa vuoden 2018 huhtikuussa käytyjen keskustelujen pohjalta voidaan olettaa, että yleiskokouksen asialistalla ovat seuraavat päätöslauselmat, joilla on oikeusvaikutuksia EU:n lainsäädäntöön:

               –Luonnokset päätöslauselmiksi OENO-TECHNO 14-567B ja 14-567C, jotka koskevat viinin tuotannossa käytettävien aineiden luokittelua lisäaineiksi tai valmistuksen apuaineiksi. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

               –Luonnokset päätöslauselmiksi OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 ja 16-604, jotka koskevat viininvalmistusmenetelmässä käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia. OIV julkaisee nämä viininvalmistusmenetelmät ja suosittelee niiden käyttöä sillä edellytyksellä, että käytettyjen aineiden vaatimukset hyväksytään (OIV:n viininvalmistusmenetelmien kansainvälinen käytännesäännöstö, pykälät 2.1.20 ja 3.4.14). Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan sekä komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 9 artiklan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

               –Luonnokset päätöslauselmiksi OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 ja 17-623, jotka koskevat analyysimenetelmiä. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

                  Aiemman perusteella voidaan olettaa, että OIV:n yleiskokouksen asialista muuttuu vielä ja että sille lisätään muitakin päätöslauselmia, joilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön. Yleiskokouksen tehokkaan työskentelyn ja samalla perussopimusten sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi komissio aikoo täydentää tai muuttaa tätä ehdotusta hyvissä ajoin, jotta neuvosto voi omaksua kannan myös kyseisiin päätöslauselmiin.

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Viinialan tieteelliset ja tekniset asiantuntijat ovat keskustelleet perusteellisesti näistä päätöslauselmaluonnoksista, joista äänestetään OIV:n seuraavassa yleiskokouksessa. Ne edistävät viinialan standardien kansainvälistä yhtenäistämistä ja luovat kehyksen, joka takaa terveen kilpailun viinialan tuotteiden kaupassa. Sen vuoksi niitä olisi tuettava.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  1
               .

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) on hallitustenvälinen tieteellis- ja teknisluonteinen järjestö, jonka toiminta-alaan kuuluvat viiniköynnökset, viinit, viinipohjaiset juomat, viinirypäleet, rusinat ja muut viiniköynnöksistä saatavat tuotteet. OIV:n tavoitteita ovat i) tiedottaminen toimenpiteistä, joilla tuottajien, kuluttajien ja muiden viiniköynnöksistä saatavien tuotteiden ja viinituotteiden alan toimijoiden näkemykset voidaan ottaa huomioon, ii) muiden standardointiin liittyvää toimintaa harjoittavien kansainvälisten järjestöjen avustaminen sekä iii) nykyisten menetelmien ja standardien kansainvälisen yhtenäistämisen edistäminen. OIV:n jäseninä on nykyisin 46 valtiota, joista 20 on unionin jäsenvaltioita. EU ei ole OIV:n jäsen. OIV on kuitenkin myöntänyt unionille 20. lokakuuta 2017 työjärjestyksensä 4 artiklassa säädetyn erityisaseman, jonka nojalla unioni voi osallistua toimikuntien, alatoimikuntien ja asiantuntijaryhmien työhön sekä olla läsnä yleiskokouksen ja toimeenpanokomitean istunnoissa.

               EU:n tasolla maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013
                  3
                (YMJ-asetus) nojalla tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat vaikuttavat EU:n oikeuteen.

               YMJ-asetuksen seuraavissa säännöksissä on viittauksia OIV:hen:

               –OIV:n hyväksymät ja julkaisemat viininvalmistusmenetelmät, jotka komission on otettava huomioon, kun se hyväksyy tällaisia menetelmiä (YMJ-asetuksen 80 artiklan 3 kohdan a alakohta),

               – samat viininvalmistusmenetelmät, joita mahdollisesti käytettiin ennen niiden hyväksymistä YMJ-asetuksen 80 artiklan 3 kohdan mukaisesti viinien tuotantoon kolmansissa maissa (YMJ-asetuksen 90 artiklan 2 kohta),

               –tietyt viininvalmistuksessa käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimukset, mikä tarkoittaa, että kyseisiä seikkoja koskevista OIV:n hyväksymistä ja julkaisemista säännöistä tulee automaattisesti sitovia EU:ssa (neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä rypäletuoteluokkien sekä viininvalmistusmenetelmien ja niiden rajoitusten osalta 10. heinäkuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 606/2009
                  4
                9 artikla),

               –tietyt sellaiset OIV:n hyväksymät ja julkaisemat analyysimenetelmät viinialan tuotteiden koostumuksen määrittämiseksi, joihin komission täytyy perustaa päätöksensä, elleivät ne ole tehottomia tai epäasianmukaisia unionin tavoittelemaan päämäärään nähden (YMJ-asetuksen 80 artiklan 5 kohta).

               Vastaavasti tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavista yhteisön vertailumenetelmistä 19. joulukuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2870/2000
                  5
                nojalla tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat vaikuttavat EU:n säännöstöön. Asetuksen (EY) N:o 2870/2000 3 artiklassa säädetään viittauksesta OIV:n päätöslauselmiin, jos tietyn tislatun alkoholijuoman sisältämien aineiden osoittamiseen ja määrittämiseen ei ole säädetty yhteisön vertailumenetelmiä.

               Lisäksi myös maustettujen viinituotteiden määritelmästä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojasta 26. helmikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 251/2014
                  6
                4 artiklassa säädetään viittauksista OIV:hen. Mainitun säännöksen mukaan sallittujen valmistusmenetelmien vahvistamiseksi komission on otettava huomioon OIV:n suosittelemat ja julkaisemat tuotantomenetelmät ja hyväksyttävä asiaa koskeviin OIV:n suosittelemiin ja julkaisemiin menetelmiin perustuvat analyysimenetelmät, elleivät ne ole tehottomia tai epäasianmukaisia tavoiteltuun päämäärään nähden.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla päätöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellulla päätöksellä on tavoitteita ja siihen sisältyy maatalousalaan liittyviä osatekijöitä. Näitä suunnitellun säädöksen eri näkökohtia ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 43 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Ei sovelleta

               2018/0327 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä viinijärjestössä (OIV) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) tarkastelee ja mahdollisesti hyväksyy 23 päivänä marraskuuta 2018 pidettävässä seuraavassa yleiskokouksessaan päätöslauselmia, jotka vaikuttavat unionin oikeuteen. EU ei ole OIV:n jäsen. OIV on kuitenkin myöntänyt 20 päivänä lokakuuta 2017 unionille työjärjestyksensä 4 artiklassa säädetyn erityisaseman.

               (2)Unionin jäsenvaltioista 20 on OIV:n jäseniä. Näillä jäsenvaltioilla on mahdollisuus ehdottaa muutoksia OIV:n päätöslauselmaluonnoksiin, ja niitä pyydetään hyväksymään eräät OIV:n päätöslauselmaluonnokset 23 päivänä marraskuuta 2018 pidettävässä OIV:n seuraavassa yleiskokouksessa.

               (3)Neuvoston olisi sen vuoksi hyväksyttävä kyseisiä päätöslauselmia koskeva unionin kanta siltä osin, kuin päätöslauselmat kuuluvat unionin toimivaltaan, ja OIV:n jäseninä olevien jäsenvaltioiden olisi yhdessä unionin etujen mukaisesti toimien esitettävä tämä kanta OIV:n kokouksissa.

               (4)Tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat vaikuttavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013
                  7
                ja komission asetuksen (EY) N:o 606/2009
                  8
                nojalla unionin oikeuteen.

               (5)Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että viininvalmistusmenetelmän salliessaan komissio ottaa huomioon OIV:n suosittelemat ja julkaisemat viininvalmistus- ja analyysimenetelmät.

               (6)Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komission vahvistamien, viinialan tuotteiden koostumuksen määrittämiseen käytettävien analyysimenetelmien on perustuttava asiaa koskeviin OIV:n suosittelemiin ja julkaisemiin menetelmiin, elleivät ne ole tehottomia tai epäasianmukaisia unionin tavoittelemaan päämäärään nähden.

               (7)Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 90 artiklan 2 kohdassa säädetään, että unioniin tuotavat viinialan tuotteet on tuotettava unionin mainitussa asetuksessa sallimien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti tai, ennen kuin ne sallitaan, OIV:n suosittelemien ja julkaisemien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti.

               (8)Asetuksen (EY) N:o 606/2009 9 artiklassa säädetään, että jos komissio ei ole vahvistanut viininvalmistusmenetelmissä käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia, sovelletaan OIV:n vahvistamia ja julkaisemia vaatimuksia.

               (9)Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-TECHNO 14-567B1, 14-567B2 ja 14-567C viinin tuotannossa käytettävät aineet luokitellaan lisäaineiksi tai valmistuksen apuaineiksi. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

               (10)Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 ja 16-604 esitetään viininvalmistusmenetelmässä käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimukset. OIV julkaisee nämä viininvalmistusmenetelmät ja suosittelee niiden käyttöä sillä edellytyksellä, että käytettyjen aineiden vaatimukset hyväksytään (OIV:n viininvalmistusmenetelmien kansainvälinen käytännesäännöstö, pykälät 2.1.20 ja 3.4.14). Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan sekä komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 9 artiklan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

               (11)Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 ja 17-623 vahvistetaan analyysimenetelmiä. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeusvaikutuksia unionin lainsäädäntöön.

               (12)Viinialan tieteelliset ja tekniset asiantuntijat ovat keskustelleet perusteellisesti näistä päätöslauselmaluonnoksista. Päätöslauselmaluonnokset edistävät viinialan standardien kansainvälistä yhtenäistämistä ja luovat kehyksen, joka takaa terveen kilpailun viinialan tuotteiden kaupassa. Sen vuoksi niitä olisi tuettava.

               (13)Tarvittavan jouston sallimiseksi OIV:n yleiskokouksen alla käytävissä neuvotteluissa OIV:n jäseninä oleville jäsenvaltioille olisi annettava lupa yhtyä mainittuja päätöslauselmia koskeviin muutoksiin edellyttäen, että kyseiset muutokset eivät ole sisältömuutoksia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               OIV:n yleiskokouksessa 23 päivänä marraskuuta 2018 unionin puolesta omaksuttava kanta vahvistetaan liitteessä, ja sen esittävät OIV:n jäseninä olevat jäsenvaltiot toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               2 artikla

               1.Jos on todennäköistä, että 1 artiklassa tarkoitettuun kantaan todennäköisesti vaikuttavat ennen OIV:n kokouksia tai niiden aikana esitettävät uudet tieteelliset tai tekniset tiedot, OIV:n jäseninä olevien jäsenvaltioiden on pyydettävä, että äänestystä OIV:n yleiskokouksessa lykätään siksi kunnes unionin kanta on omaksuttu uusien seikkojen pohjalta.

               2.OIV:n jäseninä olevat, unionin edun mukaisesti yhdessä toimivat jäsenvaltiot voivat yhtyä liitteessä tarkoitettuja päätöslauselmaluonnoksia koskeviin muutoksiin, jotka eivät ole sisältömuutoksia, varsinkin paikalla tapahtuvan koordinoinnin jälkeen ja ilman, että omaksuttavasta unionin kannasta tehdään lisäksi neuvoston päätös.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. komissio, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671

                     (4)

                        EUVL L 193, 24.7.2009, s. 1

                     (5)

                        EUVL L 333, 29.12.2000, s. 20

                     (6)

                        EUVL L 84, 20.3.2014, s. 14–34.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (8)

                        Komission asetus (EY) N:o 606/2009, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2008 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä rypäletuoteluokkien sekä viininvalmistusmenetelmien ja niiden rajoitusten osalta (EUVL L 193, 24.7.2009, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2018
            COM(2018) 626 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            kansainvälisessä viinijärjestössä (OIV) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE

               Unionin edun mukaisesti yhdessä toimivat jäsenvaltiot tukevat ainoastaan, ja ottaen huomioon mahdollisen myöhemmän, uusien tietojen pohjalta tehtävän tarkastelun, seuraavia step 7 vaiheen päätöslauselmaluonnoksia, jotka koskevat viininvalmistusmenetelmiä, viininvalmistuksessa käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia sekä viinialan tuotteiden koostumuksen määrittämiseen käytettäviä analyysimenetelmiä:

                        Nro

                        Päätöslauselman viite

                        Nimi

                        1

                        OENO-TECHNO 14-567B

                        Ero lisäaineiden ja valmistuksen apuaineiden välillä – Osa 2 (glutationi, CO2)

                        2

                        OENO-TECHNO 14-567C

                        Ero lisäaineiden ja valmistuksen apuaineiden välillä – Osa 3 (taniinit)

                        3

                        OENO-SPECIF 15-573

                        Hemisellulaasiaktiivisuuden määrittäminen entsyymivalmisteissa

                        4

                        OENO-SPECIF 16-603

                        Taatun määrän glutationia sisältävää inaktivoitua hiivaa käsittelevä monografia

                        5

                        OENO-SPECIF 16-604

                        Viininvalmistuskäyttöön tarkoitettua hiiltä koskevan päätöslauselman OENO 7/2007 tarkistaminen

                        6

                        OENO-SPECIF 15-579

                        Kaliumkarbonaattia käsittelevä monografia

                        7

                        OENO-SCMA 15-591A

                        Vapaa rikkidioksidi – Menetelmän OIV-MA-AS323-04A päivitys

                        8

                        OENO-SCMA 15-591B

                        Kokonaisrikkidioksidi – Menetelmän OIV-MA-AS323-04A päivitys

                        9

                        OENO-SCMA 16-595

                        Kokonaisetanaalipitoisuuden määrittäminen viineissä korkean suorituskyvyn nestekromatografialla

                        10

                        OENO-SCMA 16-597

                        Viinietikan kokonaishappopitoisuuden määritysmenetelmän muuttaminen

                        11

                        OENO-SCMA 16-598

                        L-maitohapon määrittäminen viineissä ja rypäleen puristemehussa

                        12

                        OENO-SCMA 16-599

                        L-omenahapon määrittäminen viineissä ja rypäleen puristemehussa

                        13

                        OENO-SCMA 16-600

                        D-glukoosin ja D-fruktoosin määrittäminen viineissä ja rypäleen puristemehussa

                        14

                        OENO-SCMA 16-606

                        Viinin haihtuvien yhdisteiden kaasukromatografiamäärityksen validointi (päätöslauselma OENO-SCMA 14-553)

                        15

                        OENO-SCMA 16-623

                        Korkeista vapautuvan 2,4,6-trikloorianisolin määrittäminen viinissä


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.12.2018
            COM(2018) 784 final
            2018/0403(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Neuvosto valtuutti 25. marraskuuta 2004 komission neuvottelemaan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, kuuden ASEAN-maan kanssa, Singapore mukaan luettuna. Neuvottelut Singaporen kanssa aloitettiin lokakuussa 2005, ja ne saatiin päätökseen toukokuussa 2013. Osapuolet parafoivat kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen Singaporessa 14. lokakuuta 2013.

               Neuvottelut käytiin kuullen Aasian ja Tyynenmeren työryhmää (COASI), joka nimitettiin neuvoa-antavaksi komiteaksi. Euroopan parlamentille on tiedotettu neuvotteluista koko neuvotteluprosessin ajan.

               Neuvoston annettua 16. heinäkuuta 2018 päätöksen sopimuksen allekirjoittamisesta sopimus allekirjoitettiin Brysselissä 19. lokakuuta 2018.

               Tämä ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen tekemistä varten.

               2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               2.1.Sopimuksen tarkoitus ja sisältö

               Singaporen kanssa tehtävä kumppanuus- ja yhteistyösopimus on viides ASEAN-maan kanssa tehty sopimus. Aiemmat sopimukset on tehty Indonesian, Filippiinien, Vietnamin ja Malesian kanssa. Se korvaa nykyisin voimassa olevan, vuonna 1980 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Kaakkois-Aasian maiden liiton yhteistyösopimuksen muodostaman oikeudellisen kehyksen.

               Tämä Singaporen kanssa tehtävä sopimus merkitsee edistymistä niissä pyrkimyksissä, joiden tavoitteena on lisätä EU:n poliittista ja taloudellista merkitystä Kaakkois-Aasiassa. Se tarjoaa myös pohjan EU:n ja sen jäsenvaltioiden entistä tuloksekkaammalle kahdenväliselle toiminnalle Singaporen kanssa poliittisen vuoropuhelun vahvistamisen ja monien eri alojen yhteistyön tehostamisen kautta.

               Sopimus sisältää EU:n poliittiset vakiolausekkeet ihmisoikeuksista, Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta, joukkotuhoaseista, pienaseista ja kevyistä aseista sekä terrorismin torjunnasta. Se kattaa myös yhteistyön muun muassa seuraavilla osa-alueilla: kauppa ja investoiminen, teollisuuspolitiikka, terveys, ympäristö, ilmastonmuutos, energia, verotus, koulutus, kulttuuri, työmarkkinat, työllisyys- ja sosiaaliasiat, tiede ja teknologia sekä liikenne. Sopimuksessa käsitellään lisäksi oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alan yhteistyötä, joka kattaa oikeudellisen yhteistyön, rahanpesun, terrorismin rahoituksen, järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption.

               Kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen sisältyy liitekirje, joka on erottamaton osa sopimusta. Liitekirjeessä vahvistetaan, ettei osapuolilla sopimuksen allekirjoittamisen aikaan ollut objektiivisesti käytettävissä olleiden tietojen nojalla tiedossaan mitään toisen osapuolen kansallista lakia tai sen soveltamiskäytäntöä, joka voisi johtaa sopimuksen täyttämättä jättämistä koskevan mekanismin soveltamiseen.

               Kumppanuus- ja yhteistyösopimusta täydentävät vapaakauppasopimus ja sijoitussuojasopimus. Ne ovat erityissopimuksia, joilla pannaan täytäntöön kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kauppaa ja investointeja koskevat määräykset ja jotka ovat erottamaton osa kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja yleisiä kahdenvälisiä suhteita ja yhteistä institutionaalista kehystä.

               Sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta keskeyttää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tai sen 9 artiklan 2 kohdassa ja 43 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun erityissopimuksen soveltaminen, jos sopimuksen olennaisia osia eli ihmisoikeuslauseketta ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevaa lauseketta rikotaan.

               Sopimuksella perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on varmistaa sopimuksen moitteeton toiminta ja täytäntöönpano.

               2.2.Aineellinen oikeusperusta

               Jos EU:n toimen tarkastelusta ilmenee, että sillä on kaksi tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia tekijöitä, ja jos toinen näistä on yksilöitävissä pääasialliseksi tai määrääväksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on oikeuskäytännön mukaan käytettävä vain yhtä oikeudellista perustaa, toisin sanoen sitä, jota pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää. Jos sen sijaan todetaan, että toimella on useampi samanaikainen tarkoitus tai siinä on useita tekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden liitännäinen, jolloin on mahdollista soveltaa useita perussopimusten määräyksiä, tällaista toimea annettaessa on poikkeuksellisesti käytettävä vastaavia eri oikeusperustoja (ks. vastaavasti tuomio 10.1.2006, komissio v. parlamentti ja neuvosto, C-178/03, EU:C:2006:4, 42 ja 43 kohta; tuomio 11.6.2014, komissio v. neuvosto, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34 kohta, ja tuomio 14.6.2016, parlamentti v. neuvosto, C-263/14, EU:C:2016:435, 44 kohta).

               Tässä tapauksessa pääasiallinen tarkoitus tai osatekijä on yhteistyö kolmannen maan kanssa. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 212 artiklaan.

               2.3.Menettelyllinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdassa määrätään sopimuksen tekemistä koskevan päätöksen hyväksymisestä. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 8 kohdan mukaan neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä lukuun ottamatta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 8 kohdan toisessa alakohdassa lueteltuja tapauksia, joissa neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti. Tässä tapauksessa äänestykseen sovelletaan määräenemmistösääntöä.

               2.4.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 212 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa. Oikeusperustaksi ei tarvita muita säännöksiä.
                  1

               3.LISÄTIEDOT: EHDOTETUN PÄÄTÖKSEN TARVE

               SEUT-sopimuksen 216 artiklan mukaan unioni voi tehdä sopimuksen yhden tai useamman muun valtion kanssa, kun perussopimuksissa on asiaa koskeva määräys taikka kun se on välttämätöntä jonkin unionin politiikalle perussopimuksissa vahvistetun tavoitteen saavuttamiseksi tai sopimuksen tekemisestä säädetään oikeudellisesti sitovassa unionin säädöksessä tai sopimuksen tekeminen voi vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta.

               Perussopimuksissa määrätään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kaltaisten sopimusten tekemisestä SEUT-sopimuksen 212 artiklassa. Lisäksi kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekeminen on välttämätöntä, jotta voidaan saavuttaa perussopimuksissa vahvistetut unionin politiikan tavoitteet muun muassa ihmisoikeuksien, joukkotuhoaseiden leviämisen estämisen, terrorismin torjumisen, järjestäytyneen rikollisuuden torjumisen, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumisen, kaupan, muuttoliikeasioiden, ympäristön, energian, ilmastonmuutoksen, liikenteen, työllisyys- ja sosiaaliasioiden ja terveyden aloilla.

               2018/0403 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston päätöksen (EU) 2018/1047
                  2
                mukaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 19 päivänä lokakuuta 2018 sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin.

               (2)
                     Sopimuksen tavoitteena on luoda perusta unionin ja sen jäsenvaltioiden entistä tuloksekkaammalle kahdenväliselle toiminnalle Singaporen kanssa lujittamalla yhteistyötä ja vuoropuhelua monenlaisissa kahdenvälisissä, alueellisissa ja monenvälisissä kysymyksissä, ja se on askel kohti unionin tiiviimpää poliittista ja taloudellista toimintaa Kaakkois-Aasiassa.

               (3)Sopimus olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus, yhteiset julistukset ja liitekirje, jotka ovat erottamaton osa sopimusta.

               Sopimuksen, yhteisten julistusten ja liitekirjeen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on valtuudet antaa unionin puolesta sopimuksen 49 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus, jolla unioni ilmaisee sitoutuvansa noudattamaan sopimusta.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
                  3

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Asia C-377/12, komissio v. neuvosto, ECLI:EU:C:2014:1903, ja asia C-244/17, komissio v. neuvosto, ECLI:EU:C:2018:662.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/1047, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Singaporen tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta (EUVL L 189, 26.7.2018, s. 2).

                     (3)

                        Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.