               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.1.2019
            COM(2019) 7 final
            2019/0005(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               ”Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välinen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus”
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin Brysselissä 16. marraskuuta 2000, ja se tuli voimaan 10. toukokuuta 2001. Sen jälkeen ja sopimuksen 12 artiklan mukaisesti sopimus on uusittu kolmesti, eli vuosina 2004
                  2
               , 2009
                  3
                ja 2014
                  4
                kulloinkin viiden vuoden jatkoajaksi.

               Nykyisen sopimuksen voimassaolon on määrä päättyä 20. helmikuuta 2019.

               Sopimuksen uusiminen on EU:n etujen mukaista, sillä se edistää Euroopan unionin ja Venäjän federaation välistä yhteistyötä kummallekin tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla, mikä tuo etuja molemmille sopimuspuolille.

               Venäjä on tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla EU:n naapurustossa tärkein toimija, joka ei ole assosioitunut Horisontti 2020 -puiteohjelmaan. Yhteistyö tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla on ollut EU:n ja Venäjän välillä perinteisesti hyvin aktiivista, erityisesti tutkimusinfrastruktuurien, liikenteen ja ympäristön aloilla. Vaikka Venäjä olikin seitsemännessä tutkimuspuiteohjelmassa aktiivisin osallistuvista assosioitumattomista kolmansista maista, Horisontti 2020 -puiteohjelmassa yhteistyön taso on jäänyt kauas potentiaalisesta tasostaan. Tämä johtuu suurelta osin rahoitussääntöjen muutoksesta Horisontti 2020 -puiteohjelmassa, jossa Venäjältä (sekä Brasiliasta, Intiasta, Kiinasta ja Meksikosta) tulevat oikeushenkilöt eivät enää ole automaattisesti kelpoisia saamaan rahoitusta EU:lta, mutta myös poliittisista olosuhteista.

               Kaikkien assosioitumattomien maiden joukossa Venäjä on tällä hetkellä kuudennella sijalla, kun tarkastellaan osallistumista Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteistyöhankkeisiin. Lisäksi Horisontti 2020 -puiteohjelman työohjelmassa 2018–2020 on tavoitteena tehostaa yhteistyötä Venäjän kanssa yhteisen edun mukaisissa aiheissa. Sen lisäksi, että Horisontti 2020 -puiteohjelma on yleisesti avoin kaikkialta maailmasta, myös Venäjältä, tuleville toimijoille, on olemassa kaksi tärkeää kahdenvälisen yhteistyön lippulaiva-aloitetta Venäjän kanssa tutkimusinfrastruktuurien ja terveyden aloilla sekä yksi ilmailualan monenvälisen yhteistyön lippulaiva-aloite, jonka kohteena on myös Venäjä.

               Sopimuksen uusiminen on linjassa EU:n lähestymistavan kanssa, joka perustuu viiteen ohjaavaan periaatteeseen, joilla hallitaan EU:n nykysuhteita Venäjään ja joista sovittiin EU:n ulkoasiainneuvoston kokouksessa 14. maaliskuuta 2016 ja jotka vahvistettiin EU:n ulkoasiainneuvoston kokouksessa 16. huhtikuuta 2018. Tiedediplomatia voi olla vahva väline suhteissamme Venäjään, sillä se tarjoaa myönteisen yhteistyöagendan ja on ”pehmeän voiman” lähde, joka voi olla erityisen tehokas väline viestintäkanavien luomisessa ja avaamisessa ja luottamuksen rakentamisessa yhteiskuntiemme välillä. Sopimus tarjoaa puitteet, joilla vahvistetaan ihmisten välisiä kontakteja ja tieteen, teknologian ja innovoinnin alalla tehtävää yhteistyötä EU:n kannalta strategisilla alueilla tulevina vuosina, jotta voidaan torjua tieteellisen yhteistyön heikentymistä EU:n ja venäläisten osallistujien välillä. Näistä syistä on hyödyllistä uusia sopimus seuraavaksi viisivuotiskaudeksi.

                  Sopimuksella perustetun EU:n ja Venäjän tieteellis-teknisen yhteistyön sekakomitean kokouksessa, joka pidettiin Moskovassa 28. syyskuuta 2018, molemmat sopimuspuolet totesivat, että ne haluavat uudistaa sopimuksen uudeksi viisivuotiskaudeksi ilman mitään muutoksia ja että EU:n ja Venäjän tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistamisessa oli edistytty.

               Uusitun sopimuksen sisältö tulee olemaan identtinen nykyisen sopimuksen kanssa, kuten venäläisten osapuolten kanssa on neuvoteltu ja sovittu. Se ei luo uusia oikeuksia eikä velvollisuuksia EU:lle, vaan sen sijaan pidentää ajallisesti sopimuspuolten välillä jo voimassa olevaa oikeudellista järjestelmää tiede- ja teknologiayhteistyön alalla.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämä aloite on täysin johdonmukainen tutkimusta ja innovointia koskevan EU:n kansainvälisen yhteistyöstrategian
                     5
                   kanssa; siinä Venäjä on EU:n strateginen kumppani tutkimuksen ja innovoinnin alalla. EU:n strategiassa ilmaistaan selvästi tiede- ja teknologiasopimusten merkitys välineinä, joilla määritellään ja pannaan täytäntöön monivuotisia yhteistyön etenemissuunnitelmia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Sopimus on myös keino panna täytäntöön EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön strategia, jossa kehotetaan lisäämään kansainvälistymistä ja avoimuutta EU:n tutkimus- ja innovaatiokentässä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa vahvistetaan, että tutkimusyhteistyö on tärkeä osa EU:n ulkopolitiikkaa, ja pidetään tutkimusyhteistyötä vahvempien sosioekonomisten siteiden keskeisenä elementtinä.

                  Aloite on johdonmukainen niiden periaatteiden kanssa, jotka ohjaavat nykyisiä EU:n ja Venäjän suhteita ja joista sovittiin EU:n ulkoasiainneuvoston kokouksessa 14. maaliskuuta 2016 ja jotka vahvistettiin EU:n ulkoasiainneuvoston kokouksessa 16. huhtikuuta 2018.

                  Komissio varmistaa, että tämän uudistetun sopimuksen täytäntöönpanossa noudatetaan EU:n rajoittavia toimenpiteitä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  EU:n valta toimia kansainvälisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla perustuu SEUT-sopimuksen 186 artiklaan. Ehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on rinnakkainen toimivalta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla SEUT-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi EU:n toimia ei voida korvata jäsenvaltioiden toimilla.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Tämä aloite ei ole osa REFIT-ohjelmaa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ainoastaan henkilö- ja hallintoresurssit ovat tarpeen; ne esitetään säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.

                  Edellä esitetyn perusteella komissio pyytää, että neuvosto

                  – hyväksyy unionin puolesta Euroopan parlamentin annettua hyväksyntänsä ”Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen” uusimisen uudeksi viisivuotiskaudeksi (eli 20.2.2019–19.2.2024).

               – valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilö(n/t), jo(i)lla on valtuudet ilmoittaa Venäjän federaation hallitukselle, että unioni on saattanut päätökseen uusitun sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt.

               2019/0005 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2000/742/EY
                  6
               , että Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välillä tehdään tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimus’. Sopimus allekirjoitettiin Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2000, ja se tuli voimaan 10 päivänä toukokuuta 2001.

               (2)Sopimuksen 12 artiklan b alakohdan mukaisesti sopimus – joka tehtiin alun perin 31 päivään joulukuuta 2002 saakka – voidaan uusia sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella uusiksi viisivuotiskausiksi.

               (3)Neuvosto hyväksyi päätöksillä 2003/798/EY
                  7
               , 2009/313/EY
                  8
                ja 2014/50/EU
                  9
                sopimuksen uusimisen kulloinkin uudeksi viisivuotiskaudeksi. Nykyisen sopimuksen voimassaolon on määrä päättyä 20 päivänä helmikuuta 2019.

               (4)Kumpikin sopimuspuoli vahvisti aikomuksensa uusia sopimus uudeksi viisivuotiskaudeksi ilman mitään muutoksia sopimukseen.

               (5)Sopimuksen piiriin kuuluvissa toimissa on noudatettava tiukasti SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla hyväksytyissä rajoittavissa toimenpiteissä säädettyjä ehtoja ja menettelyjä
                  10
               .

               (6)Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen uudeksi viisivuotiskaudeksi.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilö(n/t), jo(i)lla on valtuudet ilmoittaa Venäjän federaation hallitukselle unionin puolesta siitä, että unioni on saattanut päätökseen sopimuksen uusimisen edellyttämät sisäiset menettelyt sopimuksen 12 artiklan b alakohdan mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
                  11

                  Erityisesti pääosastojen
                     12
                   RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE ja MOVE toimintastrategia ja koordinointi.

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.

               ☑ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.

               ◻Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

                  Tämän aloitteen myötä molemmat sopimuspuolet voivat parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.

               1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  Erityistavoite nro 4.1

                  Tämän päätöksen myötä molemmat sopimuspuolet voivat tehostaa yhteistyötään ja kehittää strategisempaa kumppanuutta lisäämällä ja laajentamalla nykyistä yhteistyötä ja vastaamalla globaaleihin haasteisiin edistäen vastavuoroista pääsyä ohjelmiin ja rahoitukseen.

                  Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen.

                  Päätöksen ansiosta sekä unioni että Venäjä voivat hyötyä vastavuoroisesti meneillään olevien yhteistyötoimien kautta saavutettavista tieteellisistä ja teknologisista tuloksista. Päätös mahdollistaa erityistietämyksen ja osaamisen siirron kummankin sopimuspuolen tiedeyhteisön, elinkeinoelämän ja kansalaisten hyväksi.

               1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

                  Komissio seuraa säännöllisesti kaikkia sopimuksen nojalla toteutettavia toimia, myös yhteistyötoimia. Tämä arviointi kattaa muun muassa seuraavat kohdat:

                  a) yhteistyöindikaattorit — analyysi venäläisten yhteisöjen lukumäärästä ja osallistumistyypistä EU:n rahoittamissa ohjelmissa (esim. ehdotusten määrä, allekirjoitettujen avustussopimusten määrä, yhteistyön pääasialliset yhteydet, pääaiheet; aikaansaadut tuotokset) ja päin vastoin (aina kun tiedot ovat saatavilla);

                  b) suoritusindikaattorit — EU:n puiteohjelmiin osallistuvien venäläisten yhteisöjen onnistumisaste verrattuna muihin EU:n ulkopuolisiin maihin ja jäsenvaltioihin/assosioituneihin maihin tutkimuksen puiteohjelmassa; analyysi osallistumisen laadusta (esim. ohjelmaan osallistuvien parhaimmiksi rankattujen yliopistojen määrä, yhteistyöhankkeista tulevien patenttien ja julkaisujen määrä);

                  c) tiedonkeruu asianomaista tutkimusrahoitusohjelmaa laajemmalle ulottuvista yhteistyötoimista ja yhteyksistä sekä arviointi näiden toimien vaikutuksesta, kuten osallistuminen monenvälisiin aloitteisiin ja työryhmiin.

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

                  Tämän päätöksen myötä molemmat sopimuspuolet voivat edelleen parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

                  Tutkimus- ja innovaatioyhteistyö EU:n ja Venäjän federaation välillä on vahvistunut vakaasti viime vuosina. EU:n mukanaolo antaa mahdollisuuden laajempiin ja kattavampiin toimiin, joista kaikki jäsenvaltiot hyötyvät. Tämän sopimuksen uusiminen antaa EU:lle mahdollisuuden saada helpommin käyttöön Venäjän federaatiossa tuotettua tieteellistä tietoa ja osallistua useampiin yhteistyötoimiin, jotka lisäävät tietämyksen ja teknologioiden vaihtoa.

               1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Tiede- ja teknologiayhteistyöstä tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella katsotaan, että olisi molemmille osapuolille hyödyksi jatkaa tutkimusyhteistyötä Venäjän federaation kanssa, joka on EU:n strateginen kumppani tieteen ja innovoinnin alalla.

               1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Venäjän federaation kanssa tehdyn sopimuksen uusimista pidetään täysin johdonmukaisena kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön yleisen kehyksen kanssa (COM(2012) 497).

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               ☑ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.

               –☑
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 20.2.2019 ja päättyy 19.2.2024.

               –☑
                     Rahoitusvaikutukset alkavat 20.2.2019 ja päättyvät 19.2.2024.

               ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.

               –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  13

               ☑ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään;

               –◻
                     toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty:

               –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               –◻ Euroopan investointipankille ja Euroopan investointirahastolle

               –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille

               –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.

               Huomautukset:

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset

                  Venäjän yhteisöjen osallistumista sopimuksen mukaisesti tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ja muihin yhteistyötoimiin tarkastellaan säännöllisesti sopimuksen 6 artiklan a alakohdalla perustetun sekakomitean tapaamisissa.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Todetut riskit

                  Kokoukset ja kahdenvälinen neuvonpito toteutetaan säännöllisesti, mikä mahdollistaa järjestelmällisen tiedonvaihdon ja valvonnan. Valvontajärjestelmässä ei ole todettu riskejä.

               2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä

                  Ei sovelleta.

               2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

                  Ei sovelleta.

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet.

                  Jos puiteohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tilintarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todenmukaisuutta.

                  Unionin suorittamissa tilintarkastuksissa käytetään joko unionin omaa henkilöstöä tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Unioni valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset tarkastettavan osapuolen osoittamat eturistiriidat. Komissio varmistaa myös, että tutkimustoimien toteutuksen yhteydessä unionin taloudellisia etuja suojataan tehokkailla tarkastuksilla ja väärinkäytösten ilmetessä oikeasuhteisilla ja varoittavilla toimenpiteillä ja seuraamuksilla.

                  Tätä tarkoitusta varten kaikkiin puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkastuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin N:o 2988/95, 2185/96 ja 883/2013.

                  Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat:

                  - erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EU:n taloudellisia etuja toteutettavan työn valvonnan ja tarkastusten avulla,

                  - määräys petostentorjunnan alan hallinnollisten tarkastusten suorittamisesta asetusten N:o 2185/96, 1073/1999 ja 1074/1999 mukaisesti,

                  - määräys hallinnollisten seuraamusten soveltamisesta kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustaa listaa,

                  - maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 299 artiklan mukaisesti.

                  Lisäksi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston (PO RTD) vastuullinen henkilöstö toteuttaa rutiinitoimenpiteenä valvontaohjelmaa, jossa seurataan yhteistyön tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. PO RTD:n sisäisen tarkastuksen yksikkö tekee sisäisen tarkastuksen, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin tekee tarkastuksia paikan päällä.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
                  14

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määräraha-
                        laji

                        Rahoitusosuudet

                        Otsake 1a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

                        JM/EI-JM
                           15

                        EFTA-mailta
                           16

                        ehdokasmailta
                           17

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        1a

                        08.01.05.01

                        EI-JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        1a

                        08.01.05.03

                        EI-JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

               ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määräraha-
                        laji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero
                        [Nimi………………………………………]

                        JM/EI-JM

                        EFTA-mailta

                        ehdokasmailta

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        [XX.YY.YY.YY]

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        1a

                        ’Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky’

                        PO: RTD

                        Vuosi
                        2019
                           18

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi
                        2024

                        YHTEENSÄ

                        • Toimintamäärärahat

                        Budjettikohdan numero: 08.01.05.01

                        Sitoumukset

                        (1)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Maksut

                        (2)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Budjettikohdan numero

                        Sitoumukset

                        (1a)

                        Maksut

                        (2a)

                        Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           19

                        Budjettikohdan numero: 08.01.05.03

                        (3)

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        PO RTD:n määrärahat
                        YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1+1a +3

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksut

                        =2+2a

                        +3

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Maksut

                        (5)

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN <1a> kuuluvat
                           määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksut

                        =5+ 6

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                           OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat
                           määrärahat YHTEENSÄ
                        (Viitemäärä)

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        Maksut

                        =5+ 6

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        5

                        ’Hallintomenot’

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi 2023

                        Vuosi 2024

                        YHTEENSÄ

                        PO: RTD

                        • Henkilöresurssit

                        • Muut hallintomenot

                        PO RTD YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat
                           määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2019
                           20

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi
                        2024

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                         OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat
                           määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        Maksut

                        0,06

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               –☑
                     Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tavoitteet ja tuotokset

                        ⇩

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        YHTEENSÄ

                        TUOTOKSET

                        Tyyppi
                           21

                        Keskimäär. kustannukset

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä yhteensä

                        Kustannukset yhteensä

                        ERITYISTAVOITE 1
                           22
                        ...

                        - tuotos

                        - tuotos

                        - tuotos

                        Välisumma erityistavoite 1

                        ERITYISTAVOITE 2

                        - tuotos

                        Välisumma erityistavoite 2

                        KUSTANNUKSET YHTEENSÄ

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.3.1.Yhteenveto

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –☑
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2019
                           23

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi
                        2021

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi
                        2024

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 5

                        Henkilöresurssit

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 5, välisumma

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
                           24

                        Henkilöresurssit

                        0,050

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,010

                        0,300

                        Muut
                        hallintomenot

                        0,010

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,002

                        0,060

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät,
                        välisumma

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

                        YHTEENSÄ

                        0,060

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,012

                        0,360

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –☑
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        Vuosi
                        2019

                        Vuosi
                        2020

                        Vuosi

                        2021

                        Vuosi

                        2022

                        Vuosi

                        2023

                        Vuosi

                        2024

                        • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)

                        XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella)

                        08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)

                        0,4

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,1

                        10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
                           25

                        XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)

                        XX 01 04 yy
                           26

                        - päätoimipaikassa

                        - EU:n ulkop. edustustoissa

                        XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        YHTEENSÄ

                        0,4

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,1

               XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Sopimuksen 6 artiklan b alakohdan nojalla perustetun yhteisen neuvoa-antavan ryhmän kokousten valmistelu ja hallinnointi sekä sopimuksen toiminnan ja täytäntöönpanon seuranta.

                        Laskelmat tehdään suhteellisesti ottaen huomioon sopimuksen kesto.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               –☑
                     Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

                  Monivuotinen rahoituskehys 2021–2027 on vielä hyväksyttävä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa.

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               –☑ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.

               Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        Yhteensä

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –☑
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta:

                        Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        Momentti ………….

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:

               Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä

                     (1)

                        EYVL L 299, 28.11.2000, s. 15.

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2003/798/EY (EUVL L 229, 18.11.2003, s. 20).

                     (3)

                        Neuvoston päätös 2009/313/EY (EUVL L 92, 4.4.2009, s. 3).

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2014/50/EU (EUVL L 32, 1.2.2014, s. 1).

                     (5)

                        EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistaminen ja keskittäminen: strateginen lähestymistapa, COM(2012) 497.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 2000/742/EY, tehty 16 päivänä marraskuuta 2000, Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (EYVL L 299, 28.11.2000, s. 14).

                     (7)

                        Neuvoston päätös 2003/798/EY, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2003, sopimuksesta, jolla uusitaan Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välinen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus (EUVL L 229, 18.11.2003, s. 20).

                     (8)

                        Neuvoston päätös 2009/313/EY, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2009, Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 92, 4.4.2009, s. 3).

                     (9)

                        Neuvoston päätös 2014/50/EU, annettu 20 päivänä tammikuuta 2014, Euroopan yhteisön ja Venäjän federaation hallituksen välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 32, 1.2.2014, s. 1).

                     (10)

                        www.sanctionsmap.eu. Pakotekartta on tietotekninen väline, jossa luetellaan rajoittavia toimenpiteitä koskevat järjestelyt. Rajoittavat toimenpiteet vahvistetaan EUVL:ssä julkaistavissa säädöksissä. Jos ilmenee eroavaisuuksia, EUVL on ensisijainen.

                     (11)

                        ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.

                     (12)

                        Horisontti 2020 -puiteohjelmaan verrattuna on lisätty pääosastot CLIMA ja MARE seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevan komission ehdotuksen (Horisontti Eurooppa -puiteohjelma) perusteella, joka on vielä hyväksyttävä.

                     (13)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (14)

                        Määrärahat kaudelle 2021–2024 (monivuotinen rahoituskehys 2021–2027) ja asiaan liittyvä oikeusperusta on vielä hyväksyttävä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa, ja budjettivallan käyttäjän on vielä hyväksyttävä vuoden 2019 talousarvioesitys.

                     (15)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (16)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (17)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (18)

                        Vuosi 2019 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Vuosien 2019 ja 2024 määrät vastaavat vastaavasti kymmentä kuukautta ja kahta kuukautta.

                     (19)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (20)

                        Vuosi 2019 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Vuosien 2019 ja 2024 määrät vastaavat vastaavasti kymmentä kuukautta ja kahta kuukautta.

                     (21)

                        Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).

                     (22)

                        Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.

                     (23)

                        Vuosi 2019 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Vuosien 2019 ja 2024 määrät vastaavat vastaavasti kymmentä kuukautta ja kahta kuukautta.

                     (24)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (25)

                        AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt; AL = paikalliset toimihenkilöt; END = kansalliset asiantuntijat; INT = vuokrahenkilöstö; JED = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (26)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.3.2019
            COM(2019) 124 final
            2019/0069(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman tullijärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoituun järjestelmään

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Maailman tullijärjestön neuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siihen, että harmonoidun järjestelmän nimikkeistöä (”HS-nimikkeistö”) suunnitellaan muutettavaksi uusien tupakkatuotteiden
                  1
                vuoksi.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus

               Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (”sopimus”) tarkoituksena on helpottaa kansainvälistä kauppaa sekä tilastojen ja erityisesti kansainvälistä kauppaa koskevien tilastojen keräämistä, vertailua ja analysointia. Sen liitteenä on HS-nimikkeistö, joka on kansainvälinen yhdenmukaistettu järjestelmä, jonka avulla osallistujamaat voivat luokitella tavarat tullitarkoituksia varten yhteistä perustaa käyttäen. HS-nimikkeistössä on erityisesti nimikkeissä ja alanimikkeissä olevia tavaran kuvauksia, joihin liittyy 6-numeroiseen koodijärjestelmään perustuvia numerokoodeja. HS-nimikkeistö tarkistetaan viiden vuoden välein
                  2
               . Yli 190 julkishallintoa soveltaa sitä eri puolilla maailmaa. Näin ollen yli 98 % kaikista maailmassa kaupattavista tavaroista luokitellaan sitä käyttäen.

               Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1988.

               Euroopan unioni ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia
                  3
               .

               2.2.Maailman tullijärjestö (WCO)

               Vuonna 1952 tulliyhteistyöneuvostona perustettu Maailman tullijärjestö (”WCO”) on riippumaton hallitustenvälinen elin, jonka tehtävänä on parantaa tullihallintojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta. WCO tarjoaa jäsenilleen useita yleissopimuksia ja muita kansainvälisiä välineitä sekä teknistä apua ja koulutusta. WCO:n jäseninä on tällä hetkellä 182 tullilaitosta eri puolilla maailmaa.

               WCO:n hallintoelin on neuvosto, jolla on tehtäviensä hoidossa käytössä sihteeristön ja useiden teknisten ja neuvoa-antavien komiteoiden pätevyys ja taidot.

               WCO:n tekninen komitea, joka vastaa sopimukseen liittyvästä valmistelutyöstä, on harmonoidun järjestelmän komitea (”HS-komitea”). HS-komitean päätehtävät ovat seuraavat:

               ·HS:n oikeudellisten tekstien yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistaminen mm. ratkaisemalla sopimuspuolten väliset luokituskiistat, mikä helpottaa kauppaa;

               ·muutosten ja päivitysten ehdottaminen HS:ään, jotta voidaan ottaa huomioon teknologian kehitys ja muutokset kaupan rakenteissa sekä muut HS:n käyttäjien tarpeet;

               ·HS:n laajan soveltamisen edistäminen ja siihen liittyvien yleisten ja poliittisten kysymysten tarkasteleminen.

               WCO:n neuvosto tutkii HS-komitean valmistelemia sopimuksen muutosehdotuksia  ja voi suositella niitä sopimuspuolille. WCO:n neuvoston suosittelemat muutokset katsotaan hyväksytyiksi, jos yksikään sopimuspuoli ei vastusta niitä kuuden kuukauden kuluessa niiden tiedoksiantamisesta.

               WCO:ssa esitettävät HS:ää koskevat unionin kannat koordinoidaan jäsenvaltioiden kanssa. Unionilla ja sen jäsenvaltioilla on WCO:n neuvostossa yhteensä vain yksi ääni.

               2.3.WCO:n neuvoston suunniteltu säädös

               WCO:n neuvoston on määrä hyväksyä 27.–29. kesäkuuta 2019 HS:n yleissopimuksen 16 artiklan nojalla suositus, joka koskee HS-nimikkeistön muuttamista. Sillä mm. tehtäisiin muutos tiettyjen uusien tupakkatuotteiden osalta (”suunniteltu säädös”).

               Suosituksen valmistelemiseksi HS-komitean on määrä valmistella 19.–29. maaliskuuta 2019 pidettävässä 63. istunnossaan ehdotusluonnos HS-nimikkeistön muuttamiseksi kyseisten tuotteiden osalta. Kyseinen muutos on tarkoitus lisätä WCO:n neuvostolle annettavaan suositusluonnokseen, johon on koottu kaikki sopimuksen liitteeseen ehdotetut muutokset (jotka on hyväksytty maaliskuun kokouksessa ja HS-komitean aiemmissa kokouksissa), joista WCO:n neuvoston on määrä tehdä päätös kesäkuussa pidettävässä kokouksessaan. Tarkistettu HS-nimikkeistö tulee voimaan vuonna 2022.

               Kyseinen muutosluonnos on tulosta HS:n uudelleentarkastelusta vastaavan WCO-komitean (”RSC”) tekemästä työstä. RSC keskusteli ehdotuksesta marraskuussa 2018 pidetyssä 55. istunnossaan. Tuolloin EU ei pystynyt ilmaisemaan kantaansa. RSC:n työn tulokset esitetään HS-komitealle, jotta muutosehdotusluonnoksen avoimeksi jääneet kysymykset saataisiin viimeisteltyä.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa HS-nimikkeistön rakennetta, jotta uudet tupakkatuotteet, jotka on tarkoitettu hengitettäviksi sisään kuumennettuina tai muulla tavoin, voidaan luokitella uuteen nimikkeeseen 24.04 ”tupakkaa, rekonstruoitua tupakkaa, nikotiinia taikka tupakka- tai nikotiinikorvikkeita sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitus hengittää sisään ilman polttamista; muut nikotiinia sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitettu ihmisten nikotiininsaantiin”.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Ehdotetun kannan tarkoituksena on ilmaista tuki uusia tupakkatuotteita koskevalle HS-nimikkeistön muutosluonnokselle. Sen tarkoituksena on myös ilmoittaa, mitä sanamuotoja pidetään parhaina eräissä HS- nimikkeistöön lisättäviksi tarkoitetuissa lisähuomautuksissa. Nämä sanamuodot ovat tällä hetkellä suluissa muutosluonnoksessa, koska asiasta ei ole vielä tehty päätöstä.

               Useimmat sopimuspuolet, mukaan lukien Euroopan unioni, luokittelevat nykyisessä HS-nimikkeistössä tietyt uudet tupakkatuotteet HS-nimikkeeseen 2403.99 ”muuksi valmistetuksi tupakaksi”. WCO ei ole vielä antanut kyseisiä tuotteita koskevaa lopullista luokittelupäätöstä.

               EU:n kannalta on tärkeää, että tällaiset uudet tupakkatuotteet ovat vuonna 2022 voimaan tulevassa tarkistetussa HS-nimikkeistössä erillisessä nimikkeessä, jotta niiden luokittelu olisi helpompaa. On myös tärkeää ilmoittaa, mitä sanamuotoa pidetään parhaimpana 24 ryhmää koskevissa uusissa huomautuksissa, jotta voidaan selventää erot kyseisen ryhmän eri nimikkeiden välillä. WCO:n sihteeristön huomautukset ja ehdotukset on otettu huomioon asiakirjassa NC2591E1a (HSC/63).

               Ehdotettava kanta on näin ollen seuraava:

               –unionin olisi palautettava mieleen, että alunperin se piti parhaana vaihtoehtona syyskuussa 2018 esitettyä uusien tupakkatuotteiden luokittelua koskevaa WHO/WCO:n ehdotusta, jonka mukaan uudet kuumennettavat tupakkatuotteet ryhmitettäisiin muiden tupakkatuotteiden kanssa nimikkeeseen 24.03 ja ne määriteltäisiin objektiivisesti niiden kulutusmuodon (johon sisältyy kuumennusprosessi) perusteella sen sijaan, että nimikkeessä viitattaisiin polttoprosessin puuttumiseen, joka on kiistanalainen kysymys. Yhteistyön hengessä ja lisätarkastelun jälkeen unioni voi nyt kuitenkin hyväksyä WCO:n HS-komitean äänestyksessä enemmistön puoltaman vaihtoehdon ja RSC:n tämän jälkeen tekemän työn, joka koskee kyseisten tuotteiden sisällyttämistä uuteen nimikkeeseen 24.04. On kuitenkin syytä vielä odottaa, että näiden tuotteiden ominaisuuksista ja päästöistä tehdään arvio Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen (FCTC) osapuolten 8. konferenssissa unionin tuella hyväksytyn uusia ja kehittymässä olevia tupakkatuotteita koskevan päätöksen
                  4
                perusteella.

               –24 ryhmän uusi 2 huomautus: Unionin olisi tuettava ensimmäistä vaihtoehtoa ”2.- Nimike 24.04 ei kata nimikkeiden 24.02 ja 24.03 tuotteita.
                  5
               ” Toisin kuin mitä edellä mainitussa asiakirjassa esitetyssä WCO:n sihteeristön lausunnossa todetaan, unionin ei pitäisi tukea nimikkeen 24.04 asettamista etusijalle tiettyjen uusien tupakkatuotteiden luokittelussa. On aiheellisempaa rajoittaa kyseisen nimikkeen soveltamisala koskemaan siihen yksiselitteisesti luokiteltavia tuotteita, jotta sellaiset tupakkatuotteet, jotka voidaan kyseisen nimikkeen ohella luokitella myös muuhun 24 ryhmän nimikkeeseen (24.02 tai 24.03), ohjattaisiin näihin muihin nimikkeisiin.

               –24 ryhmän uusi 3 huomautus: unionin ei tulisi kannattaa tekstin ”riippumatta siitä, syntyykö savua vai ei” lisäämistä sulkeisiin. Viittaus savuun voi aiheuttaa sekaannusta nimikkeiden 24.02 (ja 24.03) ja 24.04 tuotteiden erottamisessa toisistaan, sillä uuden nimikkeen 24.04 alkuperäisenä tavoitteena ja tarkoituksena on kattaa tuotteet, joita ei polteta perinteisellä tavalla. Näiden tuotteiden ominaisuuksia ja päästöjä arvioidaan kuitenkin parhaillaan Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen (FCTC) osapuolten 8. konferenssissa tehdyn uusia ja kehittymässä olevia tupakkatuotteita koskevan päätöksen perusteella. Näin ollen on aiheellisempaa odottaa kyseisen arvioinnin tuloksia ja tarkastella asiaa uudelleen, jos tulliluokittelun kannalta merkittävää uutta näyttöä on saatu.

               Ehdotettava EU:n kanta noudattaa sellaista tullipolitiikkaa ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joka on vakiintunut luokiteltaessa tuontitavaroita niiden objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella.

               Ehdotettava kanta on tarpeen, jotta EU voi esittää kantansa seuraavassa WCO:n neuvostossa. Sama kanta ilmaistaan valmistelutöiden aikana ja erityisesti HS-komitean kokouksessa ymmärtäen samalla, että HS-komitean kokouksessa EU tukee komitean ehdotuksen laatimista, jos sopimuspuolten enemmistö sitä kannattaa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  6
               .

               Sen vuoksi unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista ja suunniteltua säädöstä koskevan päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               WCO:n neuvosto on sopimuksella eli 15. joulukuuta 1950 tehdyllä tulliyhteistyöneuvoston perustamisesta tehdyllä yleissopimuksella perustettu elin. Se on elin, joka vastaa harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen nojalla kyseisen yleissopimuksen muuttamista koskevien suositusten antamisesta sopimuspuolille.

               WCO:n neuvoston odotetaan suosittelevan HS:n sopimuspuolille mainitun yleissopimuksen liitteen (HS-nimikkeistön) muuttamista kesäkuun kokouksessaan. Muutos katsotaan hyväksytyksi kuuden kuukauden kuluessa, ellei jokin sopimuspuoli vastusta sitä. Kun suositus on hyväksytty, se otetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä eli se lisätään tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteeseen 1. Tämä johtuu siitä, että mainitun 2 artiklan a alakohta kuuluu seuraavasti: ”2. Yhdistettyyn nimikkeistöön sisältyvät: a) harmonoidun järjestelmän nimikkeistö;”.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos toinen näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Koska suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät tulliliittoon, päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 28 artiklan 1 kohta.

               4.3. Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 28 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Talousarviovaikutukset

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon.

               6.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Ei sovelleta.

               2019/0069 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman tullijärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoituun järjestelmään

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki 7 päivänä huhtikuuta 1987 tehdyllä neuvoston päätöksellä 87/369
                  7
                kansainvälisen yleissopimuksen harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä, jäljempänä ’sopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1988.

               (2)Sopimuksen 7 artiklan nojalla harmonoidun järjestelmän komitea voi valmistella WCO:n neuvostolle ehdotuksia harmonoidun järjestelmän nimikkeistön muuttamiseksi. Sopimuksen 16 artiklan nojalla WCO:n neuvosto voi suositella tällaisia muutoksia sopimuspuolille.

               (3)WCO:n neuvoston odotetaan päättävän kesäkuussa pidettävässä istunnossaan sopimuspuolille esitettävästä suosituksesta, joka koskee harmonoidun järjestelmän nimikkeistön 24 ryhmän muuttamista. Tällainen suositus hyväksytään harmonoidun järjestelmän komitean valmisteleman muutosehdotuksen pohjalta, joka on määrä saada valmiiksi komitean 19–29 päivänä maaliskuuta 2019 pidettävässä 63. istunnossa/kokouksessa.

               (4)Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen (FCTC) osapuolten 8. konferenssissa tehtiin päätös FCTC/COP8 (22) uusista ja kehittymässä olevista tupakkatuotteista, jotta tällaisista tuotteista saataisiin enemmän tieteellistä tietoa ja jotta erityisesti saataisiin selvyys niiden ominaisuuksista ja päästöistä.

               (5)On tärkeää muistaa, että Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan oikeusvarmuus ja tarkastuksen helppous edellyttävät, että tullitarkoituksia varten tapahtuvan tavaroiden luokittelun ratkaisevana perusteena on yleensä oltava tavaroiden objektiivisesti todettavat ominaispiirteet ja ominaisuudet, sellaisina kuin ne määritellään asiaankuuluvassa tullinimikkeistön nimiketekstissä sekä asiaankuuluvissa jakso- ja ryhmähuomautuksissa.

               (6)Ottaen huomioon WCO:n neuvoston hyväksyttävänä olevan harmonoidun järjestelmän nimikkeistön muuttamista koskevan suosituksen, on aiheellista vahvistaa unionin puolesta otettava kanta, sillä kun suositus on hyväksytty sopimuksen 16 artiklan nojalla, se voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteeseen 1. Kanta ilmaistaan WCO:n neuvoston valmisteluvaiheissa ja myös harmonoidun järjestelmän komiteassa.

               (7)On aiheellista kannattaa harmonoidun järjestelmän nimikkeistön 24 ryhmän muutosluonnosta ja ilmaista unionin näkemykset ja mieltymykset teksteille, joista on vielä päätettävä, ja ymmärrettävä, että EU tukee harmonoidun järjestelmän komitean kokouksessa komitean ehdotuksen laatimista, jos sopimuspuolten enemmistö sitä kannattaa.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta WCO:n neuvostossa otettava kanta on liitteessä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Harmonoidun järjestelmän (”HS”) yhteydessä ”uudet” tupakkatuotteet eivät välttämättä ole samoja kuin tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä sekä direktiivin 2001/37/EY kumoamisesta 3 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/40/EU (EUVL L 127 29.4.2014, s. 1) 2 artiklan 14 kohdassa määriteltävät ”uudet tupakkatuotteet”.

                     (2)

                        Se otettiin käyttöön vuonna 1988, jonka jälkeen sitä on tarkistettu viisi kertaa. Kyseiset tarkistukset tulivat voimaan vuosina 1996, 2002, 2007, 2012 ja 2017.

                     (3)

                        Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (4)

                        Päätös FCTC/COP8 (22).

                     (5)

                        Nimikkeeseen 24.02 kuuluvat ”Tupakasta tai tupakanvastikkeesta valmistetut sikarit, pikkusikarit ja savukkeet”. Nimikkeeseen 24.03 kuuluvat ”Muu valmistettu tupakka sekä valmistetut tupakankorvikkeet; ’homogenoitu’ tai ’rekonstruoitu’ tupakka; tupakkauutteet ja -esanssit.”

                     (6)

                        Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (7)

                        EUVL L 198, 20.7.1987, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.3.2019
            COM(2019) 124 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Maailman tullijärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoituun järjestelmään

               LIITE

               EU:n tulisi toistaa alkuperäinen kantansa, jossa se piti uusien kuumennettavien tupakkatuotteiden ryhmittämistä muiden tupakkatuotteiden kanssa nimikkeeseen 24.03 ja niiden objektiivista määrittelemistä kulutusmuodon (johon kuuluu kuumennusprosessi) perusteella koskevaa, sittemmin hylättyä yhteistä WHO/WCO:n ehdotusta
                  1
                parhaana vaihtoehtona.

               EU palauttaa mieleen Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen, jossa EU ja kaikki jäsenvaltiot ovat osapuolia, sekä sen nojalla laaditun uusia ja kehittymässä olevia tupakkatuotteita koskevan päätöksen FCTC/COP8(22). EU palauttaa mieleen Maailman terveysjärjestön (WHO) tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen osalta parhaillaan tehtävän työn koskien mm. uusien tupakkatuotteiden tuottamien päästöjen luonnetta ja sen, että tätä kehitystä saattaa olla tarpeen käsitellä myöhemmässä vaiheessa vuoden HS2027-uudelleentarkastelusyklin aikana, jos tällaisten tuotteiden objektiivisia ominaispiirteitä ja ominaisuuksia koskevassa arvioinnissa saadaan tullitarkoitusten kannalta merkittävää uutta näyttöä.

               EU:n olisi kuitenkin otettava huomioon, että HS2022-sykli on edennyt tavalla, joka poikkeaa WHO/WCO:n ehdotuksesta. Edellä esitetyn perusteella ja jotta päätöksentekomenettelyä ei estettäisi, EU

               –
                     voi hyväksyä muutosluonnoksen, jota enemmistö HS-yleissopimuksen osapuolista puoltaa ja joka on tulosta HS:n uudelleentarkastelua käsittelevän WCO-komitean työstä, ja

               –
                     esittää kantansa seuraavia koskeviin suluissa oleviin kahteen sanamuotoon, joista ei vielä ole tehty päätöstä:

               (1)24 ryhmän uusi 2 huomautus: EU kannattaa ensimmäistä vaihtoehtoa ”2.- Nimike 24.04 ei kata nimikkeiden 24.02 ja 24.03 tuotteita.”. Unionin ei pitäisi tukea nimikkeen 24.04
                  2
                asettamista ensisijaiseksi uusien tupakkatuotteiden luokittelussa. On aiheellisempaa rajoittaa kyseisen nimikkeen soveltamisala koskemaan siihen yksiselitteisesti luokiteltavia tuotteita, jotta sellaiset tupakkatuotteet, jotka voidaan kyseisen nimikkeen ohella luokitella myös muuhun 24 ryhmän nimikkeeseen (24.02
                  3
                tai 24.03
                  4
               ), ohjattaisiin näihin muihin nimikkeisiin.

               (2)24 ryhmän uusi 3 huomautus: EU:n ei tulisi kannattaa tekstin ”riippumatta siitä, syntyykö savua vai ei” lisäämistä. Viittaus savuun voi aiheuttaa sekaannusta nimikkeiden 24.02 (ja 24.03) ja 24.04 tuotteiden erottamisessa toisistaan, sillä uuden nimikkeen 24.04 alkuperäisenä tavoitteena ja tarkoituksena on kattaa tuotteet, joita ei polteta perinteisellä tavalla.

                     (1)

                        Asiakirja WCO NC2513B1a (liite).

                     (2)

                        Uuteen nimikkeeseen 24.04 olisi kuuluttava ”tupakkaa, rekonstruoitua tupakkaa, nikotiinia taikka tupakka- tai nikotiinikorvikkeita sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitus hengittää sisään ilman polttamista; muut nikotiinia sisältävät tuotteet, jotka on tarkoitettu ihmisten nikotiininsaantiin”.

                     (3)

                        Nimikkeeseen 24.02 kuuluvat ”Tupakasta tai tupakanvastikkeesta valmistetut sikarit, pikkusikarit ja savukkeet”.

                     (4)

                        Nimikkeeseen 24.03 kuuluvat ”Muu valmistettu tupakka sekä valmistetut tupakankorvikkeet; ’homogenoitu’ tai ’rekonstruoitu’ tupakka; tupakkauutteet ja -esanssit.”


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.3.2019
            COM(2019) 104 final
            2019/0054(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ja päätöksen 9451/1/14 REV 1 kumoamisesta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) kokouksissa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta vuosiksi 20192023, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskeva yleissopimus

               Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvällä tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevalla yleissopimuksella pyritään, perustamalla NEAFC, varmistamaan kalavarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ja mahdollisimman tarkoituksenmukainen käyttö yleissopimusalueella, jäljempänä ’sääntelyalue’. Yleissopimus tuli voimaan 17. maaliskuuta 1982, ja sitä muutettiin vuosina 2004 ja 2006. Vaikka vuosina 2004 ja 2006 tehdyt muutokset tulivat voimaan virallisesti 29. lokakuuta 2013, sovittiin (Lontoon julistuksen mukaisesti), että muutoksia olisi sovellettava väliaikaisesti niiden hyväksymisestä alkaen.

               Unioni on NEAFC-yleissopimuksen osapuoli, ja se on hyväksynyt yleissopimuksen neuvoston päätöksen 81/608/ETY
                  1
                nojalla. Vuosina 2004 ja 2006 tehdyt muutokset hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 2009/550/EY
                  2
               .

               2.2.Koillis-Atlantin kalastuskomissio

               NEAFC on elin, joka on perustettu NEAFC-yleissopimuksella vastaamaan kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta sääntelyalueella. Se hyväksyy säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä vastuualueeseensa kuuluvien kalavarojen osalta, jotta niitä käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla.

               NEAFC:n jäsenenä unionilla on osallistumis- ja äänioikeudet. NEAFC tekee päätöksensä kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä.

               2.3.NEAFC:n päätökset

               NEAFC:llä on toimivalta hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä vastuualueensa kalastusten osalta, ja toimenpiteet sitovat sopimuspuolia.

               NEAFC-yleissopimuksen 12 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti toimenpiteet tulevat voimaan 80 päivän kuluttua siitä päivästä, jona NEAFC on ilmoittanut niistä sopimuspuolille. Jos sopimuspuoli vastustaa toimenpidettä 50 päivän kuluessa ilmoituksen saamisesta, toimenpide ei sido kyseistä sopimuspuolta. Jos yli kolmasosa sopimuspuolista esittää vastalauseen, muiden sopimuspuolten ei tarvitse ottaa käyttöön kiistanalaista toimenpidettä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vuosikokouksissa unionin puolesta esitettävä kanta vahvistetaan nykyisin kaksiportaisella menettelyllä. Unionin kantaa koskevat monivuotiset pääperiaatteet ja suuntaviivat esitetään neuvoston päätöksessä, ja kantaa mukautetaan ennen kutakin vuosikokousta komission epävirallisilla asiakirjoilla, joista keskustellaan neuvoston työryhmässä.

               NEAFC:n osalta menettely on pantu täytäntöön 19. toukokuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä 9451/1/14 REV 1, jossa määritetään NEAFC:ssä vuosina 2014–2018 esitettävä unionin kanta. Päätös käsittää yleiset periaatteet ja suuntaviivat, mutta siinä otetaan myös mahdollisuuksien mukaan huomioon NEAFC:n erityispiirteet. Lisäksi siinä esitetään jäsenvaltioiden pyynnön mukaisesti vakiomenettely unionin kannan vuosittaista vahvistamista varten.

               Päätöksen 9451/1/14 REV 1 mukaan unionin kantaa tarkastellaan uudelleen ennen vuoden 2019 vuosikokousta. Sen vuoksi tässä ehdotuksessa määritetään NEAFC:ssä vuosina 2019–2023 esitettävä unionin kanta, ja näin ollen sillä korvataan päätös 9451/1/14 REV 1.

               Päätöksellä 9451/1/14 REV 1 sisällytettiin kantaan uuden yhteisen kalastuspolitiikan periaatteet ja suuntaviivat, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  3
               , ottaen myös huomioon yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta käsittelevän komission tiedonannon
                  4
                tavoitteet. Sillä myös mukautettiin unionin kantaa Lissabonin sopimuksen mukaisesti.

               Nyt käsillä olevassa tarkistuksessa otetaan huomioon kalastuksen vaikutusten osalta komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa
                  5
               , unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteinen tiedonanto – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  6
                sekä kyseistä yhteistä tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät
                  7
               .

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               ”Säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavien kansainvälisen oikeuden sääntöjen nojalla, sekä välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  8
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               NEAFC on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu NEAFC-yleissopimuksella.

               Säädökset, jotka NEAFC:n on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Ne ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla NEAFC-yleissopimuksen 12 artiklan mukaisesti, ja ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön erityisesti seuraavien osalta:

               ·neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä
                  9
               ;

               ·neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009 yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen
                  10
               , ja

               ·Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista
                  11
               .

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta NEAFC-yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos mainitulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät kalastukseen. Asetus (EU) N:o 1380/2013 on oikeusperusta, jossa määritellään periaatteet otettavaksi huomioon tässä kannassa.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohta. Päätöksellä on tarkoitus korvata päätös 9451/1/14 REV 1, joka koskee vuosia 2014–2018.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0054 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ja päätöksen 9451/1/14 REV 1 kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 1981 tehdyllä neuvoston päätöksellä 81/608/ETY
                  12
                NEAFC-yleissopimuksen, jolla perustettiin Koillis-Atlantin kalastuskomissio (NEAFC). Vuosina 2004 ja 2006 tehdyt NEAFC-yleissopimuksen muutokset hyväksyttiin 5 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2009/550/EY
                  13
               . Muutokset tulivat voimaan virallisesti 29 päivänä lokakuuta 2013, vaikka Lontoon julistuksen mukaisesti sovittiin, että muutoksia sovelletaan ennen niiden voimaantuloa väliaikaisesti niiden hyväksymisestä alkaen.

               (2)NEAFC:n vastuulla on hyväksyä toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan kalavarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ja mahdollisimman tarkoituksenmukainen käyttö yleissopimusalueella, jäljempänä ’sääntelyalue’. Tällaisista toimenpiteistä voi tulla unionia sitovia.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  14
                edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä varmistaa niiden hoitamisen johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa. Siinä edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla. Lisäksi säädetään, että unioni toteuttaa parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi. Asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa edellä mainittuja tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan.

               (4)Kuten unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisessä tiedonannossa – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  15
                ja neuvoston yhteisestä tiedonannosta antamissa päätelmissä
                  16
                todetaan, toimenpiteiden edistäminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tukemiseksi ja niiden tehokkuuden ja tarvittaessa hallinnoinnin parantamiseksi on keskeisellä sijalla unionin toiminnassa näillä foorumeilla.

               (5)Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa
                  17
                – viitataan erityisiin toimenpiteisiin, joilla vähennetään muovijätettä ja merten pilaantumista sekä pyydysten katoamista tai hylkäämistä merellä.

               (6)On aiheellista vahvistaa vuosiksi 2019–2023 NEAFC:n kokouksissa unionin puolesta otettava kanta ja kumota neuvoston päätös, koska NEAFC:n säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet tulevat olemaan unionia sitovia ja voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön erityisesti seuraavien osalta: neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008
                  18
               , neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009
                  19
                ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403
                  20
               .

               (7)NEAFC:n kokouksissa unionin puolesta otettava kanta on nyt vahvistettu neuvoston päätöksellä 9451/1/14 REV 1
                  21
               . On aiheellista kumota päätös 9451/1/14 REV 1 ja korvata se uudella päätöksellä, joka kattaa vuodet 2019–2023.

               (8)Ottaen huomioon, että sääntelyalueen kalavarat ovat muutostilassa ja että näin ollen unionin kannassa on otettava huomioon viimeaikainen kehitys, mukaan lukien ennen NEAFC:n kokouksia tai niiden aikana esitetyt uudet tieteelliset ja muut olennaiset tiedot, olisi vuosiksi 2019–2023 vahvistettava SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyn unionin toimielinten keskenään tekemän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti menettelyt unionin kannan vuosittain tehtävää tarkennusta varten,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) kokouksissa unionin puolesta otettava kanta määritetään liitteessä I.

               2 artikla

               NEAFC:n kokouksissa unionin puolesta otettavan kannan vuosittain tehtävä tarkennus suoritetaan liitteen II mukaisesti.

               3 artikla

               Komission ehdotuksesta neuvosto arvioi ja tarvittaessa tarkistaa liitteessä I määritettyä unionin kantaa viimeistään vuonna 2024 pidettävää NEAFC:n vuosikokousta varten.

               4 artikla

               Kumotaan 19 päivänä toukokuuta 2014 annettu päätös 9451/1/14 REV 1.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 81/608/ETY, tehty 13 päivänä heinäkuuta 1981, Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 227, 12.8.1981, s. 21).

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2009/550/EY, tehty 5 päivänä maaliskuuta 2009, Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevaan yleissopimukseen tehtävien muutosten hyväksymisestä riitojenratkaisumenettelyjen luomiseksi, yleissopimuksen soveltamisalan laajentamiseksi ja sen tavoitteiden tarkistamiseksi (EUVL L 184, 16.7.2009, s. 12).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013 yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (9)

                        EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (10)

                        EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (11)

                        EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (12)

                        Neuvoston päätös, tehty 13 päivänä heinäkuuta 1981, Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 227, 12.8.1981, s. 21).

                     (13)

                        EUVL L 184, 16.7.2009, s. 12–15.

                     (14)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (19)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (20)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81).

                     (21)

                        Neuvoston päätös, annettu 19 päivänä toukokuuta 2014, Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa (NEAFC) unionin puolesta esitettävästä kannasta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.3.2019
            COM(2019) 104 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ja päätöksen 9451/1/14 REV 1 kumoamisesta

               LIITE I

               Koillis-Atlantin kalastuskomissiossa (NEAFC) unionin puolesta otettava kanta

               1.PERIAATTEET

               NEACF:n puitteissa unioni

               a) toimii yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä soveltamiensa tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti, erityisesti soveltamalla asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja kestävän enimmäistuoton mahdollistaviin tasoihin liittyviä tavoitteita ekosysteemilähtöisen lähestymistavan käytön edistämiseksi kalastuksenhoidossa, tahattomien saaliiden välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista, saaliiden poisheittämisen lopettamiseksi asteittain ja kalastustoiminnasta meriekosysteemeihin ja niiden luontotyyppeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi sekä edistämällä taloudellisesti kannattavaa ja kilpailukykyistä unionin kalastusalaa kohtuullisen elintason turvaamiseksi kalastustoiminnasta riippuvaisille tahoille ottaen samalla huomioon kuluttajien edut;

               b) varmistaa, että NEAFC:n puitteissa toteutettavat toimenpiteet ovat NEAFC-yleissopimuksen mukaisia;

               c) varmistaa, että NEAFC:n puitteissa hyväksytyt toimenpiteet ovat kansainvälisen oikeuden, ja erityisesti vuonna 1982 tehdyn YK:n merioikeusyleissopimuksen, vuonna 1995 tehdyn hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevan YK:n sopimuksen, aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä vuonna 1993 tehdyn sopimuksen sekä satamavaltion toimenpiteistä vuonna 2009 tehdyn elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen määräysten, mukaisia;

               d) pyrkii ottamaan kantoja, jotka vastaavat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen samalla alueella soveltamia parhaita käytäntöjä;

               e) pyrkii yhtenäisyyteen ja synergiaan unionin kahdenvälisissä kalastussuhteissaan kolmansien maiden kanssa harjoittaman politiikan kanssa ja varmistaa johdonmukaisuuden suhteessa muuhun politiikkaansa, erityisesti ulkosuhteiden, työllisyyden, ympäristön, kaupan, kehityksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla;

               f)varmistaa unionin kansainvälisten sitoumusten noudattamisen;

               g) toimii yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                  1
                mukaisesti;

               h) pyrkii luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionin laivastolle NEAFC:n sääntelyalueella samojen periaatteiden ja vaatimusten perusteella kuin sovelletaan unionin lainsäädännön nojalla, sekä edistämään suositusten yhdenmukaista täytäntöönpanoa;

               i) noudattaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteistä tiedonantoa – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  2
                ja neuvoston yhteisestä tiedonannosta antamia päätelmiä
                  3
                sekä edistää toimenpiteitä NEAFC:n tukemiseksi ja sen tehokkuuden ja tarvittaessa hallinnon ja toimintakyvyn parantamiseksi (erityisesti tieteellisen toiminnan, vaatimusten noudattamisen, läpinäkyvyyden ja päätöksenteon osalta) panoksena valtamerten kestävään hallinnointiin sen kaikissa ulottuvuuksissa;

               j) edistää koordinointia alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja meriä koskevien alueellisten yleissopimusten välillä ja tapauksen mukaan yhteistyötä maailmanlaajuisten organisaatioiden kanssa kunkin tahon toimeksiannon puitteissa ja edistää erityisesti koordinointia OSPAR:n kanssa, jonka sopimuspuoli unioni myös on;

               k)edistää muiden kuin tonnikalaan liittyvien alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kesken samanlaisia yhteistyömekanismeja kuin niin kutsuttu Koben prosessi tonnikalaan liittyvillä alueellisilla kalastuksenhoitojärjestöillä.

               2.SUUNTAVIIVAT

               Unioni pyrkii, tapauksen mukaan, tukemaan sitä, että NEAFC toteuttaa seuraavat toimenpiteet:

               a) kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet sääntelyalueella parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella; mukaan lukien sellaiset NEAFC:n säätelemiin meren elollisiin luonnonvaroihin liittyvät suurimpia sallittuja saaliita (TACit) ja kiintiöitä tai pyyntiponnistuksen säätelyä koskevat toimenpiteet, joiden avulla saavutetaan asteittain kestävää enimmäistuottoa vastaava taso viimeistään vuonna 2020. Tarvittaessa kyseisiin säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin on sisällyttävä erityistoimenpiteitä liikakalastuksesta kärsiviä kantoja varten pyyntiponnistuksen pitämiseksi käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien mukaisena;

               b) toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi sääntelyalueella, mukaan lukien LIS-alusten luettelointi;

               c) seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimenpiteet sääntelyalueella, jotta voidaan varmistaa valvonnan tehokkuus sekä vastaavuus NEAFC:n hyväksymien toimenpiteiden kanssa;

               d) toimenpiteet kalastustoiminnasta meriluonnon monimuotoisuuteen ja meriekosysteemeihin ja niiden luontotyyppeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, joilla pyritään vähentämään merten pilaantumista, estämään muovin päästämistä mereen ja vähentämään meressä olevasta muovista meriluonnon monimuotoisuudelle ja meriekosysteemeille aiheutuvia vaikutuksia, sääntelyalueella olevia haavoittuvia meriekosysteemejä koskevat suojelutoimenpiteet valtamerillä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia koskevien FAO:n kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti, sekä toimenpiteet tahattomien saaliiden, erityisesti vaarantuneiden meressä elävien lajien saaliiden, välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista ja saaliiden poisheittämisen lopettamiseksi asteittain;

               e)toimenpiteet hylättyjen, kadonneiden tai muuten poisheitettyjen pyydysten vaikutusten vähentämiseksi valtameressä ja kyseisten pyydysten tunnistamisen ja talteenoton helpottamiseksi;

               f) toimenpiteet pelkästään hainevien keräämiseksi harjoitettavan kalastuksen kieltämiseksi sekä sen edellyttämiseksi, että kaikki hait puretaan aluksesta siten, että jokainen evä on niissä luonnollisesti kiinni;

               g)suositukset, tarvittaessa ja asiaankuuluvien perustamisasiakirjojen sallimassa laajuudessa, kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen täytäntöönpanon tukemiseksi;

               h)tapauksen mukaan yhteiset toimintamallit muiden, erityisesti samalla alueella kalastuksenhoitoa harjoittavien, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa;

               i) muut tekniset toimenpiteet NEAFC:n alaisten elinten ja työryhmien lausuntojen perusteella.

               LIITE II

               Koillis-Atlantin kalastuskomission kokouksissa otettavan

               unionin kannan vuosittain tehtävä tarkennus

               Ennen jokaista NEAFC:n kokousta, kun kyseisen elimen on tehtävä päätöksiä, joilla on unioniin kohdistuvia oikeudellisia vaikutuksia, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa voidaan ottaa huomioon uusimmat komissiolle toimitetut tieteelliset ja muut olennaiset tiedot, liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

               Tätä tarkoitusta varten komissio toimittaa neuvostolle tai sen valmisteluelimille riittävän aikaisin ennen kutakin NEAFC:n komission kokousta kyseisiin tietoihin perustuvan asiakirjan, jossa esitetään unionin kannan ehdotetun tarkennuksen erityispiirteet unionin puolesta esitettävän kannan yksityiskohdista käytävää keskustelua ja niiden hyväksymistä varten.

               Jos jossakin NEAFC:n kokouksessa, mukaan lukien paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen uusien seikkojen ottamisesta huomioon unionin kannassa, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.