               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 480 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) asianomaisissa komiteoissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150, ehdotuksesta muutoksiksi maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2, ehdotuksesta muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1, ehdotuksista muutoksiksi konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5 sekä ehdotuksista luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 6 ja sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP) annettavan uuden GTR-säännön laatimista

               LIITE

                        Sääntö nro

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite
                           1

                        0

                        Ehdotus: täydennys 1 E-säännön nro 0 alkuperäiseen versioon (IWVTA)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/74

                        0

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 0 (IWVTA)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/75

                        0

                        Ehdotus: uusi muutossarja 02 E-sääntöön nro 0 (IWVTA)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/76

                        16

                        Ehdotus: täydennys 12 muutossarjaan 06, E-sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/104

                        16

                        Ehdotus: täydennys 5 muutossarjaan 07, E-sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/105

                        17

                        Ehdotus: oikaisu 1 muutossarjaan 08, E-sääntö nro 17 (istuinten lujuus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/115

                        17

                        Ehdotus: oikaisu 1 muutossarjaan 09, E-sääntö nro 17 (istuinten lujuus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/116

                        21

                        Ehdotus: täydennys 4 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 21 (sisustus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/106

                        29

                        Ehdotus: täydennys 5 muutossarjaan 03, E-sääntö nro 29 (hyötyajoneuvojen ohjaamot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/107

                        43

                        Ehdotus: täydennys 9 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 43 (turvalasit)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/95

                        44

                        Ehdotus: täydennys 17 muutossarjaan 04, E-sääntö nro 44 (lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/108

                        48

                        Ehdotus: täydennys 13 muutossarjaan 06, E-sääntö nro 48 (valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/84

                        53

                        Ehdotus: uusi muutossarja 03 E-sääntöön nro 53

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/80

                        53

                        Ehdotus: täydennys 3 muutossarjaan 02, E-sääntö nro 53 (luokan L3 ajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/85

                        53

                        Ehdotus: täydennys 21 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 53 (luokan L3 ajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/86

                        55

                        Ehdotus: täydennys 8 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 55 (mekaaniset kytkinlaitteet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/96

                        58

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 03, E-sääntö nro 58 (taka-alleajosuojat)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/97

                        67

                        Ehdotus: muutossarja 03 E-sääntöön nro 67 (nestekaasuajoneuvot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/94

                        67

                        Ehdotus: täydennys 2 muutossarjaan 02, E-sääntö nro 67 (nestekaasuajoneuvot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/98

                        74

                        Ehdotus: uusi muutossarja 02, E-sääntö nro 74 (mopojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/79

                        74

                        Ehdotus: täydennys 11 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 74 (mopojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/87

                        80

                        Ehdotus: muutossarja 04, E-sääntö nro 80 (istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuus – linja-autot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/103

                        83

                        Ehdotus: täydennys 10 muutossarjaan 07, E-sääntö nro 83 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/127

                        85

                        Ehdotus: täydennys 10 E-sääntöön nro 85 (nettotehon ja 30 minuutin tehon mittaus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/112

                        86

                        Ehdotus: täydennys 2 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 86 (maatalous- ja metsätraktorien valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/88

                        98

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 02, E-sääntö nro 98 (kaasupurkausvalonlähteillä varustetut ajovalaisimet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/89

                        107

                        Ehdotus: täydennys 8 muutossarjaan 06, E-sääntö nro 107 (luokkien M2 ja M3 ajoneuvot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/99

                        107

                        Ehdotus: täydennys 7 muutossarjaan 07, E-sääntö nro 107 (luokkien M2 ja M3 ajoneuvot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/100

                        107

                        Ehdotus: täydennys 2 muutossarjaan 08, E-sääntö nro 107 (luokkien M2 ja M3 ajoneuvot)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/101

                        112

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 02, E-sääntö nro 112 (epäsymmetrisen ajovalon aikaansaavat ajovalaisimet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/90

                        113

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 03, E-sääntö nro 113 (symmetrisen ajovalon aikaansaavat ajovalaisimet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/91

                        115

                        Ehdotus: täydennys 9 E-sääntöön nro 115 (jälkiasennettavat neste- ja maakaasujärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/113

                        116

                        Ehdotus: täydennys 7 E-sääntöön nro 116 (luvattoman käytön estävät ja hälytysjärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/102

                        123

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 02, E-sääntö nro 123 (mukautuvat etuvalaisinjärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/92

                        129

                        Ehdotus: täydennys 3 muutossarjaan 03, E-sääntö nro 129 (tehostetut lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/109

                        135

                        Ehdotus: täydennys 2 E-säännön nro 135 alkuperäiseen versioon (pylvässivutörmäys)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/110

                        135

                        Ehdotus: täydennys 2 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 135 (pylvässivutörmäys)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/111

                        148

                        Ehdotus: täydennys 1 E-säännön nro 148 alkuperäiseen versioon (merkkivalolaitteet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/81

                        149

                        Ehdotus: täydennys 1 E-säännön nro 149 alkuperäiseen versioon (katuvalaistuslaitteet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/82

                        149

                        Ehdotus: täydennys 2 E-säännön nro 149 alkuperäiseen versioon (katuvalaistuslaitteet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/125

                        150

                        Ehdotus: täydennys 1 E-säännön nro 150 alkuperäiseen versioon (heijastimet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/83

                        GTR-säännön numero

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        2

                        Ehdotus: muutos 4 UN GTR -sääntöön nro 2 (kipinä- tai puristussytytysmoottorilla varustettujen kaksipyöräisten moottoripyörien kaasumaisten epäpuhtauksien, hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen mittausmenetelmä)

                        Tekninen raportti UN GTR -säännön nro 2 (kipinä- tai puristussytytysmoottorilla varustettujen kaksipyöräisten moottoripyörien kaasumaisten epäpuhtauksien, hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen mittausmenetelmä) muutoksen 4 laatimisesta

                        Lupa laatia muutos 4 asianomaiseen maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/121

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/122

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/36/Rev.1

                        Päätöslauselman nro

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        R.E.3

                        Ehdotus: muutos ajoneuvojen rakennetta koskevaan konsolidoituun päätöslauselmaan (R.E.3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/117

                        R.E.3

                        Ehdotus: muutos ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteeseen IV

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/118,

                        WP.29-179-06

                        R.E.5

                        Ehdotus: muutos 4 valonlähdeluokkien yhteisistä määritelmistä annettuun konsolidoituun päätöslauselmaan (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/126

                        MR.1

                        Ehdotus: muutos 2 keskinäiseen päätöslauselmaan nro 1 (MR.1) – luonnos lisäykseksi 3

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/119

                        Muut

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        Ehdotus: lupa laatia muutos UN GTR -sääntöön nro 6

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/123

                        Ehdotus: tarkistus 1 lupaan laatia uusi UN GTR -sääntö sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/124

                     (1)

                        Kaikki taulukossa mainitut asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2019.html
                  .

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 480 final
            2019/0232(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) asianomaisissa komiteoissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150, ehdotuksesta muutoksiksi maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2, ehdotuksesta muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1, ehdotuksista muutoksiksi konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5 sekä ehdotuksista luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 6 ja sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP) annettavan uuden GTR-säännön laatimista

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa toimivassa pysyvässä työryhmässä eli Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä maailmanfoorumissa (työryhmä 29 eli WP.29) unionin puolesta otettava kanta. Kanta liittyy siihen, että kyseisen työryhmän on määrä hyväksyä muutoksia voimassa oleviin UNECE:n sääntöihin (vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen perustuvat E-säännöt) tai UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (rinnakkaissopimukseen perustuvat UN GTR -säännöt) sekä eräisiin kumpaankin sopimukseen perustuviin päätöslauselmiin.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1.Vuoden 1958 sopimus ja vuoden 1998 sopimus

               Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimuksella pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) ja pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevalla sopimuksella (rinnakkaissopimus) pyritään poistamaan kaupan tekniset esteet UNECE:n sopimuspuolten välisestä moottoriajoneuvojen kaupasta ja varmistamaan tällaisten ajoneuvojen osalta korkeatasoinen turvallisuus ja ympäristönsuojelu. Vuoden 1958 tarkistettu sopimus tuli voimaan EU:ssa 24. maaliskuuta 1998 ja rinnakkaissopimus 15. helmikuuta 2000. Kummankin sopimuksen hallinnoinnista vastaa UNECE:n ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi (työryhmä 29 eli WP.29).

               Euroopan unioni on näiden sopimusten sopimuspuoli.
                  1

               2.2. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi (työryhmä 29 eli WP.29)

               WP.29 tarjoaa yhtenäiset puitteet ajoneuvoja koskeville maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetuille säännöille. WP.29 on Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa toimiva pysyvä työryhmä, jolla on erityinen toimeksianto ja oma työjärjestys. Se toimii maailmanlaajuisena foorumina, jolla voidaan käydä avoimia keskusteluja moottoriajoneuvoja koskevista säännöistä ja jolla keskustellaan vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen ja rinnakkaissopimuksen täytäntöönpanosta. Kaikki Yhdistyneiden kansakuntien jäsenmaat ja kaikki Yhdistyneiden kansakuntien jäsenmaiden perustamat alueelliset taloudelliset yhdentymisjärjestöt voivat osallistua täysimääräisesti WP.29:n toimintaan ja liittyä WP.29:n hallinnoimien ajoneuvoja koskevien sopimusten sopimuspuoliksi.

               UNECE WP.29:n kokoukset pidetään kolme kertaa vuodessa eli maalis-, kesä- ja marraskuussa. Kussakin kokouksessa vahvistetaan uusia UNECE:n sääntöjä (E-sääntöjä), uusia UNECE:n maailmanlaajuisia teknisiä sääntöjä (UN GTR) ja/tai muutoksia voimassa oleviin UNECE:n sääntöihin (vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen perustuvat E-säännöt) tai maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (rinnakkaissopimukseen perustuvat UN GTR -säännöt) tekniikan kehityksen ottamiseksi huomioon. Muutoksista käydään ennen kutakin WP.29:n kokousta tekniset keskustelut asianomaisissa WP.29:n apuelimissä.

               Sen jälkeen niistä äänestetään WP.29:ssä (vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen perustuvista ehdotuksista läsnä olevien ja äänestykseen osallistuvien sopimuspuolten määräenemmistöllä ja rinnakkaissopimukseen perustuvista ehdotuksista läsnä olevien ja äänestykseen osallistuvien sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä).

               Unionin puolesta otettava kanta, joka koskee uusia E- ja GTR-sääntöjä sekä niiden muutoksia, täydennyksiä ja oikaisuja, vahvistetaan ennen kutakin WP.29:n kokousta annettavalla SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaan perustuvalla neuvoston päätöksellä.

               2.3. Suunniteltu WP.29:n säädös

               Marraskuun 12.–14. päivänä 2019 pidettävässä 179:nnessä kokouksessaan WP.29 voi hyväksyä ehdotukset muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 0, 16, 17, 21, 35, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150, ehdotuksen muutoksiksi maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2, ehdotuksen muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1, ehdotukset muutoksiksi konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5 sekä ehdotukset luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 6 ja sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP) annettavan uuden GTR-säännön laatimista.

               3. UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA

               WP.29-järjestelmä vahvistaa ajoneuvostandardien kansainvälistä yhdenmukaistamista. Vuoden 1958 sopimus on tässä suhteessa olennainen, sillä sen ansiosta EU:n valmistajat voivat toimia yhteisten tyyppihyväksyntäsääntöjen pohjalta ja tietävät, että sopimuspuolet hyväksyvät niiden tuotteet kansallisen lainsäädäntönsä mukaisina. Järjestelmän ansiosta on esimerkiksi pystytty moottoriajoneuvojen yleisestä turvallisuudesta annetulla asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumoamaan yli 50 EU-direktiiviä ja korvaamaan ne vuoden 1958 sopimuksen puitteissa laadituilla vastaavilla säännöillä.

               Vastaavaa mallia sovellettiin myös direktiiviin 2007/46/EY, jolla korvattiin jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät unionin hyväksymisjärjestelmällä ja vahvistettiin yhdenmukaiset puitteet, jotka sisältävät ne hallinnolliset määräykset ja yleiset tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin, järjestelmiin, komponentteihin ja erillisiin teknisiin yksiköihin. Tuolla direktiivillä sisällytettiin UNECE:n säännöt EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina. Kyseisen direktiivin antamisen jälkeen UNECE:n sääntöjä on yhä enemmän sisällytetty EU-tyyppihyväksyntää koskevaan unionin lainsäädäntöön.

               Kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun WP.29 on hyväksynyt ehdotukset UNECE:n sääntöihin tehtäviksi muutoksiksi tai uusiksi UNECE:n säännöiksi ja kun UNECE:n pääsihteeri on antanut nämä säädökset tiedoksi sopimuspuolille, ne voivat, elleivät määrävähemmistön muodostavat sopimuspuolet ole esittäneet vastalauseita, tulla voimaan ja ne voidaan saattaa osaksi kunkin sopimuspuolen asianomaisia kansallisia sääntöjä. EU:ssa osaksi lainsäädäntöä saattaminen saadaan päätökseen, kun säädökset on julkaistu EU:n virallisessa lehdessä. Muutettuja tai uusia vaatimuksia, jotka perustuvat näiden säädösten voimaantuloon, sovelletaan sellaisenaan EU:n oikeudessa (eli koko ajoneuvon eurooppalaisessa tyyppihyväksynnässä) sen jälkeen, kun direktiivin 2007/46/EY liitettä 4 ja asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitettä 1 on muutettu.

               Sen vuoksi on syytä vahvistaa unionin kanta

               –ehdotuksiin muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150,

               –ehdotukseen muutoksiksi maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2,

               –ehdotukseen muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1,

               –ehdotuksiin muutoksiksi konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5 ja

               –ehdotuksiin luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 6 ja sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP) annettavan uuden GTR-säännön laatimista,

               jotka on toimitettu äänestettäväksi 12.–14. marraskuuta 2019 pidettävään WP.29:n kokoukseen.

               Unionin olisi tuettava edellä mainittuja säädöksiä, koska ne ovat täysin unionin sisämarkkinapolitiikan mukaisia siltä osin kuin kyse on autoteollisuudesta ja yhdenmukaisia suhteessa unionin liikenne-, ilmasto- ja energiapolitiikkaan. Näillä säädöksillä on erittäin myönteinen vaikutus EU:n autoteollisuuden kilpailukykyyn ja kansainväliseen kauppaan. Äänestämällä näiden säädösten puolesta edistetään teknistä kehitystä, saadaan mittakaavaetuja, estetään sisämarkkinoiden hajanaistuminen ja varmistetaan yhtäläiset ympäristö- ja turvallisuusstandardit kaikkialla EU:ssa.

               Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu tämän ehdotuksen yhteydessä. Moottoriajoneuvoja käsittelevä tekninen komitea kuitenkin tarkastelee sitä.

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1.
                     Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.
                     Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  2

               4.1.2.
                     Soveltaminen tässä asiassa

               WP.29 on elin, jossa keskustellaan vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen ja rinnakkaissopimuksen täytäntöönpanosta.

               Säädökset, jotka WP.29:n on määrä hyväksyä, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

               Suunniteltuun säädökseen sisältyvät UNECE:n säännöt sitovat unionia ja voivat vaikuttaa ratkaisevasti ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan unionin lainsäädännön sisältöön. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY
                  3
                korvattiin jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät unionin hyväksymisjärjestelmällä ja vahvistettiin yhdenmukaiset puitteet, jotka sisältävät ne hallinnolliset määräykset ja yleiset tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin, järjestelmiin, komponentteihin ja erillisiin teknisiin yksiköihin. Tuolla direktiivillä sisällytettiin vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen nojalla vahvistetut UNECE:n säännöt, jäljempänä ’E-säännöt’, EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina. Direktiivin 2007/46/EU antamisen jälkeen E-sääntöjä on yhä enemmän sisällytetty unionin lainsäädäntöön.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalista kehystä.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.
                     Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.
                     Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2. Soveltaminen tässä asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät lainsäädännön lähentämiseen. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on 114 artikla.

               4.3.
                     Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 114 artikla luettuna yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0232 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) asianomaisissa komiteoissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150, ehdotuksesta muutoksiksi maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2, ehdotuksesta muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1, ehdotuksista muutoksiksi konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5 sekä ehdotuksista luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 6 ja sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP) annettavan uuden GTR-säännön laatimista

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan luettuna yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY
                  4
                liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission, jäljempänä ’UNECE’, sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’. Vuoden 1958 tarkistettu sopimus tuli voimaan 24 päivänä maaliskuuta 1998.

               (2)Unioni on neuvoston päätöksellä 2000/125/EY
                  5
                liittynyt sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamisesta, jäljempänä ’rinnakkaissopimus’. Rinnakkaissopimus tuli voimaan 15 päivänä helmikuuta 2000.

               (3)UNECE:n ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi, jäljempänä ’työryhmä 29’ eli ’WP.29’, voi tapauksen mukaan vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen 1 artiklan ja rinnakkaissopimuksen 6 artiklan nojalla hyväksyä ehdotukset muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150, ehdotuksen muutoksiksi maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2, ehdotuksen muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1, ehdotukset muutoksiksi konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5 sekä ehdotukset luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 6 ja sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP) annettavan uuden GTR-säännön laatimista.

               (4)WP.29:n on 12 ja 14 päivän marraskuuta 2019 välisenä aikana pidettävän maailmanfoorumin 179. kokouksen aikana määrä hyväksyä edellä mainitut säädökset, jotka liittyvät pyörillä varustettujen ajoneuvojen ja niihin asennettavien tai niissä käytettävien varusteiden ja/tai osien hyväksymistä koskeviin hallinnollisiin määräyksiin ja yhdenmukaisiin teknisiin vaatimuksiin sekä niihin sovellettaviin maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin.

               (5)On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta WP.29:ssä siltä osin kuin on kyse UNECE:n sääntöjä koskevien ehdotusten hyväksymisestä, sillä UNECE:n säännöistä tulee unionia sitovia ja ne voivat ratkaisevalla tavalla vaikuttaa unionin oikeuden sisältöön ajoneuvojen tyyppihyväksynnän alalla.

               (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY
                  6
                korvattiin jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät unionin hyväksymisjärjestelmällä ja vahvistettiin yhdenmukaiset puitteet, jotka sisältävät ne hallinnolliset määräykset ja yleiset tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin, järjestelmiin, komponentteihin ja erillisiin teknisiin yksiköihin. Tuolla direktiivillä sisällytettiin vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen nojalla vahvistetut UNECE:n säännöt, jäljempänä ’E-säännöt’, EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina. Direktiivin 2007/46/EU antamisen jälkeen E-sääntöjä on yhä enemmän sisällytetty unionin lainsäädäntöön.

               (7)Saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen vuoksi olisi mukautettava tai täydennettävä tiettyjä vaatimuksia, jotka liittyvät E-sääntöihin nro 0, 16, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 ja 150. Lisäksi on tarpeen muuttaa tiettyjä UNECE:n maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 2 määräyksiä ja oikaista tietyt E-säännön nro 17 määräykset. Samoin on tarpeen hyväksyä muutokset keskinäiseen päätöslauselmaan MR.1 ja muutokset konsolidoituihin päätöslauselmiin R.E.3 ja R.E.5.

               (8)WP.29:n valmisteluasiakirja ECE/TRANS/WP.29/2019/93 koskee ehdotusta E-säännön nro 35 (hallintapolkimet) muutossarjaksi 01. Koska EU ei sovella E-säännön nro 35 yhtenäisiä vaatimuksia, ei ole tarpeen vahvistaa unionin kantaa ehdotukseen ECE/TRANS/WP.29/2019/93.

               (9)WP.29:n valmisteluasiakirjan ECE/TRANS/WP.29/2019/114 aiheena on E-säännön nro 79 (ohjauslaitteet) muutossarjan 03 täydennystä 2 koskeva ehdotus sellaisena kuin puheenjohtaja sen alun perin toimitti asianomaiselle WP.29:n apuelimelle. Eräiden sopimuspuolten esitettyä ehdotukseen liittyviä huolenaiheitaan puheenjohtaja lupasi asianomaisen apuelimen viimeisessä kokouksessa, että WP.29:lle toimitetaan asiakirjasta tarkistettu versio. Koska kyseistä asiakirjaa ei tällä hetkellä ole saatavana WP.29:n sihteeristön verkkoportaalissa ja koska asiantuntijoiden voi olla tarpeen käsitellä sitä vielä tarkemmin, olisi asianmukaista palauttaa asiakirja asianomaisen apuelimen käsiteltäväksi.

               (10)WP.29:n sihteeristön verkkoportaalissa annetut viitetiedot, jotka liittyvät lupaan laatia muutos 4 maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön (GTR) nro 2, ovat virheelliset, minkä vuoksi viite ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36 olisi oikaistava muotoon ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36/Rev.1.

               (11)WP.29:n valmisteluasiakirjan ECE/TRANS/WP.29/2019/118 aiheena on ehdotus muutokseksi ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteeseen IV. Ehdotusta on tarkasteltava yhdessä epävirallisen asiakirjan WP.29-179-06 kanssa; tässä asiakirjassa selvennetään viittaus ISO-standardiin, jonka mukaisesti tiettyjä parametreja koskevat polttoaineen laadun mittaukset tehdään,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               WP.29:ssä 12 ja 14 päivän marraskuuta 2019 välisenä aikana pidettävässä WP.29:n 179. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on äänestää tämän päätöksen liitteessä 1 lueteltujen ehdotusten puolesta.

               2 artikla

               WP.29:ssä 12 ja 14 päivän marraskuuta 2019 välisenä aikana pidettävässä WP.29:n 179. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on äänestää E-säännön nro 79 (ohjauslaitteet) muutossarjan 03 täydennystä 2 koskevaa ehdotusta (valmisteluasiakirja ECE/TRANS/WP.29/2019/114) vastaan.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Puheenjohtaja

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).Neuvoston päätös 2000/125/EY, tehty 31 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (”rinnakkaissopimus”) tekemisestä (EYVL L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

                     (4)

                        Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (5)

                        Neuvoston päätös 2000/125/EY, tehty 31 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (”rinnakkaissopimus”) tekemisestä (EYVL L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.10.2019
            COM(2019) 545 final
            2019/0238(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 39. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’kaukokulkeutumissopimus’, toimeenpanevassa elimessä unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun on määrä tehdä päätös ehdotetuista muutoksista happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämisestä tehdyn pöytäkirjan, sellaisena kun se on muutettuna vuonna 2012, 3 a artiklaan ja liitteeseen VII.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kaukokulkeutumissopimus ja sen pöytäkirja happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämisestä (sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012)

               YK:n Euroopan talouskomission valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus, jäljempänä ’kaukokulkeutumissopimus’, hyväksyttiin vuonna 1979, ja se on edistynein alueellinen ympäristösopimus, joka käsittelee puhtaan ilman politiikkaa.

               Kaukokulkeutumissopimuksen yhteydessä sovittiin marraskuussa 1999 pöytäkirjasta happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämiseksi, jäljempänä ’Göteborgin pöytäkirja’. Se muodostaa perustan tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä annetulle direktiiville (EU) 2016/2284
                  1
               , jolla kumottiin tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista annettu direktiivi 2001/81/EY
                  2
               . Göteborgin pöytäkirjaa muutettiin vuonna 2012. Muutettu versio tuli voimaan 7. lokakuuta 2019.

               Euroopan unioni on kaukokulkeutumissopimuksen
                  3
                sopimuspuoli sekä Göteborgin pöytäkirjan
                  4
               , sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, sopimuspuoli. Kaikki jäsenvaltiot ovat kaukokulkeutumissopimuksen sopimuspuolia. Jäsenvaltioista 21 on Göteborgin pöytäkirjan
                  5
                sopimuspuolia ja tähän mennessä 15 jäsenvaltiota on hyväksynyt siihen vuonna 2012 tehdyn muutoksen
                  6
               .

               2.2.Toimeenpaneva elin

               Kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpaneva elin koostuu yleissopimuksen sopimuspuolten edustajista. Kaukokulkeutumissopimuksen 10 artiklan mukaan toimeenpaneva elin seuraa yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanoon ja kehittämiseen liittyviä asioita.

               Toimeenpaneva elin pyrkii tekemään päätöksensä yksimielisesti
                  7
               .

               Toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnä olevat sopimuspuolet hyväksyvät Göteborgin pöytäkirjan muutokset yksimielisesti
                  8
               .

               2.3.Toimeenpanevan elimen suunniteltu säädös

               Toimeenpaneva elin keskustelee 9.–13. joulukuuta 2019 pidettävässä 39. istunnossaan muutoksista, joita Yhdysvallat on ehdottanut muutetun Göteborgin pöytäkirjan 3 a artiklaan ja liitteeseen VII, jäljempänä 'suunniteltu säädös', ja mahdollisesti hyväksyy ne.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on pidentää Itä-Euroopan, Kaukasian ja Keski-Aasian maiden (EECCA) mahdollisuutta soveltaa joustavaa aikataulua tiettyjen velvoitteiden täyttämisessä, jotta niiden olisi helpompi ratifioida Göteborgin pöytäkirja.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova

               - Göteborgin pöytäkirjan 13 a artiklan mukaisesti. Sen mukaan pöytäkirjan muutokset tulevat voimaan ne hyväksyneiden sopimuspuolten osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kaksi kolmasosaa niistä sopimuspuolista, jotka olivat sopimuspuolia muutosten hyväksymishetkellä, on tallettanut muutosta koskevat hyväksymiskirjansa
                  9
               .

               - Niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat hyväksyneet sen, noudatetaan erilaista menettelyä Göteborgin pöytäkirjan liitteisiin IV–XI tehtäviä muutoksia varten: Nämä muutokset tulevat voimaan vuoden kuluttua päivästä, jona päätös on annettu tiedoksi kaikille sopimuspuolille, lukuun ottamatta niitä sopimuspuolia, jotka ovat ilmoittaneet tallettajalle, etteivät ne voi hyväksyä muutosta. Jos vähintään kuusitoista sopimuspuolta toimittaa tällaisen ilmoituksen, muutos ei tule voimaan
                  10
               .

               Käytännössä ehdotetut muutokset eivät vaikuta jäsenvaltioiden velvoitteisiin, koska kyseiset velvoitteet ovat jo osa EU:n lainsäädäntöä ja jäsenvaltiot noudattavat niitä. Kyseiset muutokset voisivat kuitenkin antaa EU:n ulkopuolisille sopimuspuolille ja erityisesti EECCA-maille mahdollisuuden käyttää jatkossakin pidemmän aikaa joustavuutta, josta on neuvoteltu ja sovittu osana vuoden 2012 Göteborgin sopimuksen tarkistusta.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Muutetun Göteborgin pöytäkirjan 3 a artiklassa ja liitteessä VII esitetyistä joustavista aikatauluista sovittiin ja ne hyväksyttiin vuonna 2012. Tarkoituksena oli yksinkertaistaa pääsymenettelyä, jotta rohkaistaisiin useampia sopimuspuolia ratifioimaan pöytäkirja. Elokuuhun 2019 mennessä yksikään EECCA-maa ei ollut vielä pystynyt hyödyntämään tätä joustavuutta. EECCA-maiden ratifiointia estävistä tekijöistä keskusteltuaan kaukokulkeutumissopimuksen sopimuspuolet toivat 20.–24. toukokuuta 2019 pidetyssä strategia- ja tarkistustyöryhmän kokouksessa esiin ajatuksen siitä, että joustavat aikataulut otettaisiin käsittelyyn ja niitä pidennettäisiin.

               Mikäli joustavia järjestelyjä ei jatketa, pidetään epätodennäköisenä, että EECCA-maat ratifioisivat pöytäkirjan lähitulevaisuudessa.  On EU:n edun mukaista, että naapurimaat ratifioivat Göteborgin pöytäkirjan, jotta vähennetään EECCA-maista peräisin olevien ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista EU:n jäsenvaltioihin.

               Direktiivin (EU) 2016/2284 säännökset vastaavat Göteborgin pöytäkirjaan perustuvia velvoitteita.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  11

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Toimeenpaneva elin on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu kaukokulkeutumissopimuksella.

               Säädös, joka toimeenpanevan elimen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Göteborgin pöytäkirjan 13 a artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta kaukokulkeutumissopimuksen eikä Göteborgin pöytäkirjan institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 191 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 191 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska toimeenpanevan elimen säädös muuttaa kaukokulkeutumissopimukseen liittyvää Göteborgin pöytäkirjaa, säädös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2019/0238 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 39. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 191 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvän happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan vuonna 2012 muutetun version neuvoston päätöksellä (EU) 2017/1757 (
                  12
               ), ja muutettu pöytäkirja tuli voimaan 7 päivänä lokakuuta 2019.

               (2)Pöytäkirjan 13 a artiklan nojalla toimeenpaneva elin voi hyväksyä muutoksia pöytäkirjaan ja sen liitteisiin.

               (3)Toimeenpanevan elimen on määrä hyväksyä 9–13 päivänä joulukuuta pidettävässä 39. istunnossaan pöytäkirjaan (3 a artikla) ja sen liitteisiin (liite VII) muutoksia, joiden tarkoituksena on helpottaa sitä, että EU:n ulkopuoliset sopimuspuolet ratifioivat pöytäkirjan.

               (4) On aiheellista vahvistaa toimeenpanevassa elimessä unionin puolesta otettava kanta, koska muutettavan pöytäkirjan aihe ja sisältö kuuluvat EU:n lainsäädännön ja erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (
                  13
               ) soveltamisalaan.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 39. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               Kannatetaan Amerikan yhdysvaltojen esittämää ehdotusta pöytäkirjan 3 a artiklan ja liitteen VII muuttamisesta siten, että pidennetään joustavia aikatauluja vuodesta 2019 vuoteen 2024 ja vuodesta 2022 vuoteen 2028.

               2 artikla

               Unionin edustajat voivat jäsenvaltioita kuullen sopia 1 artiklassa tarkoitetun kannan tarkentamisesta valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 39. istunnossa tapahtuvan kehityksen valossa paikalla tapahtuvien koordinointikokousten aikana ilman uutta neuvoston päätöstä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1–31).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/81/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2001, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista (EYVL L 309, 27.11.2001, s. 22–30).

                     (3)

                        Neuvoston päätös 81/462/ETY, tehty 11 päivänä kesäkuuta 1981, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 171, 27.6.1981, s. 11).

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2003/507/EY, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2003, Euroopan yhteisön liittymisestä vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan pöytäkirjaan (EUVL L 179, 17.7.2003, s. 1–2); neuvoston päätös (EU) 2017/1757, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017, vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan vuoden 1999 pöytäkirjaan tehtävän muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 248, 27.9.2017, s. 3–75).

                     (5)

                        Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Portugali, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Slovakia, Slovenia, Tanska, Tšekki, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta (ratifiointitilanne 12. elokuuta 2019).

                     (6)

                        Alankomaat, Bulgaria, Espanja, Kroatia, Kypros, Latvia, Luxemburg, Portugali, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Slovakia, Tšekki ja Yhdistynyt kuningaskunta (ratifiointitilanne 12. elokuuta 2019).

                     (7)

                        Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen työjärjestyksen, joka hyväksyttiin päätöksellä 2010/9 ja jota muutettiin päätöksen 2013/1 29 artiklalla.

                     (8)

                        Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, 13 a artiklan 3 kohta.

                     (9)

                        Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, 13 a artiklan 3 kohta.

                     (10)

                        Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, 13 a artiklan 7 kohta.

                     (11)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (12)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/1757, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017, vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan vuoden 1999 pöytäkirjaan tehtävän muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 248, 27.9.2017, s. 3–75).

                     (13)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1–31).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.10.2019
            COM(2019) 550 final
            2019/0242(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisen, siirtymävaiheen toimenpiteitä koskevan päätöksen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä komission päätös sisältää ehdotuksen neuvoston päätökseksi AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa omaksuttavasta unionin kannasta Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten välisen kumppanuussopimuksen
                  1
                (jäljempänä ’Cotonoun kumppanuussopimus’ tai ’kumppanuussopimus’), 95 artiklan 4 kohdan nojalla toteutettavien siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymiseen. Komissio ehdottaa Cotonoun kumppanuussopimuksen kaikkien määräysten soveltamisen jatkamista 31. joulukuuta 2020 asti tai kunnes unionin ja AKT-valtioiden välinen uusi kumppanuussopimus tulee voimaan, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Cotonoun kumppanuussopimus

               Vuodesta 2000 alkaen Cotonoun kumppanuussopimus on muodostanut puitteet EU:n suhteille 79 AKT-maan kanssa. Sopimus tehtiin 20 vuodeksi (1. maaliskuuta 2000 – 29. helmikuuta 2020). Sopimusta on sittemmin tarkistettu vuonna 2005 ja 2010.

               Cotonoun kumppanuussopimuksen voimassaolo päättyy 29. helmikuuta 2020. Neuvottelut uuden AKT–EU-kumppanuussopimuksen tekemiseksi aloitettiin syyskuussa 2018, ja ne ovat parhaillaan käynnissä. On kuitenkin käynyt selväksi, että nuo neuvottelut eivät johda uuteen sopimukseen, joka olisi valmis sovellettavaksi edellä mainittuun voimassaolon päättymispäivään mennessä. Tilanne johtaisi EU–AKT-suhteiden tyhjiöön, joka olisi täytettävä.

               2.2.AKT–EU-ministerineuvosto

               AKT–EU-ministerineuvosto on sopimuksella perustettu ministeritason elin (kumppanuussopimuksen 15 artikla). Ministerineuvosto muodostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission jäsenistä sekä kunkin AKT-valtion hallituksen yhdestä jäsenestä. Ministerineuvoston tehtävänä on muun muassa tehdä kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon ja toteuttamisen kannalta tarvittavat päätökset. Ministerineuvosto tekee päätöksensä osapuolten yhteisellä sopimuksella. Päätösten pätevyyden edellytyksenä on, että i) puolet Euroopan unionin neuvoston jäsenistä (toisin sanoen 14 ministeriä EU:n jäsenvaltioista), ii) yksi komission jäsen ja iii) kaksi kolmasosaa AKT-valtioiden hallituksia edustavista jäsenistä (toisin sanoen 55:n eri AKT-valtion hallituksen jäsenet) on läsnä.

               2.3.Siirtymätoimenpiteet

               Kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan toinen alakohta kuuluu seuraavasti: ”Ministerineuvosto hyväksyy siirtymävaiheen toimenpiteet, joita mahdollisesti tarvitaan ennen kuin uusi sopimus on tullut voimaan”. Sopimuksen 95 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti siirtymävaiheen toimenpiteitä voidaan soveltaa, jotta kumppanuussopimusta kokonaisuudessaan tai sen osien soveltamista voitaisiin jatkaa uuden sopimuksen soveltamisen alkamispäivään asti (väliaikainen soveltaminen tai voimaantulo). Näiden siirtymätoimenpiteiden on sen vuoksi oltava käytössä, jotta vältetään poliittinen, institutionaalinen ja oikeudellinen tyhjiö EU–AKT-suhteissa.

               Oikeudellisen, poliittisen ja institutionaalisen jatkuvuuden säilyttämiseksi AKT-valtioiden kanssa on välttämätöntä hyväksyä siirtymävaiheen toimenpiteitä nykyisen sopimuksen soveltamisen jatkamiseksi, koska uutta sopimusta ei aleta soveltaa ennen nykyisen oikeudellisen kehyksen voimassaolon päättymistä.

               2.4.AKT–EU-suurlähettiläskomitean hyväksyntä siirtymävaiheen toimenpiteille

               Kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöksen siirtymävaiheen toimenpiteistä tekee AKT–EU-ministerineuvosto
                  2
               . Kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan nojalla ministerineuvosto voi kuitenkin siirtää toimivaltaansa suurlähettiläskomitealle
                  3
               . Tätä varten ministerineuvosto siirsi 23. toukokuuta 2019 suurlähettiläskomitealle toimivallan tehdä päätös siirtymävaiheen toimenpiteistä
                  4
               . Kumppanuussopimuksen 16 artiklan 2 kohdan nojalla suurlähettiläskomitea voi tehdä osapuolia sitovia päätöksiä ministerineuvoston sille antaman toimeksiannon puitteissa.

               Suurlähettiläskomitea kokoontuu työjärjestyksensä mukaan säännöllisesti valmistellakseen ministerineuvoston istunnot ja aina tarvittaessa jonkin osapuolen pyynnöstä
                  5
               . Tästä joustavuudesta johtuen suurlähettiläskomitea voi varmistaa, että päätös siirtymävaiheen toimenpiteistä tehdään ajoissa ja viimeistään tammikuussa 2020.

               Sen vuoksi AKT–EU-suurlähettiläskomitean on hyväksyttävä päätös siirtymävaiheen toimenpiteistä yhdessä kokouksistaan. Päätöksellä olisi pyrittävä varmistamaan Cotonoun kumppanuussopimuksen määräysten soveltamisen jatkaminen (jäljempänä ’suunniteltu säädös’) kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on jatkaa Cotonoun kumppanuussopimuksen soveltamista kokonaisuudessaan 31. joulukuuta 2020 asti tai kunnes uusi unionin ja AKT-valtioiden välinen kumppanuussopimus tulee voimaan tai sitä aletaan soveltaa väliaikaisesti, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Siirtymävaiheen toimenpiteistä tehtävässä päätöksessä on määriteltävä, i) mitä sopimuksen osaa tai osia sovelletaan väliaikaisesti ja ii) mihin asti siirtymävaiheen toimenpiteitä sovelletaan. Komissio ehdottaa, että nykyisen kumppanuussopimuksen soveltamista jatketaan 31. joulukuuta 2020 asti, ellei uusi sopimus tule voimaan ennen kyseistä päivämäärää tai ellei sitä aleta soveltaa ennen sitä. Ehdotettu päivämäärä, 31. joulukuuta 2020, on sama kuin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon päättymispäivä ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston voimassaolon päättymispäivä.

               Edellä esitetyn perusteella ehdotuksen mukainen unionin kanta olisi vahvistettava AKT–EU-suurlähettiläskomitean kokouksessa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  6
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti siirtymävaiheen toimenpiteitä voidaan soveltaa kumppanuussopimuksen tai sen osien soveltamisen jatkamiseksi uuden sopimuksen soveltamisen alkamispäivään asti (väliaikainen soveltaminen tai voimaantulo sen jälkeen, kun kaikki osapuolet ovat ratifioineet sopimuksen). Sopimuksen asiaa koskeva määräys kuuluu seuraavasti: ”Ministerineuvosto hyväksyy siirtymävaiheen toimenpiteet, joita mahdollisesti tarvitaan ennen kuin uusi sopimus on tullut voimaan”.

               Sen vuoksi on selvää, että säädös, joka AKT–EU-suurlähettiläskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu suurlähettiläskomitean päätös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 15 ja 16 artiklan mukaisesti.

               Suurlähettiläskomitea on kumppanuussopimuksen 16 artiklalla perustettu elin.

               Euroopan unioni on Cotonoun kumppanuussopimuksen osapuolena jäsenvaltioidensa rinnalla, ja siten suurlähettiläskomitean suunniteltu päätös sitoo sitä.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät kumppanuussopimuksen toimintaan kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisen jatkamiseen ennakoidun voimassaolon päättymisen jälkeen. Siten neuvoston päätöksen aineellinen oikeusperusta on määriteltävä ottaen huomioon koko Cotonoun kumppanuussopimus
                  7
               .

               Kumppanuussopimus tehtiin assosiaatiosopimuksena ja näin ollen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 310 artiklan (vastaa SEUT-sopimuksen 217 artiklaa) perusteella. Tästä seuraa, että ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 217 artikla.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 217 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0242 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisen, siirtymävaiheen toimenpiteitä koskevan päätöksen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (”AKT”) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’
                  8
               , allekirjoitettiin Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000. AKT–EU-kumppanuussopimus tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003, ja sitä on määrä soveltaa 29 päivään helmikuuta 2020.

               (2)AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti neuvottelut uuden AKT–EU-kumppanuussopimuksen solmimiseksi aloitettiin syyskuussa 2018. Uusi sopimus ei ole valmis sovellettavaksi nykyisen kumppanuussopimuksen voimassaolon päättymispäivään mennessä. Sen vuoksi katsotaan olevan tarpeellista hyväksyä siirtymävaiheen toimenpiteitä nykyisen sopimuksen määräysten soveltamisen jatkamiseksi.

               (3)AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että ministerineuvosto hyväksyy siirtymävaiheen toimenpiteet, joilla jatketaan joko koko kumppanuussopimuksen tai sen osien soveltamista, kunnes uutta sopimusta aletaan soveltaa väliaikaisesti tai se tulee voimaan.

               (4)AKT–EU-ministerineuvosto siirsi toimivallan hyväksyä siirtymävaiheen toimenpiteet AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 23 päivänä toukokuuta 2019 kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti
                  9
               . AKT–EU-suurlähettiläskomitealla on ennen vuoden 2020 tammikuuta sääntömääräinen kokous, jossa se tekee päätöksen siirtymävaiheen toimenpiteistä AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (5)On aiheellista vahvistaa AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu säädös on unionia sitova.

               (6)Unionin kanta suunnitellun säädöksen hyväksymiseen AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa olisi vahvistettava tässä päätöksessä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti otettava kanta AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa on jatkaa Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista kokonaisuudessaan 31 päivään joulukuuta 2020 asti tai kunnes unionin ja AKT-valtioiden välinen uusi kumppanuussopimus tulee voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä joulukuuta 2002, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen tekemisestä (EUVL L 65, 8.3.2003, s. 27).

                     (2)

                        AKT–EU-ministerineuvosto on sopimuksella perustettu ministeritason elin (kumppanuussopimuksen 15 artikla).
                            Ministerineuvosto muodostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission jäsenistä sekä kunkin AKT-valtion hallituksen yhdestä jäsenestä. Ministerineuvoston tehtävänä on muun muassa tehdä kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon ja toteuttamisen kannalta tarvittavat päätökset. Ministerineuvosto tekee päätöksensä osapuolten yhteisellä sopimuksella. Päätösten pätevyyden edellytyksenä on, että i) puolet Euroopan unionin neuvoston jäsenistä (toisin sanoen 14 ministeriä EU:n jäsenvaltioista), ii) yksi komission jäsen ja iii) kaksi kolmasosaa AKT-valtioiden hallituksia edustavista jäsenistä (toisin sanoen 55:n eri AKT-valtion hallituksen jäsenet) on läsnä.

                     (3)

                        Suurlähettiläskomitea on perustettu kumppanuussopimuksen 16 artiklan mukaisesti. Se muodostuu kunkin jäsenvaltion pysyvästä edustajasta EU:ssa ja komission edustajasta sekä kunkin AKT-valtion EU:ssa olevan edustuston päälliköstä. Suurlähettiläskomitea avustaa ministerineuvostoa sen tehtävien hoidossa ja suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot (kumppanuussopimuksen 16 artiklan 2 kohta). Tähän liittyen se voi tehdä osapuolia sitovia päätöksiä ministerineuvoston sille antaman toimeksiannon puitteissa.

                     (4)

                        AKT–EU-ministerineuvoston päätös N:o 1/2019, annettu 23 päivänä toukokuuta 2019, toimivallan siirtämisestä AKT–EU-suurlähettiläskomitealle tehdä päätös siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla [2019/920] (EUVL L 146, 5.6.2019, s. 114).

                     (5)

                        AKT–EY-suurlähettiläskomitean työjärjestyksen vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2005 tehdyn AKT–EU-ministerineuvoston päätöksen N:o 3/2005 (EUVL L 95, 14.4.2005, s. 51) 1 artiklan 1 kohta.

                     (6)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (7)

                        Ks. erityisesti tuomio asiassa C-244/17, komissio v. neuvosto (”Kazakstan”), ECLI:EU:C:2018:662, s. 40, sekä siinä mainittu oikeuskäytäntö.

                     (8)

                        Sopimus (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3) sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (9)

                        Neuvoston päätös, annettu 22 päivänä toukokuuta 2019, AKT–EU-ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse toimivallan siirtämisestä AKT–EU-suurlähettiläskomitealle tehdä päätös siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä AKT-EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla (EUVL L 142, 29.5.2019, s. 67).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.10.2019
            COM(2019) 550 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
            AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta  AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisen,  siirtymävaiheen toimenpiteitä koskevan päätöksen hyväksymiseen

                        COTONOUN AKT–EU-SOPIMUS

                        AFRIKAN, KARIBIAN JA

                        TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄ

                        EUROOPAN UNIONIN

                        NEUVOSTO

                        Bryssel, xxx 2019

                        AKT/xxx/19

                        AKT-EU xxx/19

               AKT–EU-PÄÄTÖS

                        Asia:

                        AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätösluonnos N:o xx/2019 AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä

               Luonnos

               AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN

               PÄÄTÖS N:o [X]/2019,

               annettu [päiväys],

               AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä

               AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen
                  1
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 95 artiklan 4 kohdan kanssa,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)AKT–EU-kumppanuussopimus allekirjoitettiin Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000, se tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003 ja sitä on määrä soveltaa 29 päivään helmikuuta 2020.

               (2)AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti neuvottelut uuden AKT–EU-kumppanuussopimuksen solmimiseksi aloitettiin syyskuussa 2018. Koska uusi sopimus ei ole valmis sovellettavaksi siihen mennessä, kun nykyisen oikeudellisen kehyksen voimassaolo päättyy, on hyväksyttävä siirtymävaiheen toimenpiteitä.

               (3)AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että ministerineuvosto hyväksyy siirtymävaiheen toimenpiteet, joita mahdollisesti tarvitaan ennen kuin uusi sopimus on tullut voimaan.

               (4)AKT–EU-ministerineuvosto siirsi toimivallan hyväksyä siirtymävaiheen toimenpiteet AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 23 päivänä toukokuuta 2019 kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan nojalla
                  2
               .

               (5)Sen vuoksi on aiheellista, että AKT–EU-suurlähettiläskomitea antaa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla päätöksen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamisen jatkamisesta kokonaisuudessaan 31 päivään joulukuuta 2020 asti tai kunnes uusi kumppanuussopimus unionin ja AKT-valtioiden välillä tulee voimaan, jos tämä tapahtuu ennen 31 päivää joulukuuta 2020,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista kokonaisuudessaan jatketaan 31 päivään joulukuuta 2020 asti tai kunnes uusi kumppanuussopimus unionin ja AKT-valtioiden välillä tulee voimaan tai sitä aletaan soveltaa väliaikaisesti, jos tämä tapahtuu ennen 31 päivää joulukuuta 2020.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan xxx 2020.

               Tehty [Brysselissä] [päiväys].

               AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

                     (1)

                        (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3) sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)

                        AKT–EU-ministerineuvoston päätös N:o 1/2019, annettu 23 päivänä toukokuuta 2019, toimivallan siirtämisestä AKT–EU-suurlähettiläskomitealle tehdä päätös siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla [2019/920] (EUVL L 146, 5.5.2019, s. 114).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.10.2019
            COM(2019) 494 final
            2019/0241(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean 39. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen liitteen II ja liitteen III muutoksiin

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean Strasbourgissa, Ranskassa, 3.–6. joulukuuta 2019 pidettävässä 39. vuosittaisessa kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun pysyvän komitean on määrä tehdä päätös kahdesta muutoksesta yleissopimuksen liitteeseen II ja liitteeseen III.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yleissopimus Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on suojella Euroopan luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä ja niiden elinympäristöä, varsinkin niitä, joiden suojelu vaatii usean valtion yhteistyötä. Kyseessä on hallitustenvälinen sopimus, joka on tehty Euroopan neuvoston johdolla. Yleissopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 1982.

               Euroopan unioni on ollut yleissopimuksen sopimuspuoli 1. syyskuuta 1982 lähtien
                  1
               . Tällä hetkellä yleissopimuksella on 51 sopimuspuolta, mukaan lukien kaikki EU:n jäsenvaltiot.

               2.2.Pysyvä komitea

               Pysyvä komitea on yleissopimuksen päätösvaltaa käyttävä elin, jolla on valtuudet arvioida lajien suojelun tasoa ja tarvittaessa tarkistaa lajien luetteloa yleissopimuksen liitteissä. Pysyvän komitean tehtävät luetellaan yleissopimuksen 13–15 artiklassa. Se kokoontuu vähintään kahden vuoden välein ja kun sopimuspuolten enemmistö sitä pyytää. Pysyvän komitean tavaksi on tullut kokoontua joka vuosi.

               Yleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti sopimuspuolista kahden kolmasosan enemmistön pitää hyväksyä liitteiden muutos.

               2.3.Pysyvän komitean suunniteltu säädös

               Strasbourgissa, Ranskassa 3.–6. joulukuuta 2019 järjestettävässä yleissopimuksen pysyvän komitean 39. vuosittaisessa kokouksessa on määrä hyväksyä päätös, joka koskee muutoksia yleissopimuksen liitteeseen II ja liitteeseen III, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa yleissopimuksen liitettä II ja liitettä III yleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

               Yleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti suunniteltu säädös tulee voimaan kaikkiin sopimuspuoliin nähden kolme kuukautta pysyvän komitean hyväksynnän jälkeen, jollei kolmannes sopimuspuolista ole ilmoittanut vastustavansa muutosta. Muutos tulee voimaan niihin sopimuspuoliin nähden, jotka eivät ole esittäneet vastalausetta.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Norja toimitti ehdotuksen valkoposkihanhen (Branta leucopsis) siirtämisestä liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit – sääntely on mahdollista).  Ehdotuksen tueksi esitettyjen perustelujen mukaan valkoposkihanhen koko kannan koko on lisääntynyt kymmenkertaiseksi 1980-luvulta (112 000) vuoteen 2010 (1 319 000). Tähän on ollut syynä muun muassa maatalouden tehostaminen, jonka myötä saataville on tullut suuria määriä ravintoa
                  2
               . Näin ollen laji ei enää tarvitse tiukkaa suojelua koko levinneisyysalueellaan.

               Pysyvän komitean suunnitellun päätöksen aihe koskee aluetta, jolla unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, koska kyseinen alue kuuluu jo suuressa määrin yhteisten sisäisten sääntöjen piiriin (lintudirektiivi). Tämän vuoksi on tarpeen, että neuvosto tekee päätöksen pysyvän komitean 39. kokouksessa unionin puolesta esitettävästä kannasta suunniteltuun säädökseen.

               Ehdotus ei vastaa valkoposkihanhen tämänhetkistä oikeudellisen suojelun tasoa lintudirektiivin perusteella, koska sitä ei luetella direktiivin liitteessä II (lajit, joita voidaan metsästää). Laji mainitaan lintudirektiivin liitteessä I (edellyttää erityisten suojelualueiden nimeämistä).

               Luonnos yhden lajin hoitosuunnitelmaksi valkoposkihanhea varten hyväksyttiin Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta tehdyn sopimuksen (AEWA) sopimuspuolten 7. kokouksessa, jotta voidaan puuttua erittäin nopeaan kannan kasvuun ja erityisesti siitä aiheutuviin ongelmiin (maataloudelle aiheutuvat vahingot sekä riskit lentoturvallisuudelle). Suunnitelma mahdollistaa levinneisyysalueella olevissa valtioissa avustamisen päätöksentekoprosessissa, joka liittyy poikkeusten soveltamiseen. Tähän kuuluisivat poikkeusten kumulatiivisten vaikutusten säännöllinen arviointi sekä kannan tilan ja maataloudelle aiheutuvien vahinkojen tai lentoturvallisuuteen kohdistuvien riskien kehittymisen seuranta. Se helpottaa tietojen vaihtoa ja mahdollisesti poikkeustoimenpiteiden koordinointia levinneisyysalueella valtioissa, jotta voidaan parantaa poikkeustoimenpiteiden tehokkuutta ja välttää tahattomia vaikutuksia lentoreittien osalta.

               Unionin olisi tuettava Norjan muutosehdotusta, jotta voidaan puuttua kyseisen lajin kannan erittäin nopeaan kasvuun ja erityisesti tästä aiheutuviin ongelmiin (maataloudelle aiheutuvat vahingot sekä riskit lentoturvallisuudelle), jotta EU:n ulkopuoliset yleissopimuksen osapuolet voivat soveltaa kannan hallinnan toimenpiteitä, mukaan lukien tämän lajin metsästys tarpeen mukaan. Kuitenkin koska tällä hetkellä suunnitteilla ei ole lintudirektiivin liitteiden muutosta eikä muutos ole mahdollista yleissopimuksen edellyttämässä lyhyessä määräajassa (90 päivää), unionin on ilmoitettava, että toistaiseksi se soveltaa yleissopimuksen 12 artiklan nojalla tiukempia suojelutoimia.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Pysyvä komitea on yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka pysyvän komitean olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska pysyvän komitean säädöksellä muutetaan yleissopimuksen liitettä II ja liitettä III, on aiheellista julkaista se hyväksymisen jälkeen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               2019/0241 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean 39. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen liitteen II ja liitteen III muutoksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 82/72/ETY
                  4
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 1982.

               (2)Yleissopimuksen 17 artiklan nojalla pysyvä komitea voi hyväksyä muutoksia yleissopimuksen liitteisiin.

               (3)Pysyvän komitean on määrä 3–6 päivänä joulukuuta 2019 pidettävässä 39. kokouksessaan tehdä päätös ehdotetuista muutoksista yleissopimuksen liitteeseen II ja liitteeseen III.

               (4)On aiheellista vahvistaa pysyvässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska päätös tulee olemaan unionia sitova.

               (5)Norja toimitti ehdotuksen valkoposkihanhen (Branta leucopsis) siirtämisestä yleissopimuksen liitteestä II liitteeseen III.

               (6)Kun otetaan huomioon tämän lajin kannan erittäin nopea kasvu sen levinneisyysalueella, unionin olisi tuettava tätä ehdotusta. Ehdotus ei kuitenkaan vastaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/147
                  5
                perustuvaa lajin Branta leucopsis suojelun tämänhetkistä tasoa. Koska suunnitteilla ei ole direktiivin 2009/147/ETY muutosta eikä se ole mahdollista yleissopimuksen mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa pysyvän komitean päätöksestä, unionin on yleissopimuksen 12 artiklan nojalla toistaiseksi noudatettava tiukempia toimia lajin suojelemiseksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean 39. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotusta, jonka mukaan laji Branta leucopsis siirretään yleissopimuksen liitteestä II liitteeseen III, ja ilmoittaa yleissopimuksen sopimuspuolille, että unioni aikoo yleissopimuksen 12 artiklan nojalla toistaiseksi noudattaa tiukempia toimia lajin suojelemiseksi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 82/72/ETY, tehty 3 päivänä joulukuuta 1981, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.

                     (2)

                        International Single Species Management Plan for the Barnacle Goose, AEWA Technical Series No. 70, Dec. 2018,
                     www.unep-aewa.org/sites/default/files/publication/ts70_issmp_barnacle%20goose_complete.pdf
                     , s. 13.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.11.2019
            COM(2019) 590 final
            2019/0263(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaan Kroatia liittyy unionin ja sen jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiin tai allekirjoittamiin sopimuksiin. Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan välisen lentoliikennesopimuksen, jäljempänä ’neljänvälinen sopimus’, soveltamista koskeva unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan välinen lisäsopimus, jäljempänä ’lisäsopimus’, jossa määrätään kolmen eurooppalaisen sopimuspuolen välisestä suhteesta mainitussa sopimuksessa, kuuluu näihin sopimuksiin. Neljänvälisessä sopimuksessa laajennetaan Yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen lentoliikennesopimuksen (”EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus”) soveltamisala Islantiin ja Norjaan.

                  Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdassa määrätään myös, että Kroatian liittymisestä näihin sopimuksiin sovitaan tekemällä sopimukseen pöytäkirja neuvoston, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti jäsenvaltioiden puolesta, ja kyseisten kolmansien maiden välillä. Lisäksi komissio neuvottelee nämä pöytäkirjat jäsenvaltioiden puolesta.

                  Komissio on tämän mukaisesti neuvotellut pöytäkirjan, jolla lisäsopimusta muutetaan Kroatian liittyessä kyseiseen sopimukseen.

                  Tämän ehdotuksen tavoitteena on saada hyväksytyksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan nojalla neuvoston päätös, joka koskee pöytäkirjan tekemistä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.

               •Yleinen tausta

               Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaista Kroatian sitoumusta sovelletaan myös EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen ja neljänväliseen sopimukseen. Komissio on tämän mukaisesti neuvotellut pöytäkirjat, joilla myös näitä sopimuksia muutetaan Kroatian liittyessä kyseisiin sopimuksiin. Ehdotukset neuvoston päätöksiksi näiden pöytäkirjojen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta sekä niiden tekemisestä esitetään samanaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa, samoin kuin ehdotus neuvoston päätökseksi lisäsopimuksen muuttamisesta tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus oli ensimmäinen kattava lentoliikennesopimus unionin keskeisen ilmailukumppanin kanssa. Se on maailman tärkein lentoliikennesopimus, jonka piiriin kuuluu yli 80 miljoonaa matkustajapaikkaa vuodessa ja joka on EU:n ulkoisen ilmailupolitiikan kulmakivi. Sen merkitys on kasvanut, kun se on laajennettu koskemaan Islantia ja Norjaa neljänvälisellä sopimuksella. Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi hyödyntää mainittua lentoliikennesopimusta.

               •Yhdenmukaisuus voimassa olevien aiempien säännösten kanssa

               Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi täyttää liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaisen velvoitteensa liittyä lisäsopimukseen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi hyötyä neljänvälisestä lentoliikennesopimuksesta, jolla luodaan yhtäläiset ja yhdenmukaiset edellytykset markkinoille pääsylle ja jota käytetään perustana sääntely-yhteistyötä ja sääntelyn lähentämistä koskeville uusille järjestelyille aloilla, jotka ovat tärkeitä lentoliikenteen turvalliselle, turvatulle ja tehokkaalle harjoittamiselle. Nämä järjestelyt voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Pöytäkirjassa käsitellään ainoastaan kyseessä olevaa asiaa, eli Kroatian liittymistä lisäsopimukseen, eikä siinä käsitellä muita asioita.

               •Toimintatavan valinta

                  Kansainvälinen sopimus.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Ehdotetun sopimuksen lyhyt kuvaus

                  Pöytäkirja koostuu Kroatian lisäsopimukseen liittymistä koskevasta määräyksestä sekä pöytäkirjan voimaantuloa ja väliaikaista soveltamista koskevista määräyksistä.

               2019/0263 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehty pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, allekirjoitettiin neuvoston päätöksen [   ] mukaisesti [   ] sillä varauksella, että pöytäkirjan tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               (2)Pöytäkirja olisi hyväksyttävä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehty pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet hoitaa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan 3 artiklassa määrätty diplomaattisten noottien vaihto osoitukseksi siitä, että unioni ja sen jäsenvaltiot suostuvat sitoutumaan pöytäkirjaan.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.11.2019
            COM(2019) 590 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               PÖYTÄKIRJA

               Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

               ITÄVALLAN TASAVALTA,

               BELGIAN KUNINGASKUNTA,

               BULGARIAN TASAVALTA,

               KROATIAN TASAVALTA,

               KYPROKSEN TASAVALTA,

               TŠEKIN TASAVALTA,

               TANSKAN KUNINGASKUNTA,

               VIRON TASAVALTA,

               SUOMEN TASAVALTA,

               RANSKAN TASAVALTA,

               SAKSAN LIITTOTASAVALTA,

               HELLEENIEN TASAVALTA,

               UNKARI,

               IRLANTI,

               ITALIAN TASAVALTA,

               LATVIAN TASAVALTA,

               LIETTUAN TASAVALTA,

               LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,

               MALTA,

               ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,

               PUOLAN TASAVALTA,

               PORTUGALIN TASAVALTA,

               ROMANIA,

               SLOVAKIAN TASAVALTA,

               SLOVENIAN TASAVALTA,

               ESPANJAN KUNINGASKUNTA,

               RUOTSIN KUNINGASKUNTA,

               ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,

               jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen osapuolia ja Euroopan unionin jäsenvaltioita, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja

               EUROOPAN UNIONI

               sekä

               ISLANTI,

                ja

               NORJAN KUNINGASKUNTA,

               jotka

               ottavat huomioon Kroatian tasavallan liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä heinäkuuta 2013,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Kroatian tasavalta on Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin sekä Norjan kuningaskunnan välisen lentoliikennesopimuksen soveltamista koskevan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kuningaskunnan välillä 16 ja 21 päivänä kesäkuuta 2011 allekirjoitetun lisäsopimuksen, jäljempänä ’lisäsopimus’, sopimuspuoli.

               2 artikla

               Lisäsopimuksen kroatiankielinen teksti, joka on tämän pöytäkirjan liitteenä, on todistusvoimainen samoin edellytyksin kuin muutkin kielitoisinnot.

               3 artikla

               Tämä pöytäkirja tulee voimaan myöhäisimpänä seuraavista ajankohdista:

               1. lisäsopimuksen voimaantulopäivänä tai

               2. yhden kuukauden kuluttua viimeisimmän sellaisen diplomaattisen nootin päiväyksestä, jolla sopimuspuolet vahvistavat, että kaikki tämän pöytäkirjan voimaantulon edellyttämät tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

               4 artikla

               Sopimuspuolet soveltavat tätä pöytäkirjaa väliaikaisesti, siinä määrin kuin se on mahdollista sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, pöytäkirjan allekirjoituspäivästä sen voimaantuloon saakka.

               Tehty …ssa, kolmena kappaleena, … päivänä …kuuta 2019 bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, islannin, italian, kreikan, kroatian, latvian, liettuan, maltan, norjan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

               Jäsenvaltioiden puolesta

               Euroopan unionin puolesta

               Islannin puolesta

               Norjan kuningaskunnan puolesta