                        EUROOPAN
                        KOMISSIO
                                              Bryssel 10.6.2016
                                              COM(2016) 395 final
                                              2016/0184 (NLE)
                                      Ehdotus
                              NEUVOSTON PÄÄTÖS
   Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla
       hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
FI                                                                              FI
 ---pagebreak---                                                PERUSTELUT
   1.        EHDOTUKSEN TAUSTA
   •         Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
   Käsillä oleva ehdotus koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218
   artiklan 6 kohdan nojalla tehtävää neuvoston päätöstä Yhdistyneiden kansakuntien
   ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC) puitteissa hyväksytyn Pariisin
   sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta.
   UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssi (CoP 21) pidettiin Pariisissa 30. marraskuuta – 12.
   joulukuuta 2015. Konferenssissa hyväksyttiin sopimusteksti, joka koskee ilmastonmuutoksen
   torjumista koskevien maailmanlaajuisten toimien vahvistamista. Sopimus tulee voimaan
   kolmantenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona 55 yleissopimuksen osapuolta,
   joiden osuus kasvihuonekaasupäästöjen yhteismäärästä on arviolta vähintään 55 prosenttia, on
   tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa.
   Komissio totesi Pariisin sopimuksen vaikutuksia arvioivassa tiedonannossaan1, että Pariisin
   sopimus olisi allekirjoitettava ja ratifioitava mahdollisimman nopeasti. Eurooppa-neuvosto
   piti komission tiedonantoa tervetulleena ja korosti, että Euroopan unionin ja sen
   jäsenvaltioiden on voitava ratifioida Pariisin sopimus mahdollisimman nopeasti ja sellaisessa
   aikataulussa, että ne ovat sopimuksen osapuolia sen tullessa voimaan2. Komissio ja neuvosto
   allekirjoittivat sopimuksen Euroopan unionin puolesta ja kaikki 28 jäsenvaltiota omasta
   puolestaan 22. huhtikuuta 2016 New Yorkissa järjestetyssä korkean tason
   allekirjoitustilaisuudessa.
   Pariisin sopimus on virstanpylväs maailmanlaajuisen yhteistoiminnan edistämisessä ja
   vähähiiliseen ja ilmastonmuutosta kestävään yhteiskuntaan siirtymisessä. Sillä korvataan
   vuonna 1997 tehty Kioton pöytäkirja, jonka sitoumukset ovat voimassa vuoden 2020 loppuun.
   Näiden sitoumusten voimassaoloa ei jatketa vuoden 2020 jälkeen.
   Pariisin sopimus tarjoaa mahdollisuuden vauhdittaa talouden rakennemuutosta, työllisyyttä ja
   kasvua. Sopimus edistää keskeisellä tavalla laajempien kestävän kehityksen tavoitteiden
   saavuttamista ja investointeihin, kilpailukykyyn, kiertotalouteen, tutkimukseen, innovointiin ja
   energia-alan muutokseen liittyvien EU:n painopisteiden toteuttamista.
   Pariisin sopimuksessa asetetaan pitkän aikavälin määrälliset päästöjen vähennystavoitteet,
   jotka vastaavat tavoitetta rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu alle kahteen
   celsiusasteeseen sekä jatkaa toimia nousun pysyttämiseksi alle 1,5 celsiusasteessa. Tämän
   tavoitteen saavuttamiseksi osapuolet valmistelevat, ilmoittavat ja pitävät voimassa
   kulloisetkin kansallisesti määritellyt panoksensa. Vuodesta 2023 alkaen osapuolet arvioivat
   toimet viiden vuoden välein maailmanlaajuisesti ja viimeisimpien tieteellisten ja tähänastiseen
   täytäntöönpanoon liittyvien tietojen valossa. Näin pystytään arvioimaan saavutettu
   edistyminen ja arvioimaan päästövähennys-, sopeutumis- ja tukitoimia.
   UNFCCC:n osapuolet esittivät ennen CoP 21 -kokousta sopimukseen liittyvät suunnitellut
   kansallisesti määritellyt panoksensa. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot olivat ensimmäiset
   merkittävät taloudet, jotka julkistivat suunnitellut kansallisesti määritellyt panoksensa 6.
   maaliskuuta 2015. Panosten perustana ovat Eurooppa-neuvoston lokakuussa 2014
   1
            COM(2016) 110, 2. maaliskuuta 2016.
   2
            Eurooppa-neuvoston päätelmät, 18. maaliskuuta 2016.
FI                                                      2                                           FI
 ---pagebreak---    hyväksymät ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet3 sekä Euroopan komission suunnitelma
   ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuoden 2020 jälkeen4. EU on asettanut koko talouttaan
   koskevan kunnianhimoisen tavoitteen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosenttia
   vuoteen 2030 mennessä.
   EU on jo aloittanut kasvihuonekaasujen vähintään 40 prosentin päästövähennystavoitteen
   täytäntöönpanon. Päästöoikeuksien kaupan järjestelmään (ETS) kuuluvien alojen osalta
   komissio hyväksyi 15. heinäkuuta 2015 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston
   direktiiviksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten
   ja vähähiilisten investointien edistämiseksi. Ehdotuksella pyritään saavuttamaan edellä
   mainittu tavoite EU:n ETS:ään kuuluvien alojen osalta.
   Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat ilmaisseet aikomuksensa toimia yhdessä Pariisin
   sopimuksen puitteissa5. Tämä aikomus on Pariisin sopimuksen 4 artiklan mukainen. Unioni ja
   sen jäsenvaltiot ovat mainitun artiklan 18 kohdan mukaan näin ollen yhdessä vastuussa niiden
   peräkkäisten kansallisesti määriteltävien panostensa laatimisesta, tiedoksi antamisesta ja
   ylläpitämisestä. Ne myös toteuttavat kansalliset ilmastonmuutoksen hillintätoimet
   saavuttaakseen mainitun artiklan 2 kohdan mukaisten kansallisesti päätettyjen panostustensa
   tavoitteet.
   Pariisin sopimuksen 4 artiklan 16 kohdan mukaan sihteeristölle on ilmoitettava
   yhteistoiminnasta, mukaan lukien kullekin osapuolelle osoitettu päästötaso kyseisenä
   ajanjaksona. Unionille osoitettu päästötaso kattaa direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan
   kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt. Jäsenvaltiokohtaiset vastaavat päästötasot samoin kuin
   maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden sisällyttäminen vuoteen 2030
   ulottuvan energia- ja ilmastopolitiikan puitteisiin määritetään myöhemmin annettavassa
   lainsäädännössä.
   Norja ja Islanti ovat ilmaisseet aikovansa osallistua unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisiin
   toimiin. Norja ja Islannin mahdollisen osallistumisen ehdot vahvistetaan asiaan liittyvässä
   lainsäädännössä. Tämä nyt tehtävä ehdotus ei vaikuta siihen, miten Norja ja Islanti
   osallistuvat yhteisiin toimiin.
   •         Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
   Komission 2. maaliskuuta 2016 antamassa tiedonannossa ”Pariisin jälkeen: arvio Pariisin
   sopimuksen vaikutuksista” korostetaan, että maailmanlaajuinen siirtyminen puhtaaseen
   energiaan edellyttää muutoksia sijoittajien toimintatapoihin sekä uusia kannustimia kaikilla
   politiikan aloilla. Yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista on luoda selviytymiskykyinen
   energiaunioni, jossa turvataan varma, kestävä, kilpailukykyinen ja kohtuuhintainen
   energiansaanti kaikille eurooppalaisille. Tämän saavuttaminen edellyttää kunnianhimoisten
   ilmastotoimien jatkamista sekä kehitystä muiden energiaunionin osien osalta.
   •         Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
   Vuoteen 2030 ulottuvissa EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan puitteissa asetetaan
   kunnianhimoinen koko talouden laajuinen tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä
   vähintään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi uusiutuvien energialähteiden käytölle
   ja energiatehokkuuden parantamiselle asetettiin molemmille tavoitteiksi vähintään 27
   3
           Eurooppa-neuvoston päätelmät, 24. lokakuuta 2014.
   4
           COM(2015) 81, 25. helmikuuta 2015.
   5
           Neuvoston päätelmät, 18. syyskuuta 2015.
FI                                                     3                                          FI
 ---pagebreak---    prosenttia6. Vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden täytäntöönpano
   on ensisijainen Pariisin sopimuksen jatkotoimi. Komissio antaa myöhemmin tänä vuonna
   ehdotukset energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa, mukaan lukien energiamarkkinoiden
   uudet rakenteet, koskevan EU:n lainsäädäntökehyksen mukauttamisesta.
   2.        OIKEUSPERUSTA,                             TOISSIJAISUUSPERIAATE                               JA
             SUHTEELLISUUSPERIAATE
   Ehdotuksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218
   artiklan 6 kohdan kanssa. SEUT-sopimuksen 218 artiklassa säädetään Euroopan unionin ja
   unionin ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisiä sopimuksia koskevista
   neuvotteluista ja tällaisten sopimusten tekemisestä. Mainitun artiklan 6 kohdassa määrätään
   erityisesti, että neuvosto hyväksyy neuvottelijana toimivan komission ehdotuksen perusteella
   päätöksen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta.
   SEUT-sopimuksen 191 artiklan ja 192 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin on
   edistettävä muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamista: ympäristön laadun
   säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä
   tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti
   ilmastonmuutoksen torjuminen.
   Unionissa on jo voimassa säännöksiä, joilla näitä tavoitteita pannaan täytäntöön, ja ne on
   tarkistettava Pariisin sopimuksen panemiseksi täytäntöön; tämä voidaan saavuttaa ainoastaan
   unionin lainsäädännöllä.
   6
           Energiatehokkuustavoitetta tarkistetaan vuoteen 2020 mennessä pitäen mielessä EU:n 30 prosentin taso.
FI                                                       4                                                       FI
 ---pagebreak---                                                          2016/0184 (NLE)
                                               Ehdotus
                                      NEUVOSTON PÄÄTÖS
       Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla
             hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192
   artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Pariisissa 30 päivän marraskuuta ja 12 päivä joulukuuta 2015 välisenä aikana
           pidetyssä UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssissa (CoP 21) hyväksyttiin
           ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevien toimien vahvistamista koskevan sopimuksen
           teksti.
   (2)     Pariisin sopimus allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 2016 11 päivänä huhtikuuta
           2016 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2016/5907 mukaisesti.
   (3)     Sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona
           55 yleissopimuksen osapuolta, joiden osuus kasvihuonekaasupäästöjen yhteismäärästä
           on arviolta vähintään 55 prosenttia, on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai
           liittymiskirjansa. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat UNFCCC:n osapuolia.
           Eurooppa-neuvosto korosti 18 päivänä maaliskuuta 2016 antamissaan päätelmissä, että
           Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on ratifioitava Pariisin sopimus
           mahdollisimman nopeasti ja sellaisessa aikataulussa, että ne ovat sopimuksen
           osapuolia sen tullessa voimaan.
   (4)     Pariisin sopimus korvaa vuonna 1997 tehdyn Kioton pöytäkirjan lähestymistavan.
   (5)     Pariisin sopimuksessa asetetaan muun muassa pitkän aikavälin tavoite, joka vastaa
           tavoitetta rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen
           celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä jatkaa
           toimia nousun pysyttämiseksi alle 1,5 celsiusasteessa esiteollisella kaudella
           vallinneeseen tasoon verrattuna. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi osapuolet
           valmistelevat, ilmoittavat ja pitävät voimassa kulloisetkin kansallisesti määritellyt
           panoksensa.
   (6)     Pariisin sopimuksen mukaan osapuolten on vuodesta 2023 alkaen viiden vuoden
           välein arvioitava toimet maailmanlaajuisesti ja viimeisimpien tieteellisten ja
           siihenastiseen täytäntöönpanoon liittyvien tietojen valossa. Tarkoituksena on arvioida
           saavutettua edistymistä sekä päästövähennys-, sopeutumis- ja tukitoimia. Kunkin
   7
           EUVL L 103,19.4.2016, s.1.
FI                                                5                                               FI
 ---pagebreak---            osapuolen seuraavassa panoksessa edetään verrattuna osapuolen aiempaan ja se vastaa
           osapuolen korkeinta mahdollista tasoa.
   (7)     Lokakuun 23–24 päivänä 2014 pidetyn vuoteen 2030 ulottuvia ilmasto- ja
           energiapolitiikan puitteita koskeneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä hyväksytään
           sitovaksi tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2030 mennessä koko
           talouden laajuisesti vähintään 40 prosenttia vuoden 1990 tasoihin verrattuna8.
           Neuvosto hyväksyi 4 päivänä maaliskuuta 2015 virallisesti tämän unionin ja sen
           jäsenvaltioiden panoksen niiden kansallisesti päätettäväksi panostukseksi, joka
           toimitettiin UNFCCC:n sihteeristölle 6 päivänä maaliskuuta 20159.
   (8)     Pariisin sopimuksen allekirjoittamista unionin puolesta koskevan ehdotuksen liitteenä
           olleessa tiedonannossa10 korostetaan, että maailmanlaajuinen siirtyminen puhtaaseen
           energiaan edellyttää muutoksia sijoittajien toimintatavoissa sekä uusia kannustimia
           kaikilla politiikan aloilla. Yksi unionin tärkeimmistä tavoitteista on luoda
           selviytymiskykyinen energiaunioni, jossa turvataan varma, kestävä, kilpailukykyinen
           ja kohtuuhintainen energiansaanti kaikille eurooppalaisille. Tämän saavuttaminen
           edellyttää kunnianhimoisten ilmastotoimien jatkamista sekä kehitystä muiden
           energiaunionin osien osalta.11
   (9)     Neuvosto vahvisti 18 päivänä syyskuuta 2015 antamissaan päätelmissä, että unioni ja
           jäsenvaltiot aikovat toimia Pariisin sopimuksen puitteissa yhdessä ja piti tervetulleena
           Norjan ja Islannin aikomusta osallistua tähän yhteiseen toimeen.
   (10)    Unionin ja jäsenvaltioiden yhteisistä toimista sovitaan myöhemmin. Niihin kuuluvat
           unionille direktiivin 2003/87/EY mukaisesti osoitettu päästötaso sekä jäsenvaltioiden
           vastaavat päästötasot.
   (11)    Pariisin sopimuksen 4 artiklan 16 kohdan mukaan sihteeristölle on ilmoitettava
           yhteistoiminnasta, mukaan lukien kullekin osapuolelle osoitettu päästötaso kyseisenä
           ajanjaksona.
   (12)    Pariisin sopimus on unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklassa
           tarkoitettujen Euroopan unionin ympäristötavoitteiden mukainen; näitä tavoitteita ovat
           ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen, ihmisten terveyden suojelu
           ja sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan
           alueellisiin     tai     maailmanlaajuisiin        ympäristöongelmiin,      ja erityisesti
           ilmastonmuutoksen torjuminen.
   (13)    Pariisin sopimus olisi tästä syystä tehtävä unionin puolesta,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                    1 artikla
   Hyväksytään unionin puolesta 12 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytty Yhdistyneiden
   kansakuntien ilmastonmuutosta koskevaan puitesopimukseen liittyvä Pariisin sopimus.
   Pariisin sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteessä I.
   Hyväksytään myös liitteessä II oleva toimivaltaa koskeva ilmoitus unionin puolesta.
   8
           EUCO 169/14
   9
           http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
   10
           KOM(2016) 110, 2. maaliskuuta 2016.
   11
           KOM(2015) 80, 25. helmikuuta 2015.
FI                                                      6                                             FI
 ---pagebreak---                                                  2 artikla
    Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön (henkilöt), jo(i)lla on valtuudet tallettaa unionin
   puolesta ratifioimiskirja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin huostaan Pariisin
   sopimuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhdessä toimivaltaa koskevan ilmoituksen
   kanssa.
                                                 3 artikla
   1. Unionin ratifioimiskirja talletetaan tallettajan huostaan.
   Jäsenvaltioiden on pyrittämään toteuttamaan              tarvittavat toimet ratifioimiskirjojen
   tallettamiseksi samanaikaisesti unionin kanssa.
   2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle päätöksistään ratifioida Pariisin sopimus tai,
   olosuhteidensa mukaisesti, todennäköinen päivämäärä, jona vaaditut menettelyt saadaan
   päätökseen.
                                                 4 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
   Tehty Brysselissä
                                                   Neuvoston puolesta
                                                   Puheenjohtaja
FI                                                   7                                             FI
 ---documentbreak---                           EUROOPAN
                          KOMISSIO
                                                  Bryssel 10.6.2016
                                                  COM(2016) 395 final
                                                  ANNEX 1
                                         LIITE
                                      ehdotukseen
                                    neuvoston päätös
       Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen 21.
   sopimuspuolten konferenssissa hyväksytyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin
                                        puolesta
                                    Pariisin sopimus
FI                                                                                FI
 ---pagebreak--- PARIISIN SOPIMUS
         Tämän sopimuksen osapuolet, jotka
         ovat sopimuspuolina ilmastonmuutosta               koskevassa     Yhdistyneiden     Kansakuntien
puitesopimuksessa, jäljempänä “yleissopimus”,
         noudattavat toiminnan tehostamista koskevaa Durbanin toimintaohjelmaa, jonka
yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi hyväksyi päätöksellä 1/CP.17 seitsemännessätoista
istunnossaan,
         pyrkivät yleissopimuksen tavoitteeseen ja pitävät ohjeenaan sen periaatteita, kuten
tasaveroisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuunsa sekä omien valmiuksiensa periaatteita, ottaen
huomioon erilaiset kansalliset olosuhteet,
         tiedostavat, että ilmastonmuutoksen pakottavaan uhkaan on vastattava tehokkaasti ja
edistyksellisesti parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon pohjalta,
         tiedostavat myös kehitysmaaosapuolten, varsinkin ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille
erityisen alttiiden maiden, erityistarpeet ja erityisolot yleissopimuksessa määrätyllä tavalla,
         ottavat kaikilta osin huomioon vähiten kehittyneiden maiden erityistarpeet ja erityistilanteet,
jotka liittyvät rahoitukseen ja teknologian siirtoon,
         ovat tietoisia siitä, että ilmastonmuutoksen lisäksi osapuoliin saattavat vaikuttaa myös niiden
toimien vaikutukset, joilla ilmastonmuutokseen vastataan,
         korostavat, että ilmastonmuutokseen liittyvät toimet, siihen vastaaminen ja vaikutukset
liittyvät olennaisesti oikeudenmukaiseen kestävän kehityksen saavuttamiseen ja köyhyyden
poistamiseen,
         tiedostavat, että on ensisijaisen tärkeää varmistaa ruokaturva ja lopettaa nälänhätä ja että
ruoantuotannon järjestelmät ovat erityisen alttiita ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille,
         ottavat huomioon, että on ehdottoman tärkeää varmistaa työvoiman oikeudenmukainen
siirtyminen ja luoda ihmisarvoista työtä sekä hyvälaatuisia työpaikkoja kansallisesti määriteltävien
ensisijaisten kehitystavoitteiden mukaisesti,
         ovat tietoisia siitä, että ilmastonmuutos on koko ihmiskunnan yhteinen huolenaihe, ja
katsovat, että osapuolten olisi ilmastonmuutosta käsittelevissä toimissaan kunnioitettava ja edistettävä
seuraavia seikkoja ja otettava ne huomioon: ihmisoikeuksiin liittyvät osapuolten velvoitteet, oikeus
terveyteen, alkuperäiskansojen, paikallisyhteisöjen, siirtolaisten, lasten, vammaisten henkilöiden ja
haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden oikeudet ja oikeus kehitykseen sekä sukupuolten tasa-
arvo, naisten voimaannuttaminen ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus,
         tiedostavat, että on tärkeää tilanteen mukaan suojella ja vahvistaa yleissopimuksessa
tarkoitettuja kasvihuonekaasujen nieluja ja varastoja,
         panevat merkille, että on tärkeää varmistaa kaikkien ekosysteemien, myös valtamerien
ekosysteemien, toimintakyvyn säilyminen sekä luonnon monimuotoisuuden suojelu, jotka tietyissä
kulttuureissa tunnetaan Äiti Maana, ja panevat merkille, että “ilmasto-oikeudenmukaisuuden” käsite
on tärkeä joillekin, kun toimitaan ilmastonmuutoksen käsittelemiseksi,
         vahvistavat, että koulutus, yleisölle tiedottaminen, yleisön osallistuminen, yleisön tiedonsaanti
ja yhteistyö ovat tärkeitä kaikilla tasoilla tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa,
         tiedostavat, että kaikkien julkisen vallan tasojen ja erilaisten toimijoiden on tärkeää osallistua
osapuolten kansallisen lainsäädännön mukaisesti ilmastonmuutokseen puuttumiseen,
                                                      1
 ---pagebreak---          tiedostavat myös, että kestävillä elämäntavoilla ja kestävillä kulutus- ja tuotantotavoilla,
joiden suhteen osapuolina olevat kehittyneet maat toimivat edelläkävijöinä, on tärkeä merkitys
ilmastonmuutokseen puututtaessa,
ovat sopineet seuraavasta:
                                                 1 artikla
         Tätä sopimusta sovellettaessa sovelletaan yleissopimuksen 1 artiklassa olevia määritelmiä.
Tämän lisäksi
         a)      ”yleissopimus” tarkoittaa New Yorkissa 9 päivänä toukokuuta 1992 tehtyä
ilmastonmuutosta koskevaa Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimusta;
         b)      “sopimuspuolten      konferenssi”     tarkoittaa   yleissopimuksen        sopimuspuolten
konferenssia;
         c)      “osapuoli” tarkoittaa tämän sopimuksen osapuolta.
                                                 2 artikla
1.       Tämän sopimuksen, jolla tehostetaan yleissopimuksen ja sen tavoitteen täytäntöönpanoa,
tavoitteena on vahvistaa maailmanlaajuisia toimia ilmastonmuutoksen uhan torjumiseksi kestävän
kehityksen ja köyhyyden poistamispyrkimysten yhteydessä, muun muassa:
         a)      pitämällä maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle 2 °C:ssa suhteessa
esiteolliseen aikaan ja pyrkien toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 °C:een suhteessa
esiteolliseen aikaan tiedostaen, että tämä vähentäisi merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamia
riskejä ja vaikutuksia;
         b)      parantamalla kykyä sopeutua ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin ja kykyä
joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon sekä edistämällä kehitystä kohti alhaisia
kasvihuonekaasujen päästöjä tavalla, joka ei uhkaa ruoantuotantoa; ja
         c)      sovittamalla     rahoitusvirrat    johdonmukaisiksi       suhteessa      vähäpäästöiseen
kehityskulkuun ja kehitykseen, jossa joustavasti mukaudutaan muuttuvaan ilmastoon.
2.        Tämä sopimus pannaan täytäntöön noudattaen oikeudenmukaisuutta ja yhteisen mutta
eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita erilaisten kansallisten olosuhteiden
mukaisesti.
                                                 3 artikla
         Kansallisesti määriteltyinä panoksina vastattaessa maailmanlaajuisesti ilmastonmuutokseen
kaikki osapuolet toteuttavat 4, 7, 9, 10, 11 ja 13 artiklassa määritellyt kunnianhimoiset pyrkimykset
tämän sopimuksen 2 artiklassa määrätyn tarkoituksen saavuttamiseksi ja antavat nämä toimet
tiedoksi. Kaikkien osapuolten toimia vahvistetaan ajan myötä, ja samalla tiedostetaan tarve tukea
kehitysmaaosapuolia tämän sopimuksen panemiseksi tehokkaasti täytäntöön.
                                                 4 artikla
1. Saavuttaakseen 2 artiklassa määrätyn lämpötilaa koskevan pitkän aikavälin tavoitteen osapuolet
pyrkivät     saavuttamaan      maailmanlaajuisten      kasvihuonekaasujen       päästöjen     huipputason
mahdollisimman pian, tietoisina siitä, että huipputason saavuttaminen vie kauemmin
kehitysmaaosapuolilta, sekä tekemään sen jälkeen nopeat vähennykset parhaan käytettävissä olevan
tieteellisen tiedon perusteella, jotta saavutettaisiin tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien
kasvihuonekaasujen päästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä kuluvan vuosisadan
jälkipuoliskolla,     toimien     oikeudenmukaisesti,      kestävän     kehityksen       ja    köyhyyden
poistamispyrkimysten yhteydessä.
                                                     2
 ---pagebreak--- 2.       Kukin osapuoli laatii ja antaa tiedoksi peräkkäiset kansallisesti määritellyt panoksensa, jotka
se aikoo saavuttaa, ja ylläpitää niitä. Osapuolet toteuttavat kansalliset ilmastonmuutoksen
hillintätoimet saavuttaakseen panosten tavoitteet.
3.       Kunkin osapuolen seuraavassa kansallisesti määritellyssä panoksessa edetään verrattuna
osapuolen aiempaan kansallisesti määriteltyyn panokseen, ja tämä seuraava panos vastaa osapuolen
korkeinta mahdollista tavoitetasoa, ottaen huomioon osapuolen yhteinen mutta eriytynyt vastuu sekä
omat valmiudet erilaisten kansallisten olosuhteiden mukaisesti.
4.       Osapuolina olevien kehittyneiden maiden olisi edelleen toimittava edelläkävijöinä
sitoutumalla      koko       taloutensa     laajuisiin     ehdottomiin      päästövähennystavoitteisiin.
Kehitysmaaosapuolten olisi edelleen tehostettava hillintäpyrkimyksiään, ja niitä kannustetaan
siirtymään vähitellen koko taloutensa laajuisiin päästövähennys- tai -rajoitustavoitteisiin erilaisten
kansallisten olosuhteiden mukaisesti.
5.       Kehitysmaaosapuolia tuetaan 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti tämän artiklan
täytäntöönpanossa tiedostaen, että kehitysmaaosapuolten tehostettu tukeminen mahdollistaa niiden
toimien tavoitetason nostamisen.
6.       Vähiten kehittyneet maat ja pienet kehittyvät saarivaltiot voivat laatia ja antaa tiedoksi
erityisolosuhteitaan vastaavia strategioita, suunnitelmia ja toimintoja, jotka koskevat alhaisiin
kasvihuonekaasujen päästöihin johtavaa kehitystä.
7.       Ne hillinnän sivuhyödyt, jotka saadaan osapuolten sopeutumistoimista ja/tai suunnitelmista
talouden monipuolistamiseksi, voivat osaltaan edistää tämän artiklan mukaisen hillinnän tuloksia.
8.       Antaessaan tiedoksi kansallisesti määriteltyjä panoksiaan kaikki osapuolet antavat selkeyden,
avoimuuden ja ymmärrettävyyden vuoksi tarvittavat tiedot noudattaen päätöstä 1/CP.21 ja
mahdollisia asiaa koskevia päätöksiä, jotka tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva
sopimuspuolten konferenssi on tehnyt.
9.       Kukin osapuoli antaa kansallisesti määritellyn panoksensa tiedoksi joka viides vuosi
noudattaen päätöstä 1/CP.21 ja mahdollisia asiaa koskevia päätöksiä, jotka tämän sopimuksen
osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi on tehnyt, sekä ottaen huomioon
14 artiklassa tarkoitetun maailmanlaajuisen tilannekatsauksen tulokset.
10.      Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi käsittelee
kansallisesti määriteltyjen panosten yleisiä aikatauluja ensimmäisessä istunnossaan.
11.      Osapuoli voi milloin tahansa tarkistaa voimassa olevia kansallisesti määriteltyjä panoksiaan
nostaakseen tavoitetasoaan, noudattaen tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan
sopimuspuolten konferenssin hyväksymiä ohjeita.
12.      Osapuolten tiedoksi antamat kansallisesti määritellyt panokset merkitään sihteeristön
ylläpitämään julkiseen rekisteriin.
13.      Osapuolet antavat selvityksen kansallisesti määritellyistä panoksistaan. Antaessaan
selvityksen kansallisesti määriteltyjä panoksiaan vastaavista ihmisen toiminnan aiheuttamista
päästöistä ja poistumista osapuolet edistävät ympäristötavoitteiden loukkaamattomuutta, avoimuutta,
tarkkuutta, täydellisyyttä, vertailtavuutta ja johdonmukaisuutta sekä varmistavat kaksinkertaisen
laskennan välttämisen noudattaen tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan
sopimuspuolten konferenssin hyväksymiä ohjeita.
14.      Kun osapuolet määrittävät ja toteuttavat kansallisesti määritellyissä panoksissaan
hillintätoimia, jotka liittyvät ihmisen toiminnan aiheuttamiin päästöihin ja poistumiin, niiden olisi
tilanteen mukaan otettava huomioon olemassa olevat yleissopimukseen perustuvat menetelmät ja
ohjeet tämän artiklan 13 kohdan määräysten mukaisesti.
                                                     3
 ---pagebreak--- 15.      Tätä sopimusta täytäntöön pantaessa osapuolet ottavat huomioon niiden osapuolten
huolenaiheet, joiden talouksiin ilmastonmuutoksen vastatoimet vaikuttavat eniten. Näitä ovat
erityisesti kehitysmaaosapuolet.
16.      Ne osapuolet, mukaan lukien alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt ja niiden
jäsenvaltiot, jotka ovat tehneet sopimuksen yhteistoiminnasta tämän artiklan 2 kohtaa sovellettaessa,
ilmoittavat sihteeristölle kyseisen sopimuksen ehdot, mukaan lukien kullekin osapuolelle osoitettu
päästötaso kyseisenä ajanjaksona, samalla, kun ne antavat tiedoksi kansallisesti määritellyt
panoksensa. Sihteeristö ilmoittaa puolestaan kyseisen sopimuksen ehdot yleissopimuksen
sopimuspuolille ja allekirjoittajille.
17.      Kukin 16 kohdassa tarkoitetun sopimuksen osapuoli vastaa kyseisessä sopimuksessa
määrätystä päästötasostaan tämän artiklan 13 ja 14 kohdan sekä 13 ja 15 artiklan mukaisesti.
18.      Jos yhdessä toimivat osapuolet toimivat yhdessä sellaisessa alueellisessa taloudellisen
yhdentymisen järjestössä, joka on itse tämän sopimuksen osapuolena, ja toimivat yhdessä tällaisen
järjestön kanssa, kukin kyseisen alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön jäsenvaltio erikseen
ja yhdessä järjestön kanssa vastaa järjestön päästötasosta, joka on määrätty tämän artiklan 16 kohdan
mukaisesti tiedoksi annetussa sopimuksessa, tämän artiklan 13 ja 14 kohdan sekä 13 ja 15 artiklan
mukaisesti.
19.      Kaikkien osapuolten olisi pyrittävä laatimaan ja antamaan tiedoksi pitkän aikavälin
kehitysstrategiat alhaisten kasvihuonekaasujen päästöjen saavuttamiseksi, pitäen mielessä 2 artiklan
ja ottaen huomioon yhteisen mutta eriytyneen vastuunsa sekä omat valmiutensa erilaisten kansallisten
olosuhteiden mukaisesti.
                                                5 artikla
1.       Osapuolten tulisi ryhtyä toimiin suojellakseen ja lisätäkseen tilanteen mukaan
yleissopimuksen 4 artiklan 1 kappaleen d kohdassa tarkoitettuja kasvihuonekaasujen nieluja ja
varastoja, metsät mukaan lukien.
2.       Osapuolia kannustetaan ryhtymään toimiin toteuttaakseen ja tukeakseen muun muassa
tulosperusteisilla maksuilla nykyistä toimintakehystä, joka on määritelty yleissopimuksen perusteella
annetuilla ohjeilla ja päätöksillä seuraavista asioista: menettelytavat ja myönteiset kannustimet, jotka
liittyvät toimintaan metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen
vähentämiseksi, sekä suojelun, kestävän metsänhoidon ja metsien hiilivarastojen lisäämisen merkitys
kehitysmaissa; vaihtoehtoiset menettelytavat, kuten yhteiset hillintä- ja sopeutumistoimien
menettelytavat, joilla pyritään yhtenäiseen ja kestävään metsänhoitoon vahvistaen samalla, että on
tärkeää edistää tilanteen mukaan näihin menettelytapoihin liittyviä muita kuin hiilensidontaan liittyviä
hyötyjä.
                                                6 artikla
1.       Osapuolet hyväksyvät sen, että jotkin osapuolet päättävät toimia vapaaehtoisesti yhteistyössä
toteuttaessaan kansallisesti määriteltyjä panoksiaan mahdollistaakseen korkeamman tavoitetason
hillintä- ja sopeutumistoimilleen sekä edistääkseen kestävää kehitystä ja ympäristötavoitteiden
loukkaamattomuutta.
2.       Osallistuessaan vapaaehtoisesti yhteistyömenettelyihin, joihin liittyy hillintätoimien
kansainvälisesti siirrettyjen tulosten käyttöä kansallisesti määriteltyjen panosten saavuttamiseen,
osapuolet edistävät kestävää kehitystä ja varmistavat ympäristötavoitteiden loukkaamattomuuden
sekä avoimuuden, myös hallinnossa, ja soveltavat vankkaa tilinpitoa varmistaakseen muun muassa
kaksinkertaisen laskennan välttämisen, noudattaen tämän sopimuksen osapuolten kokouksena
toimivan sopimuspuolten konferenssin hyväksymiä ohjeita.
                                                     4
 ---pagebreak--- 3.      Hillintätoimien kansainvälisesti siirrettyjen tulosten käyttö tämän sopimuksen mukaisten
kansallisesti määriteltyjen panosten saavuttamiseen on vapaaehtoista ja edellyttää osallistuvien
osapuolten hyväksyntää.
4.      Perustetaan kasvihuonekaasujen päästöjen hillintää edistävä ja kestävää kehitystä tukeva
mekanismi, joka toimii tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten
konferenssin alaisena ja ohjauksessa ja jota osapuolet voivat käyttää vapaaehtoisesti. Mekanismia
valvoo elin, jonka tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi
nimeää, ja mekanismin tarkoituksena on
        a)       edistää kasvihuonekaasujen päästöjen hillintää edistäen samalla kestävää kehitystä;
        b)       edistää ja helpottaa osapuolten hyväksymien julkis- ja yksityisoikeudellisten
oikeushenkilöiden osallistumista kasvihuonekaasujen päästöjen hillintään;
        c)       edistää päästötasojen alentamista isäntämaana toimivassa osapuolivaltiossa, joka
hyötyy hillintätoimista näiden johtaessa sellaisiin päästövähennyksiin, joita myös toinen osapuoli voi
käyttää saavuttaakseen kansallisesti määritellyt panoksensa; ja
        d)       mahdollistaa maailmanlaajuisten päästöjen hillintä kokonaisuutena.
5.      Tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun mekanismiin perustuvia päästövähennyksiä ei saa
käyttää sen osoittamiseen, että isäntämaana toimiva osapuoli on saavuttanut kansallisesti määritellyn
panoksensa, jos toinen osapuoli käyttää näitä päästövähennyksiä osoittaakseen, että se on saavuttanut
kansallisesti määritellyn panoksensa.
6.      Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi varmistaa,
että osa tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun mekanismin toiminnan tuloista käytetään
hallintokulujen kattamiseen sekä siihen, että ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille erityisen alttiina
olevia kehitysmaaosapuolia autetaan sopeutumiskulujen maksamisessa.
7.      Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi hyväksyy
tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetun mekanismin säännöt, toimintatavat ja menettelyt ensimmäisessä
istunnossaan.
8.      Osapuolet pitävät tärkeänä, että osapuolten käytettävissä on yhtenäiset, kokonaisvaltaiset ja
tasapainoiset ei-markkinaehtoiset menettelytavat, joiden avulla ne voivat toteuttaa kansallisesti
määritellyt panoksensa kestävän kehityksen ja köyhyyden poistamispyrkimysten yhteydessä,
yhteensovitetusti ja tehokkaasti, tilanteen mukaan muun muassa hillintä- ja sopeutumistoimilla,
rahoituksella, teknologian siirrolla ja valmiuksia vahvistamalla. Näillä menettelytavoilla pyritään
        a)       edistämään hillinnän ja sopeutumisen tavoitteita;
        b)       tehostamaan julkisen ja yksityisen sektorin osallistumista kansallisesti määriteltyjen
panosten toteuttamiseen; ja
        c)       parantamaan yhteensovittamisen mahdollisuuksia eri välineiden ja asianomaisten
toimielinjärjestelyjen välillä.
9.      Määritellään kehys ei-markkinaehtoisille kestävään kehitykseen liittyville menettelytavoille,
jotta pystytään edistämään tämän artiklan 8 kohdassa tarkoitettuja ei-markkinaehtoisia
menettelytapoja.
                                                7 artikla
1. Osapuolet asettavat maailmanlaajuisen sopeutumistavoitteen tarkoituksenaan parantaa
sopeutumiskykyä, vahvistaa kykyä joustavasti mukautua muuttuvaan ilmastoon ja vähentää alttiutta
ilmastonmuutokselle, edistääkseen osaltaan
                                                    5
 ---pagebreak---  kestävää kehitystä ja varmistaakseen asianmukaiset sopeutumistoimet 2 artiklassa tarkoitetun
lämpötilatavoitteen yhteydessä.
2.      Osapuolet tiedostavat, että sopeutuminen on kaikkien kohtaama maailmanlaajuinen haaste,
jolla on paikallisia, alueellisia, kansallisia ja kansainvälisiä ulottuvuuksia, ja että sopeutuminen on
keskeinen osatekijä ja edistävä tekijä vastattaessa pitkällä aikavälillä maailmanlaajuisesti
ilmastonmuutokseen ihmisten, elinkeinojen ja ekosysteemien suojelemiseksi, ottaen huomioon niiden
kehitysmaaosapuolten kiireelliset ja välittömät tarpeet, jotka ovat erityisen haavoittuvia
ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille.
3.      Kehitysmaaosapuolten sopeutumispyrkimykset tunnustetaan niiden toimintatapojen
mukaisesti, jotka tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi
hyväksyy ensimmäisessä istunnossaan.
4.      Osapuolet tiedostavat, että nykyinen sopeutumistarve on merkittävä, että hillinnän tason
nostaminen voi vähentää tarvetta uusiin sopeutumispyrkimyksiin ja että nykyistä suuremmat
sopeutumistarpeet voivat merkitä suurempia sopeutumiskuluja.
5.      Osapuolet tiedostavat, että sopeutumistoimissa olisi noudatettava maalähtöistä,
sukupuolitietoista ja sukupuolten välistä tasa-arvoa tukevaa, osallistavaa ja kaikilta osin avointa
menettelyä, ottaen huomioon haavoittuvat ryhmät, yhteisöt ja ekosysteemit, ja että sopeutumistoimien
perustana ja ohjeena olisi käytettävä parasta saatavilla olevaa tieteellistä tietoa sekä tilanteen mukaan
perimätietoa, alkuperäiskansojen tietoa ja paikallisia tietojärjestelmiä, jotta sopeutuminen saataisiin
tarkoituksenmukaisissa tilanteissa sisällytetyksi asianomaisiin sosioekonomisiin sekä ympäristöä
koskeviin toimiin ja politiikkaan.
6.      Osapuolet tiedostavat, että on tärkeää tukea sopeutumispyrkimyksiä ja tehdä niihin liittyvää
kansainvälistä yhteistyötä sekä ottaa huomioon kehitysmaaosapuolten tarpeet, erityisesti niiden
maiden tarpeet, jotka ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille.
7.      Osapuolten olisi vahvistettava yhteistyötään sopeutumistoimien tehostamiseksi, ottaen
huomioon Cancúnin sopeutumiskehyksen, muun muassa tarkoituksena
        a)       jakaa tietoa, hyviä käytäntöjä ja saatuja kokemuksia, tilanteen mukaan myös silloin,
kun nämä koskevat sopeutumistoimiin liittyvää tiedettä, suunnittelua, politiikkaa ja toteuttamista;
        b)       vahvistaa toimielinjärjestelyjä, mukaan lukien yleissopimuksen mukaiset tämän
sopimuksen täytäntöönpanoa edistävät järjestelyt, tukeakseen tarvittavan tiedon ja tietämyksen
yhdistämistä sekä teknisen tuen ja ohjauksen antamista osapuolille;
        c)       vahvistaa ilmastoa koskevaa tieteellistä tietoa, mukaan lukien tutkimus,
ilmastojärjestelmän järjestelmällinen havainnointi ja ennakkovaroitusjärjestelmät, tuottaen tietoa
ilmastopalveluille ja tukien päätöksentekoa;
        d)      auttaa kehitysmaaosapuolia määrittämään tehokkaat sopeutumiskäytännöt,
sopeutumistarpeet, ensisijaiset tavoitteet, sopeutumistoimille ja -pyrkimyksille annettu ja saatu tuki
sekä haasteet ja puutteet, edistäen hyviä käytäntöjä; ja
        e)       parantaa sopeutumistoimien tuloksellisuutta ja kestävyyttä.
8.      Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöjä ja -elimiä kannustetaan tukemaan osapuolten
pyrkimyksiä toteuttaa tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitetut toimet, ottaen huomioon tämän artiklan 5
kohdan määräykset.
9.      Kukin osapuoli osallistuu tilanteen mukaan sopeutumisen suunnitteluprosesseihin ja toimien
toteuttamiseen, kuten asiaa koskevien suunnitelmien, politiikan ja/tai panostusten kehittämiseen tai
tehostamiseen, esimerkiksi seuraavasti:
                                                     6
 ---pagebreak---          a)      toteutetaan sopeutumistoimia, -sitoumuksia ja/tai -pyrkimyksiä;
         b)      laaditaan ja toteutetaan kansallisia sopeutumissuunnitelmia;
         c)      arvioidaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja haavoittuvuutta ilmastonmuutokselle
tarkoituksena laatia kansallisesti määritellyt ensisijaiset toimet, ottaen huomioon ilmastonmuutokselle
haavoittuvat ihmisryhmät, paikat ja ekosysteemit;
         d)      seurataan ja arvioidaan sopeutumissuunnitelmia, -politiikkaa, -ohjelmia ja -toimia
sekä opitaan niistä; ja
         e)      vahvistetaan sosioekonomisten ja ekologisten järjestelmien kykyä joustavasti
mukautua muuttuvaan ilmastoon, muun muassa monipuolistamalla taloutta ja hallinnoimalla
luonnonvaroja kestävästi.
10.      Kunkin osapuolen olisi tilanteen mukaan annettava ja määräajoin ajantasaistettava
sopeutumista koskeva tiedonanto, joka voi sisältää osapuolen ensisijaiset tavoitteet, toteuttamis- ja
tukitarpeet sekä suunnitelmat ja toimet, aiheuttamatta lisää taakkaa kehitysmaaosapuolille.
11.      Tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitettu sopeutumista koskeva tiedonanto tilanteen mukaan
annetaan ja ajantasaistetaan määräajoin muiden tiedonantojen tai asiakirjojen osana tai yhteydessä,
kuten kansallisessa sopeutumissuunnitelmassa, 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kansallisesti
määritellyssä panoksessa ja/tai kansallisessa tiedonannossa.
12.      Tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitetut sopeutumista koskevat tiedonannot tallennetaan
sihteeristön pitämään julkiseen rekisteriin.
13.      Kehitysmaaosapuolille annetaan 9, 10 ja 11 artiklan määräysten mukaisesti jatkuvaa ja
lisättyä kansainvälistä tukea tämän artiklan 7, 9, 10 ja 11 kohdan täytäntöön panemiseksi.
14.      Jäljempänä 14 artiklassa tarkoitetussa maailmanlaajuisessa tilannekatsauksessa muun muassa
         a)      otetaan huomioon kehitysmaaosapuolten sopeutumispyrkimykset;
         b)      parannetaan sopeutumistoimien toteuttamista ottaen huomioon tämän artiklan 10
kohdassa tarkoitettu sopeutumista koskeva tiedonanto;
         c)      tarkastellaan sopeutumistoimien ja niille annetun tuen riittävyyttä ja tuloksellisuutta;
ja
         d)      tarkastellaan, miten tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun maailmanlaajuisen
sopeutumistavoitteen saavuttamisessa on yleisesti edistytty.
                                                 8 artikla
1.       Osapuolet tiedostavat, että on tärkeää ehkäistä, minimoida ja käsitellä ilmastonmuutoksen
haittavaikutuksiin, kuten äärimmäisiin sääilmiöihin ja hitaasti eteneviin ilmiöihin, liittyvät
menetykset ja vahingot, ja että kestävällä kehityksellä on vaikutusta vähennettäessä menetysten ja
vahinkojen vaaraa.
2.       Ilmastonmuutoksen vaikutuksista aiheutuvia menetyksiä ja vahinkoja käsittelevä Varsovan
kansainvälinen mekanismi toimii tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan
sopimuspuolten konferenssin alaisena ja ohjaamana, ja mekanismia voidaan parantaa ja vahvistaa
siten kuin tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi päättää.
3.       Osapuolten olisi parannettava tietämystä, toimintaa ja tukea, joka liittyy ilmastonmuutoksen
haittavaikutuksiin liittyviin menetyksiin ja vahinkoihin, muun muassa Varsovan kansainvälisen
mekanismin avulla, tilanteen mukaan yhteistoiminnan ja tukitoimien pohjalta.
                                                      7
 ---pagebreak--- 4.      Tämän mukaisesti yhteistyötä ja tukitoimia tietämyksen, toiminnan ja tuen parantamiseksi
voidaan toteuttaa seuraavilla aloilla:
        a)       ennakkovaroitusjärjestelmät;
        b)       hätävalmius;
        c)       hitaasti etenevät ilmiöt;
        d)       tapahtumat, joihin voi liittyä peruuttamattomia ja pysyviä menetyksiä ja vahinkoja;
        e)       kattava riskinarviointi ja -hallinta;
        f)       vahinkovakuutusjärjestelyt, riskipoolit ilmastoriskiä varten ja muut vakuutusratkaisut;
        g)       muut kuin taloudelliset menetykset; ja
        h)       yhteisöjen, elinkeinojen ja ekosysteemien kyky joustavasti mukautua muuttuvaan
        ilmastoon.
5.      Varsovan kansainvälinen mekanismi toimii yhteistyössä olemassa olevien tähän sopimukseen
perustuvien elinten ja asiantuntijaryhmien kanssa sekä sellaisten sopimuksen ulkopuolisten
organisaatioiden ja asiantuntijaelinten kanssa, joita asia koskee.
                                                  9 artikla
1.      Osapuolina olevat kehittyneet maat tarjoavat rahoitusta avustaakseen kehitysmaaosapuolia
sekä ilmastonmuutoksen hillinnässä että siihen sopeutumisessa jatkoksi niiden nykyisille
yleissopimukseen perustuville velvoitteille.
2.      Muita osapuolia kannustetaan antamaan tai jatkamaan tällaista tukea vapaaehtoisesti.
3.      Osapuolina olevien kehittyneiden maiden olisi maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä edelleen
toimittava edelläkävijöinä, kun saatetaan käyttöön ilmastorahoitusta useista erilaisista lähteistä,
välineistä ja kanavista, ja tällöin niiden olisi otettava huomioon merkitykseltään keskeinen julkinen
rahoitus, joka voi perustua useisiin erilaisiin toimiin, kuten maalähtöisten strategioiden tukemiseen, ja
kiinnitettävä huomiota kehitysmaaosapuolten tarpeisiin ja ensisijaisiin tavoitteisiin. Tässä
ilmastorahoituksen käyttöön saattamisessa olisi edettävä aiempia toimia pidemmälle.
4.      Lisättäessä käytettävää rahoitusta olisi pyrittävä saavuttamaan tasapaino sopeutumisen ja
hillinnän välillä ja otettava huomioon maalähtöiset strategiat sekä kehitysmaaosapuolten ja varsinkin
niiden kyseisten kehitysmaiden, kuten vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien
saarivaltioiden, tarpeet ja ensisijaiset tavoitteet, jotka ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutoksen
haittavaikutuksille ja joiden valmiudet ovat huomattavan rajoittuneet, ja tällöin olisi otettava
huomioon tarve saada julkista ja avustuksiin perustuvaa rahoitusta sopeutumista varten.
5.      Osapuolina olevat kehittyneet maat antavat joka toinen vuosi tiedoksi tilanteen mukaan
määrälliset ja laadulliset tämän artiklan 1 ja 3 kohtaan liittyvät suuntaa antavat tiedot, kuten saatavilla
olevat tiedot kehitysmaaosapuolille annettavan julkisen rahoituksen suunnitellusta tasosta. Muita
rahoitusta antavia osapuolia kannustetaan antamaan tällaiset tiedot vapaaehtoisesti joka toinen vuosi.
6.      Sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetussa maailmanlaajuisessa tilannekatsauksessa otetaan
huomioon osapuolina olevien kehittyneiden maiden ja/tai sopimukseen perustuvien elinten antamat
merkitykselliset tiedot ilmastorahoitukseen liittyvistä pyrkimyksistä.
7.      Osapuolina olevat kehittyneet maat antavat avoimet ja yhdenmukaiset tiedot
kehitysmaaosapuolille annetusta ja julkisilla toimilla käyttöön saatetusta tuesta joka toinen vuosi,
noudattaen niitä toimintatapoja, menettelyjä ja ohjeita, jotka tämän sopimuksen osapuolten
kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi hyväksyy
                                                       8
 ---pagebreak---  ensimmäisessä istunnossaan siten kuin 13 artiklan 13 kohdassa määrätään. Myös muita osapuolia
kannustetaan tekemään samoin.
8.      Yleissopimuksen rahoitusjärjestelmä, mukaan lukien sen toiminnasta vastaavat yksiköt, toimii
tämän sopimuksen rahoitusmekanismina.
9.      Tämän sopimuksen täytäntöönpanossa avustavat toimielimet, mukaan lukien
yleissopimukseen perustuvan rahoitusmekanismin toiminnasta vastaavat yksiköt, pyrkivät
varmistamaan rahoituksen tehokkaan saannin kehitysmaaosapuolille, erityisesti vähiten kehittyneille
maille ja pienille kehittyville saarivaltioille, näiden kansallisten ilmastostrategioiden ja
-suunnitelmien yhteydessä, soveltamalla yksinkertaistettuja hyväksymismenettelyjä ja tehostamalla
näiden maiden valmiuden tukemista.
                                                  10 artikla
1.      Osapuolilla on yhteinen pitkän aikavälin visio siitä, että on tärkeää toteuttaa teknologian
kehittämistä ja siirtoa kaikilta osin, jotta voidaan parantaa kykyä sietää ilmastonmuutosta ja vähentää
kasvihuonekaasujen päästöjä.
2.      Osapuolet vahvistavat teknologian kehittämiseen ja siirtoon liittyvää yhteistoimintaansa
ottaen huomioon, että teknologia on tärkeää tämän sopimuksen mukaisten hillintä- ja
sopeutumistoimien toteuttamiseksi, sekä tietoisina nykyisistä pyrkimyksistä hyödyntää ja levittää
teknologiaa.
3.      Yleissopimuksen nojalla perustettu teknologiamekanismi edistää tämän sopimuksen
täytäntöönpanoa.
4.      Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun pitkän aikavälin vision saavuttamiseksi perustetaan
teknologiakehys ohjaamaan yleisesti teknologiamekanismin toimintaa, jolla edistetään ja helpotetaan
teknologian kehittämistä ja siirtoa koskevien toimien tehostamista tämän sopimuksen
täytäntöönpanon tukemiseksi.
5.      On ratkaisevan tärkeää jouduttaa, edistää ja mahdollistaa innovaatioita, jotta
ilmastonmuutokseen voidaan vastata maailmanlaajuisesti ja tehokkaasti pitkällä aikavälillä ja jotta
pystytään edistämään talouskasvua ja kestävää kehitystä. Näitä pyrkimyksiä tuetaan tilanteen mukaan
muun muassa teknologiamekanismin avulla ja yleissopimukseen perustuvan rahoitusmekanismin
rahoituksella, jotta saadaan aikaan tutkimusta ja kehitystä koskevia yhteistyöratkaisuja ja pystytään
helpottamaan kehitysmaaosapuolten pääsyä teknologiaan, erityisesti teknologian elinkaaren
varhaisessa vaiheessa.
6.       Kehitysmaaosapuolille annetaan tukea, kuten rahoitustukea, tämän artiklan täytäntöön
panemiseksi, muun muassa teknologian kehittämistä ja siirtoa koskevan yhteistoiminnan
vahvistamiseksi teknologian elinkaaren eri vaiheissa, jotta saavutetaan tasapaino hillintä- ja
sopeutumistoimien tuen välillä. Sopimuksen 14 artiklassa tarkoitetussa maailmanlaajuisessa
tilannekatsauksessa otetaan huomioon käytettävissä olevat tiedot pyrkimyksistä, jotka liittyvät
kehitysmaaosapuolille annettuun teknologian kehittämisen ja siirron tukeen.
                                                  11 artikla
1.      Tähän sopimukseen perustuvalla toimintavalmiuksien vahvistamisella tulisi parantaa
kehitysmaaosapuolten, erityisesti valmiuksiltaan heikoimpien maiden, kuten vähiten kehittyneiden
maiden, ja ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille alttiimpien maiden, kuten pienten kehittyvien
saarivaltioiden, valmiuksia ja kykyä tehokkaisiin ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin, muun
muassa toteutettaessa sopeutumis- ja hillintätoimia. Valmiuksien vahvistamisen tulisi edistää
teknologian kehittämistä, levittämistä ja hyödyntämistä, ilmastorahoituksen saantia, asiaankuuluvaa
koulutusta ja yleisölle tiedottamista, sekä avointa, oikea-aikaista ja täsmällistä tietojen antamista.
2.      Valmiuksien vahvistamisen tulisi olla maalähtöistä sekä lähtökohtaisesti vastattava
osapuolten kansallisiin tarpeisiin, ja sen olisi edistettävä osapuolten, erityisesti kehitysmaaosapuolten,
                                                      9
 ---pagebreak--- maatason omistajuutta niin kansallisella, alueellisella kuin paikallisella tasolla. Valmiuksia
vahvistettaessa olisi otettava huomioon saadut kokemukset, myös yleissopimuksen valmiuksien
vahvistamistoimista, ja valmiuksien vahvistamisen tulisi olla tehokas, kaikki toimet kattava,
osallistava ja uusiutuva prosessi, joka on sukupuolitietoinen ja tukee sukupuolten välistä tasa-arvoa.
3.       Kaikkien osapuolten tulisi toimia yhteistyössä parantaakseen kehitysmaaosapuolten
valmiuksia panna tämä sopimus täytäntöön. Osapuolina olevien kehittyneiden maiden tulisi tehostaa
tukea kehitysmaaosapuolten valmiuksien vahvistamistoimissa.
4.       Kaikki osapuolet, jotka vahvistavat kehitysmaaosapuolten valmiuksia panna tämä sopimus
täytäntöön, muun muassa alueellisilla, kahdenvälisillä ja monenvälisillä menettelytavoilla, antavat
säännöllisesti tiedoksi nämä valmiuksien vahvistamistoiminnat tai -toimet. Kehitysmaaosapuolten
tulisi antaa säännöllisesti tiedot siitä, miten on edistytty valmiuksien vahvistamista koskevien
suunnitelmien, politiikan, toimintojen tai järjestelyjen toteuttamisessa tämän sopimuksen täytäntöön
panemiseksi.
5.       Toimintavalmiuksien vahvistamistoimintaa tehostetaan asianmukaisilla toimielinjärjestelyillä,
joilla tuetaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa, mukaan lukien yleissopimuksen alaiset asiaan
liittyvät toimielinjärjestelyt, jotka edistävät tämän sopimuksen täytäntöönpanoa. Tämän sopimuksen
osapuolten      kokouksena       toimiva     sopimuspuolten konferenssi      käsittelee     ensimmäiset
toimielinjärjestelyt valmiuksien vahvistamiseksi ja hyväksyy niitä koskevan päätöksen ensimmäisessä
istunnossaan.
                                                 12 artikla
         Osapuolet toimivat yhteistyössä, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, toteuttaessaan
toimia, joilla tehostetaan ilmastonmuutosta koskevaa kasvatusta ja koulutusta, yleistä tietoisuutta,
yleisön osallistumista ja yleisön tiedonsaantia, tiedostaen, että nämä toimet ovat tärkeitä tähän
sopimukseen perustuvan toiminnan tehostamiseksi.
                                                 13 artikla
1.       Perustetaan keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi ja tehokkaan täytäntöönpanon
edistämiseksi tehostetut toiminnan ja tuen avoimuuspuitteet, jotka ovat rakenteeltaan joustavat, joissa
otetaan huomioon osapuolten valmiuksien erilaisuus ja jotka perustuvat yhteisiin kokemuksiin.
2.       Avoimuuspuitteet mahdollistavat joustavuuden tämän artiklan määräysten täytäntöönpanossa
niille kehitysmaaosapuolille, jotka valmiuksiensa vuoksi tarvitsevat joustavuutta. Tämä joustavuus
otetaan huomioon tämän artiklan 13 kohdassa tarkoitetuissa toimintatavoissa, menettelyissä ja
ohjeissa.
3.       Avoimuuspuitteet perustuvat yleissopimuksen mukaisiin avoimuusjärjestelyihin ja tehostavat
niitä ottaen huomioon vähiten kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden
erityisolosuhteet. Avoimuuspuitteita toteutettaessa tarjotaan tukea ja noudatetaan puuttumattomuutta
ja rankaisemattomuutta sekä kunnioitetaan kansallista täysivaltaisuutta ja vältetään kohtuuttoman
taakan aiheuttamista osapuolille.
4.       Yleissopimukseen perustuvat avoimuusjärjestelyt, kuten kansalliset tiedonannot, joka toinen
vuosi annettavat selonteot ja joka toinen vuosi annettavat ajantasaistetut selonteot, kansainväliset
arvioinnit ja tarkistukset sekä kansainväliset neuvottelut ja analyysit, kuuluvat niihin kokemuksiin,
joita hyödynnetään kehitettäessä tämän artiklan 13 kohdassa tarkoitettuja toimintatapoja, menettelyjä
ja ohjeita.
5.       Toiminnan avoimuuspuitteiden tarkoituksena on antaa selvä käsitys ilmastonmuutosta
koskevista toimista yleissopimuksen 2 artiklassa määrätyn yleissopimuksen tavoitteen kannalta, muun
muassa selvittämällä ja seuraamalla edistymistä 4 artiklan mukaisten osapuolten yksilöllisten
kansallisesti määriteltyjen panosten saavuttamisessa ja 7 artiklan mukaisissa osapuolten
sopeutumistoimissa, mukaan lukien hyvät käytännöt, ensisijaiset tavoitteet, tarpeet ja puutteet, jotta
saadaan tietoa 14 artiklan mukaista maailmanlaajuista tilannekatsausta varten.
                                                     10
 ---pagebreak--- 6.       Tuen avoimuuspuitteiden tarkoituksena on antaa selvä käsitys siitä tuesta, jota asianomaiset
yksittäiset osapuolet antavat ja saavat 4, 7, 9, 10 ja 11 artiklan mukaisten ilmastonmuutosta koskevien
toimien yhteydessä, sekä mahdollisuuksien mukaan antaa kattava yleiskuva kaikesta annettavasta
rahallisesta tuesta, jotta saadaan tietoa 14 artiklan mukaista maailmanlaajuista tilannekatsausta varten.
7.       Kukin osapuoli antaa säännöllisesti seuraavat tiedot:
        a)       ihmisen toiminnan aiheuttamia kasvihuonekaasujen päästöjä ja nielujen aikaansaamia
poistumia koskeva kansallinen selvitys, joka on laadittu hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin
(IPCC) hyväksymillä hyviin käytäntöihin perustuvilla menetelmillä, joista tämän sopimuksen
osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi on sopinut; ja
        b)       tiedot, jotka tarvitaan seurattaessa, miten osapuoli on edistynyt 4 artiklan mukaisen
kansallisesti määritellyn panoksensa toteuttamisessa ja saavuttamisessa.
8.       Kunkin osapuolen olisi myös tilanteen mukaan annettava tietoja ilmastonmuutoksen
vaikutuksista ja 7 artiklan mukaisesta sopeutumisesta.
9.       Osapuolina olevat kehittyneet maat antavat, ja muiden tukea antavien osapuolten olisi
annettava, tietoja rahoitukseen, teknologian siirtoon ja valmiuksien vahvistamiseen liittyvästä tuesta,
jota on annettu kehitysmaaosapuolille 9, 10 ja 11 artiklan mukaisesti.
10.      Kehitysmaaosapuolten olisi annettava tietoja tarvitsemastaan ja saamastaan 9, 10 ja 11
artiklan mukaisesta rahoitukseen, teknologian siirtoon ja valmiuksien vahvistamiseen liittyvästä
tuesta.
11.      Asiantuntijat tarkastelevat teknisesti kunkin osapuolen tämän artiklan 7 ja 9 kohdan
perusteella antamia tietoja päätöksen 1/CP.21 mukaisesti. Niitä kehitysmaaosapuolia, jotka
valmiuksiensa perusteella tarvitsevat apua valmiuksiensa vahvistamisen tarpeiden määrittämisessä,
autetaan tarkastelun yhteydessä määrittämään nämä tarpeet. Lisäksi kukin osapuoli osallistuu tukea
tarjoavaan monenväliseen tarkasteluun siitä, miten osapuoli on edistynyt 9 artiklan mukaisissa
pyrkimyksissä ja kansallisesti määritellyn panoksensa toteuttamisessa ja saavuttamisessa.
12.      Tämän kohdan mukaisessa teknisessä asiantuntijatarkastelussa tarkastellaan tilanteen mukaan
osapuolen antamaa tukea ja sitä, miten osapuoli on toteuttanut ja saavuttanut kansallisesti määritellyn
panoksensa. Lisäksi tarkastelussa määritetään ne alueet, joilla osapuolen on kehitettävä toimintaansa,
ja tarkastellaan tietojen yhdenmukaisuutta tämän artiklan 13 kohdassa tarkoitettujen toimintatapojen,
menettelyjen ja ohjeiden kanssa, ottaen huomioon osapuolille tämän artiklan 2 kohdassa sallittu
joustavuus. Tarkastelussa kiinnitetään erityistä huomiota kunkin kehitysmaaosapuolen kansallisiin
valmiuksiin ja olosuhteisiin.
13.      Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi hyväksyy
ensimmäisessä istunnossaan toiminnan ja tuen avoimuutta tilanteen mukaan koskevat yhteiset
toimintatavat, menettelyt ja ohjeet yleissopimuksen mukaisista avoimuusjärjestelyistä saatujen
kokemusten perusteella ja täsmentäen tämän artiklan määräyksiä.
14.      Kehitysmaille annetaan tukea tämän artiklan täytäntöön panemiseksi.
15.      Tukea annetaan myös kehitysmaaosapuolten avoimuuteen liittyvien valmiuksien jatkuvaan
vahvistamiseen.
                                                      11
 ---pagebreak---                                                 14 artikla
1.       Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi tarkastelee
tämän sopimuksen täytäntöönpanoa määräajoin arvioidakseen, miten sopimuksen tarkoituksen ja sen
pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamisessa on yhteisesti edistytty (“maailmanlaajuinen
tilannekatsaus”). Konferenssi suorittaa tarkastelun kattavasti ja tarjoten tukea, ottaen huomioon
hillinnän, sopeutumisen sekä toteuttamis- ja tukikeinot, sekä toimien oikeudenmukaisesti ja parhaan
käytettävissä olevan tieteellisen tiedon perusteella.
2.       Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi tekee
ensimmäisen maailmanlaajuisen tilannekatsauksen vuonna 2023 ja sen jälkeen joka viides vuosi,
jollei tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi toisin päätä.
3.       Osapuolet ottavat huomioon maailmanlaajuisen tilannekatsauksen tuloksen ajantasaistaessaan
ja tehostaessaan kansallisesti päätettävällä tavalla tämän sopimuksen asianomaisten määräysten
mukaisia toimiaan ja tukeaan sekä tehostaessaan ilmastotoimiin liittyvää kansainvälistä yhteistyötä.
                                                15 artikla
1.       Perustetaan mekanismi helpottamaan tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa ja
edistämään niiden noudattamista.
2.       Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu järjestelmä muodostuu komiteasta, joka koostuu
asiantuntijoista ja toimii tukea tarjoten, avoimesti, ilman vastakkainasetteluja ja rankaisemattomasti.
Komitea kiinnittää erityistä huomiota kunkin osapuolen kansallisiin valmiuksiin ja olosuhteisiin.
3.       Komitea toimii niiden toimintatapojen ja menettelyjen mukaisesti, jotka tämän sopimuksen
osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi hyväksyy ensimmäisessä istunnossaan,
ja antaa vuosittain selonteon tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivalle sopimuspuolten
konferenssille.
                                                16 artikla
1.       Yleissopimuksen ylimpänä päättävänä elimenä toimiva sopimuspuolten konferenssi toimii
tämän sopimuksen osapuolten kokouksena.
2.       Ne yleissopimuksen sopimuspuolet, jotka eivät ole tämän sopimuksen osapuolina, voivat
osallistua tarkkailijoina tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten
konferenssin istunnon työskentelyyn. Kun sopimuspuolten konferenssi toimii tämän sopimuksen
osapuolten kokouksena, tähän sopimukseen perustuvaan päätöksentekoon osallistuvat ainoastaan
tämän sopimuksen osapuolet.
3.       Kun sopimuspuolten konferenssi toimii tämän sopimuksen osapuolten kokouksena, sellainen
sopimuspuolten konferenssin puheenjohtajiston jäsen, joka edustaa yleissopimuksen sopimuspuolta,
joka ei kyseisenä ajankohtana ole tämän sopimuksen osapuolena, korvataan tämän sopimuksen
osapuolten keskuudestaan valitsemalla ylimääräisellä jäsenellä.
4.       Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi arvioi
säännöllisesti tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja tekee toimivaltansa puitteissa tarvittavat
päätökset edistääkseen sopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa. Konferenssi suorittaa sille tässä
sopimuksessa osoitetut tehtävät ja
         a)      perustaa sellaiset avustavat toimielimet, jotka se katsoo tarvittavan tämän sopimuksen
täytäntöön panemiseksi; ja
         b)      suorittaa sellaisia muita tehtäviä, joita voidaan tarvita tämän sopimuksen täytäntöön
panemiseksi.
                                                     12
 ---pagebreak--- 5.       Sopimuspuolten konferenssin työjärjestystä ja yleissopimuksen mukaisia rahoitusmenettelyjä
sovelletaan soveltuvin osin tähän sopimukseen, jollei tämän sopimuksen osapuolten kokouksena
toimiva sopimuspuolten konferenssi yksimielisesti toisin päätä.
6.       Sihteeristö kutsuu koolle tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten
konferenssin ensimmäisen istunnon ensimmäisen sellaisen sopimuspuolten konferenssin istunnon
yhteydessä, joka pidetään tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen. Myöhemmät tämän sopimuksen
osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin varsinaiset istunnot pidetään
sopimuspuolten konferenssin varsinaisten istuntojen yhteydessä, jollei tämän sopimuksen osapuolten
kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi toisin päätä.
7.       Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin
ylimääräiset istunnot pidetään sellaisina muina ajankohtina, jolloin tämän sopimuksen osapuolten
kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi katsoo ne tarpeellisiksi, tai osapuolen kirjallisesta
pyynnöstä, edellyttäen, että kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun sihteeristö on antanut pyynnön
tiedoksi osapuolille, vähintään kolmasosa osapuolista tukee pyyntöä.
8.       Yhdistyneet Kansakunnat ja sen erityisjärjestöt ja Kansainvälinen atomienergiajärjestö sekä
niiden jäsen- tai tarkkailijavaltiot, jotka eivät ole yleissopimuksen sopimuspuolia, voivat olla
edustettuina tarkkailijoina tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten
konferenssin istunnoissa. Mikä tahansa kansallinen tai kansainvälinen, hallitusten välinen tai muu
kuin hallitusten välinen elin tai järjestö, jonka toimiala käsittää tämän sopimuksen soveltamisalaan
kuuluvia asioita ja joka on ilmoittanut sihteeristölle tahtovansa olla edustettuna tarkkailijana tämän
sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin istunnossa, voidaan
hyväksyä tarkkailijaksi, jollei vähintään kolmasosa läsnä olevista osapuolista vastusta sitä.
Tarkkailijoiden hyväksymiseen ja osallistumiseen sovelletaan tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettua
työjärjestystä.
                                                17 artikla
1.       Yleissopimuksen 8 artiklalla perustettu sihteeristö toimii tämän sopimuksen sihteeristönä.
2.       Yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaletta, joka koskee sihteeristön tehtäviä, ja yleissopimuksen
8 artiklan 3 kappaletta, joka koskee sihteeristön toimintaan liittyviä järjestelyjä, sovelletaan
soveltuvin osin tähän sopimukseen. Sihteeristö hoitaa lisäksi sille tämän sopimuksen mukaisesti
annettavia ja tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin
antamia tehtäviä.
                                                18 artikla
1.       Yleissopimuksen 9 ja 10 artiklan mukaisesti perustetut avustava toimielin tieteellistä ja
teknologista neuvontaa varten ja avustava toimielin täytäntöönpanoa varten toimivat vastaavasti
tämän sopimuksen avustavana toimielimenä tieteellistä ja teknologista neuvontaa varten ja
avustavana toimielimenä täytäntöönpanoa varten. Näiden kahden toimielimen toimintaa koskevia
yleissopimuksen määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin tähän sopimukseen. Tieteellistä ja
teknologista neuvontaa varten perustetun avustavan toimielimen ja täytäntöönpanoa varten perustetun
avustavan toimielimen tätä sopimusta koskevien kokousten istunnot pidetään vastaavien
yleissopimusta koskevien kokousten yhteydessä.
2.       Yleissopimuksen sopimuspuolet, jotka eivät ole tämän sopimuksen osapuolina, voivat
osallistua tarkkailijoina avustavien toimielinten kokousten työskentelyyn. Kun avustavat toimielimet
toimivat tämän sopimuksen avustavina toimieliminä, tähän sopimukseen perustuvaan
päätöksentekoon osallistuvat ainoastaan tämän sopimuksen osapuolet.
3. Kun yleissopimuksen 9 ja 10 artiklalla perustetut avustavat toimielimet suorittavat tätä sopimusta
koskeviin asioihin liittyviä tehtäviään, sellainen avustavan toimielimen puheenjohtajiston jäsen, joka
edustaa yleissopimuksen sopimuspuolta, joka ei kyseisenä ajankohtana ole tämän sopimuksen
osapuolena, korvataan tämän sopimuksen osapuolten keskuudestaan valitsemalla ylimääräisellä
jäsenellä.
                                                    13
 ---pagebreak---                                                  19 artikla
1.        Muut kuin tässä sopimuksessa tarkoitetut yleissopimuksella tai sen nojalla perustetut
avustavat toimielimet tai muut toimielinjärjestelyt avustavat tämän sopimuksen täytäntöönpanossa
tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimivan sopimuspuolten konferenssin päätöksellä. Tämän
sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi määrää tarkemmin näiden
avustavien toimielinten tai järjestelyjen tehtävistä.
2.        Tämän sopimuksen osapuolten kokouksena toimiva sopimuspuolten konferenssi voi antaa
näille avustaville toimielimille ja toimielinjärjestelyille lisäohjeita.
                                                 20 artikla
1.        Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten valtioille ja alueellisille taloudellisen
yhdentymisen järjestöille, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolina, ja ne ratifioivat tai hyväksyvät
sopimuksen. Sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa
New Yorkissa 22 päivästä huhtikuuta 2016 alkaen 21 päivään huhtikuuta 2017 saakka. Sen jälkeen
sopimus on avoinna liittymistä varten alkaen seuraavasta päivästä sen päivän jälkeen, jona se lakkaa
olemasta avoinna allekirjoittamista varten. Ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjat talletetaan
tallettajan huostaan.
2.        Alueellista taloudellisen yhdentymisen järjestöä, joka tulee tämän sopimuksen osapuoleksi
minkään jäsenvaltionsa olematta sopimuksen osapuolena, sitovat kaikki tämän sopimuksen mukaiset
velvoitteet. Jos alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön jäsenvaltioista yksi tai useampi on
tämän sopimuksen osapuolena, järjestö ja sen jäsenvaltiot sopivat kunkin vastuista tämän sopimuksen
mukaisten velvoitteiden täyttämisessä. Tällöin järjestöllä ja sen jäsenvaltioilla ei ole oikeutta käyttää
tämän sopimuksen mukaisia oikeuksia samanaikaisesti.
3.        Alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt antavat ratifioimis-, hyväksymis- tai
liittymiskirjoissaan selityksen toimivaltansa laajuudesta tämän sopimuksen soveltamisalaan
kuuluvissa asioissa. Lisäksi nämä järjestöt ilmoittavat tallettajalle, joka ilmoittaa puolestaan
osapuolille, järjestöjen toimivallan laajuuden olennaisista muutoksista.
                                                 21 artikla
1.        Tämä sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona
vähintään 55 yleissopimuksen sopimuspuolta, jotka edustavat yhteensä vähintään arvioitua 55:tä
prosenttia maailmanlaajuisista kasvihuonekaasujen päästöistä, on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis-
tai liittymiskirjansa.
2.        Ainoastaan tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa "maailmanlaajuiset kasvihuonekaasujen
päästöt" tarkoittaa ajantasaisinta päästömäärää, joka on ilmoitettu sinä päivänä tai ennen sitä päivää,
jona yleissopimuksen sopimuspuolet ovat tehneet tämän sopimuksen.
                                                      14
 ---pagebreak--- 3.       Sellaisen valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön osalta, joka ratifioi tai
hyväksyy tämän sopimuksen tai liittyy siihen sen jälkeen, kun tämän artiklan 1 kohdassa määrätyt
sopimuksen voimaantulon edellytykset ovat täyttyneet, tämä sopimus tulee voimaan
kolmantenakymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona tämä valtio tai alueellinen taloudellisen
yhdentymisen järjestö on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa.
4.       Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön
tallettamaa asiakirjaa ei oteta huomioon sen jäsenvaltioiden tallettamien asiakirjojen lisäksi.
                                                22 artikla
         Yleissopimuksen 15 artiklan määräyksiä yleissopimuksen muutosten hyväksymisestä
sovelletaan soveltuvin osin tähän sopimukseen.
                                                23 artikla
1.       Yleissopimuksen 16 artiklan määräyksiä yleissopimuksen liitteiden hyväksymisestä ja
muuttamisesta sovelletaan soveltuvin osin tähän sopimukseen.
2.       Tämän sopimuksen liitteet ovat sopimuksen erottamaton osa, ja jollei nimenomaisesti toisin
määrätä, viittaus tähän sopimukseen on samalla viittaus sen liitteisiin. Liitteet rajoittuvat luetteloihin,
lomakkeisiin ja muuhun kuvailevaan aineistoon, joka on luonteeltaan tieteellistä, teknistä,
menettelyllistä tai hallinnollista.
                                                24 artikla
         Yleissopimuksen 14 artiklan määräyksiä riitojen ratkaisemisesta sovelletaan
soveltuvin osin tähän sopimukseen.
                                                25 artikla
1.       Kullakin osapuolella on yksi ääni, jollei tämän artiklan 2 kohdan määräyksistä muuta johdu.
2.       Alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt käyttävät toimivaltaansa kuuluvissa asioissa
äänioikeuttaan äänimäärällä, joka on yhtä suuri kuin niiden tämän sopimuksen osapuolina olevien
jäsenvaltioiden määrä. Tällainen järjestö ei saa käyttää äänioikeuttaan, jos jokin sen jäsenvaltioista
käyttää omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.
                                                26 artikla
         Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri toimii tämän sopimuksen tallettajana.
                                                27 artikla
         Tähän sopimukseen ei voida tehdä varaumia.
                                                28 artikla
1.       Osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa kolmen vuoden kuluttua siitä
päivästä, jona sopimus on tullut voimaan kyseisen osapuolen osalta, ilmoittamalla asiasta kirjallisesti
tallettajalle.
2.       Tämä irtisanominen tulee voimaan vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tallettaja on
vastaanottanut irtisanomista koskevan ilmoituksen, tai myöhempänä ajankohtana, joka voidaan
mainita irtisanomista koskevassa ilmoituksessa.
3.       Osapuolen, joka irtisanoo yleissopimuksen, katsotaan irtisanoneen myös tämän sopimuksen.
                                                     15
 ---pagebreak---                                                 29 artikla
        Tämän sopimuksen alkuperäiskappale, jonka arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-,
ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Yhdistyneiden Kansakuntien
pääsihteerin huostaan.
Tehty Pariisissa kahdentenatoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet
tämän sopimuksen.
                                                     16
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---                            EUROOPAN
                           KOMISSIO
                                                  Bryssel 10.6.2016
                                                  COM(2016) 395 final
                                                  ANNEX 2
                                          LIITE
                                       ehdotukseen
                                     neuvoston päätös
     Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla
          hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
   Pariisin sopimuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehty Euroopan unionin ilmoitus
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                                 LIITE
                                             ehdotukseen
                                           neuvoston päätös
       Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla
             hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
     Pariisin sopimuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehty Euroopan unionin ilmoitus
   Seuraavat valtiot ovat tällä hetkellä Euroopan unionin jäsenvaltioita: (Belgian kuningaskunta,
   Bulgarian tasavalta, Tšekin tasavalta, Tanskan kuningaskunta, Saksan liittotasavalta, Viron
   tasavalta, Irlanti, Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Ranskan tasavalta, Kroatian
   tasavalta, Italian tasavalta, Kyproksen tasavalta, Latvian tasavalta, Liettuan tasavalta,
   Luxemburgin suurherttuakunta, Unkari, Maltan tasavalta, Alankomaiden kuningaskunta,
   Itävallan tasavalta, Puolan tasavalta, Portugalin tasavalta, Romania, Slovenian tasavalta,
   Slovakian tasavalta, Suomen tasavalta, Ruotsin kuningaskunta ja Ison-Britannian ja Pohjois-
   Irlannin yhdistynyt kuningaskunta).
   Euroopan unioni ilmoittaa, että sillä on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja
   erityisesti sen 191 artiklan ja 192 artiklan 1 kohdan mukaan toimivalta tehdä kansainvälisiä
   sopimuksia ja panna täytäntöön niistä johtuvat velvoitteet, kun se pyrkii edistämään
   seuraavien tavoitteiden saavuttamista:
   -       ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen;
   -       ihmisten terveyden suojelu;
   -       luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö;
   -       sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan
           alueellisiin     tai   maailmanlaajuisiin     ympäristöongelmiin,      ja    erityisesti
           ilmastonmuutoksen torjuminen.
   Euroopan unioni ilmoittaa, että sen 6 päivänä maaliskuuta 2015 ilmoittama suunniteltu
   kansallisesti määritelty panos täytetään unionin ja sen jäsenvaltioiden toimilla kunkin oman
   toimivallan rajoissa.
   Euroopan unioni antaa edelleen säännöllisesti tietoja asiaankuuluvista Euroopan unionin
   oikeudellisista välineistä, jotka se on hyväksynyt sen kansallisesti päätettävien sitoumusten
   täyttämiseksi, sopimuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
FI                                                 2                                                FI