Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0162

Ehdotus: neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 423/2004 muuttamisesta turskakantojen elpymisen osalta ja asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta {SEC(2008) 386} {SEC(2008) 389}  /* KOM/2008/0162 lopull. - CNS 2008/0063 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 2.4.2008KOM(2008) 162 lopullinen2008/0063 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSasetuksen (EY) N:o 423/2004 muuttamisesta turskakantojen elpymisen osalta ja asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisesta{SEC(2008) 386}{SEC(2008) 389}(komission esittämä)PERUSTELUT1) EHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämän ehdotuksen tavoitteena on muuttaa turskakantojen elvytystoimenpiteistä 26 päivänä helmikuuta 2004 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 423/2004 eli niin kutsuttua turskan elvytyssuunnitelmaa. Asetuksen (EY) N:o 423/2004 kokonaistavoitteena on varmistaa, että turskakannat elpyvät tutkijoiden lausunnoissaan suosittelemille turvallisille varmuustasoille 5–10 vuoden aikavälillä. Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) lausuntoon perustuvasta tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) tieteellisestä lausunnosta on käynyt ilmi, että vähennykset, jotka perustuvat suurimpien sallittujen saaliiden (TAC), teknisten toimenpiteiden (esimerkiksi silmäkoko, purettujen saaliiden koostumus, kalastuskieltoalueet) ja pyyntiponnistuksen hallintaa koskevien täydentävien toimenpiteiden yhteisvaikutukseen, eivät ole alkuunkaan riittäneet vähentämään kalastuskuolevuutta turskakantojen elpymisen edellyttämille tasoille. Suunnitelmaan sisältyvistä neljästä turskakannasta ainoastaan Pohjanmeren turska on osoittanut joitakin merkkejä elpymisestä (edellisvuosia suurempi vuosiluokka), kun taas missään muissa turskakannoissa ei ole selviä merkkejä elpymisestä. Koska turskakantojen elpyminen on ollut hidasta, suunnitelman ehtoja ja edellytyksiä on tarpeen tarkistaa. Asetuksen (EY) N:o 423/2004 täytäntöönpanosta ja asiaan liittyvästä pyyntiponnistuksen hallintajärjestelmästä (täytäntöönpano vuodesta 2003 alkaen vuotuisella TAC- ja kiintiöasetuksella) saadun kokemuksen sekä maaliskuussa 2007 pidetyssä, turskan elpymistä käsitelleessä symposiumissa esitettyjen sidosryhmien näkemysten avulla on voitu yksilöidä ne keskeiset seikat, joiden osalta suunnitelmaa on muutettava sen tehostamiseksi. Suunnitelman muuttamisen tekevät perustelluksi seuraavat seikat, jotka on otettava huomioon suunnitelmassa: Tavoitteiden tarkistaminen Nykyinen näyttö ilmaston maailmanlaajuisen lämpenemisen vaikutuksista tekee tarpeelliseksi tarkistaa elvytyssuunnitelmien pitkän aikavälin tavoitteita. Sen sijaan, että tavoiteltaisiin tiettyjä biomassatasoja, jotka eivät ehkä enää olekaan saavutettavissa, koska valtamerten olosuhteet muuttuvat, suunnitelmassa on keskityttävä saavuttamaan optimaalinen hyödyntämistaso, jolla varmistetaan suurin kestävä tuotto, joka uusissa olosuhteissa on mahdollista saada. Pyyntiponnistuksen hallintajärjestelmän yksinkertaistaminen Vuotuisen TAC- ja kiintiöasetuksen liitteellä täytäntöönpantavasta pyyntiponnistuksen hallintajärjestelmästä on tullut niin monimutkainen, erityisesti monien poikkeusten vuoksi, että sen täytäntöönpano, seuranta ja valvonta on vaikeaa. Tarvitaan uusi järjestelmä, joka perustuu jäsenvaltioiden hallinnoimiin pyyntiponnistuksen enimmäistasoihin. Näin sääntelyä voidaan yksinkertaistaa, jäsenvaltioille tarjotaan enemmän joustoa ja täytäntöönpano tehostuu. Suunnitelman mukauttaminen eri elvytystasoille Suunnitelmassa on otettava huomioon, että kun kannat kasvavat, voidaan soveltaa vaiheittaisempaa lähestymistapaa. Tämän vuoksi muutetussa suunnitelmassa otetaan käyttöön modulaarinen lähestymistapa, jossa kalastuskuolevuutta mukautetaan sen mukaan, millaiselle elpymistasolle on päästy. Pyyntisäännöt niissä tilanteissa, joissa tiedonsaanti on vähäistä Viimeaikainen kokemus on myös osoittanut, että tietojen heikon laadun vuoksi tutkijat eivät ole useinkaan pystyneet esittämään parametreja, joiden perusteella nykyistä suunnitelmaa pystyttäisiin tiukasti soveltamaan. Tämä on johtanut neuvoston tapauskohtaisiin päätöksiin. On vahvistettava selkeät säännöt, joita sovelletaan, jos tutkijat eivät pysty esittämään tarkkoja arvioita kannan tilasta. Turskan poisheiton vähentäminen Poisheiton vähentämisen on oltava keskeinen osa tarkistettua suunnitelmaa. Käyttöön on otettava uusia mekanismeja, joilla kalastajia kannustetaan mukaan ohjelmiin, joissa pyritään välttämään turskan pyyntiä. Kelttienmeren turskakannan sisällyttäminen suunnitelmaan Kyseinen kanta jätettiin vuonna 2004 laaditun turskan elvytyssuunnitelman ulkopuolelle, koska kannan suojelutaso oli parempi. Viimeaikaiset arvioinnit ovat kuitenkin osoittaneet, että kyseisen kannan ylihyödyntäminen on samantasoista kuin yhteisön vesien muiden turskakantojen. Sen vuoksi kanta on sisällytettävä elvytyssuunnitelmaan. Tällöin valvontasäännökset on myös mukautettava uuteen rakenteeseen ja uusiin säännöksiin. Sen vuoksi turskan nykyistä elvytyssuunnitelmaa on tarpeen muuttaa, jotta suunnitelmaa voidaan täydentää, se voidaan ajantasaistaa uuden tilanteen mukaiseksi, sitä voidaan yksinkertaistaa ja tehostaa sekä sen täytäntöönpanoa, seurantaa ja valvontaa voidaan helpottaa. Kun otetaan huomioon turskan elvytyssuunnitelmaan ehdotetut muutokset, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/93 vahvistettuja tiettyjä valvontatoimenpiteitä olisi kehitettävä, jotta ne vastaisivat muutetussa turskan elvytyssuunnitelmassa vahvistettuja toimenpiteitä. |120 | Yleinen tausta Kun yhteistä kalastuspolitiikkaa uudistettiin vuonna 2002, komissio ja neuvosto sopivat, että ne panevat täytäntöön asteittain monivuotiset suunnitelmat ja elvytyssuunnitelmat, jotka koskevat yhteisön kannalta kiinnostavia kalavaroja. Valmiina ovat jo suunnitelmat, jotka koskevat useimpia yhteisön vesien turskakantoja, kahta kummeliturskakantaa, kahta Nephrops-kantaa, kahta merianturakantaa sekä Pohjanmeren punakampela- ja merianturakantoja. Vuonna 2002 jäsenvaltiot myös allekirjoittivat kestävän kehityksen huippukokouksen täytäntöönpanosuunnitelman (Johannesburg). Kyseiseen täytäntöönpanosuunnitelmaan sisältyy sitoumus hyödyntää kalastuksia kestävän enimmäistuoton mukaisesti viimeistään vuonna 2015. Yhteisön vesien turskakantoihin sovellettiin ensimmäisenä monivuotisia elvytyssuunnitelmia. Vaikka myös muita elvytys- ja hoitosuunnitelmia on hyväksytty, turskan elpyminen on edelleen keskeinen osatekijä vuonna 2002 uudistetussa yhteisessä kalastuspolitiikassa. Turskankalastuksen tärkeys, sen vaikutus kalastuksiin, joissa kohdelajeina ovat muut lajit kuin turska, sen huomattava taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys sekä turskan symboliarvo tekevät tarpeelliseksi sen varmistamisen, että turskan elvyttämisessä onnistutaan. Tämän vuoksi nykyistä suunnitelmaa muuttamalla on puututtava heikkouksiin, jotka sekä tutkijat että sidosryhmät ovat havainneet. |130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 vahvistetaan kalavarojen kestävän hyödyntämisen yleiskehys ja määritetään tilanteet, joissa neuvosto hyväksyy hoitosuunnitelmat ja elvytyssuunnitelmat. Neuvoston asetus (EY) N:o 423/2004, annettu 26 päivänä helmikuuta 2004, turskakantojen elvytystoimenpiteistä. |140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotuksen pyrkimys kestävään kehitykseen on yhdenmukainen yhteisön ympäristöpolitiikan ja erityisesti sen luontotyyppien suojelua ja luonnonvarojen säilyttämistä koskevien osien kanssa. |2) KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Ehdotus perustuu jäsenvaltioiden sekä alueellisissa neuvoa-antavissa toimikunnissa toimivien sidosryhmien edustajien kanssa käytyihin lukuisiin neuvotteluihin. Komissio laati teknisen epävirallisen asiakirjan alueellisille neuvoa-antaville toimikunnille ja jäsenvaltioille toukokuussa 2007. Perusajatus oli, että turska voi (ja sen pitäisi) elpyä, jos kalastuskuolevuutta vähennetään riittävästi. Epävirallisessa asiakirjassa tarkasteltiin kahta lähestymistapaa tällaisiin vähennyksiin pääsemiseksi. Ensimmäinen lähestymistapa, joka perustui pyyntiponnistuksen yleiseen vähentämiseen useissa turskaa pyytävissä kalastuksissa, hylättiin laajalti. Vaihtoehto, jossa pyrittäisiin löytämään keinot ”irrottaa” turskankalastus muista kalastuksista ja vähentää tätä toimintaa, sai pariaatteellista tukea, mutta käytännön toteutukseen saatiin ainoastaan joitakin ehdotuksia erityisistä toimenpiteistä. Alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat ovat ilmaisseet suosivansa kalakantakohtaista lähestymistapaa, mutta ainoastaan joitakin erityisiä hoitotoimenpiteitä on suositettu. Alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien keskeinen panos on seuraava: tilapäisiin, lyhyellä varoitusajalla annettuihin pyyntikieltoihin perustuva vapaaehtoinen järjestelmä (niin kutsutut reaaliaikaiset pyyntikiellot) ja yksittäisten kalastusalusten antama sitoumus välttää turskanpyyntiä (turskanpyynnin välttämissuunnitelmat). Komissio keskusteli pyyntiponnistuksen hallinnan osalta jäsenvaltioiden ja alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien kanssa mahdollisesta uudesta lähestymistavasta, joka perustuisi pyyntiponnistuksen enimmäistasojen määrittämiseen kilowattipäivinä ilmaistuna. Jäsenvaltioiden hallinnot ja ammattialajärjestöt voivat tehdä vuonna 2008 tarvittavat hallinnolliset järjestelyt, jotta uusi järjestelmä saadaan toimintaan vuonna 2009. |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon |Asiantuntijatiedon käyttö |221 | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat ICES:a ja STECF:a on pyydetty mahdollisuuksien mukaan antamaan tieteelliset lausunnot kalastuksen pitkän aikavälin hoidosta. STECF esitti kertomuksensa turskan elpymisestä maaliskuussa 2007. |2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Seuraavassa esitetään keskeiset kohdat: vähennykset, jotka perustuvat suurimpien sallittujen saaliiden (TAC), teknisten toimenpiteiden (esimerkiksi silmäkoko, purettujen saaliiden koostumus, kalastuskieltoalueet) ja pyyntiponnistuksen hallintaa koskevien täydentävien toimenpiteiden yhteisvaikutukseen, eivät ole alkuunkaan riittäneet vähentämään kalastuskuolevuutta turskakantojen elpymisen edellyttämille tasoille eikä yksikään neljästä turskakannasta ole osoittanut selviä merkkejä elpymisestä; STECF kehottaa vähentämään turskaan kohdistuvaa kalastuspainetta viipymättä sen sijaan, että keskityttäisiin pitkän aikavälin tavoitteiden määrittämiseen ja saavuttamiseen, mikä on vaikeaa. Tällaisina pitkän aikavälin tavoitteina pidetään hyödyntämistasoja, jotka ovat suunnilleen tai alle 50 prosenttia viime vuosien arvioiduista tasoista. Pyyntiponnistuksen mahdollisten vähennysten, joilla pyritään vähentämään turskaan kohdistuvaa kalastuspainetta, olisi oltava muiden hoitotoimenpiteiden mukaisia, ja ne olisi toteutettava tavalla, joka ei salli muun pyyntiponnistuksen kohdentamista turskaan. Pyyntiponnistuksen hallintajärjestelmästä olisi tehtävä aluekohtainen, ja sen olisi sisällettävä toimenpiteitä, joilla asetetaan seuraamuksia kalastuksille, joissa turskakuolevuus on suurin. Ehdotus perustuu saatuihin lausuntoihin. |225 |226 | Asiantuntijalausuntojen julkaiseminen ICES:n ja STECF:n lausunnot ovat julkisesti saatavilla molempien omilla verkkosivustoilla (www.ices.dk ja fishnet.jrc.it/web/stecf ). |230 | Vaikutusten arviointi Vaikutusten arviointi perustuu ennen kaikkea kahdenlaiseen panokseen: Tieteellis-teknis-taloudellisen kalatalouskomitean (STECF) tieteellinen analyysi; STECF on vuodesta 2005 lähtien analysoinut yksityiskohtaisesti nykyisen suunnitelman toteutusta ja osoittanut määrällisesti, kuinka elpyminen etenee biologisesti. Sidosryhmien kuuleminen, joka alkoi turskan elpymistä käsitelleestä, Edinburghissa maaliskuussa 2007 pidetystä symposiumista, johon kaikki sidosryhmät laajalti osallistuivat; asianomaisten alueellisten neuvoa-antavien toimikuntien myöhemmin antamat lausunnot, joiden tueksi komission yksiköt laativat edellä mainitun symposiumin jälkeen yksityiskohtaisen epävirallisen asiakirjan mahdollisuuksista ja vaihtoehdoista. Nämä osatekijät mahdollistivat selkeän analyysin niistä syistä, miksi nykyisellä suunnitelmalla ei ole päästy sen tavoitteisiin, ja toivat tarkasteltavaksi useita eri vaihtoehtoja, joista keskeisiä olivat: korvataan biomassaan liittyvät tavoitteet kalastuskuolevuuteen liittyvillä tavoitteilla varmistetaan vaiheittainen lähestymistapa, joka on oikeassa suhteessa eri kantojen suojelutasoon suositaan aluekohtaista lähestymistapaa mahdollistetaan suurempi jousto pyyntiponnistuksen hallinnassa. Irrotetaan turska läheisistä lajeista, jotta vältettäisiin pyyntiponnistuksen yleistä vähentämistä kalastuksissa, joissa turska on ainoastaan sivusaalislaji. |3) EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |310 | Oikeusperusta Asetuksen (EY) N:o 423/2004 oikeusperusta on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artikla. |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei siksi sovelleta. Ehdotettu muutos mahdollistaa kuitenkin suuremman hajauttamisen jäsenvaltioihin erityisesti, kun kyseessä on jäsenvaltion lipun alla purjehtivien kalastusalusten pyyntiponnistuksen hallinta. Hajauttaminen antaa jäsenvaltioille enemmän joustoa ja vaikuttaa osaltaan yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamiseen. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Kyseessä on voimassa olevan asetuksen muutos. Tavoitteena on kehittää ja päivittää tiettyjä nykyisen suunnitelman näkökohtia ottaen huomioon uusi näyttö ja nykyisen suunnitelman täytäntöönpanosta saadut kokemukset. |4) TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |5) LISÄTIEDOT |Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke |531 | Ehdotus sisältää artiklan, jossa säädetään hoitotoimenpiteiden arvioinnista kolmen vuoden välein asetuksen voimaantulosta. |532 |570 | Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus Ehdotetut tavoitteena olevat kalastuskuolevuuden tasot perustuvat STECF:n ja ICES:n tieteelliseen lausuntoon ja kuvastavat nykyistä biologista tilaa. Ehdotus sisältää arviointilausekkeen sen varmistamiseksi, että tavoitteena olevia kalastuskuolevuuden tasoja voidaan tarvittaessa muuttaa uuden tieteellisen tiedon ja uusien lausuntojen perusteella. |E-10198 |2008/0063 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSasetuksen (EY) N:o 423/2004 muuttamisesta turskakantojen elpymisen osalta ja asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,ottaa huomioon turskakantojen elvytystoimenpiteistä 26 päivänä helmikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 423/2004[1] ja erityisesti sen 6 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) hiljattain antamasta tieteellisestä lausunnosta on käynyt ilmi, että turskasaaliiden vähennykset, jotka perustuvat suurimpien sallittujen saaliiden (TAC), teknisten toimenpiteiden ja pyyntiponnistuksen hallintaa koskevien täydentävien toimenpiteiden yhteisvaikutukseen, eivät ole alkuunkaan riittäneet vähentämään kalastuskuolevuutta turskakantojen elpymisen edellyttämille tasoille, eikä yksikään asetuksen (EY) N:o 423/2004 soveltamisalaan kuuluvasta neljästä turskakannasta ole osoittanut selviä merkkejä elpymisestä.(2) Turskan nykyisen elvytyssuunnitelman olisi katsottava saavuttaneen tavoitteensa tietyn kannan osalta, kun sukukypsän turskan määrä on kahtena peräkkäisenä vuonna ollut suurempi kuin se määrä, jonka on 3 ja 5 artiklassa säädetty olevan turvallisten biologisten rajojen sisällä. Tätä tavoitetta ei ole saavutettu.(3) Erityisesti meriekosysteemien pitkän aikavälin suuntauksia koskevissa viimeaikaisissa tieteellisissä arvioissa todetaan, ettei suotavia pitkän aikavälin biomassatasoja pystytä vahvistamaan tarkasti. Tämän vuoksi turskan elvytyssuunnitelmassa olisi siirryttävä biomassaperusteisesta tavoitteesta kalastuskuolevuuteen perustuvaan tavoitteeseen, jota olisi myös sovellettava pyyntiponnistuksen sallittuihin tasoihin.(4) Kelttienmeren turska olisi sisällytettävä turskan elvytyssuunnitelmaan, sillä kannan tila on heikentynyt vuodesta 2005 lähtien.(5) Käyttöön on otettava uusia mekanismeja, joilla kalastajia kannustetaan mukaan ohjelmiin, joissa pyritään välttämään turskan pyyntiä.(6) Jos STECF ei pysty antamaan TAC:sta koskevaa lausuntoa, koska saatavilla ei ole riittävästi tarkkoja ja edustavia tietoja, olisi oltava säännökset sen varmistamiseksi, että TAC voidaan vahvistaa johdonmukaisesti silloinkin, kun tietoja on saatu huonosti.(7) Jotta varmistettaisiin kalastuskuolevuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen ja osaltaan vähennettäisiin poisheittoja, kalastusmahdollisuudet pyyntiponnistuksen muodossa olisi myös vahvistettava elvytysstrategian mukaisille tasoille. Tällaiset kalastusmahdollisuudet olisi mahdollisuuksien mukaan määriteltävä pyydystyypeittäin vallitsevien kalastuskäytänteiden perusteella.(8) Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/93[3], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2846/98[4], säädettyjen valvontatoimenpiteiden lisänä olevia valvontatoimenpiteitä olisi kehitettävä tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden noudattamisen varmistamiseksi.(9) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 423/2004 olisi muutettava.(10) Asetus (ETY) N:o 2847/93 olisi mukautettava elvytyssuunnitelmaan tehtyihin muutoksiin,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Asetuksen (EY) N:o 423/2004 muutoksetMuutetaan asetus (EY) N:o 423/2004 seuraavasti:(1) Korvataan I luku seuraavasti:”I LUKUAIHE JA MÄÄRITELMÄT1 artiklaAiheTällä asetuksella vahvistetaan elvytyssuunnitelma viidelle turskakannalle, jäljempänä ’uhanalaiset turskakannat’, seuraavilla maantieteellisillä alueilla:a) Kattegatin turska;b) Pohjanmeren, Skagerrakin ja Englannin kanaalin itäosien turska;c) Skotlannin länsipuolen turska;d) Irlanninmeren turska;e) Kelttienmeren turska.2 artiklaMääritelmätTässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:a) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 3 artiklassa vahvistetut määritelmät;b) ’pyyntiponnistusryhmällä’ tarkoitetaan jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten joukkoa, joka kalastaa jollakin 1 artiklassa vahvistetuista alueista käyttäen johonkin liitteessä I vahvistettuun pyydysryhmään kuuluvaa pyydystä;c) ’saaliilla pyyntiponnistusyksikköä kohti’ (cpue) tarkoitetaan painona ilmaistun kalan määrää, joka on pyydetty yhdellä kilowattipäivinä ilmaistulla pyyntiponnistusyksiköllä yhden vuoden aikana.2 a artiklaMaantieteelliset määritelmätTässä asetuksessa sovelletaan seuraavia maantieteellisten alueiden maantieteellisiä määritelmiä:a) ’Kattegat’ tarkoittaa sitä kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) rajaaman alueen III a osaa, joka rajoittuu pohjoisessa viivaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan ja tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla sekä etelässä viivoihin Hasenøresta Gnibens Spidsiin, Korshagesta Spodsbjergiin ja Gilbjerg Hovedista Kulleniin;b) ’Pohjanmeri’ tarkoittaa ICES-suuraluetta IV ja sitä ICES-alueen III a osaa, joka ei kuulu Skagerrakiin, sekä sitä ICES-alueen II a osaa, joka sijaitsee jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla;c) ’Skagerrak’ tarkoittaa sitä ICES-alueen III a osaa, joka rajoittuu lännessä viivaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä viivaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan sekä tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla;d) ’Englannin kanaalin itäosa’ tarkoittaa ICES-aluetta VII d;e) ’Irlanninmeri’ tarkoittaa ICES-aluetta VII a;f) ’Skotlannin länsipuoli’ tarkoittaa ICES-aluetta VI a ja sitä ICES-alueen V b osaa, joka sijaitsee jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla;g) ’Kelttienmeri’ tarkoittaa ICES-alueita VII e–VII k.2 b artiklaPyyntiponnistuksen laskeminenTässä asetuksessa:a) aluksen kapasiteetti lasketaan kilowatteina;b) aluksen toiminta lasketaan päivinä, jotka alus on jollakin 2 a artiklassa vahvistetulla maantieteellisellä alueella. Alueellaolopäivällä tarkoitetaan mitä tahansa yhtäjaksoista 24 tunnin ajanjaksoa (tai sen osaa), jonka aikana alus on kyseisellä alueella ja poissa satamasta.3 artiklaSuunnitelman tarkoitus1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetulla suunnitelmalla varmistetaan turskakantojen kestävä hyödyntäminen kestävän enimmäistuoton mukaisesti.2. Edellä 1 kohdassa vahvistettu tavoite on saavutettava säilyttämällä turskan kalastuskuolevuuden tasona 0,4 ikäryhmissä kahdesta neljään vuoteen.”(2) Poistetaan II luku.(3) Korvataan III luku seuraavasti:”III LUKUSUURIMMAT SALLITUT SAALIIT5 artiklaAlimmaistasot ja ennalta varautumistasotUhanalaisten turskakantojen alimmaistasot ja ennalta varautumistasot ovat seuraavat:Kanta | Alimmaistasot tonneina | Ennalta varautumistasot tonneina |Kattegatin turska | 6 400 | 10 500 |Pohjanmeren, Skagerrakin ja Englannin kanaalin itäosien turska | 70 000 | 150 000 |Skotlannin länsipuolen turska | 14 000 | 22 000 |Irlanninmeren turska | 6 000 | 10 000 |Kelttienmeren turska | 6 300 | 8 800 |6 artiklaTAC:iden vahvistamismenettely1. Neuvosto päättää vuosittain kullekin uhanalaiselle turskakannalle seuraavan vuoden TAC:n. TAC:iden on STECF:n lausunnon perusteella täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:a) jos kannan koko on TAC:n soveltamisvuotta edeltävänä vuonna alle 5 artiklassa vahvistetun alimmaistason, kalastuskuolevuuden tasoa on alennettava TAC:n soveltamisvuonna 25 prosenttia edellisvuoden kalastuskuolevuuden tasoon verrattuna;b) jos kannan koko on TAC:n soveltamisvuotta edeltävänä vuonna alle 5 artiklassa vahvistetun ennalta varautumistason ja vähintään yhtä suuri kuin 5 artiklassa vahvistettu alimmaistaso, kalastuskuolevuuden tasoa on alennettava TAC:n soveltamisvuonna 15 prosenttia edellisvuoden kalastuskuolevuuden tasoon verrattuna; jac) jos kannan koko on TAC:n soveltamisvuotta edeltävänä vuonna vähintään yhtä suuri kuin 5 artiklassa vahvistettu ennalta varautumistaso, kalastuskuolevuuden tasoa on alennettava TAC:n soveltamisvuonna 10 prosenttia edellisvuoden kalastuskuolevuuden tasoon verrattuna.2. Jos 1 kohdan b ja c alakohdan soveltaminen johtaisi STECF:n lausunnon perusteella kalastuskuolevuuden tasoon, joka on alhaisempi kuin 0,4 ikäryhmissä 2, 3 ja 4, neuvosto vahvistaa TAC:n tasolle, joka johtaa mainituissa ikäryhmissä kalastuskuolevuuden tasoon 0,4.3. Antaessaan 1 ja 2 kohdan mukaisia lausuntojaan STECF olettaa, että kantaa kalastetaan TAC:n soveltamisvuotta edeltävänä vuonna siten, että kalastuskuolevuuden vähennys vastaa kyseisenä vuonna sovellettavaa pyyntiponnistuksen sallitun enimmäistason vähennystä.4. Sen estämättä, mitä 1 kohdan b ja c alakohdassa sekä 2 kohdassa säädetään, neuvosto ei vahvista TAC:sta tasolle, joka on yli 15 prosenttia pienempi tai suurempi kuin edellisvuoden TAC.5. TAC määritetään vähentämällä seuraavat määrät turskan kokonaispoistumasta, jonka STECF ennustaa vastaavan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja kalastuskuolevuuden tasoja:a) kalamäärä, joka vastaa turskan odotettuja poisheittoja asianomaisesta kannasta;b) tapauksen mukaan määrä, joka vastaa muita merkityksellisiä turskakuolevuuden syitä ja joka vahvistetaan komission ehdotuksesta.6 a artiklaMenettely TAC:iden vahvistamiseksi, jos tiedonsaanti on huonoaJos STECF ei pysty antamaan TAC:sta koskevaa lausuntoa, jonka perusteella neuvosto voisi vahvistaa TAC:n 6 artiklan mukaisesti, koska käytettävissä ei ole riittävästi tarkkoja ja edustavia tietoja, neuvosto päättää seuraavasti:a) jos STECF:n lausunnon mukaan turskasaaliit olisi vähennettävä mahdollisimman alhaiselle tasolle, TAC vahvistetaan tekemällä 25 prosentin vähennys edellisvuoden TAC:een verrattuna;b) kaikissa muissa tapauksissa TAC vahvistetaan tekemällä 15 prosentin vähennys edellisvuoden TAC:een verrattuna.7 artiklaHoitotoimenpiteiden arviointi1. Komissio pyytää kolmen vuoden välein tämän asetuksen voimaantulosta STECF:aa arvioimaan kunkin uhanalaisen kannan elpymistä.2. Jos STECF:n lausunnon mukaan jokin uhanalainen turskakanta ei ole kunnolla elpymässä, neuvosto tekee päätöksen, jossaa) vahvistetaan asianomaisen kannan TAC alhaisemmalle tasolle kuin 6 ja 6 a artiklassa säädetään;b) vahvistetaan pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso alhaisemmalle tasolle kuin 8 a artiklassa säädetään;c) vahvistetaan asiaan liittyvät edellytykset tapauksen mukaan.3. Jos 5 artiklassa säädetyt alimmaistasot ja ennalta varautumistasot tai 6 artiklan 2 kohdassa säädetty kalastuskuolevuuden taso eivät STECF:n lausunnon mukaan enää ole tarkoituksenmukaiset pitämään yllä alhaista kantojen ehtymisen riskiä ja kestävää enimmäistuottoa, neuvosto päättää näiden tasojen uusista arvoista.”4) Korvataan IV luku seuraavasti:”IV LUKUPyyntiponnistuksen rajoittaminen8 artiklaPyyntiponnistusjärjestelmäEdellä 6 ja 6 a artiklassa vahvistettuja TAC:ita täydennetään pyyntiponnistusjärjestelmällä, jossa jäsenvaltioille jaetaan vuosittain kalastusmahdollisuudet pyyntiponnistuksen muodossa.8 a artiklaPyyntiponnistuksen jakaminen1. Neuvosto päättää vuosittain kunkin pyyntiponnistusryhmän pyyntiponnistuksen sallitun enimmäistason jäsenvaltiokohtaisesti.2. Pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso lasketaan seuraavasti määritellyltä perustasolta:a) tämän asetuksen ensimmäisenä soveltamisvuonna STECF:n lausunnon perusteella perustasona on vuosien 2005, 2006 ja 2007 keskimääräinen pyyntiponnistus ilmaistuna kilowattipäivinä;b) tämän asetuksen seuraavina soveltamisvuosina perustasona on edellisvuoden pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso.3. Niiden pyyntiponnistusryhmien, jotka asetuksen (EY) N:o xxx/2008[5] 18, 19 ja 20 artiklan mukaisesti toimitettujen pyyntiponnistuksen hallintaa koskevien tietojen vuotuisen arvioinnin perusteella vastaavat suurimmasta osuudesta turskan kokonaissaaliista ja joiden kokonaissaalis mainitun arvioinnin perusteella koostuu vähintään 80 prosenttisesti turskasta, pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso lasketaan seuraavasti:a) jos sovelletaan 6 artiklaa, tekemällä perustasoon sama prosenttivähennys kuin 6 artiklassa on vahvistettu kalastuskuolevuuden osalta;b) jos sovelletaan 6 a artiklaa, tekemällä perustasoon sama pyyntiponnistuksen prosenttivähennys kuin TAC:n vähennys.4. Muiden kuin 3 kohdassa tarkoitettujen pyyntiponnistusryhmien pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso säilytetään perustasolla.8 b artiklaJäsenvaltioiden velvoitteet1. Jäsenvaltioiden on päätettävä lippunsa alla purjehtivien alusten osalta menetelmästä, jolla pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso jaetaan yksittäisille aluksille, seuraavin perustein:a) hyvien kalastuskäytänteiden edistäminen, myös tiedonkeruun parantaminen, poisheittojen vähentäminen ja nuoriin kaloihin kohdistuvan vaikutuksen vähentäminen mahdollisimman pieneksi;b) osallistuminen yhteistyöohjelmiin turskan turhien sivusaaliiden välttämiseksi;c) vähäiset ympäristövaikutukset, mukaan luettuna polttoaineen kulutus ja kasvihuonekaasupäästöt;d) oikeasuhteisuus, kun kyseessä on kalastusmahdollisuuksien jakaminen kalakiintiöinä.2. Jäsenvaltioiden on myönnettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1627/94[6] mukainen erityiskalastuslupa lippunsa alla purjehtiville aluksille, jotka harjoittavat kalastustoimintaa 2 a artiklassa vahvistetuilla maantieteellisillä alueilla.3. Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti erityiskalastusluvan saaneiden alusten kokonaiskapasiteetti sekä bruttovetoisuutena (GT) että konetehona (kW) ilmaistuna ei saa missään pyyntiponnistusryhmässä ylittää niiden alusten kapasiteettia, jotka olivat toiminnassa vuonna 2007, käyttivät asianomaista pyydystä ja kalastivat kyseisellä maantieteellisellä alueella.4. Kunkin jäsenvaltion on laadittava ja pidettävä ajan tasalla luettelo aluksista, joilla on 2 kohdassa tarkoitettu erityislupa, sekä saatettava se komission ja muiden jäsenvaltioiden saataville virallisella verkkosivustollaan.8 c artiklaPyyntiponnistuksen sääteleminenJäsenvaltioiden on seurattava laivastonsa kapasiteettia ja toimintaa pyyntiponnistusryhmittäin ja ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimiin, jos pyyntiponnistuksen sallittu enimmäistaso on ylittymässä, jotta varmistetaan, ettei pyyntiponnistus ylitä asetettuja rajoja.8 d artiklaPyyntiponnistuksen sallitun enimmäistason vaihtaminen jäsenvaltioiden keskenAsianomaisten jäsenvaltioiden on mukautettava 8 a artiklan mukaisesti vahvistettua pyyntiponnistuksen sallittua enimmäistasoa, kun kyseessä ovat seuraavat:a) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehdyt kiintiövaihdot; jab) asetuksen (EY) N:o 2371/2002 23 artiklan 4 kohdan ja asetuksen (ETY) N:o 2847/93 21 artiklan 4 kohdan, 23 artiklan 1 kohdan ja 32 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyt uudelleenjaot ja/tai vähennykset.8 e artiklaPyyntiponnistuksen sallitun enimmäistason vaihtaminen pyyntiponnistusryhmien välillä1. Jäsenvaltion asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä komissio voi asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen muuttaa kyseiselle jäsenvaltiolle jaettua pyyntiponnistusta siirtämällä kalastuskapasiteettia pyyntiponnistusryhmien välillä 2–4 kohdassa säädetyin edellytyksin.2. Siirto sallitaan pyydysryhmien mutta ei maantieteellisten alueiden välillä.3. Siirto sallitaan ainoastaan, jos luovuttavassa pyydysryhmässä turskan saalis pyyntiponnistusyksikköä (cpue) kohti on suurempi kuin vastaanottavan pyydysryhmän cpue. Siirtoa hakevan jäsenvaltion on toimitettava tarvittavat cpue-tiedot.4. Siirto on tehtävä siltä perustalta, että 1 kilowattipäivä vastaa 1:ä kilowattipäivää.”(5) Korvataan 9 artikla seuraavasti:”9 artiklaSuhde asetukseen (ETY) N:o 2847/93Tässä luvussa säädettyjä valvontatoimenpiteitä sovelletaan asetuksessa (ETY) N:o 2847/93 säädettyjen toimenpiteiden lisänä.9 a artiklaKalastuspäiväkirjan tarkastukset1. Satelliittiseurantajärjestelmällä (VMS) varustettujen alusten osalta jäsenvaltioiden on tarkistettava, että kalastuksen seurantakeskuksen saamat tiedot vastaavat kalastuspäiväkirjaan kalastuksesta VMS-tietoja käyttäen kirjattuja tietoja. Nämä ristiintarkastukset on säilytettävä sähköisessä muodossa kolmen vuoden ajan.2. Kunkin jäsenvaltion on pidettävä ajan tasalla ja saatettava yleisesti saataville virallisella verkkosivustollaan yhteystiedot kalastuspäiväkirjojen ja purkamisilmoitusten toimittamista varten.9 b artiklaEnsi kerran puretun turskan punnitseminenKalastusaluksen päällikön on varmistettava, että kaikki 2 a artiklassa vahvistetuilla alueilla pyydetyt ja yhteisön satamassa puretut turskamäärät punnitaan ennen myyntiä tai ennen niiden kuljettamista muualle kyseisestä purkamissatamasta. Punnitsemiseen käytettävien vaakojen on oltava jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä. Punnitustulos on merkittävä asetuksen (ETY) N:o 2847/93 8 artiklassa tarkoitettuun ilmoitukseen.9 c artiklaTarkastusten vertailuarvotKunkin jäsenvaltion, jolla on tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia aluksia, on vahvistettava erityiset tarkastusten vertailuarvot. Näitä vertailuarvoja on ajoittain tarkistettava saavutettujen tulosten tarkastelun perusteella. Tarkastusten vertailuarvojen on kehityttävä asteittain, kunnes liitteessä II määritetyt vertailuarvot on saavutettu.9 d artiklaJälleenlaivauskieltoKielletään turskan jälleenlaivaus 2 a artiklassa vahvistetuilla maantieteellisillä alueilla.9 e artiklaYhteinen valvonta ja tarkastajien vaihtoKyseisten jäsenvaltioiden on toteutettava yhteisiä tarkastus- ja valvontatoimia.9 f artiklaKansalliset valvontaohjelmat1. Niiden jäsenvaltioiden, joilla on tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kalastusaluksia, on määriteltävä liitteen III mukainen kansallinen valvontaohjelma.2. Niiden jäsenvaltioiden, joilla on tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kalastusaluksia, on ennen kunkin vuoden 31 päivää tammikuuta saatettava virallisella verkkosivustollaan komission ja muiden jäsenvaltioiden, joita tämä asetus koskee, saataville kansalliset valvontaohjelmansa ja niiden täytäntöönpanoaikataulu.3. Komissio järjestää vähintään kerran vuodessa yhden kalastus- ja vesiviljelyalan komitean kokouksen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia turskakantoja koskevien kansallisten valvontaohjelmien noudattamisen ja niiden tulosten arvioimiseksi.”(6) Korvataan VI luku seuraavasti:”VI LUKUPäätöksenteko ja loppusäännökset17 artikla PäätöksentekomenettelyKun tässä asetuksessa säädetään neuvoston tekemistä päätöksistä, neuvosto tekee päätöksen määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.17 a artikla Muutokset liitteeseen IKomissio voi STECF:n lausunnon perusteella muuttaa tämän asetuksen liitettä I asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen ja seuraavien periaatteiden mukaisesti:a) pyyntiponnistusryhmät on vahvistettava mahdollisimman yhtenäisesti suhteessa saaliiksi saatuihin biologisiin kantoihin, kohde- tai sivulajina saadun kalan kokoon ja pyyntiponnistusryhmiin liittyvän kalastustoiminnan ympäristövaikutuksiin;b) pyyntiponnistusryhmien määrän ja koon on oltava kustannustehokas suojelutarpeisiin liittyvän hallintorasitteen kannalta.”2 artikla Asetuksen (ETY) N:o 2847/93 muutoksetMuutetaan asetus (ETY) N:o 2847/93 seuraavasti:(1) Korvataan 19 j artikla seuraavasti:”19 j artiklaKunkin jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä muille jäsenvaltioille niiden kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten tunnistustiedot, joiden lupa harjoittaa kalastustoimintaa yhdessä tai useammassa asetuksen (EY) N:o 1954/2003 3 ja 6 artiklassa tarkoitetussa kalastuksessa tai asetuksen (EY) N:o 423/2004 8 b artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnetty erityiskalastuslupa on keskeytetty tai peruttu.”(2) Korvataan 21 a artikla seuraavasti:”21 a artiklaKunkin jäsenvaltion on vahvistettava päivämäärä, jona sen lipun alla purjehtivien alusten tai alusryhmän katsotaan saavuttaneen pyyntiponnistuksen enimmäistaso tietyllä kalastusalueella, siten kuin siitä säädetään asetuksen (EY) N:o 1954/2003 11 artiklan 2 tai 3 kohdassa tarkoitetussa asetuksessa ja asetuksen (EY) N:o 423/2004 8 a artiklassa. Jäsenvaltion on väliaikaisesti kiellettävä tästä päivämäärästä lukien mainittujen alusten tai alusryhmien kalastustoiminta tällä alueella. Tästä toimenpiteestä on viipymättä ilmoitettava komissiolle, joka antaa siitä tiedon muille jäsenvaltioille.”(3) Korvataan 21 b artikla seuraavasti:”21 b artiklaKun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten tai alusryhmän katsotaan käyttäneen 70 prosenttia niille asetuksen (EY) N:o 1954/2003 ja asetuksen (EY) N:o 423/2004 mukaisesti osoitetusta pyyntiponnistuksen enimmäistasosta, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle asetuksen (EY) N:o 685/95 7 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla toteutetuista toimenpiteistä.”(4) Korvataan 21 c artikla seuraavasti:”21 c artikla1. Komission on varmistettava 19 i artiklassa tarkoitettujen tietojen perusteella, että asetuksen (EY) N:o 1954/2003 ja asetuksen (EY) N:o 423/2004 mukaisesti vahvistettuja pyyntiponnistuksen enimmäistasoja noudatetaan.2. Komissio vahvistaa 21 a artiklan nojalla tehdyn ilmoituksen jälkeen tai omasta aloitteestaan käytettävissä olevien tietojen perusteella päivämäärän, jolloin jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten tai alusryhmien katsotaan saavuttaneen tietyn kalastusalueen osalta pyyntiponnistusten enimmäistason. Kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivat alukset tai alusryhmät eivät saa tästä päivästä lukien harjoittaa kalastustoimintaa kyseisessä kalastuksessa.”3 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja LIITELisätään asetukseen (EY) N:o 423/2004 seuraava liite:” LIITE IPyyntiponnistusryhmät1. Pyydysryhmät:(1) Pohjatroolit (OTB, OTT, PTB), joiden silmäkoko on:TR.1 vähintään 100 mmTR.2 vähintään 70 mm ja alle 100 mmTR.3 alle 70 mm(2) Puomitroolit (TBB), joiden silmäkoko on:BT.1 vähintään 80 mmBT.2 alle 80 mm(3) Verkot, pussiverkot (paitsi riimuverkot), joiden silmäkoko onGN.1 vähintään 150 mmGN.2 vähintään 110 mm ja vähemmän kuin 150 mmGN.3 alle 110 mm(4) Riimuverkot (TN.1)(5) Pitkätsiimat (LL.1)2. Maantieteellisten alueiden ryhmät:2.1. Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia maantieteellisten ryhmien määritelmiä:a) Kattegat;b) i) Skagerrak;ii) se ICES-alueen III a osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin;ICES-alue IV ja EY:n vedet ICES-alueella II a;iii) ICES-alue VII d;c) ICES-alue VII a;d) ICES-alue VI a;e) Kelttienmeri (ICES-alueet VII e–VII k).3. Pyyntiponnistusryhmät:Asetuksen (EY) N:o 2847/93 19 i artiklan mukaisessa pyyntiponnistusta koskevien tietojen ilmoittamisessa on käytettävä seuraavia pyyntiponnistusryhmien koodeja:Alueet |Pyydysryhmät | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) |TR1 | TR1a | TR1b | TR1c | TR1d | TR1e |TR2 | TR2a | TR2b | TR2c | TR2d | TR2e |TR3 | TR3a | TR3b | TR3c | TR3d | TR3e |BT1 | BT1a | BT1b | BT1c | BT1d | BT1e |BT2 | BT2a | BT2b | BT2c | BT2d | BT2e |GN1 | GN1a | GN1b | GN1c | GN1d | GN1e |GN2 | GN2a | GN2b | GN2c | GN2d | GN2e |GN3 | GN3a | GN3b | GN3c | GN3d | GN3e |TN1 | TN1a | TN1b | TN1c | TN1d | TN1e |LL1 | LL1a | LL1b | LL1c | LL1d | LL1e |II LIITETARKASTUKSIA KOSKEVAT ERITYISET VERTAILUARVOTTarkoitus1. Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava tarkastuksille erityiset vertailuarvot tämän liitteen mukaisesti.Strategia2. Kalastustoimien tarkastukset ja valvonta on keskitettävä aluksiin, jotka todennäköisesti pyytävät turskaa. Turskan kuljetuksia ja kaupan pitämistä koskevia satunnaistarkastuksia käytetään lisäksi ristiintarkastusmekanismina, jolla testataan tarkastusten ja valvonnan tehokkuutta.Tärkeysjärjestys3. Eri pyydystyypit asetetaan erilaiseen tärkeysjärjestykseen riippuen siitä laajuudesta, jolla kalastusmahdollisuuksia koskevia rajoituksia laivastoihin sovelletaan. Sen vuoksi kunkin jäsenvaltion on vahvistettava omat tärkeysjärjestyksensä.Tavoitteena olevat vertailuarvot4. Jäsenvaltioiden on pantava tarkastussuunnitelmansa täytäntöön kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ottaen huomioon jäljempänä asetetut tavoitteet.Jäsenvaltioiden on eriteltävä ja kuvattava, mitä näytteenottostrategiaa sovelletaan.Komissio saa pyynnöstä jäsenvaltion käyttämän näytteenottosuunnitelman.a) Tarkastusten taso satamissaPääsääntöisesti olisi saavutettava vähintään sellainen tarkkuus, joka saataisiin yksinkertaisella satunnaisotannalla, kun tarkastukset kattavat 20 painoprosenttia kaikista turskan puretuista saaliista jäsenvaltiossa.b) Kaupan pitämistä koskevien tarkastusten tasoHuutokaupassa myytäväksi tarjotuista turskamääristä on tarkastettava 5 prosenttia.c) Merellä tehtävien tarkastusten tasoJoustava vertailuarvo: vahvistetaan kunkin alueen kalastustoiminnan yksityiskohtaisen analysoinnin jälkeen. Merellä käytettävien vertailuarvojen on viitattava valvontapäivien lukumäärään merellä turskanhoitoalueella; erityisalueiden valvontapäiville voidaan vahvistaa erillinen vertailuarvo.d) Ilmavalvonnan tasoJoustava vertailuarvo: vahvistetaan kunkin alueen kalastustoiminnan yksityiskohtaisen analysoinnin jälkeen ottaen huomioon jäsenvaltion käytettävissä olevat resurssit.III LIITEKansallisten valvontaohjelmien sisältöKansallisissa valvontaohjelmissa on pyrittävä muun muassa määrittelemään seuraavat tekijät.1. VALVONTARESURSSITHenkilöresurssit1.1. Maissa ja merellä toimivien tarkastajien lukumäärä sekä näiden toiminta-ajankohdat ja -alueet.Tekniset resurssit1.2. Valvonta-alusten ja ilma-alusten lukumäärä sekä niiden toiminta-ajankohdat ja -alueet.Taloudelliset resurssit1.3. Henkilöresursseihin, valvonta-aluksiin ja ilma-aluksiin osoitettava talousarviomääräraha.2. KALASTUSTOIMINNAN KIRJAAMINEN JA ILMOITUSTEN TEKEMINEN SÄHKÖISESTIKuvaus 9 a, 10, 11 ja 12 artiklan noudattamisen varmistamiseksi käyttöönotetuista järjestelmistä.3. SATAMIEN NIMEÄMINENTarvittaessa luettelo turskan purkamiseen nimetyistä satamista 9 e artiklan mukaisesti.4. ERITYISALUEILLE SAAPUMINEN TAI NIILTÄ POISTUMINENKuvaus 11 artiklan noudattamiseksi käyttöönotetuista järjestelmistä.5. SAALIIDEN PURKAMISEN VALVONTAKuvaus 9 a, 9 b, 9 c ja 15 artiklan säännösten noudattamisen varmistamiseksi käytettävissä olevista välineistä sekä toteutetuista järjestelmistä.6. TARKASTUSMENETTELYTKansallisissa valvontaohjelmissa määritellään menettelyt, joita noudatetaan:a) suoritettaessa tarkastuksia maissa ja merellä;b) oltaessa yhteydessä muiden jäsenvaltioiden nimeämiin, turskaa koskevan kansallisen valvontaohjelman vastuullisiin toimivaltaisiin viranomaisiin;c) toteutettaessa yhteistä valvontaa ja tarkastajien vaihtoa, mukaan lukien toisten jäsenvaltioiden vesialueilla toimivien tarkastajien valtuuksia ja toimivaltaa koskevat määrittelyt.”[1] EUVL L 70, 9.3.2004, s. 8.[2] EUVL C , … , s. .[3] EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.[4] EYVL L 358, 31.12.1998, s. 5.[5] Lisätään viittaus uuteen tietojenkeruuta koskevaan asetukseen.[6] EYVL L 171, 6.7.1994, s. 7.


title: Ehdotus: neuvoston asetus  lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Japanista peräisin olevien elektronisten vaakojen tuonnissa

text:
                EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                Bryssel 16.2.2001
                                                KOM(2000) 197 lopullinen
                                  Ehdotus:
                          NEUVOSTON ASETUS
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Japanista peräisin
                  olevien elektronisten vaakojen tuonnissa
                             (komission esittämä)
 ---pagebreak---                                PERUSTELUT
(1) Liitteenä on ehdotus neuvoston asetukseksi polkumyyntitullien pitämisestä
    edelleen voimassa tiettyjen Japanista peräisin olevien elektronisten vaakojen
    tuonnissa.
(2) Japanista peräisin olevien elektronisten vaakojen tuontia koskevien
    polkumyyntitoimenpiteiden tarkastelu pantiin vireille 25. huhtikuuta 1998
    neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (polkumyynnin perusasetus) 11
    artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla. Kyseisten kohtien mukaisesti toimenpiteet
    ovat edelleen voimassa niin kauan kuin tarkastelu on vireillä.
(3) Ehdotus lopullisten polkumyyntitullien pitämisestä edelleen voimassa
    perustuu tarkastelussa todettuun polkumyynnin ja vahingon todennäköiseen
    toistumiseen.
(4) Yhteistyössä toimineille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaiset
    tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella komissio aikoi suositella lopullisten
    polkumyyntitullien pitämistä edelleen voimassa. Tämän ilmoittamisen
    jälkeen yksi tuoja esitti huomautuksia, jotka otettiin huomioon, mutta ne
    eivät muuttaneet tarkastelun peruspäätelmiä.
(5) Käyttäjät kieltäytyivät yhteistyöstä. Tarkasteltaessa kaikkia esitetyistä
    huomautuksista ilmeneviä etuja ja koska toimenpiteet ovat olleet jo tietyn
    ajan voimassa, voidaan päätellä, että toimenpiteiden pitäminen edelleen
    voimassa ei aiheuta merkittävää haittaa käyttäjille.
(6) Edellä olevan perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy 15,3–
    31,6 prosentin polkumyyntitullin pitämisen edelleen voimassa Japanista
    peräisin olevassa tuonnissa. Tutkimuksen kestoa koskevista syistä pidetään
    aiheellisena rajoittaa toimenpiteiden voimassaoloaika neljään vuoteen.
                                           2
 ---pagebreak---                                          Ehdotus:
                                 NEUVOSTON ASETUS
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Japanista peräisin
                       olevien elektronisten vaakojen tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta
tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 384/961 ja erityisesti sen 9 ja 11 artiklan,
ottaa huomioon komission neuvoa-antavaa komiteaan kuultuaan tekemän ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
                                   A.    MENETTELY
1.      Tarkastelun kohteena olevat Japania koskevat toimenpiteet
(1)     Neuvosto otti huhtikuussa 1993 asetuksella (ETY) N:o 993/932 käyttöön
        lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tiettyjen Japanista peräisin olevien
        elektronisten vaakojen tuonnissa.
2.      Voimassa olevat muita maita koskevat toimenpiteet
(2)     Neuvosto otti lokakuussa 1993 asetuksella (ETY) N:o 2887/933 käyttöön
        lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tiettyjen Singaporesta peräisin olevien
        elektronisten vaakojen tuonnissa. Vuonna 1995 näitä toimenpiteitä muutettiin
        asetuksella    (EY)       N:o    2937/954,       kun     tutkimus     osoitti,    että
        polkumyyntimarginaali oli kasvanut sen seurauksena, että tullit oli otettu
        kannettaviksi. Nämä toimenpiteet ovat myös lokakuussa 1998 aloitetun
        tarkastelun kohteena5.
1
        EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella
        (EYC) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2).
2
        EYVL L 104, 29.4.1993, s. 4.
3
        EYVL L 263, 22.10.1993, s. 1.
4
        EYVL L 307, 20.12.1995, s. 30.
5
        EYVL C 324, 22.10.1998, s. 4.
                                                   3
 ---pagebreak--- (3) Komissio julkaisi 16 päivänä syyskuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa
    lehdessä6 ilmoituksen asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 5
    artiklan mukaisen tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja
    Taiwanista peräisin olevien elektronisten vaakojen tuontia koskevan
    polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. Kyseisen tutkimuksen
    päätelmät esitettiin marraskuussa 2000 neuvoston asetuksessa (EY) N:o
    2605/20007, jolla otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit tiettyjen näistä
    maista peräisin olevien elektronisten vaakojen tuonnissa.
3.  Tarkastelua koskeva pyyntö
(4) Kun ilmoitus tiettyjen Japanista peräisin olevien elektronisten vaakojen
    tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon tulevasta
    päättymisestä oli julkaistu8, komissio vastaanotti 23 päivänä tammikuuta 1998
    päivätyn pyynnön tarkastella kyseisiä toimenpiteitä perusasetuksen 11 artiklan
    2 kohdan nojalla.
(5) Pyyntö esitettiin sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden
    kokonaistuotanto on huomattava osa kyseisen tuotteen koko tuotannosta
    yhteisössä.
(6) Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen
    johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle koituneen
    vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa
    komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille
    panemiseksi, mistä syystä se pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 11
    artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla9. Komissio pani tutkimuksen vireille 11 artiklan
    3 kohdan nojalla sillä perusteella, että pyynnössä väitettiin
    polkumyyntimarginaalien huomattavasti kasvaneen edellisen tutkimuksen
    jälkeen ja että toimenpiteiden voimassaolon lakkaaminen aiheuttaisi sen
    vuoksi polkumyynnin lisääntymistä ja vahingon suurenemista.
4.  Tutkimus
(7) Komissio antoi virallisen ilmoituksen tarkastelupyyntöä tukeneille yhteisön
    tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille sekä Eurocommerce-
    järjestölle (käyttäjien järjestö, joka edustaa monikäyttäjiä ja pienkäyttäjiä
    yhteisössä), joita asian tiedettiin koskevan. Myös viejämaiden edustajille
    annettiin virallinen ilmoitus. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus
    esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi
    uudelleentarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetuissa
    määräajoissa.
(8) Komissio lähetti kyselylomakkeen osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan,
    ja sai vastaukset kolmelta yhteisön tuottajalta ja kahdelta japanilaiselta
    tuottajalta, joista ainoastaan toinen oli vienyt kyseistä tuotetta yhteisöön
6
    EYVL C 262, 16.9.1999, s. 8.
7
    EYVL L 301, 30.11.2000, s. 42.
8
    EYVL C 329, 31.10.1997, s. 6.
9
    EYVL C 128, 25.4.1998, s. 11.
                                            4
 ---pagebreak---      tutkimusajanjakson aikana. Komissio lähetti kyselylomakkeen myös tuojille ja
     käyttäjien järjestölle. Kaksi tuojaa vastasi; käyttäjien järjestö ja yksittäiset
     käyttäjät eivät vastanneet.
(9)  Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon todennäköisen
     jatkumisen tai toistumisen sekä yhteisön edun määrittämisen kannalta
     tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien
     yritysten toimitiloihin:
       Vientiä harjoittavat tuottajat:
       Yamato Scale Co. Ltd., Akashi
       Ishida Co. Ltd., Kioto
       Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat:
       Bizerba GmbH & Co. KG, Balingen, Saksa
       GEC Avery Limited, (General Electric Companyn tytäryhtiö), Birmingham,
       Yhdistynyt kuningaskunta
       Testut/Lutrana S.A., Béthune, Ranska
       Tuojat
       Digi Nederland B.V., Purmerend, Alankomaat
       Carrin and Co. NV, Antwerpen, Belgia
(10) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän
     huhtikuuta 1997 ja 31 päivän maaliskuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä
     'tutkimusajanjakso'. Vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus
     kattoi vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson,
     jäljempänä 'analysointiajanjakso'.
(11) Tätä tarkastelua ei saatu suoritettua perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdassa
     edellytetyssä yhden vuoden enimmäisajassa tutkimuksen monimutkaisuuden
     ja erityisesti euron käyttöönoton vaikutuksen (ks. johdanto-osan (34) kappale)
     sekä päätelmien tekemisessä ilmenneiden vaikeuksien vuoksi, koska
     yhteistyöstä kieltäytyminen oli laajamittaista.
(12) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin keskeiset tosiasiat ja huomiot,
     joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden pitämistä
     edelleen voimassa. Niille annettiin myös määraika, jonka aikana ne voivat
     esittää huomautuksia ilmoitusten perusteella. Osapuolten huomautukset
     otettiin huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
                                               5
 ---pagebreak---    B.      TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN
                                         TUOTE
1.     Tarkasteltavana oleva tuote
(13)   Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli
       vähittäismyyntiin tarkoitetut elektroniset vaa'at, joihin kuuluu painon,
       yksikköhinnan ja maksettavan hinnan numeerinen näyttö (myös jos varustettu
       laitteella näiden tietojen tulostamiseksi), jäljempänä 'elektroniset vaa'at', jotka
       kuuluvat CN-koodiin ex 8423 81 50. Elektronisissa vaa'oissa on eri tyyppisiä
       ja tasoisia toimintoja ja tekniikoita. Tätä varten tuotannonalalla erotellaan
       kolme luokkaa: alin, väliasteen ja ylin luokka. Ne vaihtelevat 'stand-alone'
       vaa'oista, joissa ei ole laitetta tietojen painattamiseksi, kehittyneempiin
       malleihin, joissa on ohjelmointipainikkeet ja jotka on mahdollista kytkeä
       tietokonejärjestelmiin.
(14)   Vaikka elektronisten vaakojen käyttömahdollisuudet saattavat vaihdella,
       elektronisten vaakojen pääasiallisissa fyysisissä tai teknisissä ominaispiirteissä
       ei ole merkittäviä eroja. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että näiden kolmen
       luokan välillä ei ole aina selvää eroa, vaan läheisten luokkien mallit sopivat
       usein samoihin luokkiin. Edellisen tutkimuksen tulosten mukaisesti niitä on
       sen vuoksi pidettävä tässä tutkimuksessa samaan tuotteeseen kuuluvina.
2.     Samankaltainen tuote
(15)   Todettiin, että Japanissa tuotetuilla ja myydyillä erilaisilla elektronisilla
       vaa'oilla oli mittojen, käyttöiän, jännitteen ja ulkomuodon eroista huolimatta
       samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet verrattuna Japanista yhteisöön
       tuotuihin elektronisiin vaakoihin, ja niitä on näin ollen pidettävä
       samankaltaisina tuotteina.
       Myös yhteisössä tuotetut elektroniset vaa'at ovat vähäisiä teknisiä eroja lukuun
       ottamatta kaikin tavoin samankaltaisia kuin Japanista yhteisöön viedyt
       elektroniset vaa'at.
    C.      POLKUMYYNTI JA SEN TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1.     Alustavat huomiot
(16)   Kuten edellä on ilmoitettu, tämä tutkimus on yhdistelmä perusasetuksen 11
       artiklan 2 kohdan mukaista toimenpiteiden päättymiseen liittyvää tarkastelua
       sekä 11 artiklan 3 kohdan mukaista välivaiheen tarkastelua, joista
       jälkimmäinen on pantu vireille niiden tietojen tutkimiseksi, jotka sisältyvät
       tarkastelua koskevaan pyyntöön ja joiden mukaan vahingollinen polkumyynti
       on lisääntynyt. Komissio päätti olla jatkamatta 11 artiklan 3 kohdan mukaista
       tarkastelua, koska vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön markkinoilla
       myymät määrät olivat pieniä eikä pysyvästä olosuhteiden muutoksesta ollut
       riittävää näyttöä. Komission päätelmät perustuvat tämän vuoksi 11 artiklan 2
       kohdan mukaiseen tarkasteluun, joka koskee vahingollisen polkumyynnin
       jatkumisen ja toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet poistettaisiin.
                                                6
 ---pagebreak--- (17) Eurostatin mukaan Japanista tuotiin yhteisöön noin 995 elektronista vaakaa
     tutkimusajanjakson aikana, kun niitä tuotiin 19 000 kappaletta aiemman
     tutkimusajanjakson aikana, johon tarkasteltavina olevat toimenpiteet
     perustuvat. Yhteistyö on ollut tässä tutkimuksessa hyvin vähäistä (yhteensä 35
     yksikköä eli alle neljä prosenttia tuonnista) ja kaksi tuottajaa, Yamato Scales
     Co. Ltd. ja Ishida Co. Ltd., toimivat yhteistyössä ainoastaan osittain eikä niistä
     jälkimmäisellä ollut tuontia yhteisön markkinoille tutkimusajanjakson aikana.
     Edellisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimi neljä vientiä harjoittavaa
     tuottajaa.
2.   Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys
(18) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimenpiteiden päättymiseen
     liittyvän tarkastelun tarkoituksena on selvittää, johtaisiko toimenpiteiden
     voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingollisen polkumyynnin
     jatkumiseen tai toistumiseen.
       Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(19) Tutkittaessa, olisiko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteet
     poistettaisiin, on tarkastettava, tapahtuuko polkumyyntiä tällä hetkellä ja onko
     tällaisen polkumyynnin jatkuminen todennäköistä.
(20) Ainoastaan kaksi tuottajaa toimitti näkökantansa tutkimuksen vireillepanoa
     koskevan ilmoituksen johdosta. Ne kumpikin toimivat yhteistyössä ainoastaan
     osittain. Niistä toisella ei ollut vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana,
     eikä se sen vuoksi toimittanut tietoja vientihinnoista, kun taas toinen oli
     harjoittanut vientiä, mutta se toimitti puutteellisia tietoja normaaliarvoista.
     Kolme muuta aiempaan tutkimukseen osallistunutta tuottajaa kieltäytyivät
     yhteistyöstä kokonaan. Näissä olosuhteissa komissiolla oli ainoastaan hyvin
     vähän tietoa japanilaisilta tuottajilta polkumyynnin toteamiseksi.
(21) Osittain yhteistyössä toiminut Yamato Scales Co. Ltd toimitti täydelliset tiedot
     vientihinnoistaan, mutta normaaliarvoja koskevat tiedot olivat puutteelliset,
     koska toimitetut tiedot kattoivat ainoastaan kolmanneksen sen kyseisen
     tuotteen kotimaisesta myynnistä (muu myynti tapahtui etuyhteydessä oleville
     jakeluyrityksille). Yritys ei myöskään toimittanut tietoja myynti-, hallinto- ja
     yleiskustannuksista, joita sen kotimaiseen myyntiin liittyy. Näiden
     vientihintojen ja puutteellisten normaaliarvoja koskevien tietojen vertailusta
     kävi ilmi, että kyseisen viejän myyntiin yhteisöön liittyi merkittävää
     polkumyyntiä. Näiden vientihintojen ja alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn
     laskennallisen normaaliarvon tämän tuottajan osalta tekemä vertailu osoitti
     myös merkittävää polkumyyntiä.
(22) Lisäksi yksi japanilainen vientiä harjoittava tuottaja, jonka osuus Japanista
     peräisin olevien elektronisten vaakojen tuonnista oli selkeästi suurin
     tutkimusajanjakson aikana, myönsi yhteistyöstä kieltäytyessään, että sen vienti
     yhteisöön tapahtui polkumyynnillä. Komissio tutki myös Eurostatin tietoja, ja
     niistä tiedoista ilmenevä keskihinta kaikelle viennille Japanista tuki päätelmiä
     polkumyynnistä, koska tämä hinta oli pienempi kuin mikään osittain
     yhteistyössä toimineelle yritykselle laskettu normaaliarvo.
                                               7
 ---pagebreak--- (23) Yhteistyöstä kieltäytymisen laajuuden vuoksi edellä mainittuja tietoja pidettiin
     perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuina käytettävissä olevina tietoina.
     Kuten on mainittu, niistä kävi ilmi, että polkumyyntimarginaali oli merkittävä.
(24) Koska Japanin valuutan vaihtokurssi on vaihdellut edellisen tutkimuksen
     jälkeen, jenin devalvoitumista laskutusvaluuttaan eli Yhdysvaltain dollariin
     nähden tutkittiin myös, mutta todettiin, että jenimääräisten vientihintojen
     nousua tasoitti osittain dollarimääräisten vientihintojen reaaliarvon merkittävä
     lasku (Eurostatin tietojen perusteella) alkuperäisen tapauksen jälkeen. Tämä
     vahvistui osittain yhteistyössä toiminutta yritystä koskevien päätelmien
     perusteella, koska todettiin, että jenin devalvoituminen ei, sikäli kuin
     puutteellisista    tiedoista      voitiin    päätellä,     johtanut     pienempään
     polkumyyntimarginaaliin. Lisäksi oli selkeitä merkkejä siitä, että jenin
     devalvoituminen saattaa olla lyhytaikaista.
(25) Sen lisäksi, että merkittävää polkumyyntiä todettiin tapahtuneen
     tutkimusajanjakson aikana, ei tuotu esiin mitään sellaisia tietoja, jotka olisivat
     osoittaneet, että polkumyynti ei todennäköisesti jatkuisi, jos toimenpiteet
     kumotaan. Komission käytettävissä olevat tiedot viittaavat päinvastoin
     selkeästi siihen, että kyseinen tuonti jatkuisi tulevaisuudessakin
     polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumottaisiin. Erityisesti olisi
     huomattava, että yhteisön markkinat ovat osittain yhteistyössä toimineelta
     yritykseltä saatujen tietojen mukaan viejille edulliset, koska hinnat ovat siellä
     korkeammat kuin muiden sellaisten maiden markkinoilla (Taiwan, Malesia),
     joihin kyseisellä yrityksellä on vientiä.
(26) Lisäksi olisi huomattava, että hinnat ovat pysyneet Japanissa poikkeuksetta
     korkeampina kuin muualla, ja tämä tilanne on jatkunut useita vuosia. Näin
     ollen tilanne ei todennäköisesti muutu lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, ja
     polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä.
       Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
(27) Koska toimenpiteet ovat ilmeisesti johtaneet siihen, että vienti Japanista
     yhteisöön on vähentynyt huomattavasti, tutkittiin toimenpiteiden kumoamisen
     vaikutuksia lisääntyvien määrien ja polkumyyntihintojen kannalta eli
     polkumyynnin toistumista.
(28) On osoituksia siitä, että kyseisen tuonnin jatkuminen merkittävinä määrinä
     sekä osittain yhteistyössä toimineista että yhteistyöstä kieltäytyneistä
     yrityksistä on todennäköistä. Ensinnäkin toimenpiteiden kumoaminen tekisi
     yhteisöstä edullisen kohteen japanilaiselle viennille, koska hinnat näyttävät
     olevat siellä hieman korkeampia kuin tiettyjen muiden maiden markkinoilla,
     joilla vientiä harjoittavat tuottajat toimivat. Koska japanilainen vienti näiden
     muiden maiden markkinoille on edelleen merkittävää, on todennäköistä, että
     ainakin osa tästä viennistä suuntautuisi uudelleen yhteisöön. Toiseksi yhteisön
     markkinat ovat erittäin suuret, ja on epätodennäköistä, etteivät kyseiset viejät
     käyttäisi toimenpiteiden kumoamista hyväkseen.
(29) Jos kyseinen vienti toistuisi, ei ole syytä olettaa, että vientihinnat poikkeaisivat
     tämänhetkisen, vaikkakin vähäisen, viennin hinnoista. Matalammat hinnat
                                               8
 ---pagebreak---      johtaisivat luultavasti määrien merkittävään lisääntymiseen. Polkumyynnin
     toistumisen todennäköisyyttä lisää se, että kuten johdanto-osan (25)
     kappaleessa todetaan, japanilainen vienti muihin maihin, joilla ei ole voimassa
     toimenpiteitä (Taiwan ja Malesia), tapahtuu polkumyynnillä. Ei ole myöskään
     osoituksia siitä, että suhteellisen korkeat hinnat Japanissa muuttuisivat lyhyellä
     aikavälillä.
       D.      TILANNE YHTEISÖN ELEKTRONISTEN VAAKOJEN
                                 MARKKINOILLA
1.    Yhteisön tuotannonalan rakenne
(30) Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen
     Japanista peräisin olevien elektronisten vaakojen tuonnissa vuonna 1993
     yhteisön tuotannonala on toteuttanut rakenneuudistus- ja vakautusohjelmaa
     kilpailukykynsä ylläpitämiseksi. Edellisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimi
     kymmenen yritystä, mutta tuotannonalan rakenneuudistuksen jälkeen tämän
     tutkimusajanjakson aikaan näistä yrityksistä oli toiminnassa ainoastaan kuusi.
     Niistä kolme toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tutkimuksessa kävi ilmi,
     että muut yhteisön tuottajat ovat uudistuneet samantapaisesti.
(31) Yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien osuus oli 41 prosenttia yhteisön
     koko tuotannosta tutkimusajanjakson aikana, joten ne edustavat
     perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää osaa yhteisön
     tuotannonalasta.       Näitä     tuottajia   kutsutaan     jäljempänä    'yhteisön
     tuotannonalaksi'. Lisäksi kaksi suurta yritystä tuki tarkastelua koskevaa
     pyyntöä, mutta ne eivät toimineet tutkimuksessa täysin yhteistyössä. Valitusta
     tukee tämän vuoksi selvästi yli 50 prosenttia yhteisön tuotannonalasta.
(32) Olisi huomattava, että laskettaessa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a
     alakohdan ja 2 kohdan mukaisesti yhteisön tuotannonalan edustavuutta,
     yhteisön koko tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätettiin sellaiset
     yhteisössä toimivat yritykset, jotka ovat etuyhteydessä polkumyyntiä
     harjoittavissa maissa oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin.
2.    Elektronisten vaakojen kulutus yhteisön markkinoilla
(33) Kulutus yhteisössä on laskettu käyttämällä tarkastettuja yhteisön
     tuotannonalan toimittamia myyntilukuja, tarkastelua koskevassa pyynnössä
     esitettyjä lukuja (yhteistyöstä kieltäytyneiden yhteisön tuottajien
     myyntilukuja) sekä Eurostatin kautta saatuja lukuja tuontimääristä. Kulutus oli
     analysointiajanjakson aikana seuraava:
     Elektronisten             1994          1995       1996         1997   Tutki-
     vaakojen kulutus                                                       mus-
     yhteisössä                                                             ajan-
     (yksikköä)                                                             jakso
     Yhteisön kulutus         174 448      161 682    172 314      177 391   184 990
                                                9
 ---pagebreak--- (34) Kulutuksen kasvu vuonna 1997 ja tutkimusajanjakson aikana johtuu
     pääasiassa vähittäiskaupan kysynnän kertalisäyksestä euron käyttöönoton
     vuoksi. Vähittäiskauppiaat ovat ostaneet vuoden 1997 jälkeen uusia euron
     käyttöön soveltuvia malleja euron käyttöönottoon valmistautumiseksi. Koska
     vähittäismyyjät korvasivat vanhoja elektronisia vaakojaan, kysyntä kasvoi
     yhteisön markkinoilla, ja myynnin määrä lisääntyi. Tämä tilanteen
     paraneminen jää lyhytaikaiseksi, ja myynnin määrän ennustetaan laskevan
     takaisin tavanomaiselle tasolle vuonna 2000 ja edelleen sen alle vuodesta 2001
     alkaen ennen kuin se noussee takaisin tavanomaiselle tasolle vuoden 2004
     aikoihin.
3.    Asianomainen tuonti
       Tuonnin määrä
(35) Eurostatin tietojen perusteella (käyttäen Taric-koodia 8423 81 50 10) Japanista
     peräisin olevien elektronisten vaakojen tuonti kehittyi analysointiajanjakson
     aikana seuraavasti:
     Tuonnin määrä           1994        1995        1996       1997      Tutki-
     (yksikköä)                                                           mus-
                                                                          ajan-
                                                                          jakso
     Tuonti Japanista       1 320         474         954       1 606        995
     Markkinaosuus          0,8 %        0,3 %       0,6 %     0,9 %        0,5 %
       Vientiä harjoittavien tuottajien hintakäyttäytyminen
(36) Tuontihintojen osalta katsottiin asianmukaisimmaksi käyttää sen ainoan
     yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamia tietoja, joka vei yhteisön
     markkinoille tutkimusajanjakson aikana. Tuotteen ominaislaadun vuoksi
     katsottiin, että on edustavaa tutkia vientiä harjoittavan tuottajan
     hintakäyttäytymistä tutkimusajanjakson aikana vertaamalla sen vientihintoja
     yhteisön tuotannonalan myymien samanlaisten mallien hintoihin. Vaikka
     arvioitiin, että nämä mallit olivat keskenään vertailukelpoisia, kyseisen vientiä
     harjoittavan tuottajan viennin vähäinen määrä tekee selkeiden päätelmien teon
     vaikeaksi. Vähäisten liiketoimien perusteella kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen
     vientiä harjoittava tuottaja myi tuotetta hyvin alhaiseen hintaan verrattuna
     yhteisön tuotannonalaan. Siitä kävi myös ilmi, että näiden mallien hinnat
     laskivat analysointiajanjakson aikana suunnilleen vastaavasti kuin yhteisön
     tuotannonalan veloittamat hinnat laskivat (mainittu johdanto-osan (42)
     kappaleessa).
                                             10
 ---pagebreak--- 4.       Yhteisön tuotannonalan tilanne
(37)     Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti polkumyynnillä tapahtuneen
         tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vaikutuksen tutkiminen kattoi
         kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat tuotannonalan
         tilanteeseen. Tiettyjä tekijöitä ei ole kuitenkaan käsitelty jäljempänä
         yksityiskohtaisesti, koska niillä ei ollut tutkimuksen mukaan merkitystä
         yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Lopuksi olisi huomattava, ettei mikään
         näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva.
           Tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja vaihto-omaisuus
(38)     Kaikkien elektronisten vaakojen tuotanto väheni vuosina 1994–1996, mutta
         kasvoi sitten euron käyttöönoton vaikutuksesta, kuten johdanto-osan (34)
         kappaleessa on selostettu. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste
         kasvoi kuusi prosenttia tarkastelujakson aikana.
Yhteisön tuotannonala            1994         1995         1996       1997        Tutki-
                                                                                mus-
Tuotanto ja kapasiteetti                                                          ajan-
                                                                                jakso
Indeksi 1994 = 100
Kaikkien elektr. vaakojen        74 829       70 862       69 926     77 057      75 915
tuotannon määrä
Kapasiteetti (kaikki elektr. 105 446           106 770     100 338    99 888      100 625
vaa'at)
Kapasiteetin käyttöaste          71 %         66 %         70 %       77 %        75 %
(kaikki elektr. vaa'at)
         Vaihto-omaisuuden määrällä ei katsottu olevan merkitystä yhteisön
         tuotannonalan tilanteeseen, koska yhteisön tuotannonalan tuotanto perustui
         tilauksiin, jolloin varastoja ei juurikaan ollut.
           Myynnin määrä
(39)     Yhteisön tuotannonalan elektronisten vaakojen kokonaismyynti yhteisön
         markkinoilla laski vuosina 1994–1996 mutta kasvoi sen jälkeen euron
         käyttöönoton vaikutuksesta, kuten johdanto-osan (34) kappaleessa selostetaan.
        Yksikkömyynti              1994         1995         1996       1997      Tutki-
                                                                                mus-
                                                                                ajan-
                                                                                jakso
        Yhteisön                  58 245       54 307       53 485     57 794      58 002
        tuotannonalan
        myynti
                                                   11
 ---pagebreak---          Myynnin liikevaihto
(40)   Kaikkien yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien
       elektronisten vaakojen myynnin liikevaihto pieneni vuosina 1994–1997 ja
       kasvoi sen jälkeen johdanto-osan (34) kappaleessa selostetulla tavalla euron
       käyttöönoton vaikutuksesta.
Myynnin         1994          1995         1996             1997         Tutkimus-
liikevaihto                                                              ajanjakso
ecuina
Yhteisön        87 445        80 679       77 066           74 079       77 902
tuotannon-
alan myynti
         Markkinaosuus ja kasvu
(41)   Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski vuoden 1994 33,4 prosentista
       31,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonala ei siis
       kyennyt täysin hyötymään markkinoiden kasvusta.
         Hintakehitys
(42)   Elektronisten vaakojen hinnoittelua yhteisössä analysoitiin kaikkien yhteisön
       tuotannonalan myymien mallien myyntihintojen perusteella. Etuyhteyttä vailla
       olevien asiakkaiden painotettujen keskimääräisten myyntihintojen kehitys
       analysointiajanjakson aikana on seuraava:
       Elektronisten            1994      1995         1996        1997    Tutki-
       vaakojen                                                            mus-
       hintakehitys                                                        ajan-
       (euroa/yksikkö)                                                     jakso
       Kaikki elektr. vaa'at    1 576     1 562        1 508       1 321     1 404
       Indeksi                   100       99            96         84        89
         Kaikkien luokkien myyntihinnat laskivat vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson
         välillä 11 prosentilla. Tämä keskimääräinen hinnanlasku oli samanlainen
         kaikkien elektronisten vaakojen mallien osalta.
         Kannattavuus
(43)   Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, nettoliikevaihdon tuotto oli
       positiivinen koko ajan, mutta se oli analysointiajanjakson alussa selkeästi
                                             12
 ---pagebreak---         heikompi kuin tuotannonalan elinkelpoisuuden kannalta olisi välttämätöntä.
        Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson kohentuneet luvut johtuivat kahdesta
        tekijästä: edellä mainitusta euron vaikutuksesta, joka lisäsi tilapäisesti
        myyntiä, ja vähäisemmässä määrin laajamittaisesta rakenneuudistuksesta, jota
        tuotannonala toteutti kuten johdanto-osan (30) kappaleessa on selitetty.
       Voitto                                                               Tutki-
       (nettoliikevaihdon        1994        1995       1996        1997    mus-
       tuotto) yhteisössä                                                   ajan-
                                                                            jakso
       Yhteisön
       tuotannonala              2,2 %      3,1 %      1,6 %       4,9 %      9,6 %
          Muita tulokseen liittyviä tekijöitä
(44)    Kassavirtaa, pääoman (tai investointien) saantia ja investointien tuottoa ei
        analysoitu yksityiskohtaisesti, koska ne olisivat koskeneet yritysten tilannetta
        kokonaisuudessaan. Muiden tuotantolinjojen osuus näissä yrityksissä oli yli 50
        prosenttia yritysten kokonaisliikevaihdosta eikä yleinen analyysi välttämättä
        kuvastaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tilannetta.
        Varsinaisen polkumyyntimarginaalin suuruuden sekä kyseisistä maista
        tapahtuvan tuonnin määrän ja hinnat huomioon ottaen polkumyynnin
        vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä.
          Tuottavuus, työllisyys ja palkat
(45)    Jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että yhteisön tuotannonalan työpaikat
        vähenivät 29 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Työntekijäkohtainen            1995          1996      1997        1998       Tutki-
tuottavuus                                                                    mus-
                                                                              ajan-
Indeksi 1995 = 100                                                            jakso
Tuotannon kappalemäärä          74 829       70 862    69 926      77 057     75 915
Työntekijöiden määrä            1 370        1 305     1 208       1 063      978
Tuottavuus                      55           54        58          72         78
(46)    Työntekijäkohtainen tuottavuus kasvoi 42 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(47)    Palkkoja ei analysoitu yksityiskohtaisesti, koska muilla tuotantolinjoilla on
        merkittävä osuus yritysten kokonaistoiminnassa eikä tällainen analyysi
        välttämättä kuvastaisi tarkasteltavana olevan tuotteen tilannetta.
                                                 13
 ---pagebreak---        Päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteesta
(48) Yhteisön tuotannonala on toteuttanut laajamittaisen rakenneuudistuksen ja
     parantanut tuotanto- ja jakelutekniikoita. Se on kuitenkin kärsinyt edelleen
     hinnoittelupaineita, jotka ovat typistäneet marginaaleja sekä johtaneet
     markkinaosuuden menetykseen ja työpaikkojen vähentämiseen. Kannattavuus
     parani analysointiajanjakson lopussa, mutta kuten johdanto-osan (34)
     kappaleessa mainitaan, tämä johtui pääasiassa euron käyttöönoton
     kertavaikutuksista, ja voittojen odotetaan pian palaavan samanlaisiksi kuin ne
     olivat enimmän aikaa analysointiajanjakson aikana. Näin olleen voidaan
     katsoa, että yhteisön tuotannonala ei ole täysin toipunut edellisen tutkimuksen
     aikana todetusta haitallisesta tilanteesta.
          E.       VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN
                              TODENNÄKÖISYYS
1.   Japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien tilanteen analyysi
(49) Japanista tapahtuneen tuonnin kehitystä on kuvattu edellä johdanto-osan (35)
     kappaleessa. Japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat jatkaneet myyntiä
     yhteisön markkinoilla, ja yhteisön tuotannonala esitti, että ne ovat keskittäneet
     myyntinsä tiettyjen jäsenvaltioiden markkinoihin ja tiettyihin malleihin sen
     sijaan, että ne myisivät kaikkia malleja. Komissio tutki tätä väitettä, ja tuojien
     toimittavat myyntiluvut osoittivat selvästi, että tuonti todellakin keskittyi
     tietyihin markkinoihin, joilla viejät kokivat olevansa kilpailukykyisä
     pääasiassa matalien hintojen ansiosta ilman yhteisön tuotannonalan tarvitsemia
     laajoja myynti- ja jakeluverkkoja.
(50) Yhteistyössä toimivat tuojat esittivät, että Japanista tapahtuvan viennin
     väheneminen johtui tuotannon siirtämisestä muihin maihin, ja väittivät, että
     koska tämä siirto on pysyvä, ei ole todennäköistä, että elektronisten vaakojen
     tuotanto Japanissa ja vienti yhteisöön lisääntyisi tulevaisuudessa. Tässä
     yhteydessä      on     huomattava,      että  kyseistä     tuotetta    koskevien
     polkumyyntitutkimusten historia osoittaa, että tuotanto on liikkuvaa ja sitä
     voidaan siirtää toimenpiteiden soveltamisalaan kuulumattomiin maihin
     suhteellisen helposti. Tutkimus on osoittanut, että tätä menettelyä helpottaa se,
     että kun tuotantoa aikaisemmin siirrettiin Japanista muihin Kaakkois-Aasian
     maihin, osia (erityisesti elektroniikkakomponentteja) tuotettiin edelleen
     merkittävässä määrin Japanissa ja ne toimitettiin sieltä. Tämän perusteella
     komissio katsoo toisin kuin yhteistyössä toimineet tuojat ovat esittäneet, että
     jos kyseisen tuotteen tuonnissa sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon
     annetaan päättyä, ei ole mahdotonta, että vienti Japanista saavuttaisi nopeasti
     aikaisemman tason. Ottaen huomioon tämän tutkimuksen päätelmät siitä, että
     polkumyyntiä on jatkuvasti tapahtunut, voidaan odottaa, että tämä tuonti
     tapahtuisi polkumyynnillä.
(51) Edellä esitetyn, tuotannon siirrettävyyden helppoutta koskevan seikan lisäksi
     osittain yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saadut luvut
     osoittavat, että Japanissa olevien tuotantolaitosten kapasiteetin käyttöaste oli
     ainoastaan 50 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Tämä osoittaa, että
     tuotannon ja viennin tuntuva lisääminen on mahdollista, jos toimenpiteiden
                                              14
 ---pagebreak---      voimassaolon annetaan päättyä, koska ei ole muita suuria markkinoita, jotka
     voisivat vastaanottaa tämän lisätuotannon.
(52) On myös huomattava, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja myy alhaisilla
     hinnoilla myös muilla markkinoilla (esimerkiksi Malesiassa ja Taiwanissa).
     Myyntihinnat Malesiaan ja Taiwaniin samanlaisilla myynnin määrillä kuin
     yhteisön markkinoille olivat noin 30 prosenttia matalammat kuin saman mallin
     myyntihinnat (CIF-hintana ilman polkumyyntitullia) yhteisön markkinoilla.
     Tämä merkitsee selvästi sitä, että yhteisön markkinat olisivat erittäin edulliset
     japanilaisille vientiä harjoittaville tuottajille ilman polkumyyntitoimenpiteitä.
(53) On myös selvää, että yhteisön tuontihinnat niissä harvoissa liiketoimissa, joita
     tutkimusajanjaksolla tapahtui, ovat matalat huolimatta voimassa olevista
     polkumyyntitoimenpiteistä, mutta vähäisestä määrästään johtuen ne eivät
     aiheuttaneet merkittävää painetta alentaa yhteisön tuotannonalan hintoja. Jos
     toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, viejillä ja tuojilla olisi
     enemmän liikkumavaraa hintojen suhteen. Vientiä harjoittavat tuottajat
     saattaisivat hyötyä korkeammista vientihinnoista, mutta korotus olisi
     todennäköisesti vähäinen, jotta niiden tuotteiden kilpailukyky paranisi. Ilman
     polkumyyntitulleja on kuitenkin todennäköistä, että tuontihinnat laskisivat,
     mikä aiheuttaisi paineita yhteisön tuotannonalan hintoihin.
2.   Yhteisön tuotannonalan tilanteen analyysi
(54) Elektronisten vaakojen markkinoiden yhteisössä ennustetaan pysyvän melko
     vakaina keskipitkällä aikavälillä, mikä johtuu siitä, että elektroniset vaa'at ovat
     melko kehittyneitä tuotteita. Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä oli
     tutkimusajanjakson aikana kasvussa euron käyttöönoton vuoksi, mutta kuten
     johdanto-osan (34) kappaleessa on selostettu, tämä ei ole pysyvä ilmiö, ja
     tulevaisuudessa myynnissä voidaan odottaa tappioita. Keskipitkällä aikavälillä
     myynti kääntyy asteittaiseen, mutta hitaaseen laskuun. Yhteisön tuotannonala
     ei voi tämän vuoksi odottaa myyntinsä määrän kasvavan keskipitkällä tai
     pitkällä aikavälillä, vaan sen markkinaosuuden voidaan odottaa heikkenevän
     edelleen kolmansista maista peräisin olevan tuonnin aiheuttaman paineen
     vuoksi. Tilannetta pahentaisi huomattavasti se, jos Japanista peräisin olevaan
     tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä,
     koska silloin voitaisiin odottaa suurta lisäystä tuonnin määrässä, kun Japanissa
     olevaa tuotantokapasiteettia käytettäisiin tehokkaammin tai tuotantoa
     siirrettäisiin takaisin Japaniin niistä maista, joihin sitä siirrettiin
     polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen.
(55) Myyntihinnat laskivat keskimäärin 10,9 prosentilla vuoden 1994 ja
     tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan
     yhteisön tuotannonalan pyrkiessä säilyttämään markkinaosuutensa.
     Vähittäiskaupan nykyinen suuntaus                   pienistä kaupoista    laajoihin
     supermarkettiketjuihin alentaa myös hintoja, koska nämä ketjut pystyvät
     tinkimään enemmän. Supermarkettiketjut neuvottelevat elektronisten vaakojen
     vuotuiset kaupat suoraan tuottajien kanssa. Tutkimuksesta kävi ilmi, että nämä
     suuret vähittäiskauppiaat käyttivät japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien
     halpoja tarjouksia painostamaan hintojen alentamiseen. Kun muistetaan, että
     yhteisön markkinoiden odotetaan muuttuvan entistä edullisemmiksi, halpojen
                                                15
 ---pagebreak---      hintatarjousten käytöllä voidaan odottaa olevan voimakas hintoja alentava
     vaikutus, mikä lisää vahingon toistumisen todennäköisyyttä.
3.   Vahingon toistumista koskevat päätelmät
(56) Edellä olevan analyysin perusteella voidaan päätellä, että kyseiseen tuontiin
     sovellettavien      toimenpiteiden      voimassaolon      päättyminen    johtaisi
     todennäköisesti vahingon toistumiseen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa
     tarkoitetulla tavalla. Näin päätellessään komissio on ottanut huomioon myös
     sen, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat vaikuttaa yhteisön
     markkinoihin       paljon     enemmän       kuin   niiden      markkinaosuudesta
     tutkimusajanjakson aikana voitaisiin olettaa. Jos polkumyyntitullit kumotaan,
     on erittäin todennäköistä, että polkumyynti jatkuu paljon suuremmalla tuonnin
     määrällä. Tätä päätelmää tukevat lisäksi Japanissa olevan käyttämättömän
     tuotantokapasiteetin määrä, tuotannon maasta toiseen siirtämisen suhteellinen
     helppous sekä edellä johdanto-osan (52) kappaleessa esitetty päätelmä
     yhteisön markkinoiden pysymisestä edullisina japanilaisille vientiä
     harjoittaville tuottajille.
(57) Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen vaikeuttaisi näin ollen yhteisön
     tuotannonalan tilannetta ja saattaisi uhata elektronisten vaakojen tuotannon
     elinkelpoisuutta yhteisössä.
                               F.    YHTEISÖN ETU
1.   Yleisiä huomioita
(58) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko polkumyyntitullien
     voimassaolon jatkaminen vastoin koko yhteisön etua. Yhteisön edun
     määrittely perustui arviointiin kaikkista eri eduista, joita ovat muun muassa
     yhteisön tuotannonalan, tuojien sekä kyseisen tuotteen käyttäjien edut.
     Arvioidakseen toimenpiteiden jatkamisen todennäköisiä vaikutuksia, komissio
     pyysi tietoja kaikilta edellä mainituilta asianomaisilta osapuolilta.
(59) On muistettava, että toimenpiteiden käyttöön ottamisen ei katsottu edellisessä
     tutkimuksessa olevan yhteisön edun vastaista. Lisäksi nykyinen tutkimus on
     tarkastelu, ja siinä arvioidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat
     voimassa. Näin ollen tämän tutkimuksen ajoituksen ja luonteen vuoksi on
     mahdollista arvioida käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden kielteisiä
     vaikutuksia kyseisiin osapuoliin.
2.   Yhteisön tuotannonalan edut
(60) Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalan jatkuvasti heikon taloudellisen
     tilanteen ja erityisesti sen vähäisen kannattavuuden (analysointiajanjakson
     alussa ja keskipitkän aikavälin näkymät), työllisyyden ja markkinaosuuden,
     komissio katsoo, että ilman vahingollisen polkumyynnin vastaisia
     toimenpiteitä yhteisön tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee.
     Edellisessä Japanista peräisin olevia elektronisia vaakoja koskevassa
     tarkastelussa arvioitiin, että tietyt yhteisön tuottajat saattaisivat lopettaa
     elektronisten vaakojen tuotannon ja että työpaikkojen määrä saattaisi vähentyä
                                              16
 ---pagebreak---      ottaen huomioon tietyille tuottajille tuolloin aiheutuneet tappiot. Vaikka
     toimenpiteet pidettiin voimassa vuonna 1993, työpaikkojen määrä silti väheni
     vakauttamistoimien vuoksi, joihin liittyi useita sulautumisia ja yritysostoja.
(61) Yhteisön tuotannonalan pienenemisellä tai heikkenemisellä entisestään olisi
     kielteinen vaikutus työllisyyteen ja kyseisen tuotannonalan investointeihin
     sekä epäsuoria vaikutuksia tuotannonalan alihankkijoille ja kyseiseen yhteisön
     tuotannonalaan liittyville tuotannonaloille. Elektronisten vaakojen tekniikka
     liittyy useisiin muihinkin tuotteisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita muunlaiset
     elektroniset vaa'at (kuten teollisuusvaa'at) ja vähittäiskaupassa käytetyt laitteet
     (kuten siivuttimet). Teknisen taitotiedon menetys elektronisten vaakojen osalta
     merkitsee yleistä kilpailukyvyn menetystä näillä lähialoilla.
(62) Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala on kaikin keinoin
     pyrkinyt kilpailukykyiseksi Japanin ja muiden maiden kanssa. Tällaisia
     toimenpiteitä ovat esimerkiksi:
       (a)    vakauttaminen (yritysten määrän vähentäminen),
       (b)    ylikapasiteetin purkaminen,
       (c)    nykyaikaisen tuotantotekniikan käytön lisääminen (esim. tilausten
              mukainen tuotanto, koneistamisen ja tietokoneistamisen lisääminen),
       (d)    tuottavuuden parannukset,
       (e)    kustannusten vähentäminen teettämällä joitakin osia ulkopuolella, ja
       (f)    investoinnit uusiin malleihin.
(63) Yhteisön tuottajat ovat näin ollen osoittaneet halukkuutta ja päättäväisyyttä
     kilpailukykyisen toiminnan ylläpitoon yhteisön markkinoilla, ja ne kykenevät
     hyötymään polkumyyntitoimenpiteiden tarjoamasta suojasta hyvän
     kauppatavan vastaista kauppaa vastaan.
3.   Tuojien edut
(64) Komissio tarkasteli yhteisön tuojien etuja ja sai kyselyyn vastaukset kahdelta
     yritykseltä (mainittu johdanto-osan (9) kappaleessa), jotka toivat kyseistä
     tuotetta Japanista tutkimusajanjakson aikana. Tuojat katsoivat, että
     toimenpiteet olisi kumottava, koska ne haittasivat niiden mahdollisuuksia
     myydä erästä korkealaatuista tuotetta, jollaista yhteisön tuotannonalalla ei ole
     tarjota. Komissio kuitenkin katsoi, että tuotu malli oli samanlainen kuin jotkin
     yhteisön tuotannonalan tuottamista ja myymistä laadukkaimmista malleista ja
     että ne olivat suoraan keskenään kilpailevia ja näin ollen samankaltaisia
     tuotteita.
(65) Tuojien myynnin ja kannattavuuden osalta on ilmeistä, että ne voisivat
     toimenpiteiden kumoamisen ansiosta laskea jälleenmyyntihintojaan ja
     kasvattaa marginaalejaan. Edellä esitettyjen polkumyyntiä ja vahinkoa
     koskevien päätelmien perusteella tämä kannattavuuden lisääntyminen johtuisi
     ainoastaan polkumyynnin jatkumisesta.
                                              17
 ---pagebreak--- 4.     Käyttäjien edut
(66)   Komissio pyrki yhteistyöhön vähittäismyyntipisteiden etuja edustavan elimen
       kanssa mukaan lukien kyseisen tuotteen monikäyttäjät (supermarketit)
       selvittääkseen, onko toimenpiteillä merkittävää vaikutusta käyttäjien etuihin.
(67)   Tämä elin ilmoitti komissiolle epävirallisesti, että vähittäiskaupan käyttäjät
       eivät aikoneet vastata. Muita asianomaisia osapuolia ei ilmoittautunut.
       Yhteistyöstä kieltäytyminen johtuu epäilemättä siitä, että elektronisten
       vaakojen osuus on hyvin pieni käyttäjien kokonaiskustannuksista.
       Toimenpiteiden voimassa pitämisen vaikutuksen voidaan arvioida olevan tällä
       markkina-alueella, jolla on paljon kilpailua, erittäin vähäinen.
5.     Päätelmät
(68)   Käyttäjien ja tuojien yhteistyön vähäisyys vaikeuttaa päätelmien tekemistä
       niitä koskevista vaikutuksista. Pääteltiin kuitenkin, että vaikutus olisi vähäinen
       erityisesti vähittäiskaupan osalta, jossa elektronisten vaakojen osuus
       kustannuksista on erittäin pieni.
(69)   Olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että on todennäköistä, että merkittävää
       vahinkoa aiheutuu uudestaan yhteisön tuotannonalalle, joka on ponnistellut
       voimakkaasti kilpailukykynsä säilyttämiseksi. Yhteisön tuotannonala hyötyy
       tilapäisesti euron käyttöönotosta, mutta jos toimenpiteiden voimassaolo
       lakkaa, euron käyttöönoton vaikutusten vähentyessä yhteisön tuotannonalan
       tilanne todennäköisesti heikkenee tulevaisuudessa, mikä uhkaisi yhteisön koko
       tuotannon kannattavuutta.
(70)   Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei ole olemassa pakottavia syitä, miksi
       polkumyyntitoimenpiteiden ylläpitäminen ei olisi yhteisön edun mukaista.
                         G.      DEFINITIVE MEASURES
(71)   Todettakoon, että tämä tarkastelu pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 2
       ja 3 kohdan nojalla. Kuten johdanto-osan (16) kappaleessa selitetään, komissio
       päätti olla jatkamatta 11 artiklan 3 kohdan mukaista tarkastelua. Tämän vuoksi
       komission päätelmät perustuvat 11 artiklan 2 kohtaan, joka liittyy
       vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyteen
       tulevaisuudessa, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.
(72)   Tämän vuoksi olisi pidettävä voimassa seuraavat polkumyyntitullit:
Yamato Scale Co. Ltd., Akashi                                   15,3 %
Tokyo Electric Co. Ltd., Tokio                                  22,5 %
Teraoka Seiko Co. Ltd., Tokio                                   22,6 %
Ishida Co. Ltd., Kioto                                          31,6 %
Muut yritykset                                                  31,6 %
                                               18
 ---pagebreak--- (73)  Johdanto-osan (11) kappaleessa selitetyistä, tutkimuksen kestoa koskevista
      syistä pidetään aiheellisena rajoittaa toimenpiteiden voimassaoloaika neljään
      vuoteen,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
                                       1 artikla
1.     Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Japanista peräisin
       olevia vähittäismyyntiin tarkoitettuja elektronisia vaakoja, jotka luokitellaan
       tällä hetkellä CN-koodiin ex 8423 81 50 (Taric-koodi 8423 81 50 10).
2.     Polkumyyntitulli on tuotteen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -
       nettohinnasta laskettuna seuraava:
       31,6 % (Taric-lisäkoodi 8697), lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen
       yritysten tuottamia vähittäismyyntiin tarkoitettuja elektronisia vaakoja, joihin
       sovelletaan seuraavia tulleja:
       Yamato Scale Co. Ltd., Akashi          15,3 %
       (Taric-lisäkoodi 8696)
       Tokyo Electric Co. Ltd., Tokio         22,5 %
       (Taric-lisäkoodi 8694)
       Teraoka Seiko Co. Ltd., Tokio          22,6 %
       (Taric-lisäkoodi 8695)
3.     Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä
       ja määräyksiä.
                                       2 artikla
Polkumyyntitullit ovat voimassa neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.
                                       3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan
Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
                                               19
 ---pagebreak--- Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä,
                                            Neuvoston puolesta
                                            Puheenjohtaja
                                              20