               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.9.2016
            COM(2016) 554 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaRuotsin hakemuksen johdosta – EGF/2016/002 SE/Ericsson

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Ruotsi toimitti 31. maaliskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/002 SE/Ericsson EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Ericsson oli vähentänyt työpaikkoja
                  2
                Ruotsissa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2016/002 SE/Ericsson

                        Jäsenvaltio

                        Ruotsi

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                        -taso 2)

                        Tukholma (SE11),

                        Itäinen Keski-Ruotsi (SE12),
                           Etelä-Ruotsi (SE22),

                        Länsi-Ruotsi (SE23)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        31. maaliskuuta 2016

                        Käännöksen vastaanottaminen

                        18. huhtikuuta 2016

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        31. maaliskuuta 2016

                        Lisätietopyyntö

                        2. toukokuuta 2016

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        13. kesäkuuta 2016

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        5. syyskuuta 2016

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        1

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus)

                        Tytäryhtiöiden, hankkijoiden ja jatkojalostajien määrä

                        0+

                        Viiteajanjakso (neljä kuukautta):

                        11. syyskuuta 2015 – 11. tammikuuta 2016

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        1 244

                        Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        312

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        1 556

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 556

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        918

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        6 161 480

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                           435 051

                        Kokonaisbudjetti euroina

                        6 596 531

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        3 957 918

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Ruotsi toimitti hakemuksen EGF/2016/002 SE/Ericsson 31. maaliskuuta 2016 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen. Kahden viikon kuluessa päivästä, jona komissiolla oli hallussaan hakemuksen käännös, eli 2. toukokuuta 2016 se pyysi Ruotsilta lisätietoja. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 5. syyskuuta 2016.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 556:ta Ericssonin (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) vähentämää työntekijää. Ericsson toimii ensisijaisesti aloilla, jotka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus) ja 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta). Ericssonin toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiassa NUTS 2 -tason alueille Tukholma (SE11) ja Itäinen Keski-Ruotsi (SE12) mutta myös Etelä-Ruotsiin (SE22) ja Länsi-Ruotsiin (SE23).

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Ericsson

                        1 556

                        Yritysten kokonaismäärä: 1

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        1 556

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        1 556

               Toimintakriteerit

               6.Ruotsi esitti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona.

               7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 11. syyskuuta 2015 ja päättyi 11. tammikuuta 2016.

               8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:

               –1 244 työntekijää vähennettiin Ericssonin palveluksesta.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –1 244 henkilöä päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY
                  6
                3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitti kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä. Ruotsi vahvisti ennen komission arvioinnin valmistumispäivää, että nämä 1 244 työntekijävähennystä on tosiasiallisesti toteutettu.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               10.Edellä jo tarkoitettujen työntekijöiden lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne 312 työntekijää, jotka vähennettiin ennen neljän kuukauden viiteajanjaksoa tai sen jälkeen. Nämä työntekijät vähennettiin kaikki sen jälkeen, kun yleinen ilmoitus suunnitelluista työntekijävähennyksistä oli annettu 11. syyskuuta 2015. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana. Ruotsin viranomaiset ilmoittivat, että kaikki työntekijävähennykset olivat osa samaa joukkovähentämismenettelyä, mutta joistakin vähennyksistä ilmoitettiin vasta viiteajanjakson päättymisen jälkeen.

               11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 1 556.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               12.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Ruotsi toteaa, että työntekijävähennykset tehtiin sillä Ericssonin liiketoiminnan osa-alueella, jolla tuotetaan televiestinnän laitteistoja.

               13.Ericsson on viime vuosina keskittänyt suurimman osan laitteistojen tuotanto- ja kehittämistoiminnastaan Aasiaan, jossa markkinoiden kasvu on vahvinta ja vastaavantasoista laatua voidaan toimittaa alhaisemmin kustannuksin.

               14.Euroopassa toteutettavaa ulkoistamista koskevasta Ernst & Youngin tutkimuksesta
                  7
                kävi ilmi, että tuotanto- ja kehittämistoiminnan ulkoistaminen on erityisen yleistä tietotekniikan ja televiestinnän aloilla. Aasia on hallitseva ulkoistamisen määräpaikka.

               15.Ericssonin julkaisemien tietojen
                  8
                mukaan yritys on asteittain vähentänyt henkilöstöään Ruotsissa (21 178 työntekijää vuonna 2005 mutta vain 17 858 vuonna 2014) mutta kasvanut samaan aikaan huomattavasti maailmanlaajuisesti (56 055 työntekijää vuonna 2005 ja 118 055 vuonna 2014). Eniten työntekijöitä on tällä hetkellä Intiassa.

               16.Ruotsalainen ammattiliitto Unionen on todennut, että Ericsson palkkaa edelleen henkilöstöä Euroopassa mutta vain sellaista, jolla on täysin erilaista osaamista. Yritys ei yleensä palkkaa uudelleen työntekijöitä, joiden osaaminen liittyy laitteistojen tuottamiseen ja kehittämiseen
                  9
               . Valtaosa yrityksen kasvusta tapahtuu nykyään ohjelmistojen kehittämisen alalla. Vaikka Euroopassa tehdään jonkin verran ohjelmistojen kehittämistyötä, suurin osa tämän alan kasvusta tapahtuu Aasiassa
                  10
               , jossa Ericsson on laajentamassa toimintaansa
                  11
               .

               17.Nace Rev. 2:n kaksinumerotason 26 osalta on tähän mennessä jätetty 14 EGR-hakemusta, joista 11 perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja kolme maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin
                  12
               .

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               18.Kyseisiin työntekijävähennyksiin johtaneet tapahtumat ovat langattoman televiestinnän laitteistojen tuotantolinjojen sulkeminen osittain tai kokonaan useissa Ericssonin toimipaikoissa (Borås, Karlskrona, Kista/Tukholma, Kumla, Linköping ja Göteborg) Ruotsissa ja koko tehtaan sulkeminen Katrineholmin kaupungissa.

               19.Kasvun hidastuminen ja samalla aasialaisten tuottajien taholta tulevan kilpailun kiristyminen ovat johtaneet siihen, että Ericsson on supistanut televiestinnän laitteistojen tuotantoaan – tämä prosessi alkoi jo lähes kaksi vuosikymmentä sitten. Yritys myi koko matkapuhelinten kehittämis- ja tuotantolinjansa kilpailevalle Sonylle helmikuussa 2012. Ericsson keskittää jäljellä olevat laitteistojen tuotantolinjansa tuotantopaikkoihinsa Aasiassa.

               20.Vuoden 2015 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana Ericsson ilmoitti peräkkäin 1 611 työpaikan menetyksestä seitsemässä tuotantopaikassa Ruotsissa. Koska jotkut toimenhaltijoista olivat jo saavuttaneet eläkeiän, heitä ei lasketa mukaan vähennettyjen työntekijöiden määrään, mikä merkitsee työsuhteen ennenaikaista lopettamista. Näin ollen Ruotsi on ilmoittanut 1 556 vähennetystä työntekijästä. Ericsson ilmoitti 11. syyskuuta 2015 kirjallisesti Ruotsin viranomaisille suunnitelluista joukkovähentämisistä.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               21.Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikallisiin ja alueellisiin työmarkkinoihin vaihtelee huomattavasti alueittain. Ensi näkemältä vaikutus saattaa näyttää merkityksettömältä erityisesti erittäin tiheästi asutuilla alueilla. Yleisesti ottaen kaikkien alueiden ongelmana on kuitenkin se, että suhteellisen suuri ja taustaltaan samanlainen ikääntyvien työntekijöiden ryhmä on irtisanottu samana ajankohtana. Useimmilla näistä työntekijöistä ei ole paikallisilla työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Tällainen osaamisen kohtaanto-ongelma on erityisen näkyvä Kistan kaupungissa, jossa työntekijöitä vähennettiin eniten (762 työntekijää). Vaikka Kista sijaitsee Suur-Tukholman alueella, jolle on ominaista erittäin dynaaminen talous, alhainen työttömyysaste sekä avoimien työpaikkojen suuri määrä, yli 400 vähennettyä työntekijää oli edelleen työttöminä EGR:n rahoitusta koskevan hakemuksen jättämishetkellä. Taustaltaan hyvin samankaltaisten ikääntyvien työntekijöiden suuren joukon uudelleen- ja täydennyskoulutus on paikallisviranomaisten kannalta suurin haaste. Tietyillä alueilla, kuten Karlskronassa, äskettäin saapuneiden maahanmuuttajien suuri määrä aiheuttaa lisäpainetta paikallisilla työmarkkinoilla.

               22.Arbetsförmedlingen (Ruotsin julkinen työvoimapalvelu) on analysoinut työmarkkinatilannetta asianomaisilla alueilla ja keskustellut tarpeista paikallisten viranomaisten ja ammattiliittojen kanssa. Tämän vuoksi Ruotsin hallitus päätti keskittää mahdollisen EGR-tuen erityisesti Kistan, Katrineholmin ja Kumlan tuotantopaikkoihin, koska niiden haasteet ovat suurimmat. Yksilöllistä apua tarjotaan kuitenkin myös muiden tuotantopaikkojen vähennetyille työntekijöille.

               23.Niin ruumiillisen työn tekijät kuin toimihenkilöt ovat työntekijävähennysten kohteena. Ruumiillista työtä tekevien työntekijöiden kysyntä perinteisen valmistusteollisuuden alalla on melko vähäistä. Ruotsin julkisen työvoimapalvelun mukaan näille työntekijöille löytyy mahdollisia työtilaisuuksia julkisen tai yksityisen sektorin palvelualoilla, mikä edellyttää kuitenkin merkittävää uudelleenkoulutusta. Tilanne on hieman erilainen toimihenkilöiden kohdalla. Useimmat heistä ovat televiestinnän laitteistojen tuotantoon ja kehittämiseen erikoistuneita insinöörejä ja jotkut toimivat jopa sellaisilla markkinasektoreilla, joita vain Ericssonilla on. Insinöörien kysyntä on edelleen suurta erityisesti tietotekniikan alalla ensisijaisesti ohjelmoinnissa ja ohjelmistojen tuotannossa. Vaikka vähennetyt toimihenkilöt liittyvät vahvasti tietotekniikka-alaan yleisesti, useimmilla näistä entisistä Ericssonin työntekijöistä ei ole tarvittavia taitoja. Ruotsin julkinen työvoimapalvelu on vakuuttunut, että useimmat näistä vähennetyistä työntekijöistä onnistuvat yksilöllisen koulutusohjelmapaketin ja valmennuksen ansiosta löytämään uuden laadukkaan työpaikan.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               24.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 918 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Luokka

                        Kohteena olevat
                           edunsaajat

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        643

                        (70,0 %)

                        Naisia:

                        275

                        (30,0 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        918

                        (100,0 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        0

                        (0 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        0

                        (0 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        22

                        (2,4 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        589

                        (64,2 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        307

                        (33,4 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        0

                        (0 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               25.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               A Neuvonta ja uraohjaus:

               Yksityiskohtainen arviointi ja yksilöllinen suunnittelu: Tämä rekisteröintiprosessi sisältää aiemman kokemuksen ja koulutuksen kartoituksen, ja se on nopeutettu EGR-tuen saajille. Prosessiin voi kuulua useita yksilöllisiä ja räätälöityjä tapaamisia, joista osa voidaan käydä niiden yritysten kanssa, joihin työntekijät on tarkoitus uudelleensijoittaa.

               Ohjaus ja neuvonta: Arbetsförmedlingenin tarjoamat tavalliset tukitoimet yhdistetään EGR:n toimenpiteisiin, joihin kuuluvat henkilökohtainen tuki yhteydenpidossa mahdollisiin työnantajiin, motivoivat kokoukset ja konferenssit, joissa esitellään alueen työmarkkinoita. Tämä on erityisen tärkeää niille kohteena oleville työntekijöille, joiden koulutustaso ei riitä tiedossa oleviin työmahdollisuuksiin alueella. Tarjolla on sekä yksilö- että ryhmätoimintaa.

               Motivoiva ohjaus ja urasuunnittelu: EGR-tuen edunsaajat pääsevät kognitiivisen käyttäytymisterapian asiantuntijan vastaanotolle motivaationsa vahvistamiseksi. Lisäksi järjestetään konferensseja. Näiden konferenssien aikana edunsaajille kerrotaan työmarkkinoiden viimeisimmästä kehityksestä ja heitä pyydetään keskustelemaan tarvittavista kovista ja pehmeistä ammatillisista tiedoista ja taidoista. Konferenssien tarkoituksena on tarjota motivaatiota, jota tarvitaan vastaamaan työmarkkinoiden haasteisiin. Nämä toimenpiteet ovat avoimia kaikille ja erityisesti 50 vuotta täyttäneille kohteena oleville edunsaajille.

               B Tuettu työllistyminen ja kuntoutus:

               Nämä toimenpiteet kohdistuvat edunsaajiin, joilla on terveysongelmia tai vammoja. Tällaisiin toimenpiteisiin voi kuulua yksilön työkyvyn arviointi, toimenpiteet, joilla kehitetään tai vahvistetaan henkilön työkykyä, tai sellaisten apuvälineiden ostaminen, joita tarvitaan työpaikan haasteiden ratkaisemiseksi, ja niitä koskeva koulutus.

               C Koulutus:

               Ruotsin julkinen työvoimapalvelu tarjoaa erilaisia kursseja erityisille kohderyhmille. Näiden lisäksi EGR-tuen saajille tarjotaan räätälöityjä kursseja. Näihin kuuluu yliopistotasoisia kursseja ja muita pitkälle erikoistuneita kursseja, joiden kesto on 12 kuukautta tai kauemmin. Lisäksi yksilöllistä tukea tarjotaan osallistujille, joilla on oppimisvaikeuksia (arvioiden mukaan noin 5 prosenttia koulutustoimenpiteisiin osallistuvista edunsaajista tarvitsee erityistä tukea). Erityisesti pyritään murtamaan perinteisiä sukupuoleen liittyviä esteitä ja kannustamaan esimerkiksi miespuolisia edunsaajia löytämään töitä terveydenhuollon alalla. Yrityksen perustamista suunnitteleville tarjotaan valmennuskursseja, joilla ulkopuoliset asiantuntijat antavat neuvoja tuleville yrittäjille. Elinikäisen oppimisen periaatteen mukaisesti EGR:n yhteisrahoittamiin toimenpiteisiin osallistuville tarjotaan myös tilaisuus pätevöityä virallisesti hyväksytyn virallisen ja epävirallisen oppimisen avulla.

               Lisäksi järjestetään työharjoitteluohjelmia, joiden avulla käytännön harjoittelu voidaan yhdistää joihinkin virallisiin koulutusohjelmiin. Tiivistä yhteistyötä suunnitellaan Ruotsin tietotekniikka-alan työnantajajärjestön kanssa.

               D Työnhakuavustukset:

               Avustusta tarjotaan edunsaajille, jotka osallistuvat mihin tahansa edellä kuvatuista aktiivisista toimenpiteistä. Avustuksen suuruus määräytyy yksilöllisesti ja vaihtelee toimenpiteiden keston mukaan. Avustuksia on kolmentyyppisiä: yksi yleisiin toimenpiteisiin osallistuville, yksi työharjoitteluohjelmiin osallistuville ja yksi kuntoutustoimenpiteisiin osallistuville. Näiden avustusten talousarvioon sisältyy matkakulujen korvaaminen edunsaajille, joiden työnhakuun liittyvät matkakulut ylittävät 600 Ruotsin kruunua (noin 64 euroa) kuukaudessa.

               26.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               27.Ruotsi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               28.Ehdotetuilla toimenpiteillä edistetään kestävää talouskehitystä. Ruotsin ympäristölainsäädännön mukaan Arbetsförmedlingen on velvoitettu ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon tarjouspyynnöissään ja omissa toimissaan. Tarjotut toimenpiteet ovat näin ollen sopusoinnussa Ruotsin ympäristölainsäädännön kanssa ja edistävät kuuttatoista ympäristön laatua koskevaa Ruotsin tavoitetta.

               Alustava talousarvio

               29.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 6 596 531 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 6 161 480 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus-, mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 435 051 euroa.

               30.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 3 957 918 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistuja-määrä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti (pyöristetty)
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonais-kustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Neuvonta ja uraohjaus (Jobbcoachning och ärendehantering)

                        918

                        1 202

                        1 103 545

                        Tuettu työllistyminen ja kuntoutus (Skyddad och understödd sysselsättning och rehabilitering)

                        20

                        12 555

                        251 108

                        Koulutus (Utbildning och omskolning)

                        463

                        5 868

                        2 716 884

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        4 071 537

                        (66,08 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Avustus työmarkkinoiden koulutustoimiin osallistujille (Utbildningsinsatser AUB, aktivitetsstöd))

                        102

                        11 904

                        1 214 194

                        Avustus työharjoitteluohjelmiin osallistuville (Praktik, aktivitetsstöd)

                        80

                        8 183

                        654 660

                        Avustus kuntoutusohjelmaan ”Johdatus työhön” osallistuville (Introduktion till arbete KA, aktivitetsstöd)

                        10

                        22 109

                        221 089

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        2 089 943

                        (33,92 %)

                        EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        Valmistelutoimet

                        –

                        0

                        Hallinnointi

                        –

                        362 387

                        Tiedotus ja mainonta

                        –

                        21 498

                        Valvonta ja raportointi

                        –

                        51 166

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        435 051

                        (6,6 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        6 596 531

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        3 957 918

               31.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Ruotsi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               32.Ruotsi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. lokakuuta 2015. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. lokakuuta 2015 ja 31. maaliskuuta 2018 väliseltä ajalta.

               33.Ruotsille on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 1. lokakuuta 2015 alkaen. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. lokakuuta 2015 ja 30. syyskuuta 2018 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               34.Kansallisen ennakko- tai yhteisrahoituksen lähteenä ovat Arbetsförmedlingenin budjettivarat. Ericsson tai yksi sosiaaliturvalaitoksista saattaa myös osallistua tiettyihin hankealoitteisiin, millä korvataan osa Arbetsförmedlingenin varoista.

               35.Ruotsi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               36.Ruotsi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevia edunsaajia sekä heidän edustajiaan ja paikallisia julkisia toimijoita. Työntekijävähennyksistä ilmoittamisen jälkeen Arbetsförmedlingen tapasi Ericssonin, paikallisviranomaisten, eri ammattiliittojen ja uudelleensijoittumispalveluja tarjoavien toimijoiden edustajia kaikissa yrityksen toimipaikoissa, joissa toteutettiin joukkovähentämistä koskevia menettelyjä. Kaikissa toimipaikoissa järjestettiin seminaareja paikallisten ammattiliittojen edustajien kanssa, jotta voitiin keskustella mahdollisesta EGR-hakemuksesta ja määritellä sopiva toimenpidepaketti, jota voidaan tarjota.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               37.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Ruotsi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi Arbetsförmedlingen, joka on nimitetty virallisesti hallinto- ja maksuviranomaiseksi. Hankkeen kirjanpidon tarkastaa sisäisen tarkastuksen yksikkö, joka on Arbetsförmedlingenin hallintoneuvoston alainen erillinen elin. Sen tehtävänä on tarkastella julkisten työvoimapalvelujen sisäistä valvonta- ja todentamisprosessia ja ehdottaa parannuksia sekä antaa neuvontaa ja tukea hallintoneuvostolle ja pääjohtajalle. Hankkeita tarkastetaan säännöllisesti.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               38.Ruotsi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Ericsson, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               39.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  13
                12 artiklassa säädetään.

               40.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 3 957 918 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               41.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  14
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               42.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 3 957 918 euroa.

               43.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Ruotsin hakemuksen johdosta – EGF/2016/002 SE/Ericsson

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  15
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  16
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  17
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Ruotsi toimitti 31 päivänä maaliskuuta 2016 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön Ericssonin (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) Ruotsissa toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 3 957 918 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Ruotsin hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 3 957 918 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2016 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  18*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (7)

                     http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf

                     (8)
                  http://www.ericsson.com/thecompany/investors/financial_reports/2014/annual14/en/Otherinformation/Tenyearsummary.html

                     (9)

                     http://unionenopinion.se/analyser/varsel-pa-ericsson-och-sony-mobile-vad-hander-i-telekombranschen-egentligen/

                     (10)

                     http://cio.idg.se/2.1782/1.630340/sa-sourcar-svenska-cio-er-2015

                     (11)

                     http://www.forbes.com/sites/greatspeculations/2015/08/19/ericsson-can-overcome-challenges-in-the-mobile-infrastructure-business/#77e6e5cb128d

                     (12)

                     http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4558&langId=en

                     (13)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (14)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (15)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (16)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (17)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (18)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


Avis juridique important

|

52003PC0191

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta  /* KOM/2003/0191 lopull. - COD 2003/0067 */

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTNeuvosto hyväksyi 20. joulukuuta 2000 Media Plus -ohjelman 1. tammikuuta 2001 ja 31. joulukuuta 2005 väliseksi ajaksi. Sen talousarvio on 350 miljoonaa euroa.Ohjelma on tulosta perustamissopimuksen 157 artiklan nojalla tehdystä Euroopan komission ehdotuksesta, jonka tarkoituksena on jatkaa yhteisön toimintaa tällä sektorilla. Komissio pani alun perin täytäntöön toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehityksen edistämiseksi (Media) (1991-1995), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 90/685/ETY ja johon sisältyi erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalialan teosten kehittämisen ja levittämisen tukemiseen tähtääviä toimenpiteitä. Tätä seurasi Media II -ohjelma (1996-2000), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 95/563/EY ja neuvoston päätöksellä 95/564/EY. Media II -ohjelmassa vahvistettiin yhteisön strategia Euroopan audiovisuaalialan kehittämiseksi ja vahvistamiseksi.Media Plus -ehdotuksella pyrittiin seuraaviin tavoitteisiin:- Euroopan audiovisuaalialan, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien, kilpailukyvyn parantaminen eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla. Tätä varten tuetaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja myynninedistämistä uusien teknologioiden kehitys huomioon ottaen- sellaisten toiminta-alojen vahvistaminen, jotka parantavat osaltaan eurooppalaisten teosten valtioiden rajat ylittävää liikkuvuutta- kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden kunnioittaminen ja kehittäminen Euroopassa- Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön esille tuonti erityisesti digitalisoinnin ja verkottamisen avulla- audiovisuaalialan kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan tai pinta-alaltaan pieniä, sekä pienten ja keskisuurten yritysten verkottumisen ja rajat ylittävän yhteistyön vahvistaminen- uutta teknologiaa käyttävien uudentyyppisten audiovisuaalisten sisältöjen levittäminen.Media Plus -ohjelmassa pyritään vahvistamaan Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä lukuisilla tukitoimilla, jotka koskevat tuotantohankkeiden ja -yhtiöiden kehittämistä sekä elokuvien ja audiovisuaaliohjelmien levitystä ja myynninedistämistä. Ohjelma on ollut käynnissä vuodesta 1991. Tänä aikana se on mahdollistanut tuhansien elokuvien levittämisen Euroopan unionin alueella sekä esimerkiksi lukuisten muiden elokuvien kehittämisen tai markkinoinnin. Lisäksi ohjelmasta on tuettu lukuisia tapahtumia, joilla pyritään helpottamaan markkinoille pääsyä ja parantamaan kansalaisten mahdollisuutta nauttia Euroopan audiovisuaalisesta perinnöstä.Ohjelma päättyy aikana, jolloin Euroopan unionin rakenne ja toiminta ovat merkittävästi muuttumassa. Useat merkittävät tekijät tuovat varmasti mukanaan muutoksia yhteisön toimintaan tällä alalla: Euroopan unioni ottaa vastaan 10 uutta jäsenvaltiota, hallitustenvälinen konferenssi tuottaa tuloksia Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työn pohjalta, Euroopan parlamentti valitaan uudelleen ja uusi Euroopan komissio nimitetään. On selvää, että nämä muutokset vaikuttavat myös audiovisuaalialaan, ja ohjelman on sopeuduttava muutoksiin. Tällä haavaa ei kuitenkaan ole mahdollista ennustaa täsmällisesti muutoksia ja niiden laajuutta.Tilanteesta huolimatta on välttämätöntä varmistaa yhteisön tuki alalle ja välttää perustamissopimuksessa asetettuja yhteisön tavoitteita tukevien mekanismien häiriytyminen. Toimien piiriin kuuluu lisäksi suuri joukko audiovisuaalialan toimijoita. Näiden seikkojen vuoksi Euroopan komissio ehdottaa, että ohjelmaa jatkettaisiin muutoksitta vuoden 2006 ajan.On varmistettava oikeusperusta, jotta ohjelman kestoa voidaan pidentää vuodella. Samanaikaisesti komissio tutkii kaikki mahdollisuudet toimia tällä alalla valmistelevien toimien, kuten "kasvu ja audiovisuaaliala i2i" -aloitteen avulla, sekä Media Plus -päätöksessä säädettyjen kokeiluhankkeiden avulla.Tämän ratkaisun avulla komissio voi saatujen kokemusten perusteella ja ohjelman perustamispäätöksen 12 artiklassa tarkoitetun arvioinnin perusteella valmistella ehdotuksen uudeksi ohjelmaksi, josta myönnetään yhteisön tukea audiovisuaalialalle.Euroopan komissio aikoo esittää ennen vuoden 2003 loppua ehdotuksen uuden yhteisön ohjelman perustamisesta Euroopan audiovisuaalialan tukemiseksi. Ohjelma alkaisi vuonna 2007. On selvää, että muut unionin toimielimet ja asianomaiset toimijat pitävät Media-ohjelmia menestyksenä, ja Euroopan komissio aikoo kehitttää edelleen toimintaansa tällä alalla.Siksi Euroopan komissio ehdottaa, että- Media Plus -ohjelmaa pidennetään vuodeksi 2006- pidennetyn Media Plus -ohjelman kokonaistalousarvio muutetaan 435,60 miljoonaksi euroksi.2003/0067 (COD)Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen, [1][1]  EYVL C [...], [...], s. [...].ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, [2][2]  EYVL C [...], [...], s. [...].ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, [3][3]  EYVL C [...], [...], s. [...].noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, [4][4]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsovat seuraavaa:1) Neuvosto perusti päätöksellä 2000/821/EY eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan Media Plus -ohjelman, joka kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005.2) On välttämätöntä varmistaa Euroopan audiovisuaalialaa tukevan yhteisön politiikan jatkuminen perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden kannalta,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan päätös 2000/821/EY seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklan 1 kohdassa ilmaisu "31 päivänä joulukuuta 2005" ilmaisulla "31 päivänä joulukuuta 2006".2) Korvataan 5 artiklan 2 kohdan rahoitusohjeen ilmaisu "350 miljoonaa euroa" ilmaisulla "435,60 miljoonaa euroa".2 artiklaTämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): kulttuuri - teollisuuspolitiikkaToiminnan ala(t): Tuki audiovisuaalialalleToimenpiteen nimi: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) 20 päivänä joulukuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/821/EY muuttamisesta1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB3-2010 MEDIA Plus (15.05.01.01)B3-2010A (15.01.04.08)2. NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa):85,600 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoinaMäärä osoittaa, mikä budjettivaikutus on ehdotuksella pidentää ohjelmaa, jonka on määrä päättyä 31. joulukuuta 2005, yhdellä vuodella vuodeksi 2006.Määrä koskee 25 jäsenvaltiota. Summa, joka vastaa vuonna 2004 tapahtuvan laajentumisen vaikutuksia, lisätään ohjelman määrärahoihin sen jatkamista koskevan ehdotuksen muutoksen mukaisesti.2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:1. tammikuuta 2006 - 31. joulukuuta 20062.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen  (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.2.5 Vaikutukset tuloihin: [5][5]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.[X] Ehdotus ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat)3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEY:n perustamissopimuksen 251 artikla.EY:n perustamissopimuksen 157 artikla.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [6][6]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetJatkamisen tavoitteena on varmistaa Media Plus -ohjelman jatkaminen vuonna 2006 Euroopan audiovisuaalialan tukemiseksi. Nykyinen ohjelma päättyy 31. joulukuuta 2005. Pidennys katsotaan tarpeelliseksi, jotta varmistetaan yhteisön toiminnan jatkuminen siirtymäkaudella, jolle ovat ominaisia hyvin merkittävät institutionaaliset muutokset (unionin laajentuminen, uusi Euroopan parlamentti ja uusi komissio). Pidennyksen avulla Media-ohjelma voidaan myös sopeuttaa rahoitusnäkymiin, jotka on hyväksytty koko komissiota koskeviksi vuoteen 2006 saakka.Tämä pidennyspyyntö sisältää muutoksen Media Plus -ohjelman perustamisesta 20. joulukuuta 2000 tehtyyn neuvoston päätökseen 2000/821/EY vain ohjelman keston osalta. Tämän johdosta vahvistetaan talousarvion jatkaminen vuodella.Päätöksen tavoite säilyy muuttumattomana: Euroopan audiovisuaalialan kasvun ja työllisyyden tukeminen, alan kilpailukyvyn parantaminen Euroopassa ja maailmanlaajuisesti sekä unionin yhtenäismarkkinoiden vahvistaminen kulttuurista monimuotoisuutta suojellen ja kehittäen.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetMedia Plus -ohjelma on jatkoa Media I ja II -ohjelmille, jotka käynnistettiin vuosina 1991 ja 1995. Ohjelmilla pyritään tarjoamaan jatkuvaa tukea Euroopan audiovisuaalialalle, ja niitä tarkistetaan säännöllisesti ja mukautetaan vastaavasti alalla ilmeneviin tarpeisiin. Arviointi käsittää ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnin, jotka ovat joskus osittain päällekkäisiä. Media Plus -ohjelma on suunniteltu huolellisen ennakkoarvioinnin ja asianomaisten osapuolten kuulemisen jälkeen. Ennakkoarviointi perustui vuonna 2000 päättyneen Media II -ohjelman tuloksiin. Euroopan audiovisuaalialaa tukeva yhteisön ohjelma on osoittanut, että sillä on merkittävä positiivinen vaikutus Euroopan audiovisuaalimarkkinoihin, ja Media II -ohjelman täytäntöönpano on auttanut kohdentamaan yhteisön toimet paremmin.5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetKomissio on parhaillaan käynnistämässä Media Plus -ohjelman väliarviointia, jonka tulokset auttavat todennäköisesti määrittämään paremmin yhteisön toimien laajuuden ja luonteen. Arvioinnissa keskitytään ohjelman täytäntöönpanon kahteen ensimmäiseen vuoteen. Siinä etsitään suorituskykyä mittaavia indikaattoreita ja täytäntöönpanon puutteita, jotka korjataan Media Plus -ohjelman jatkoa varten.5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännötMedia Plus -ohjelmassa säädetään audiovisuaalihankkeita edeltävistä ja niiden jälkeisistä toimista. Varsinaiseen tuotantoprosessiin ei voi saada yhteisön tukea, koska toissijaisuusperiaatteen mukaisesti se kuuluu audiovisuaalituotantoa tukevien kansallisten ohjelmien piiriin. Toiminnassa keskitytään hankkeen kehitysvaiheeseen ja huolehditaan siitä, että eri toimijat kuten ohjaajat, tuottajat ja käsikirjoittajat voivat kehittää luovia hankkeita johdonmukaisen liiketaloudellisen suunnitelman avulla. Tässä kehitysosassa varmistetaan sekä yksityishenkilöille että ryhmille mahdollisuus saada korkotukilainoja sekä taiteellisesti että kaupallisesti täysimittaisten hankkeiden kehittämiseen.Suurimmalla osalla yhteisön tuesta pyritään tukemaan eurooppalaisten audiovisuaalituotteiden levityskustannuksia tuotannon jälkeen. Sen muotoja ovat tuet ja automaattinen tukijärjestelmä eurooppalaisille levittäjille. Tuen myöntäminen riippuu levityssuunnitelman kaupallisesta toteutettavuudesta sekä levitettävän hankkeen eurooppalaisesta ja kulttuurisesta arvosta. Levitysosassa keskitytään eurooppalaisten audiovisuaalituotteiden liikkumiseen maasta toiseen. Se käsittää sekä teatteri- että tv-levityksen, ja siinä painotetaan erityisesti uuden teknologian käyttöä levitysprosessissa. Toimi sisältää tuet ja tuottoihin kytketyt tuet eurooppalaisten elokuvien ja audiovisuaalituotteiden levityskustannusten kattamiseksi.Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn parantamiseksi ja audiovisuaalialan eurooppalaisten markkinoiden vahvistamiseksi Media-ohjelmasta tuetaan eurooppalaisten elokuvien myynninedistämistoimia Euroopassa ja sen ulkopuolella. Media Plus -ohjelman myynninedistämisosassa tuetaan eurooppalaista elokuvaa, dokumentti- ja animaatioelokuvafestivaaleja sekä myynninedistämistoimintaa kaikkialla maailmassa. Toimi sisältää festivaalien tukemisen enintään 50 prosentilla niiden kokonaistalousarviosta sekä myynninedistämistoimia koskevat palvelusopimukset.5.3 ToteuttamismenetelmätJärjestelyn toteutuksessa noudatetaan yhteisön toimintaa koskevia yleisiä sääntöjä. Siihen sisältyvät yksityiskohtaisiin rahoituspyyntöihin perustuvat tuet, lainat ja yhteisrahoitusjärjestelyt. Yhteisö rahoittaa täysimääräisesti sellaisia palveluita kuin asiantuntijapaneeleiden järjestäminen, markkinatutkimukset, hankkeiden arviointi ja tekninen apu. Rahoitus myönnetään tarjous- ja ehdotuspyyntöjen perusteella.Media Plus -ohjelmaa hallinnoi keskitetysti komissio. Brysselissä sijaitseva teknisen avun toimisto tukee komissiota johtamiseen liittyvissä kysymyksissä. Toimisto saa rahoituksensa budjettikohdasta B3-2010A (15.01.04.08) (johon sisältyvät sekä Media Plus että Media-koulutus). Media-desk-yhteyspisteet huolehtivat kansallisella tasolla ja yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa yhteydenpidosta ohjelmasta tukea saaviin tahoihin. On huomattava, että on käynnistetty selvitys, jossa tutkitaan mahdollisuutta korvata nykyinen teknisen avun toimisto täytäntöönpanovirastolla.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa - (koko ohjelmakaudeksi)6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Kustannusten luonne voi muuttua, jos vuonna 2003 käynnistettävä kustannuksia ja tehokkuutta koskeva selvitys osoittaa, että ohjelman hallintoa varten olisi hyödyllistä perustaa täytäntöönpanovirasto.6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [7][7]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskentatapa on tarvittaessa selitettävä.7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1 Vaikutus henkilöstöönNykyisten ohjelmien täytäntöönpanoa hallinnoivat virkamiehet vastaavat myös Media Plus -ohjelman pidennyksen hallinnoinnista.Budjettikohtaan B3-2010A (15.01.04.08) sisältyy molempien ohjelmien (Media Plus ja Media-koulutus) henkilöstö- ja hallintokulut.>TAULUKON PAIKKA>7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.1 Mainittava komiteatyyppi sekä ryhmä, johon se kuuluu.>TAULUKON PAIKKA>Henkilöstö- ja hallintoresurssitarpeet rahoitetaan vuosittaisen määrärahojen jakoa koskevan menettelyn yhteydessä pääosaston hallintoon osoitetuista määrärahoista.8. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäOhjelman pidennyksen täytäntöönpanossa jatketaan Media Plus -ohjelmaa varten luodun järjestelmän käyttöä. Se käsittää eri ehdotuspyyntöjen valintalautakuntiin osallistumisen, nykyisten palvelusopimusten seurannan sekä komission ja edunsaajien välisten kaikkien maksutapahtumien valvonnan.8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksotKomissio on parhaillaan käynnistämässä Media Plus -ohjelman väliarviointia riippumattoman konsultin avustamana. Arvioinnin tulosten avulla voidaan tarvittaessa korjata nykyisen ohjelma täytäntöönpanoon ja rakenteeseen liittyviä puutteita. Media Plus -ohjelman päättyessä riippumaton taho tekee arvioinnin ohjelman vaikutuksista. Jälkiarvioinnin tulokset toimitetaan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.9. PETOSTENTORJUNTATOIMETKaikissa komission ja edunsaajan välillä tehtävissä sopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään mahdollisuudesta, että komission yksiköt tai tilintarkastustuomioistuin tekevät tarkastuksen edunsaajan tiloissa, sekä mahdollisuudesta, että edunsaajien on toimitettava kaikki olennaiset sopimuksiin ja oikeudellisiin sitoumuksiin liittyviä menoja koskevat asiakirjat ja tiedot viiden vuoden ajan sopimuskauden jälkeen. Edunsaajien on laadittava selvitykset hankkeesta ja sen kuluista, jotka tarkastetaan sekä tukikelpoisuuden että sisällön osalta yhteisön avustusta koskevien sääntöjen mukaisesti sekä sopimusvelvoitteet, taloudelliset periaatteet ja moitteeton varainhoito huomioon ottaen.


Avis juridique important

|

51999PC0366

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Suomelle soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen  /* KOM/99/0366 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Suomelle soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen (komission esittämä)PERUSTELUTKivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [1] 8 artiklan 4 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön vapautuksia tai alennuksia valmisteverosta tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.[1]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).Suomen viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne haluaisivat soveltaa verovapautusta maakaasuun, silloin kun sitä käytetään moottoripolttoaineena, kaasun käytön edistämiseksi erityisesti raskaan kaupunkiliikenteen polttoaineena.Direktiivin mukaisesti muille jäsenvaltioille on ilmoitettu tästä pyynnöstä.Direktiivissä säädetään, että komissio tarkastelee verovapautuksia ja veronalennuksia säännöllisin väliajoin. Jos komissio katsoo, että niitä ei voida enää soveltaa, koska ne vääristävät kilpailua tai häiritsevät sisämarkkinoiden toimintaa tai koska ne eivät vastaa yhteisön ympäristönsuojelupolitiikkaa, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdotukset. Joka tapauksessa tätä poikkeusta on tarkasteltava viimeistään 31. joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy. Neuvosto tarkastelee tilannetta komission ehdotuksen pohjalta ja päättää, lakkautetaanko lupa, muutetaanko sitä vai pidennetäänkö sen voimassaoloa.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Suomelle soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaenEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [2] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[2]   EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12.  Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, että(1) direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen osalta vapautuksia valmisteverosta tai valmisteveron alennuksia tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä,(2) Suomen viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne haluaisivat soveltaa vapautusta valmisteverosta maakaasuun kaasun käytön edistämiseksi erityisesti raskaan kaupunkiliikenteen polttoaineena. Suomen näkemyksen mukaan tämä olisi liikennepäästöjen vähentämistavoitteiden mukaista. Koska maakaasu on ympäristövaikutuksiltaan verrattavissa nestekaasuun, siihen olisi sovellettava samanlaista verotuskohtelua silloin, kun sitä käytetään moottoripolttoaineena, ja olisi perusteltua laajentaa sellaiset samat verovapautukset koskemaan maakaasua, jotka jo koskevat nestekaasua ja metaania. Toinen syy maakaasun vapauttamiselle valmisteverosta on se, että se on kemialliselta rakenteeltaan lähes samanlaista kuin metaani. Näiden kahden kaasun erilainen verotuskohtelu olisi myös ongelmallista valvonnan kannalta,(3) muille jäsenvaltioille on ilmoitettu asiasta,(4) komissio ja kaikki jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että pyyntö maakaasun vapauttamiseksi valmisteverosta on perusteltu ympäristöpoliittisista syistä ja että se ei aiheuta kilpailun vääristymistä tai häiritse sisämarkkinoiden toimintaa,(5) komissio tarkastelee alennuksia ja vapautuksia säännöllisesti varmistaakseen niiden soveltumisen yhteen yhteismarkkinoiden toiminnan ja yhteisön ympäristönsuojelupoliitikan kanssa, ja(6) Suomi on pyytänyt lupaa soveltaa vapautusta maakaasun valmisteverosta mahdollisimman pian; neuvoston on määrä tarkastella sen pyyntöä komission antaman kertomuksen perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaDirektiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa direktiivissä 92/82/ETY [3] asetetuista velvoitteista ja erityisesti sen 7 artiklassa vahvistetuista vähimmäismääristä Suomella on lupa 31 päivään joulukuuta 1999 saakka soveltaa vapautusta valmisteverosta maakaasuun, silloin kun sitä käytetään moottoripolttoaineena.[3]   EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Suomelle.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


title: Proposal for a COUNCIL DECISION authorizing the United Kingdom to apply a measure derogating from Articles 6 and 17 of the Sixth Council Directive (77/388/EEC) on the harmonization of the laws of the Member States relating to turnover taxes

text:
              EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                               Bryssel, 21.06.1995
                                               KOM(95) 275 lopull.
                                   Ehdotus
                       NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
Yhdistyneen kuningaskunnan valtuuttamisesta soveltamaan poikkeusjärjestelyjä
 jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun
              kuudennen direktiivin (77/388/ETY) artiklaan 6 ja 17
                             (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                            EXPLANATORY MEMORANDUM
By registered letter sent to the Secretariat-General of the Commission on 22 March 1995,
the United Kingdom Government, acting on the basis of Article 27 of the Sixth Council
Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonization of the laws of the Member
States relating to turnover taxes - Common system of value added tax: uniform basis of
assessment,1 requested authorization to apply a measure derogating from Articles 6(2) and
17 of that Directive.
In accordance with Article 27(3) of the Directive, the other Member States were informed
of the United Kingdom's request by letter dated 20 April 1995.
The measure requested is part of a thorough recasting of the rules on the deduction of
input tax on cars. United Kingdom tax legislation provides for a general restriction on the
right to deduct input tax on the purchase of cars, except in a limited number of cases.
In order to increase the transparency of its VAT system, the United Kingdom Government
intends to amend the national provision concerned by allowing full deduction of input tax
on the purchase of cars which are to be used only for the purposes of transactions subject
to VAT.
Under existing legislation, input tax on cars purchased for long-term hire or leasing is not
deductible. Input tax on car hire or leasing services is, on the other hand, deductible
under the standard rules of the common VAT system. According to the United. Kingdom,
this restriction, which is applied at the time when cars are purchased by hire or leasing
companies, is a proxy for taxing the private use of such cars by the hirer or lessee.
However, the amendment planned by the United Kingdom, in allowing car leasing or hire
companies to deduct input tax on cars purchased wholly for business purposes, would not
in itself ensure taxation of private use.
Accordingly, the United Kingdom Government wishes to introduce a new measure which
would arrive at an equivalent result, i.e. flat-rate taxation of the private use of hire or
leased cars.
To that end, the United Kingdom has submitted a request under Article 27 of the Sixth
Directive to apply a measure making the charge to the lessee or hirer of a car subject to a
50% input tax restriction where there is private use. This restriction would replace the
VAT due on the use of the car for private motoring.
         OJ No L 145, 13.6.1977, p. 1. Directive as last amended by Directive 95/7/EC
         (OJNoL 102, 5.5.1995, p. 18).
                                               A
 ---pagebreak--- According to the United Kingdom Government, this input tax restriction would enable the
private use of cars leased or hired by taxable persons to be taxed in the simplest possible
manner. Moreover, the United Kingdom considers that this flat-rate restriction is justified
since, overall, about half the motoring in business cars is private motoring.
This provision will also minimize the administrative burden on traders, who are not
required to keep records distinguishing between business mileage and private mileage. In
addition, it facilitates administration of the tax.
Under Article 27 of the Sixth Directive, any Member State may be authorized to introduce
into its national legislation special measures derogating from the Directive in order to
simplify the procedure for charging the tax or to prevent certain types of tax evasion or
avoidance.
According to the standard rules of the common VAT system, a taxable person may deduct
input tax on car hire or leasing charges provided that he uses the vehicle for an activity
conferring the right to deduct input tax. VAT is, however, payable on the private use of
such a vehicle. To that end, the trader's accounts must contain the particulars required to
calculate the amount of VAT payable.
The measure planned by the United Kingdom Government, which is aimed at restricting
the right to deduct input tax with a view to taxing the private use of a car, derogates,
firstly, from Article 17 of the Sixth Directive (by introducing a restriction on the right to
deduct) and, secondly, from Article 6(2), which treats as supplies of services for a
consideration the use of goods forming part of the assets of a business for private use (by
not levying VAT on the private use of the cars in question). Since this measure eliminates
the need for traders to meet certain administrative obligations, the Commission considers
that it does indeed simplify the procedure for charging the tax within the meaning of
Article 27.
Moreover, it should be pointed out that, in abolishing the input tax restriction on
purchases of cars used solely for an activity subject to VAT, such as the hire or leasing of
cars, United Kingdom tax legislation will be brought more closely into line with the
general principles of the Community VAT system, as laid down in the Sixth Directive.
The amendment in question will also eliminate the cases of double taxation which can
occur under the existing rules when the hirer or lessee of a car is a private individual or a
taxable person carrying on activities which do not confer the right to deduct input tax. In
such cases, the person concerned is liable for the VAT payable on the services invoiced by
the leasing or hire companies, while this tax is calculated on the basis of an amount that
implicitly includes the amount of VAT those companies were unable to deduct at the time
of purchasing the vehicles.
 ---pagebreak--- In introducing a restriction on the right of the hirer or lessee to deduct input tax, the
United Kingdom would continue to achieve its objective of taxing at a flat rate the private
use of hire or leased cars while complying to the greatest possible extent with the
principles of the common VAT system.
Accordingly, the Commission considers that the derogation requested is justified by the
fact that it forms part of a thorough recasting of the rules on the deduction of input tax on
cars the results of which are largely positive.
In addition, the measure envisaged will have no adverse impact on the European
Communities' own resources accruing from VAT.
The Commission, therefore, considers it appropriate for the United Kingdom to be
authorized to apply the planned special measure.
However, it should be pointed out that the first subparagraph of Article 17(6) of the Sixth
Directive lays down that the Council, acting unanimously on a proposal from the
Commission, will decide what expenditure is not eligible for a deduction of VAT.
Consequently, the Commission considers that the authorization to apply a measure
derogating from Article 17(2) and (3) the effect of which is to restrict the right to deduct
input tax should be granted only temporarily, i.e. until such time as the Community rules
laid down by the Council enter into force and until 31 December 1997 at the latest if the
Community rules in question have not entered into force by that date.
                                                    3
 ---pagebreak---                                             Ehdotus:
                                   NEUVOSTON PÄÄTÖS
  Yhdistyneen kuningaskunnan valtuuttamisesta soveltamaan poikkeusjärjestelyjä
    jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun
                    kuudennen direktiivin (77/388/ETY) artiklaan 6 ja 17
                                      (komission esittämä)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta -
yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä
toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennnen direktiivin 77/388/ETY1 ja erityisesti
sen 27 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
kuudennen direktiivin 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti
komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön tästä direktiivistä
poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten
veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi,
komissiossa 22 päivänä maaliskuuta 1995 kirjatussa kirjeessä Yhdistynyt kuningaskunta
on pyytänyt valtuutusta ottaa käyttöön poikkeusjärjestely, joka koskee kuudennen
direktiivin 6 artiklan 2 kohtaa sekä 17 artiklaa,
kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan
pyyntö on annettu tiedoksi muille jäsenvaltioille 20 päivänä huhtikuuta 1995 ,
       EY VL N:o L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
       direktiivillä 95/7/EY (EYVL N:o L 102, 5.5.1995, s. 18)
 ---pagebreak--- poikkeusjärjestelyllä, joka on osa autojen arvonlisäveron vähennystä koskevan
lainsäädännön perusteellista muuttamista, on tarkoitus toteuttaa autonvuokraukseen tai
leasing-vuokraukseen liittyviä kustannuksia koskeva 50 prosentin vähennysoikeus auton
yksityisen käytön ollessa kyseessä, ja lopettaa arvonlisäveron kantaminen kyseessä olevan
auton yksityiskäytöltä,
tämän vähennysoikeuden rajoituksen tarkoitus on verottaa vakiomääräisesti
verovelvollisten vuokraamien tai leasing-vuokraamien autojen yksityiskäyttöä,
toimenpiteellä vähennetään toimijoiden hallinnollisia velvoitteita, koska niiden ei enää
tarvitse pitää kirjaa auton yksityiskäytön kilometrimääristä, ja näin ollen
yksinkertaistetaan veronkantoa kuudennen direktiivin 27 artiklan mukaisesti,
Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämä valtuutus voidaan myöntää ainoastaan väliaikaisesti
arvonlisäveron vähennysoikeutta vailla olevat kustannukset kuudennen direktiivin 17
artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti määriteltävien yhteisön sääntöjen
voimaantuloon asti, ja viimeistään 31 päivään joulukuuta 1997, ja
poikkeusjärjestelyllä ei ole kielteistä        vaikutusta   Euroopan    yhteisöjen  omiin
arvonlisäverosta saataviin varoihin,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                    r
 ---pagebreak---                                         1 artikla
Poiketen siitä, mitä 17 päivänä toukokuuta 1977 annetussa neuvoston kuudennen
direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään, Yhdistyneelle
kuningaskunnalle annetaan lupa toteuttaa autonvuokraukseen tai leasing-vuokraukseen
liittyviä kustannuksia koskeva 50 prosentin vähennysoikeuden rajoitus, kun auto on
yksityiskäytössä.
                                        2 artikla
Poiketen siitä, mitä 17 päivänä toukokuuta 1977 annetussa neuvoston kuudennen
direktiivin 77/388/ETY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Yhdistyneen
kuningaskunnan ei tarvitse sisällyttää vastiketta vastaan suoritettuihin palveluksiin
verovelvollisen vuokraamien tai leasing-vuokraamien liikeyrityksille kuuluvien autojen
yksityiskäyttöä.
                                        3 artikla
Tämän valtuutuksen voimasssaoloaika päättyy arvonlisäveron vähennysoikeutta vailla
olevat kustannukset kuudennen direktiivin 17 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan
mukaisesti määrittävien yhteisön sääntöjen voimaantulopäivänä, ja viimeistään 31 päivänä
joulukuuta 1997.
                                        4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle.
 Tehty Brysselissä
                                                                   neuvoston puolesta
                                                                   puheenjohtaja
                                                  /
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4492
                                                     KOM(95) 275 lopullinen
                                                 ASIAKIRJAT
FI                                                                        09
                                         Luettelonumero : CB-CO-95-296-FI-C
                                                          ISBN 92-77-90574-3
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxembourg
                                  y


Avis juridique important

|

52004PC0512

Ehdotus neuvoston päätös päätöksen 1999/847/EY muuttamisesta yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman jatkamisen osalta  /* KOM/2004/0512 lopull. - CNS 2004/0162 */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen 1999/847/EY muuttamisesta yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman jatkamisen osalta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Joulukuussa 1999 hyväksyttiin yhteisön toinen pelastuspalvelun alan toimintaohjelma neuvoston päätöksellä 1999/847/EY [1]. Toimintaohjelman tarkoituksena on henkilöiden, ympäristön ja omaisuuden tehokkaamman suojelun varmistaminen luonnon ja teknologian aiheuttamissa suuronnettomuuksissa yhteisön alueella. Toimintaohjelmaan sisältyy erilaisia hankkeita, asiantuntijavaihtoja, työpajoja ja muita toimia, joilla edistetään yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa jäsenvaltioiden pelastuspalvelujen välillä. Toimintaohjelma tukee ja täydentää jäsenvaltioiden kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason pyrkimyksiä. Nykyisessä ohjelmassa komissio keskittyy tiettyihin pääasiallisiin hankkeisiin, joilla on laajempi eurooppalainen vaikutus. Ohjelmassa on painotettu hankkeita, jotka koskevat onnettomuuksien ehkäisemistä, yleisölle tiedottamista, kriisinhallintaa, lääketieteellistä apua suuronnettomuuksissa ja erilaisten paikan päällä toimivien vapaaehtoisjärjestöjen verkottamista.[1]  EYVL L 327, 21.12.1999, s. 53-57.2. Useat viime vuosien tapaukset, kuten Prestige-säiliöalusonnettomuus, kesän 2003 metsäpalot ja Etelä-Ranskan tulvat vuoden 2003 lopussa ovat korostaneet Euroopan tason toiminnan tarvetta. Nämä onnettomuudet ovat saattaneet yhteen useista jäsenvaltioista tulevan avun ja osoittaneet yhteisen valmistelun ja molemminpuolisen tiedottamisen tarpeen. EU:n kansalaisille on myös tiedotettava tehokkaammin mahdollisista onnettomuuksista ja siitä, miten niiden yhteydessä tulee toimia. Nuorten valistamiseen tähtäävät hankkeet ovat osoittautuneet erityisen menestyksekkäiksi.3. Koska yhteisön nykyinen pelastuspalvelun alan toimintaohjelma päättyy 31. joulukuuta 2004, toimintaohjelmaa ehdotetaan jatkettavaksi kahdella vuodella tammikuusta 2005 joulukuuhun 2006.2004/0162(CNS)Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen 1999/847/EY muuttamisesta yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman jatkamisen osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen, [2][2]ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, [3][3]sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9 päivänä joulukuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/847/EY [4] säädetään yhteisön toimista luonnon ja ihmisen toiminnan sekä maalla että merellä aiheuttamien suuronnettomuuksien ehkäisemisen, niihin valmistautumisen ja niihin reagoimisen alalla 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana.[4]  EYVL L 327, 21.12.1999, s. 53.(2) Viimeaikaiset tapahtumat, kuten tulvat Keski- ja Itä-Euroopassa kesällä 2002, Prestige-säiliöalusonnettomuus Espanjan rannikolla marraskuussa 2002 sekä helleaalto ja laajat metsäpalot Etelä-Euroopassa kesällä 2003, osoittavat, että päätöksen 1999/847/EY mukaisesti pelastuspalvelun alalla yhteisön tasolla toteutettuja toimia olisi jatkettava.(3) Jotta vältetään tyhjiö päätöksen 1999/847/EY voimassaolon päättymisen ja uuden oikeusperustan soveltamisen aloittamisen välillä, päätöksellä 1999/847/EY perustetun toimintaohjelman voimassaoloa olisi jatkettava kahdella vuodella.(4) Päätös 1999/847/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan päätös 1999/847/EY seuraavasti:a) Korvataan 1 artiklan 1 kohdassa ilmaus "31 päivänä joulukuuta 2004" ilmauksella "31 päivänä joulukuuta 2006".b) Korvataan 2 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:"Ohjeellinen rahoitusmäärä ohjelman täytäntöönpanemiseksi on 7,5 miljoonaa euroa 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana ja 4,8 miljoonaa euroa 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana."2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area: EnvironmentActivity: Policy developmentTitle of action: Extending the Community Action Programme in the field of civil protection for the period 2005/20061. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)07 03 06 012. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): EUR 4.8 million2.2. Period of application: 2005 - 20062.3. Overall multi annual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)EUR million (to three decimal places)>TAULUKON PAIKKA>(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 6.2 and 6.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] Proposal is compatible with existing financial programming.[...] Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.[...] Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.2.5. Financial impact on revenue:[X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)OR[...] Proposal has financial impact - the effect on revenue is as follows:3. BUDGET CHARACTERISTICS>TAULUKON PAIKKA>4. LEGAL BASISCouncil Decision of 9 December 1999 establishing a Community Action Programme in the field of civil protection (1999/847/EC) , OJ L 327, 21.12.1999, p. 53.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedRecent emergencies such as the floods in Southern France in 2002, the heat wave and extensive forest fires in southern Europe in the summer of 2003 and the terrorist attack in Madrid in March 2004 as well as the earthquakes in Algeria, Iran and Morocco show that there is a need to continue the action undertaken in the field of civil protection.A global evaluation of the three current instruments, Civil Protection Action Programme, Community Mechanism and Marine Pollution framework, is ongoing in order to identify possible future areas for common action in this field. This may result in a new instrument which will cover the period 2007-2013.Therefore, considering that the current Community action programme expires on 31 December 2004 it needs to be extended for a period of two year until 31 December 2006.The Civil Protection Action Programme "is intended to support and supplement Member States' efforts at national, regional and local levels for the protection of persons, property and in so doing environment, in the event of natural and technological disasters, without prejudice to the internal division of competence in Member States. The aim is also to facilitate cooperation, exchange of experience and mutual assistance between Member States in this field."It aims at the enhancement of civil protection capabilities of Member States, EEA and candidate countries for dealing with disasters, and in particular:- prevention, forecasting, detection, preparedness for response and immediate aftercare, and analysis of the socioeconomic implications of disasters,- workshops, training courses, exchange and secondment of experts, and exercises intended to stimulate civil protection cooperation,- actions and pilot projects to increase capacity, speed and efficiency in emergency situations and support, information and awareness-raising activities including conferences with a civil protection theme,- mobilisation of experts to reinforce and assist Member States or third countries facing natural disasters or technological accidents,This proposal on the table will provide the extension of current Civil Protection Action Programme for the years 2005-2006.5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsAfter the adoption of the decision the Commission will establish the rolling plan for the twoyears, 2005-2006, and subsequently launch Call for proposals.The actions covered by the present legislative proposal are carried out in accordance with the Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities.5.3. Methods of implementationThe programme is managed directly by the Commission through Call for proposals and accompanying measures.6. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE6.1. Impact on human resources>TAULUKON PAIKKA>6.2. Overall financial impact of human resources>TAULUKON PAIKKA>The amounts are total expenditure for twelve months.6.3. Other administrative expenditure deriving from the action>TAULUKON PAIKKA>The amounts are total expenditure for twelve months.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.I. Annual total (6.2 + 6.3)  //  478 800 EURII. Duration of action  //  2 yearsIII. Total cost of action (I x II)  //  957 600 EURAll administrative and Human Resources requirements will be covered from within the Budget allocates to the managing DG's in the framework of the annual allocation procedure.7. FOLLOW-UP AND EVALUATION7.1. Follow-up arrangementsA global evaluation of the three current instruments, Civil Protection Action Programme, Mechanism and Marine Pollution framework is ongoing in order to identify possible future areas for common action in this field.For the future the Commission is considering the possibility to streamline the three instruments into one single framework.8. ANTI-FRAUD MEASURESThe proposed activities only consist of grants and expenditure on expert meetings. The latter will be subject to the Commission's usual control mechanisms and therefore there is no need for supplementary anti-fraud measures.


Avis juridique important

|

51999PC0369

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Portugalin tasavallalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti  /* KOM/99/0369 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Portugalin tasavallalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti (komission esittämä)PERUSTELUTKivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [1] 8 artiklan 4 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä.[1]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12, sellaisena kuin direktiivi on muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle haluavansa soveltaa hyötyajoneuvojen (tavaroiden maantiekuljetukseen käytettävät ajoneuvot) käyttämään dielselöljyyn eri valmisteverokantoja osana suunnitelmaa, jossa otetaan lyijypitoinen polttoaine pois käytöstä ja samanaikaisesti ja vähitellen saatetaan dieselöljyn ja lyijyttömän bensiinin valmisteverokanta samalla tasolle perittävien verojen välisen eron kaventamiseksi. Portugalin pyynnöstä on direktiivin säännösten mukaisesti ilmoitettu muille jäsenvaltioille.Direktiivissä säädetään, että komissio tarkastelee kyseisiä verovapautuksia ja veronalennuksia säännöllisesti. Jos komissio katsoo, ettei näitä verovapautuksia tai veronalennuksia enää voida kilpailun tai sisämarkkinoiden toiminnan vääristymisen vuoksi taikka yhteisön ympäristönsuojelupolitiikkaan liittyvistä syistä soveltaa, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdotukset. Näitä poikkeuksia on joka tapauksessa tarkasteltava uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin lupapäätöksen voimassaolo päättyy. Neuvosto arvioi tilannetta komission ehdotuksen perusteella ja päättää, onko nämä poikkeukset syytä poistaa vai olisiko niitä muutettava tai laajennettava.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Portugalin tasavallalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [2] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 ja 5 kohdan,[2]   EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12, sellaisena kuin direktiivi on muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, että(1) direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjä koskevia täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä,(2) Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle haluavansa soveltaa hyötyajoneuvojen (tavaroiden maantiekuljetukseen käytettävät ajoneuvot) käyttämään dielselöljyyn 1 päivästä heinäkuuta 1999 eri valmisteverokantaa osana suunnitelmaa, jossa otetaan lyijypitoinen polttoaine pois käytöstä 1 päivästä heinäkuuta 1999 ja samanaikaisesti ja vähitellen saatetaan dieselöljyn ja lyijyttömän bensiinin valmisteverokanta samalla tasolle perittävien verojen välisen eron kaventamiseksi. (3) muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Portugalin ilmoituksesta,(4) komissio ja jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että tämä eriyttäminen on perusteltua ympäristöpoliittisista syistä eikä se vääristä kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa,(5) komissio tarkastelee näitä valmisteverovapautuksia ja valmisteveron alennuksia säännöllisesti tarkistaakseen, että ne ovat yhdenmukaisia sisämarkkinoiden toiminnan tai yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan kanssa, ja(6) Portugali on pyytänyt lupaa soveltaa tätä dieselöljyn valmisteverokannan eriyttämistä 1 päivästä heinäkuuta 1999; neuvosto tarkastelee sen soveltamista uudelleen komission kertomuksen perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPortugalille annetaan lupa hyötyajoneuvojen käyttämän dieselöljyn veron eriyttämiseen 1 päivästä heinäkuuta 1999 31 päivään joulukuuta 1999 direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat noudattavat kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY [3] määrättyjä velvoitteita ja erityisesti kyseisen direktiivin 5 artiklassa säädettyjä valmisteveron vähimmäismääriä.[3]   EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19, sellaisena kuin direktiivi on muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).2 artikla Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


title: Ehdotus neuvoston päätös luvan antamisesta Saksalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 21 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

text:
Avis juridique important

|

52004PC0086

Ehdotus Neuvoston päätös luvan antamisesta Saksalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 21 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä  /* KOM/2004/0086 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 21 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä(komission esittämä)PERUSTELUT1. Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste - 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin  [1] 27 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi.[1]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/92/EY (EYVL L 260, 11.10.2003, s. 8).2. Saksan hallitus on pyytänyt komissiolle osoitetulla kahdella kirjeellä, jotka on kirjattu saapuneeksi komission pääsihteeristössä 01.09.2003 ja 12.11.2003, lupaa soveltaa kolmea direktiivin 77/388/ETY 21 artiklan 1 kohdan a alakohdasta poikkeavaa toimenpidettä.3. Komissio ilmoitti Saksan hallituksen pyynnöstä muille jäsenvaltioille 09.12.2003 ja 24.01.2004 päivätyllä kirjeellä kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti.4. Direktiivin 77/388/ETY 21 artiklan 1 kohdan, sellaisena kuin sen sanamuoto on 28g artiklassa, säädetään, että useimmissa tapauksissa arvonlisäveroa on sisäisen järjestelmän mukaan velvollinen maksamaan verovelvollinen, joka suorittaa verollisen tavaroiden luovutuksen tai verollisen palvelun.5. Saksan pyytämän poikkeustoimenpiteen tarkoituksena on siirtää arvonlisäveron maksuvelvollisuus vastaanottajalle seuraavissa tapauksissa: rakennustyön suoritukset (paitsi silloin, kun suoritusten vastaanottaja yksinomaan antaa vuokralle enintään kaksi asuntoa), rakennussiivouspalvelujen suoritukset ja kiinteän omaisuuden luovutukset silloin, kun luovuttaja on valinnut verotuksen kuudennen direktiivin 13 artiklan C kohdan nojalla. Pyydetyt toimenpiteet on nähtävä toimenpiteinä, joiden tavoitteina on tietynlaisten veropetosten ja verojen kiertämisen estäminen mainituilla aloilla.6. Saksan tilintarkastustuomioistuin on havainnut huomattavia arvonlisäverojen menetyksiä rakennusalalla ja rakennussiivousalalla. Nämä menetykset ovat syntyneet silloin, kun arvonlisävero on avoimesti laskutettu, mutta sitä ei ole tilitetty veroviranomaisille, vaikka suoritusten vastaanottaja on käyttänyt vähennysoikeuttaan.  Näissä tapauksissa vastaanottajalta ei ole voitu evätä vähennysoikeutta eikä palvelujen suorittajaa ole voitu saattaa vastuuseen, koska se on ollut joko maksukyvytön tai tavoittamattomissa. Monissa tämäntyyppisissä tapauksissa palvelujen suorittajat ovat olleet tekaistuja yrityksiä ja ne ovat peitelleet toimiaan estääkseen veroviranomaisia kantamasta arvonlisäveroa. Näistä syistä verotukselliset ja muut kuin verotukselliset toimenpiteet, joilla on pyritty tiukentamaan näiden yritysten hallinnollista valvontaa, ovat epäonnistuneet. Saksan verohallinnon ongelmana on se, että se ei pysty yksilöimään säännösten vastaisesti toimivia toimijoita tai se tapahtuu niin myöhään, että arvonlisäveroa ei enää pystytä kantamaan. Tällaisten tapausten määrä on kasvanut siinä määrin, että on syytä ryhtyä oikeudellisiin toimenpiteisiin. Ehdotettu arvonlisäveron maksuvelvollisuuden siirto vastaanottajalle koskee ainoastaan yrityksiä, jotka voivat käyttää vähennysoikeutta, eikä yksityishenkilöitä. Se on rajattu kahteen tiettyyn alaan, joilla arvonlisäverojen menetykset ovat kasvaneet liian suuriksi. Samankaltainen poikkeus on jo myönnetty Itävallalle  [2].[2]  Neuvoston päätös 2002/880/EY, 5.11.2002 (EYVL L 306, 8.11.2002, s. 24).7. Saksan tilintarkastustuomioistuin on laatinut erityisraportin omaisuuden luovutuksista. Raportin mukaan tällaiset luovutukset ovat erityisen otollisia arvonlisäveropetoksille ja veronkierrolle silloin, kun luovuttaja on valinnut luovutuksen verolliseksi. Kiinteän omaisuuden luovutukset ovat kuudennen direktiivin 13 artiklan B kohdan g ja h alakohdan mukaisesti itse asiassa verovapaita ja ne ovat verollisia vain silloin, kun luovuttaja käyttää valintaoikeuttaan ja tekee luovutuksen verollisena (kuudennen direktiivin 13 artiklan C kohta). Arvonlisäverojen menetykset ovat johtuneet pääasiassa kahdesta toimintatyypistä. Ensimmäisessä tapauksessa luovuttaja on lähes maksukyvytön, minkä vuoksi sen päävelkoja, joka on tavallisesti pankki, kehottaa sitä myymään kiinteää omaisuuttaan ja käyttämään oikeuttaan tehdä tämä myynti verollisena. Myyntihinta arvonlisäveroineen siirretään sen jälkeen velkojalle, jolloin velkoja saa velalliseltaan maksuna enemmän kuin tavanomaisessa tilanteessa, jossa myyntitapahtuma on vapautettu arvonlisäverosta. Luovutuksen vastaanottaja voi käyttää verovähennysoikeuttaan ja luovuttaja jättää arvonlisäveron tilittämättä veroviranomaisille. Veroviranomaiset eivät voi kantaa arvonlisäveroa luovuttajalta, sillä se on tällä välin julistettu maksukyvyttömäksi. Toisessa tapauksessa vastaperustettu yritys hankkii kiinteää omaisuutta, jonka luovutuksesta myyjä laskuttaa arvonlisäveron, ja hankinnan tehnyt yritys käyttää vähennysoikeuttaan. Tämän jälkeen koko liiketapahtuma peruutetaan ja järjestellään uudelleen luovuttajan ja ostajan välillä solmitun sopimuksen velvoitteiden pohjalta. Luovuttaja ei ole peruuttamisen vuoksi velvollinen maksamaan arvonlisäveroa veroviranomaisille (kuudennen direktiivin 11 artiklan C kohdan 1 alakohta). Veronviranomaiset eivät pysty perimään ostajalta sen vähentämää arvonlisäveroa, koska kyseinen yritys on julistettu maksukyvyttömäksi. Kiinteä omaisuus on arvokasta, joten verotettava summa ja arvonlisäverojen menetykset ovat yksittäisessäkin liiketapahtumassa erityisen suuria. Havaittujen tapausten lukumäärän perusteella Saksan tilintarkastustuomioistuin arvioi menetykset miljoonien eurojen suuruisiksi. Verotuksen valintaoikeuden poistaminen kiinteän omaisuuden luovutuksen osalta ei ole hyvä ratkaisu. Kiinteän omaisuuden arvoon on usein kätkettynä arvonlisäveroa, joten valintaoikeuden säilyttäminen on tarpeen, jotta arvonlisäverojärjestelmä pysyisi neutraalina. Tätä taustaa vasten tarkasteltuna vaikuttaa siltä, että ehdotus arvonlisäveron maksuvelvollisuuden siirtämisestä vastaanottajalle on oikeastaan olosuhteisiin ja taloudellisen riskin poikkeukselliseen suuruuteen nähden tarkoituksenmukaisin ratkaisu. Sillä voidaan välttyä arvonlisäverojen menetyksiltä molemmissa edellä kuvatun kaltaisissa tapauksissa, koska veroviranomaiset eivät maksa kummallekaan liiketapahtumaan osalliselle taloudelliselle toimijalle. Ratkaisussa vältytään kaksinkertaiselta - sekä luovuttajaa että vastaanottajaa sitovalta - verovelvollisuudelta, joka kasvattaisi vastaanottajan taloudellista riskiä ja aiheuttaisi työläitä veronkantoprosesseja veroviranomaisille, jotka voisivat kääntyä vastaanottajan puoleen vasta silloin, kun kanto luovuttajalta on osoittautunut mahdottomaksi. Siinä ei myöskään synny verovastuuta sivulliselle, kuten notaarille, mikä voisi lisätä luovuttajan ja vastaanottajan kustannuksia. Käytännössä poikkeus koskisi ainoastaan verovelvollisten välisiä luovutuksia ja se olisi rajattu tietynlaisiin tapauksiin. Luovutusta koskevaa verotuksen valintaoikeutta käytettäisiin ainoastaan silloin, kun vastaanottaja voi käyttää vähennysoikeuttaan.8. Edellä esitetyn johdosta komissio katsoo, että Saksan hallitukselle olisi annettava lupa soveltaa sen pyytämiä poikkeuksia.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 21 artiklasta poikkeavaa toimenpidettäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverojärjestelmän yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY  [3] ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,[3]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/92/EY (EYVL L 260, 11.10.2003, s. 8).ottaa huomioon komission ehdotuksen  [4],[4]  EUVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Saksan hallitus on pyytänyt komissiolle osoitetulla kahdella kirjeellä, jotka on kirjattu saapuneeksi komission pääsihteeristössä 01.09.2003 ja 12.11.2003, lupaa soveltaa kolmea direktiivin 77/388/ETY 21 artiklan 1 kohdan a alakohdasta poikkeavaa toimenpidettä.(2) Arvonlisäverojen menetykset ovat olleet huomattavia rakennusalalla ja rakennussiivousalalla, joilla arvonlisävero on avoimesti laskutettu, mutta sitä ei ole tilitetty veroviranomaisille, vaikka vastaanottaja on käyttänyt vähennysoikeuttaan. Säännösten vastaisesti käyttäytyviä toimijoita ei ole pystytty yksilöimään tai se on tapahtunut niin myöhään, että arvonlisäveroa ei enää ole voitu kantaa. Tällaisten tapausten määrä on kasvanut siinä määrin, että on syytä ryhtyä oikeudellisiin toimenpiteisiin. Ehdotettu arvonlisäveron maksuvelvollisuuden siirto vastaanottajalle koskee ainoastaan yrityksiä, jotka voivat käyttää vähennysoikeutta, eikä yksityishenkilöitä. Se on rajattu kahteen tiettyyn alaan, joilla arvonlisäveron menetykset ovat kasvaneet liian suuriksi. Samankaltainen poikkeus on jo myönnetty Itävallalle  [5] .[5]  Neuvoston päätös 2002/880/EY, 5.11.2002 (EYVL L 306, 8.11.2002, s. 24).(3) Arvonlisäveron menetyksiä on havaittu myös 13 artiklan B kohdan g ja h alakohdan mukaisissa kiinteän omaisuuden luovutuksissa, jotka ovat erittäin otollisia arvonlisäveropetoksille ja veronkierrolle silloin, kun luovuttaja on käyttänyt valintaoikeuttaan ja tehnyt luovutuksen verollisena. Kiinteä omaisuus on arvokasta, joten verotettava määrä ja arvonlisäveron menetykset ovat yksittäisessäkin liiketapahtumassa erityisen suuria. Valintaoikeuden säilyttäminen on tarpeen, jotta arvonlisäverojärjestelmä pysyisi neutraalina. Ehdotus arvonlisäveron maksuvelvollisuuden siirtämisestä vastaanottajalle on kiinteän omaisuuden luovutusta koskeviin olosuhteisiin ja taloudellisen riskin poikkeukselliseen suuruuteen nähden tarkoituksenmukaisin. Siinä vältytään kaksinkertaiselta - sekä luovuttajaa että vastaanottajaa sitovalta - verovelvollisuudelta, joka kasvattaisi vastaanottajan taloudellista riskiä ja aiheuttaisi työläitä veronkantoprosesseja veroviranomaisille eikä siinä myöskään synny verovastuuta sivulliselle, kuten notaarille, mikä voisi lisätä luovuttajan ja vastaanottajan kustannuksia. Käytännössä poikkeus koskisi ainoastaan verovelvollisten välisiä luovutuksia, joten se on rajattu tietynlaisiin tapauksiin.(4) Kyseessä olevalla poikkeuksella ei ole vaikutusta viimeisessä kulutusvaiheessa kannettavan arvonlisäveron määrään eikä arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPoiketen siitä, mitä säädetään direktiivin 77/388/ETY 21 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, sellaisena kuin sen sanamuoto on direktiivin 28 g artiklassa, Saksalle annetaan 1 päivästä tammikuuta 2004 lupa määrätä tämän päätöksen 2 artiklassa tarkoitettujen suoritusten ja luovutusten vastaanottajat arvonlisäverovelvollisiksi.2 artiklaSuoritusten tai luovutusten vastaanottaja voidaan määrätä arvonlisäverovelvolliseksi seuraavissa tapauksissa:1. kun rakennustyön ja/tai rakennussiivouksen palveluja suoritetaan verovelvolliselle, ei kuitenkaan silloin kun suorituksen vastaanottaja yksinomaan antaa vuokralle enintään kaksi asuntoa.2. kun 13 artiklan B kohdan g ja h alakohdan mukainen kiinteä omaisuus luovutetaan verovelvolliselle ja luovuttaja on käyttänyt oikeuttaan tehdä luovutus verollisena.3 artiklaTämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksalle.Tehty Brysselissä [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja