|

52010PC0611

/* KOM/2010/0611 lopull. - COD 2010/0303 */  Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o […/…] Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 28.10.2010KOM(2010) 611 lopullinen2010/0303 (COD)xxxxxEhdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o […/…]Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisestaSEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264PERUSTELUT1. TaustaÖljytankkeri Erikan haaksirikon ja sen aiheuttamien suurten öljyvahinkojen vuoksi komissio ehdotti vuoden 2000 lopussa asetusta, jolla perustetaan Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA). Viraston tarkoituksena on taata meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät asetuksen (EY) N:o 1406/2002 27. kesäkuuta 2002. Asetus tuli voimaan saman vuoden elokuussa, ja virasto aloitti toimintansa maaliskuussa 2003.EMSA-asetukseen aikaisemmin tehdyt muutoksetAsetusta (EY) N:o 1406/2002 on muutettu kolmesti vuoden 2002 jälkeen. Muutokset johtuvat pääasiassa EU:n merilainsäädännön kehityksestä.Ensimmäinen muutos[1] EMSA-asetukseen oli luonteeltaan horisontaalinen ja koski rahoitus- ja talousarviomenettelyjä sekä avoimuutta.Vuonna 2002 tapahtuneen öljytankkeri Prestigen onnettomuuden jälkeen asetusta muutettiin toisen kerran[2]. Nämä muutokset tulivat voimaan toukokuussa 2004 ja lisäsivät merkittävästi viraston tehtäviä erityisesti pilaantumisen torjuntavalmiuksien ja torjuntatoimien alalla. Tässä toisessa tarkistuksessa otettiin huomioon myös EU:n toimivallan kehittyminen meriturvallisuuden alalla ja pyydettiin virastoa antamaan teknistä tukea komission tarkastuksissa, jotka liittyvät alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta annettuun asetukseen (EY) N:o 725/2004[3]. Merenkulkijoiden koulutuksen osalta meriturvallisuusvirastoa pyydettiin avustamaan komissiota merenkulkijoiden pätevyyden tunnustamismenettelyjen ja koulutuslaitosten arvioinnissa kansainvälisen merenkulkujärjestön merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan yleissopimuksen mukaisesti.Kolmannella muutoksella[4] EMSAlle luotiin monivuotiset 154 miljoonan euron rahoituspuitteet, jotka koskevat pilaantumisen torjuntatoimia vuosina 2007–2013.Nämä aikaisemmat muutokset eivät kuitenkaan riitä ratkaisemaan EMSAn uusia haasteita, joista useimmat ovat ulkoisia ja koskevat joko yksinomaan EMSAa tai sekä EMSAa että koko EU:ta.EMSAn nykytilanneEMSA tarjoaa tällä hetkellä jäsenvaltioille ja komissiolle teknistä ja tieteellistä tukea auttaakseen jäsenvaltioita soveltamaan asianmukaisesti meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä koskevaa yhteisön lainsäädäntöä sekä arvioimaan toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta ja kehittämään uusia toimenpiteitä. Seuraavat avainluvut vuodelta 2009 kuvaavat EMSAn eri toimintoja:114 tarkastusta, jotka liittyivät meriturvallisuuteen, merenkulun turvatoimiin ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyyn |88 tilaisuutta, joihin osallistui yli 2 250 henkilöä. Tähän sisältyy 694 henkilöä, joille annettiin koulutusta 34 koulutustilaisuudessa. |65 merkittävää teknistä raporttia |13 sopimusta, jotka koskevat 18:aa valmiustilassa olevaa öljynkeräysalusta (joista 16 valmiustilassa ja 2 valmisteluvaiheessa) EU:n eri merialueilla. Osallistuminen 47 harjoitukseen. |EU:n alusliikennettä koskevan seurantajärjestelmän SafeSeaNetin kautta välitetään yli 3 miljoonaa viestiä kuukausittain. Järjestelmällä on 2 000 käyttäjää. |CleanSeaNet: 2 107 mahdollista öljylauttaa havaittu, jäsenvaltiot tarkistaneet 751 öljylauttaa ja 194 öljylauttaa vahvistettu. |Alusten kaukotunnistus- ja -seurantajärjestelmä (long-range identification and tracking, LRIT): EU:n LRIT-tietokeskuksen perustaminen ja hallinnointi; kyseinen tietokeskus kattaa yli 6 000 EU:n lipun alla purjehtivaa alusta. |Kattavia lisätietoja EMSAsta on saatavilla liitteenä olevassa vaikutusten arviointia koskevassa raportissa ja EMSAn verkkosivustolla[5].2. Ehdotetun toimenpiteen tavoite ja perustelutEhdotetun toimenpiteen tavoitteena on muuttaa asetusta (EY) N:o 1406/2002 selventämällä EMSAn nykyisiä tehtäviä ja roolia sekä laajentamalla EMSAn tehtäviä uusille alueille, joita kehitetään kansainvälisellä ja/tai EU:n tasolla.Vuoden 2005 lopussa antamassaan tiedonannossa kolmannesta lainsäädäntöpaketista meriturvallisuuden parantamiseksi komissio totesi seuraavaa: ”Pakettiin sisältyvien toimenpiteiden toteuttamiseen osallistuu soveltuvin osin myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1406/2002 perustettu Euroopan meriturvallisuusvirasto. Eräät näistä toimenpiteistä on jo otettu huomioon nykyisessä viraston perustamisasetuksessa. Muiden toimenpiteiden osalta komissio aikoo lähikuukausina esittää perustamisasetuksen muuttamista koskevan ehdotuksen"[6].Tiedonannossaan ”EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset”[7] komissio totesi, että sen aikomuksena on tarkastella uudelleen ” Euroopan meriturvallisuusviraston tehtäviä ja toimintaa, jotta virasto voisi antaa entistä parempaa teknistä ja tieteellistä apua jäsenvaltioille ja komissiolle ”.Neuvosto kehotti 30. maaliskuuta 2009 hyväksymissään päätelmissä komissiota kehittämään toimenpiteitä, joiden tavoitteena on ” tulevat haasteet huomioon ottaen Euroopan meriturvallisuusviraston toiminnan tehostaminen teknisen ja tieteellisen avun antamiseksi jäsenvaltioille ja komissiolle ”[8].Euroopan parlamentin ja neuvoston kehotuksesta[9] komission yksiköt ovat nyt tekemässä Euroopan rannikkovartioston perustamista koskevaa toteutettavuustutkimusta. Tähän mennessä komission yksiköt ovat todenneet, että EMSAn toiminnoilla voitaisiin vahvistaa EU:n tason synergioita tiettyjen rannikkovartiostotoimintojen osalta. Niitä voitaisiin vahvistaa vieläkin enemmän laajentamalla EMSAn toimintoja tietyille aloille, erityisesti meriliikenteen ja merireittien seurantaan sekä jäsenvaltioiden avustamiseen mahdollisten pilaantumisen aiheuttajien jäljittämisessä.2.1. EMSAn toiminnan ulkopuolinen arviointiAsetuksen (EY) N:o 1406/2002 22 artiklan mukaisesti EMSAn hallintoneuvosto teetti vuoden 2007 lopussa riippumattoman ulkoisen arvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta. Konsulttiyritys COWIn suorittamassa tutkimuksessa arvioitiin Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen, itse viraston ja sen toimintatapojen vaikutuksia. Lopullinen raportti esitettiin hallintoneuvostolle maaliskuussa 2008[10]. Ulkoisessa arvioinnissa annetaan virastosta erittäin myönteinen arvio kuten seuraavasta lainauksesta ilmenee:” Yleisesti voidaan päätellä, että EMSAn perustaminen on täyttänyt aukon meriturvallisuuden alalla Euroopan unionissa. Viraston tehtävät ovat lisääntyneet nopeasti ja sen merkitys on kasvanut, ja siitä onkin tullut merkittävä toimija meriturvallisuuden alalla. Virasto on tuonut alalle lisäarvoa yleisesti ottaen ja erityisesti kahdelle tärkeimmälle sidosryhmälleen, jäsenvaltioille ja komissiolle.”[11]Raportissa kuitenkin korostetaan, että on mahdollista tehdä lisäparannuksia ja selvennyksiä.2.2. EMSAn hallintoneuvoston suosituksetHallintoneuvosto antoi ulkoisen arvioinnin perusteella suosituksia[12], jotka voidaan tiivistää seuraavasti:I. Muutokset asetukseen (EY) N:o 1406/2002:-  muutetaan perustamisasetuksen 22 artiklaa siten, että siinä säädetään EMSA-asetuksen täytäntöönpanon säännöllisestä arvioinnista (joka viides vuosi)II. Virastoa ja sen toimintatapoja koskevat suositukset-  keskitytään jatkossakin toimintoihin, jotka tuovat lisäarvoa sidosryhmille;-  kehitetään strateginen suunnitelma, joka kattaa viisi vuotta;-  jatketaan pyrkimyksiä kohti toimintoperusteista kustannuslaskentaa ja budjetointia;-  muotoillaan vuotuiset työohjelmat siten, että ne toimivat kyseisen vuoden operatiivisina toimintasuunnitelmina;-  kehitetään vuotuista raportointia siten, että siitä ilmenevät todelliset saavutukset tavoitteisiin nähden;-  kehitetään hankkeiden hallinnointivalmiuksia.III. Muut/yleiset suositukset-  varmistetaan EMSAn toiminnan muodollinen ja säännöllinen arviointi.2.3. EMSAn monivuotinen strategiaMaaliskuussa 2010 EMSAn hallintoneuvosto hyväksyi monivuotisen strategian vuosille 2010–2014. Siinä hahmotellaan EMSAlle 14 uutta teemaa. Komissio tukee strategiaa edellyttäen, että budjettivaroja on käytettävissä. Komissio katsoo, että monet näistä teemoista eivät edellytä muutoksia EU:n lainsäädäntöön, etenkään EMSA-asetukseen, mutta se on kuitenkin huomioinut seuraavat teemat tässä ehdotuksessa:Teema 1 – Onnettomuuksien tutkinta: 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan uudessa sanamuodossa otetaan huomioon monivuotinen strategia.Teema 4 – Tarkastukset: Tarkastusraporttien horisontaalista analysointia koskeva ajatus on sisällytetty 3 artiklan 3 kohtaan. Merenkulun turvatoimien osalta 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan EMSA voi tarjota teknistä tukea kaikissa asetuksen (EY) N:o 725/2004 nojalla suoritettavissa tarkastuksissa (alusten ja satamarakenteiden tarkastukset). Turvaorganisaatioiden tunnustamista koskevasta kysymyksestä annetaan tarvittaessa erityistä EU:n lainsäädäntöä.Teema 6 – Merivalvonta: 2 artiklan 4 kohdan a alakohtaan lisättiin viittaus EMSAn osallistumiseen merivalvontaan.Teema 7 – Merenkulkua koskevien satelliittitietojen koordinointi (GMES): 2 artiklan 2 kohdan d alakohtaan lisättiin viittaus EMSAn osallistumiseen sellaisten EU:n ohjelmien kuten GMES täytäntöönpanoon.Teema 9 – Aluekeskus: Strategian mukaisesti komissio ehdottaa, että poistetaan meriliikenteen seurantaa koskeva rajoittava ilmaisu, sillä myös muunlainen tekninen tuki, erityisesti koulutus ja operatiivisten palvelujen saatavuus, on tärkeää Välimeren ja Mustanmeren alueellisessa yhteydessä (ks. muutos 5 artiklan 3 kohtaan).Teema 10 – Tutkimus: EMSAn suurempi rooli EU:n tutkimustoiminnassa tulee esille 2 artiklan 2 kohdan e alakohdassa.Teema 11 – Naapurimaat: EMSAn uusi rooli naapurimaiden suhteen tulee esille 2 artiklan 5 kohdassa.Teema 13 – ”inhimillinen tekijä” ja teema 14 – ”eMaritime” eivät tässä vaiheessa edellytä muutoksia EMSA-asetukseen, mutta komissio lisää kuitenkin henkilöresursseja niitä varten tähän ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä.2.4. EMSAn tehtävätKomissio on käyttänyt ulkoista arviointia, suosituksia ja monivuotista strategiaa apuna valmistellessaan tätä ehdotusta. Lisäksi se on tarkastellut kansainvälisellä ja EU:n tasolla tapahtunutta kehitystä, joka edellyttäisi muutoksia EMSA-asetukseen (ks. liitteenä oleva vaikutusten arviointi).Komissio ehdottaa EMSAn nykyisten tavoitteiden ja tehtävien säilyttämistä. On kuitenkin tarpeen selventää eräitä käsitteitä ja määritellä tarkemmin tuki, jota EMSA antaa komissiolle, jäsenvaltioille ja muille tahoille.EMSAlle tulee uusia tehtäviä, jotka liittyvät kolmannen meriturvallisuuspaketin täytäntöönpanoon. Yhteisön lainsäätäjä sopi joulukuussa 2008 tästä kunnianhimoisesta ja kattavasta lainsäädäntöpaketista, joka kattaa satamavaltioiden suorittaman valvonnan, luokituslaitokset, alusliikenteen seurannan, onnettomuustutkinnan, matkustajille maksettavat korvaukset, lippuvaltiota koskevat vaatimukset ja alusten omistajien vastuun. Kahdeksan säädöstä hyväksyttiin muodollisesti huhtikuussa 2009 ja toimenpiteet pannaan täytäntöön seuraavien vuosien aikana[13].Tutkimuksen alalla EMSAn olisi osallistuttava tiiviimmin EU:n merentutkimukseen, ja sen olisi tutkimushankkeita analysoimalla määritettävä mahdolliset jatkotoimet sääntelyn kannalta. Lisäksi EMSA voisi mittavan teknisen kokemuksensa ansiosta auttaa komissiota tutkimustoimien määrittämisessä. EMSA ei kuitenkaan hallinnoi tutkimushankkeita eikä tee päällekkäistä työtä olemassa olevien EU:n tutkimusrakenteiden kanssa.Muutoksilla pyritään myös selventämään sitä, millaista tukea EMSA tarjoaa komissiolle ja jäsenvaltioille eri kansainvälisissä ja alueellisissa järjestöissä . Näin pyritään varmistamaan, että komissio ja jäsenvaltiot saavat parasta mahdollista teknistä neuvontaa. Tämä koskee järjestöjä kuten IMO, ILO, satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevasta Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjasta vastaava elin ja muut alueelliset elimet (esimerkiksi Barcelonan yleissopimus, Bonnin yhteistyösopimus, Bukarestin yleissopimus, Helsingin yleissopimus, Lissabonin sopimus ja Arktinen neuvosto).Lisäksi eräät EMSAn arvokkaat operatiiviset palvelut (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, satamavaltiovalvonta jne.) voivat edistää merkittävästi muita EU:n toimenpiteitä kuten integroitua lähestymistapaa merivalvontaan EU:n integroidun meripolitiikan puitteissa. Tarkoituksena on yhdistää käytössä, kehitteillä tai suunnitteilla olevat erilaiset valvontajärjestelmät ja taata niiden yhteentoimivuus[14]. Toinen politiikanala, jolla EMSA voi satelliittitietojen käsittelyyn liittyvän asiantuntemuksensa ansiosta antaa merkittävän panoksen, on GMES-ohjelma (Global Monitoring for Environment and Security eli ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta). Lisäksi EMSAn asiantuntemuksesta, järjestelmistä, sovelluksista ja tiedoista on hyötyä arvioitaessa ja analysoitaessa laivaliikenteeseen liittyvien paineiden kuten painolastiveden, roskaantumisen ja vedenalaisen melun vaikutusta meriympäristöön ottaen huomioon tavoitteena oleva ympäristön hyvä tila, joka on saavutettava meristrategiadirektiivin mukaisesti[15].Lisäksi on otettava huomioon riskit, joita öljyyn liittyvistä offshore-toimista on viime aikoina osoitettu aiheutuvan meriliikenteelle ja meriympäristölle. Tässä tarkistuksessa selvennetään, että EMSAn torjuntavalmiuksia voidaan käyttää myös silloin kun meren pilaantuminen aiheutuu muista lähteistä kuin aluksista, erityisesti öljynporauslautoista. EU:n pelastuspalvelumekanismin puitteissa EMSA ja monet EU:n jäsenvaltiot ovatkin tarjonneet erityislaitteistoa ja erityisiä öljyntorjunta-aluksia Yhdysvaltojen viranomaisten käyttöön avuksi Meksikonlahden öljylautan torjunnassa. Komissio tarkastelee tarkemmin, missä määrin EMSA voisi tulevaisuudessa vaikuttaa öljyn ja kaasun etsinnässä ja tuotannossa käytettävien offshore-laitteistojen turvallisuuteen ottaen huomioon, että kyseinen toiminta ei kuulu meriliikenteen alaan ja että komissio arvioi parhaillaan yhdessä sidosryhmien kanssa tarvetta antaa EU:n sääntöjä.Nykyinen EMSA-asetus tekee teknisen yhteistyön naapurimaiden kanssa erittäin vaikeaksi. Tähän mennessä ainoastaan Norja ja Islanti ovat pystyneet osallistumaan EMSAan 17 artiklan säännösten nojalla. Muut kolmannet maat, jotka jakavat EU:n kanssa alueellisen meren (Itämeri, Mustameri, Välimeri ja Jäämeri), ovat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita teknisestä yhteistyöstä EMSAn kanssa eri aloilla (satelliittikuvien käyttö mahdollisten pilaantumisen aiheuttajien jäljittämiseksi, meriliikennettä koskevien tietojen vaihto, koulutustoimet, tekninen asiantuntemus, öljyntorjunta-alukset). Tähän asti viraston yhteistyö on ollut hyvin vähäistä rajoittavan oikeusperustan vuoksi.Komissio katsoo, että EMSAn tukea merenkulun turvatoimiin ei pitäisi laajentaa asetuksessa (EY) N:o 725/2004[16] säädetystä. Sen vuoksi tarkoituksena ei ole säätää EMSAn osallistumisesta satamien turvallisuuden parantamisesta annetun direktiivin 2005/65/EY[17] täytäntöönpanoon. Sen sijaan ehdotetaan, että tehokkuuden ja joustavuuden lisäämiseksi poistetaan rajoitus, jonka mukaan EMSA voi tarjota tukea ainoastaan tarkastuksissa, jotka komissio suorittaa asetuksen (EY) N:o 725/2004 puitteissa[18]. Oletuksena on, että tarkastusryhmän johtaja osoittaa eri tehtävät asiantuntijoille heidän kokemuksensa perusteella. Tämä muutos ei edellytä EMSAn resurssien lisäämistä.2.5. Hallintoa koskevat näkökohdatYli seitsemän vuoden kokemuksen jälkeen EMSAn hallintorakenne on osoittautunut vankaksi. On järkevää säilyttää EMSAn institutionaalinen rakenne niin sanottuna yhteisön sääntelyelimenä, jolla on suuri itsemääräämisoikeus. Kokemusten perusteella parannukset ja selvennykset ovat kuitenkin tarpeen muutamalla osa-alueella.Tämä koskee erityisesti viraston komission puolesta suorittamien tarkastusten järjestämistä . Tältä osin on selvennettävä viraston, komission, hallintoneuvoston ja jäsenvaltioiden rooleja. Jäsenvaltioiden edustajilla on hallintoneuvostossa mahdollinen eturistiriita: yhtäältä he päättävät EMSAn toiminnoista ja resursseista, erityisesti tarkastuskäyntipolitiikasta[19], ja toisaalta he edustavat kansallisia viranomaisia, joihin ne EMSAn komission puolesta suorittamat tarkastukset kohdistuvat, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kansalliset säännökset ja käytännöt ovat yhdenmukaisia EU:n lainsäädännön kanssa. Tämä mahdollinen eturistiriita on johtanut hallintoneuvoston kokouksissa keskusteluihin erityisesti sovittaessa EMSAn tarkastuskäyntipolitiikasta.Toistaiseksi on onneksi vältytty suuremmilta ongelmilta, mutta perustana olevien säännösten ongelmallisuus edellyttää korjaavia toimenpiteitä, joilla selvennetään eri toimijoiden rooleja. Jotta jäsenvaltiot, virasto itse ja komissio saisivat tilaisuuden osallistua ja ottaa vastuuta, komissio ehdottaa, että se hyväksyy viraston operatiiviset työmenetelmät tarkastusten alalla komiteamenettelyä noudattaen kuten Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) tapauksessa. Hallintoneuvosto jatkaa entisiä tehtäviään ja päättää esimerkiksi viraston työohjelmasta ja talousarviosta.-  Muut hallintokysymykset koskevat viraston hallinnointia. EMSAn hallintoneuvoston suosituksen mukaisesti viraston ulkoinen arviointi olisi tehtävä säännöllisin väliajoin, mikä edellyttää 22 artiklan muuttamista. Toinen suositus koskee monivuotisen strategian luomista EMSAlle, jotta sillä olisi parempi strateginen visio; nykyinen suunnittelu määräytyy pääasiassa vuotuisen budjettisyklin perusteella (ks. muutokset 10 ja 15 artiklaan). Lisäksi EMSAn kasvamisen vuoksi asetuksessa olisi säädettävä osastopäälliköiden toimesta.-  Kaikkiin EU:n virastoihin vaikuttavien horisontaalisten hallintonäkökohtien osalta EU:n toimielimet ovat käynnistäneet pohdintaprosessin komission vuonna 2008 antaman tiedonannon[20] pohjalta. Sen vuoksi komissio on päättänyt olla ehdottamatta muutoksia, jotka ovat luonteeltaan horisontaalisia. Komissio haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota komissiolla ja jäsenvaltioilla hallintoneuvostossa olevien äänioikeuksien tasapainoon, joka on muuttunut huomattavasti viimeisten laajentumisten myötä. Kun vuonna 2002 EMSAn hallintoneuvoston ensimmäisissä kokouksissa komissiolla oli noin 21 prosenttia äänistä (neljä edustajaa yhteensä 19 äänivaltaisesta edustajasta), tämä osuus pieneni noin 13 prosenttiin sen jälkeen, kun unionin jäsenmäärä nousi 27 jäsenvaltioon. Osuus tulee pienentymään entisestään seuraavien laajentumisten myötä. Hallintoneuvosto tekee päätökset äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä (ks. 14 artikla), mutta pääjohtajan nimittäminen edellyttää neljän viidesosan enemmistöä (16 artikla). Komissio katsoo, että keskipitkällä aikavälillä EMSAn hallintoneuvostoon olisi palautettava se toimielinten välinen tasapaino, joka oli EU:n lainsäätäjän alkuperäinen aikomus, lisäämättä hallintoneuvoston jäsenten määrää (tällä hetkellä 31 äänivaltaista jäsentä ja kuusi jäsentä ilman äänioikeutta[21]).2.6. Vaikutusten arviointiEhdotuksen liitteenä on raportti ja tiivistelmä vaikutusten arvioinnista. Vaikutustenarviointilautakunta antoi lausuntonsa 22. kesäkuuta 2008 esittäen useita parannusehdotuksia raporttiluonnokseen. Ne on sisällytetty lopulliseen versioon.3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat3.1. OikeusperustaEhdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta, joka muodosti oikeusperustan asetukselle (EY) N:o 1406/2002.3.2. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteetToissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudatetaan täysin. Riippumaton ulkoinen arviointi (ks. edellä 2.1 kohta) on vahvistanut EU:n toimien olevan tarpeen, jotta jäsenvaltiot ja komissio saavuttavat vaaditun meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien ja meriympäristön suojelun tason EU:ssa. Lisäksi viraston toimintojen on tunnustettu olevan tehokkaita. Ehdotetut toimenpiteet ovat oikeasuhteisia, sillä niillä muutetaan ainoastaan niitä voimassa olevan asetuksen osia, jotka edellyttävät selvennystä tai muuttamista.3.3. Sääntelytavan valintaAsetus on asianmukaisin väline voimassa olevan asetuksen muuttamiseksi.4. TalousarviovaikutuksetEhdotuksella on vain vähän talousarviovaikutuksia. Virastolle tulee jonkin verran uusia tai laajennettuja tehtäviä, joita varten se tarvitsisi 18 virkaa tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. Nykyisen talousarviotilanteen vuoksi komissio on sopinut viraston kanssa merkittävästä henkilöstön uudelleenjärjestelystä, jonka seurauksena kuusi näistä viroista taataan viraston sisäisillä siirroilla. Tämä merkitsee sitä, että budjettivallan käyttäjän olisi päätettävä tulevassa vuosittaisessa talousarviomenettelyssä ainoastaan 12 uuden viran sisällyttämisestä viraston henkilöstötaulukkoon. Nämä virat luodaan asteittain vuosina 2012–2014 (viisi virkaa vuonna 2012, neljä virkaa vuonna 2013 ja kolme virkaa vuonna 2014). Tämä vastaa täysin viraston monivuotista henkilöstösuunnitelmaa vuosille 2011–2013, jonka EMSAn hallintoneuvosto hyväksyi maaliskuussa 2010 ja joka toimitettiin budjettivallan käyttäjälle vuoden 2011 talousarviomenettelyn yhteydessä. Näin ollen tämän ehdotuksen talousarviovaikutus on yhteensä noin 3,9 miljoonaa euroa vuosina 2012–2015 (lisätietoja liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä ja vaikutusten arvioinnissa).EMSAn henkilöstöä lisättiin merkittävästi vuosina 2005–2008 (EMSA sai näiden neljän vuoden aikana yhteensä 126 lisävirkaa). Komissio katsoo, että virasto on nyt vakiintumisvaiheessa, mikä ilmenee jo vuosien 2009–2011 henkilöstötaulukoista, joissa lisäykset ovat pieniä huolimatta siitä, että EMSAn toiminnot ja tehtävät lisääntyvät nopeasti. Ennen kuin komissio ehdottaa lisäresursseja edellyttäviä tehtävien laajennuksia se tarkastelee viraston avustuksella sen toimintoja ja resursseja varmistaakseen, että myös tulevaisuudessa käytetään kaikkia uudelleenjärjestelymahdollisuuksia viraston sisällä.5. Ehdotuksen sisältöEhdotuksessa on kaksi artiklaa. Ensimmäisessä artiklassa esitetään ehdotetut muutokset asetukseen (EY) N:o 1406/2002, ja toinen artikla puolestaan koskee asetuksen voimaantuloa. Seuraavassa taulukossa luodaan katsaus asetukseen (EY) N:o 1406/2002 tehtäviin muutoksiin. Tarkempia tietoja esitetään jäljempänä.Artikla | Aihe | Muutokset |1 | Tavoitteet | Uusi versio |2 | Tehtävät | Uusi versio |3 | Tarkastukset | Uusi versio |4 | Avoimuus | Ei muutosta |5 | Oikeudellinen asema | Pieniä muutoksia 3 ja 4 kohtaan |6 | Henkilöstö | Ei muutosta |7 | Erioikeudet | Ei muutosta |8 | Vastuu | Ei muutosta |9 | Kielet | Ei muutosta |10 | Hallintoneuvosto | Pieniä muutoksia 2 kohtaan: muutetaan c alakohtaa, lisätään ca ja cb alakohdat, poistetaan g alakohta, muutetaan i alakohtaa ja yksinkertaistetaan l alakohtaa |11 | Kokoonpano | Ei muutosta |12 | Puheenjohtaja | Ei muutosta |13 | Kokoukset | Ei muutosta |14 | Äänestäminen | Ei muutosta |15 | Pääjohtaja | Muutoksia 2 kohtaan (muutetaan a alakohtaa, lisätään aa ja ab alakohta, muutetaan b ja d alakohtaa, poistetaan g alakohta ja poistetaan 3 kohta) |16 | Nimittäminen | Uusi versio |17 | Kolmannet maat | Ei muutosta |18 | Talousarvio | Pieni muutos 1 kohtaan |19 | Valvonta | Ei muutosta |20 | Petokset | Ei muutosta |21 | Varainhoitoa koskevat säännökset | Ei muutosta |22 | Arviointi | Pieni muutos 1 kohtaan |23 | Toiminnan aloittaminen | Uusi versio |24 | Voimaantulo | Ei muutosta |5.1.1. Muutokset 1 artiklaan (Tavoitteet)Kuten edellä todettiin, asetuksen tavoitteet pysyvät samoina. Sen vuoksi komissio ehdottaa ainoastaan pieniä muutoksia 1 artiklaan.5.1.2. Muutokset 2 artiklaan (Tehtävät)Koska artiklan lukeminen sen nykyisessä muodossa on vaikeaa, komissio ehdottaa uutta versiota, joka noudattaa aikaisempaa rakennetta. Tarkoituksena on selventää EMSAn tehtäviä lukijaystävällisessä muodossa. Ehdotetussa artiklassa on viisi kohtaa. Johdantokohdassa määritetään viraston toimialat 1 artiklassa annetun selvennyksen mukaisesti. Johdanto-osan 4 kappaleessa muistutetaan siitä, että EU:n säännöstön täytäntöönpano on viime kädessä komission vastuulla. Artiklan 2–5 kohdassa määritetään EMSAn tehtävät suhteessa eri osapuoliin.5.1.3. Muutokset 3 artiklaan (Tarkastukset)Komissio ehdottaa 3 artiklan sanamuodon muuttamista, jotta se kuvastaisi oikein EMSAn institutionaalista roolia EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa. Viittaus hallintoneuvoston määrittelemään toimintapolitiikkaan on poistettu. Päättäminen kotimaan hallintoon vaikuttavasta ”tarkastuskäyntipolitiikasta” voisi luoda eturistiriidan jäsenvaltioiden edustajille. Sen sijaan komissio ehdottaa, että viraston operatiivisten työmenetelmien vahvistamisessa tällä alalla noudatetaan Euroopan lentoturvallisuusviraston esimerkkiä[22]. Tämä takaa kaikkien asianomaisten osapuolten (virasto, jäsenvaltiot, komissio) osallistumisen niiden institutionaalisen roolin ja vastuun mukaisesti.5.1.4. Muutokset 5 artiklaan (Oikeudellinen asema, hallinnolliset järjestelyt, aluekeskukset)Ehdotetulla muutoksella 3 kohtaan komissio pyrkii poistamaan nykyisen rajoituksen, jonka mukaan aluekeskusten on keskityttävä yksinomaan meriliikenteen seurantaan liittyviin kysymyksiin direktiivin 2002/59 puitteissa. Ehdotettu muutos ei merkitse sitä, että komissio esittäisi EMSAn hallintoneuvostolle pyynnön aluekeskuksen perustamisesta. Ensin on osoitettava selvästi, että tällainen aluekeskus on toteutettavissa.Ehdotettu muutos 4 kohtaan kuvastaa EMSAn yhä suurempaa osallistumista meriliikennettä koskeviin kysymyksiin alueellisella ja kansainvälisellä tasolla – esim. LRIT:n ja merivalvonnan kehittämisen kautta EU:ssa. Tämä edellyttää sitä, että virasto aloittaa hallinnollisen yhteistyön muiden elinten kanssa. Pääjohtaja edustaa virastoa ja voi sen vuoksi tehdä virastoa sitovia hallinnollisia sopimuksia, jotka eivät ole kansainvälisiä sopimuksia. Avoimuuden vuoksi edellytetään asianmukaista ilmoitusta hallintoneuvostolle.5.1.5. Muutokset 10 artiklaan (Hallintoneuvosto)Komissio ehdottaa seuraavia muutoksia 10 artiklan 2 kohtaan:-  c alakohdassa on muutettava viittausta 2 artiklaan;-  uudet ca ja cb alakohdat viittaavat siihen, että hallintoneuvosto hyväksyy EMSAn monivuotisen strategian ja monivuotisen henkilöstösuunnitelman;-  3 artiklaan tehdyn muutoksen vuoksi g alakohta on poistettava;-  i alakohdassa on huomioitava uudet osastopäälliköiden virat;-  l alakohtaa voidaan yksinkertaistaa, koska 15 artiklan 2 kohdan g alakohtaa on yksinkertaistettu pilaantumisen vastaisia toimenpiteitä koskevan erillisen kertomuksen osalta.5.1.6. Muutokset 15 artiklaan (Pääjohtaja)Komissio ehdottaa 15 artiklan 2 kohtaan joitakin pääjohtajaa koskevia muutoksia. Niistä monet ovat ainoastaan seurausta muihin artikloihin tehdyistä muutoksista. Lopuksi 3 kohta voidaan poistaa, sillä sen sisältö on siirretty 16 artiklaan.5.1.7. Muutokset 16 artiklaan (Pääjohtajan ja osastopäälliköiden nimittäminen)Koska virasto on kasvanut (242 työntekijään vuonna 2010), pääjohtaja tarvitsee tukea hallintotasolla. EMSAn organisaatiokaavioon on sisältynyt kesäkuusta 2008 kolme keskimmäisen hallintotason osastopäällikköä, mikä vastaa tilannetta muissa samankokoisissa EU:n virastoissa. Uusi sanamuoto ei sen vuoksi edellytä uusia virkoja EMSAn henkilöstötaulukkoon. Artiklan otsikko muutetaan ja säädetään siitä, että pääjohtaja nimittää osastopäälliköt saatuaan hallintoneuvostolta myönteisen lausunnon.5.1.8. Muutokset 18 artiklaan (Talousarvio)LRIT-verkoston maailmanlaajuisen luonteen vuoksi EMSA vaihtaa meriliikennettä koskevia tietoja muiden tietokeskusten kanssa, ja tässä tietojenvaihdossa sovelletaan yksityiskohtaista laskutusjärjestelmää. Nykyisessä EMSA-asetuksessa säädetään jo, että eri palveluista perittävät maksut muodostavat yhden viraston tulonlähteistä (ks. 18 artiklan 1 kohdan c alakohta), mutta siihen olisi lisättävä tekninen termi ’palkkiot’. Muista EU:n virastoista poiketen ei odoteta eikä tarkoituksena ole, että suuri osa EMSAn tuloista saataisiin maksuista. EU:n rahoitus on edelleen EMSAn tärkein rahoituslähde.5.1.9. Muutokset 22 artiklaan (Arviointi)EMSAn hallintoneuvoston suositusten mukaisesti olisi säädettävä, että viraston ulkoinen arviointi ei ole yksittäinen tapahtuma vaan toistetaan säännöllisin väliajoin.5.1.10. Muutokset 23 artiklaanEMSAn toimintojen aloittamista koskevat tämän artiklan säännökset ovat vanhentuneita ja ne voidaan poistaa. Sen vuoksi artikla voidaan muuttaa tavanomaiseksi komiteaa koskevaksi artiklaksi. Meriturvallisuuden alalla perustettiin vuonna 2002 asetuksella (EY) N:o 2099/2002 meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevä komitea (COSS-komitea), jonka pitäisi avustaa komissiota myös tähän asetukseen liittyvissä kysymyksissä. Viraston operatiivisiin työmenetelmiin tarkastusten alalla (3 artikla) sovelletaan komiteamenettelyjä.2010/0303 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o […/…]Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta(ETAn kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sen jälkeen kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[23],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[24],noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[25],sekä katsovat seuraavaa:1.  Euroopan parlamentin ja neuvoston 27 päivänä kesäkuuta 2002 antamalla asetuksella (EY) N:o 1406/2002[26] perustettiin Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistamaan meriturvallisuuden ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn korkea, yhdenmukainen ja tehokas taso yhteisössä.2.  Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 22 artiklan mukaisesti viraston hallintoneuvosto teetti riippumattoman ulkoisen arvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta vuonna 2007. Tämän arvioinnin perusteella se antoi kesäkuussa 2008 suosituksia asetukseen (EY) N:o 1406/2002, virastoon ja sen toimintatapoihin tehtävistä muutoksista.3.  Ulkoisen arvioinnin tulosten, hallintoneuvoston suositusten ja monivuotisen strategian perusteella eräitä asetuksen (EY) N:o 1406/2002 säännöksiä olisi selvennettävä ja ajantasaistettava. Lisäksi virastolle olisi annettava useita lisätehtäviä, jotka kuvastavat meriturvallisuuspolitiikan kehitystä EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla. Kustannus- ja budjettitehokkuuden varmistamiseksi on tarpeen tarkastella henkilöresursseja ja tehdä sisäisiä siirtoja. Näin pitäisi olla mahdollista kattaa kolmasosa uusien tehtävien edellyttämästä henkilöstötarpeesta viraston sisäisillä siirroilla.4.  Joitakin viraston hallinnointia koskevia säännöksiä olisi selvennettävä. Koska perussopimuksen mukaisesti EU:n toimenpiteiden täytäntöönpano on erityisesti komission vastuulla, komission olisi annettava virastolle sen tehtävien hoitamista koskevia ohjeita ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon viraston oikeudellinen asema ja pääjohtajan riippumattomuus, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1406/2002.5.  Viraston olisi toimittava unionin etujen mukaisesti. Tähän olisi sisällyttävä viraston mahdollisuus toimia EU:n alueen ulkopuolella toimivaltaansa kuuluvilla aloilla.6.  Viraston olisi avustettava komissiota enemmän toimialaansa liittyvissä tutkimustoimissa. Olisi kuitenkin vältettävä päällekkäistä työtä olemassa olevien EU:n tutkimuspuitteiden kanssa. Viraston ei varsinkaan pitäisi olla vastuussa tutkimushankkeiden hallinnoinnista.7.  Sen jälkeen kun Euroopan parlamentin ja neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2000 tekemällä päätöksellä 2850/2000/EY[27] luotujen EU:n yhteistyöjärjestelyjen soveltaminen onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen alalla päättyy, viraston olisi jatkettava joitakin kyseisten järjestelyjen puitteissa suoritettuja toimintoja hyödyntämällä erityisesti meren pilaantumisen torjuntavalmiuksia ja torjuntaa käsittelevän neuvoa-antavan teknisen ryhmän asiantuntemusta.8.  Viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet riskejä, joita öljyn ja kaasun etsintään ja tuotantoon liittyvistä offshore-toiminnoista aiheutuu meriliikenteelle ja meriympäristölle. Viraston torjuntavalmiuksia olisi selkeästi käytettävä myös tällaisista toiminnoista aiheutuvan pilaantumisen torjuntaan. Lisäksi viraston olisi avustettava komissiota kaasun- ja öljynporauksessa käytettävien liikkuvien offshore-laitteistojen turvallisuuden analysoinnissa mahdollisten ongelmien määrittämiseksi ja käytettävä tässä yhteydessä perustana asiantuntemusta, joka sille on kertynyt meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyn ja merien pilaantumisen torjunnan aloilla.9.  Unioni on vahvistanut kattavan meriliikennestrategian, joka on voimassa vuoteen 2018 asti ja johon sisältyy sähköisten meriliikennejärjestelmien käsite (eMaritime). Lisäksi se kehittää parhaillaan EU:n merivalvontaverkostoa. Virastolla on käytettävissään merenkulkualan järjestelmiä ja sovelluksia, jotka ovat kiinnostavia näiden toimenpiteiden täytäntöönpanon kannalta. Sen vuoksi viraston olisi annettava nämä järjestelmät ja tiedot kiinnostuneiden kumppaneiden käyttöön.10.  Virasto on vakiinnuttanut asemansa sellaisten meriliikennetietojen arvovaltaisena toimittajana EU:n tasolla, jotka ovat kiinnostavia ja merkityksellisiä muissa EU:n toiminnoissa. Viraston olisi toiminnoillaan, jotka koskevat erityisesti satamavaltiovalvontaa, meriliikenteen ja merireittien seurantaa sekä avustamista mahdollisten pilaantumisen aiheuttajien jäljittämisessä, vahvistettava osaltaan synergioita EU:n tasolla tiettyjen rannikkovartiostotoimintojen osalta. Lisäksi viraston suorittaman tietojenseurannan ja -keruun yhteydessä olisi kerättävä myös perustietoja mahdollisista uhista, joita merellä tapahtuvasta öljyn ja kaasun etsinnästä ja tuotannosta aiheutuu meriliikenteelle ja meriympäristölle.11.  Viraston järjestelmät, sovellukset, asiantuntemus ja tiedot edistävät myös merkittävästi meriympäristön hyvän tilan saavuttamisen tavoitetta 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY[28] mukaisesti, erityisesti meriliikenteeseen liittyvien tekijöiden kuten painolastiveden, merien roskaantumisen ja vedenalaisen melun osalta.12.  Virasto suorittaa tarkastuksia avustaakseen komissiota EU:n lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon arvioinnissa. Viraston, komission, jäsenvaltioiden ja hallintoneuvoston roolit olisi määriteltävä selvästi.13.  Komission ja viraston olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä viraston operatiivisten työmenetelmien laatimisessa tarkistusten osalta. Siihen asti kuin nämä työmenetelmät eivät ole tulleet voimaan, viraston olisi noudatettava nykyistä käytäntöä suorittaessaan tarkistuksia.14.  Tarkistusten suorittamiseen liittyviä viraston operatiivisia työmenetelmiä koskevista vaatimuksista olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[29] mukaisesti.15.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1406/2002 olisi muutettava vastaavasti,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutokset asetukseen (EY) N:o 1406/2002Muutetaan asetus (EY) N:o 1406/2002 seuraavasti:1) Korvataan 1–3 artikla seuraavasti:”1 artiklaTavoitteet1. Tällä asetuksella perustetaan Euroopan meriturvallisuusvirasto, jäljempänä ’virasto’. Virasto toimii unionin etujen mukaisesti.2. Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea sekä korkeatasoista asiantuntemusta avustaakseen niitä meriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisyä koskevan unionin lainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa, sen täytäntöönpanon seurannassa ja toteutettujen toimien tehokkuuden arvioinnissa.3. Virasto tarjoaa jäsenvaltioille ja komissiolle tarvittavaa teknistä ja tieteellistä tukea onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan merien pilaantumisen alalla ja pyydettäessä tukee täydentävin keinoin ja kustannustehokkaasti jäsenvaltioiden soveltamia pilaantumisen torjuntamekanismeja, tämän rajoittamatta rannikkovaltioiden velvollisuutta ylläpitää asianmukaisia pilaantumisen torjuntamekanismeja ja ottaen samalla huomioon jäsenvaltioiden olemassa olevat yhteistyöjärjestelyt tällä alalla. Virasto tukee toiminnallaan neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom[30] perustettua EU:n pelastuspalvelualan mekanismia.2 artiklaViraston tehtävät1. Sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa vahvistetut tavoitteet saavutetaan asianmukaisesti, virasto hoitaa tämän artiklan 2 kohdassa lueteltuja tehtäviä meriturvallisuuden ja merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen ja merien pilaantumisen torjunnan aloilla.2. Virasto avustaa komissiotaa) merkityksellisen EU:n lainsäädännön ajantasaistamiseen ja kehittämiseen liittyvässä valmistelutyössä, erityisesti siltä osin kuin se liittyy alan kansainvälisen lainsäädännön kehitykseen;b) merkityksellisen EU:n lainsäädännön tehokkaassa täytäntöönpanossa, erityisesti suorittamalla tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja tarkastuksia ja tarjoamalla komissiolle teknistä tukea sille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 725/2004[31] 9 artiklan 4 kohdassa osoitettujen tarkastustehtävien hoitamisessa; se voi ehdottaa komissiolle mahdollisia muutoksia merkitykselliseen EU:n lainsäädäntöön;c) teknisen tuen tarjoamisessa, jota osallistuminen IMO:n, ILO:n, satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan ja muiden merkityksellisten kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen teknisten elinten työhön edellyttää;d) sellaisten viraston tehtäviin liittyvien EU:n toimenpiteiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa kuten merten moottoritiet, esteetön eurooppalainen meriliikennealue, eMaritime, sisävesiväylät, meristrategiadirektiivi ja ilmastonmuutos sekä kaasun- ja öljynporauksessa käytettävien liikkuvien offshore-laitteistojen turvallisuuden arvioinnissa;e) viraston tehtäviin liittyvien EU:n ohjelmien kuten ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskevan GMES-ohjelman ja eurooppalaisten naapurimaiden kanssa tehtyjen yhteistyöohjelmien täytäntöönpanossa;f) viraston toiminta-alojen kannalta merkityksellisten käynnissä olevien ja loppuun saatettujen tutkimushankkeiden analysoinnissa; tähän sisältyy mahdollisten lainsäädännöllisten jatkotoimenpiteiden määrittäminen tiettyjen tutkimushankkeiden pohjalta sekä tärkeimpien aihealueiden ja prioriteettien määrittäminen EU:n tasolla tehtävää jatkotutkimusta varten;g) voimassa olevassa ja tulevassa alaa koskevassa EU:n lainsäädännössä sille osoitettujen tehtävien hoitamisessa.3. Virasto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssaa) järjestääkseen tarvittaessa asiaankuuluvia koulutustoimia satamavaltioiden, lippuvaltioiden ja rannikkovaltioiden tehtäviin kuuluvilla aloilla;b) kehittääkseen teknisiä ratkaisuja ja tarjotakseen niihin liittyviä palveluja sekä antaakseen teknistä tukea EU:n lainsäädännön täytäntöönpanossa;c) tukeakseen, kun tukea on pyydetty, täydentävin keinoin ja kustannustehokkaasti päätöksellä 2007/779/EY, Euratom perustetun EU:n pelastuspalvelualan mekanismin kautta jäsenvaltioiden soveltamia pilaantumisen torjuntatoimia onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvan meren pilaantumisen tapauksissa; tällöin virasto tukee sitä jäsenvaltiota, johon vaikutukset kohdistuvat ja jonka alaisuudessa puhdistustoimet toteutetaan.4. Virasto avustaa jäsenvaltioita ja komissiota seuraavasti:a) liikenteen seurannan alalla virasto edistää erityisesti kyseessä olevien merialueiden rannikkovaltioiden välistä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/59/EY[32] soveltamisalaan kuuluvilla aloilla sekä kehittää ja pitää yllä kyseisen direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia tietojärjestelmiä. Lisäksi se osallistuu EU:n merialan yhteisen tietojenvaihtoympäristön kehittämiseen;b) merionnettomuuksien tutkinnan alalla virasto tarjoaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/18/EY[33] mukaisesti jäsenvaltioille tukea vakaviin merionnettomuuksiin liittyvien tutkimusten suorittamisessa ja analysoi onnettomuustutkintaraportit määrittääkseen, mitä kokemuksista voidaan oppia EU:n tasolla;c) toimittamalla puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tilastoja ja tietoja virasto tekee komissiolle ja jäsenvaltioille mahdolliseksi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet toimiensa parantamiseksi ja toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuden arvioimiseksi. Näihin tehtäviin sisältyvät teknisten tietojen kerääminen, tallentaminen ja arviointi, nykyisten tietokantojen järjestelmällinen hyödyntäminen, mukaan luettuna niiden keskinäinen tietojenvaihto, sekä tarvittaessa lisätietokantojen kehittäminen. Kerättyjen tietojen perusteella virasto avustaa komissiota aluksia koskevien tietojen julkaisemisessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/16/EY[34] mukaisesti. Virasto avustaa komissiota ja jäsenvaltioita myös niiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY[35] puitteissa toteuttamissa toimissa, joiden avulla on tarkoitus parantaa laittomia päästöjä tekevien alusten tunnistamista ja jäljittämistä.5. Komission pyynnöstä virasto antaa merkityksellisen EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevaa teknistä tukea unionin jäsenyyttä hakeville maille, kaikille Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaille ja maille, jotka osallistuvat satamavaltion suorittamaa alusten valvontaa koskevaan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjaan.Virasto myös antaa komission pyynnöstä tukea neuvoston päätöksellä 2007/779/EY, Euratom perustetun EU:n pelastuspalvelualan mekanismin puitteissa sellaisissa onnettomuuksista tai tahallisista päästöistä aiheutuvissa meren pilaantumistapauksissa, jotka vaikuttavat näihin valtioihin, tämän artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioihin sovellettavien ehtojen mukaisesti.Nämä tehtävät sovitetaan yhteen nykyisten alueellisten yhteistyöohjelmien kanssa, ja niihin sisältyy tarvittaessa asiaankuuluvien koulutustoimien järjestäminen.3 artiklaTarkastukset1. Hoitaakseen sille osoitetut tehtävät ja avustaakseen komissiota perussopimuksen mukaisten velvoitteiden täyttämisessä, erityisesti unionin lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon arvioinnissa, virasto suorittaa jäsenvaltioissa tarkastuksia.Jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on helpotettava viraston henkilöstön työtä.Lisäksi virasto suorittaa komission puolesta tarkastuksia kolmansissa maissa EU:n lainsäädännön mukaisesti, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009[36] mukaisesti tunnustettujen järjestöjen osalta sekä merenkulkijoiden koulutuksen ja pätevyyden tunnustamisen osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/106/EY[37] mukaisesti.2. Viraston 1 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten suorittamiseen liittyviin operatiivisiin työmenetelmiin sovelletaan vaatimuksia, jotka hyväksytään 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.3. Tarvittaessa ja aina tarkastuskierroksen päätyttyä virasto analysoi kyseisen kierroksen raportit horisontaalisten havaintojen ja yleisten päätelmien tekemiseksi käytössä olevien toimenpiteiden tehokkuudesta. Virasto esittää tämän analyysin komissiolle, jotta tämä voi keskustella siitä jäsenvaltioiden kanssa.”2) Korvataan 5 artiklan 3 ja 4 kohta seuraavasti:”3. Hallintoneuvosto voi komission pyynnöstä ja kyseessä olevien jäsenvaltioiden suostumuksella päättää perustaa aluekeskuksia, jotka ovat tarpeellisia viraston tehtävien hoitamiseksi mahdollisimman tehokkaasti.4. Virastoa edustaa sen pääjohtaja. Pääjohtaja voi tehdä viraston puolesta viraston toimialoilla toimivien muiden elinten kanssa hallinnollisia sopimuksia ilmoitettuaan asiasta hallintoneuvostolle.”3) Muutetaan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:a) Korvataan c alakohta seuraavasti:”c) tutkii työohjelman valmistelun yhteydessä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden teknistä tukea koskevat pyynnöt;ca) hyväksyy viraston monivuotisen strategian, joka kattaa viisi seuraavaa vuotta, ottaen huomioon komission lausunnon;cb) hyväksyy viraston monivuotisen henkilöstösuunnitelman;”b) Poistetaan g alakohta.c) Korvataan i alakohta seuraavasti:”i) käyttää kurinpidollista toimivaltaa pääjohtajan ja 16 artiklassa tarkoitettujen osastopäälliköiden suhteen;”d) Korvataan l alakohta seuraavasti:”tarkastelee k alakohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen suunnitelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2038/2006[38] säädettyjen talousarviositoumusten taloudellista toteutumista.”4) Muutetaan 15 artikla seuraavasti:a) Korvataan 2 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:”a) hän laatii viraston monivuotisen strategian ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään kahdeksan viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta;aa) hän laatii viraston monivuotisen henkilöstösuunnitelman ja toimittaa sen komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle;ab) hän laatii viraston vuotuisen työohjelman sekä yksityiskohtaisen suunnitelman pilaantumista koskeviksi viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimiksi ja toimittaa ne komissiota kuultuaan hallintoneuvostolle vähintään kahdeksan viikkoa ennen asiaa koskevaa hallintoneuvoston kokousta. Hän toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Hän vastaa kaikkiin 10 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisiin jäsenvaltioiden avunpyyntöihin;b) hän päättää komissiota kuultuaan 3 artiklassa tarkoitettujen tarkastusten suorittamisesta samassa 3 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti. Hän tekee tiivistä yhteistyötä komission kanssa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden valmistelussa;”b) Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:”d) hän organisoi tehokkaan seurantajärjestelmän, jonka avulla viraston työn tuloksia voidaan verrata sille tässä asetuksessa asetettuihin tavoitteisiin ja tehtäviin. Hän varmistaa, että viraston organisaatiorakennetta mukautetaan säännöllisesti muuttuvien tarpeiden perusteella käytettävissä olevien taloudellisten ja henkilöresurssien puitteissa. Pääjohtaja valmistelee tältä pohjalta vuosittain luonnoksen yleiskertomukseksi ja toimittaa sen hallintoneuvostolle. Kertomukseen sisältyy erityinen jakso, jossa käsitellään pilaantumista koskevia viraston torjuntavalmius- ja torjuntatoimia koskevan yksityiskohtaisen suunnitelman taloudellista täytäntöönpanoa, ja siinä luodaan katsaus kaikkien kyseisen suunnitelman nojalla rahoitettujen toimien tilanteeseen. Hän luo tunnustettujen ammatillisten vaatimusten mukaiset säännölliset arviointimenettelyt;”c) Poistetaan 2 kohdan g alakohta.d) Poistetaan 3 kohta.5) Korvataan 16 artikla seuraavasti:”16 artiklaPääjohtajan ja osastopäälliköiden nimittäminen1. Hallintoneuvosto nimittää ja erottaa pääjohtajan. Pääjohtaja nimitetään komission esittämän ehdokasluettelon perusteella viideksi vuodeksi ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen ja merien pilaantumisen torjunnan kannalta merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella. Hallintoneuvoston valitsema ehdokas voidaan ennen nimittämistä kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä.2. Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta arviointikertomuksen huomioon ottaen jatkaa pääjohtajan toimikautta enintään kolmella vuodella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä neljän viidesosan enemmistöllä. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikeestaan jatkaa pääjohtajan toimikautta. Pääjohtaja voidaan toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden aikana kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan sen jäsenten esittämiin kysymyksiin. Jos toimikautta ei jatketa, pääjohtaja jatkaa tehtävässään seuraajan nimittämiseen asti.3. Pääjohtajaa voi avustaa yksi tai useampi osastopäällikkö. Pääjohtajan ollessa poissa tai estynyt yksi osastopäälliköistä hoitaa hänen tehtäviään.4. Osastopäälliköt nimitetään ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä meriturvallisuuden, merenkulun turvatoimien, alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemisen ja merien pilaantumisen torjunnan kannalta merkityksellisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella. Pääjohtaja nimittää ja erottaa osastopäälliköt saatuaan hallintoneuvostolta myönteisen lausunnon.”6) Korvataan 18 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:”c) julkaisuista, koulutuksesta ja/tai muista viraston tarjoamista palveluista perittävistä palkkioista ja maksuista.”7) Korvataan 22 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Hallintoneuvosto teettää säännöllisin väliajoin ja vähintään joka viides vuosi riippumattoman ulkoisen arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio antaa virastolle kaikki tiedot, joita tämä pitää tarpeellisina arviointia varten.”8) Korvataan 23 artikla seuraavasti:”23 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2099/2002[39] 3 artiklalla perustettu meriturvallisuutta ja alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä käsittelevä komitea (COSS-komitea).2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”2 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja […] […]SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTAEhdotuksen/aloitteen nimiEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1406/2002 muuttamisesta.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[40]06: Energia ja liikenne0602: Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka060202: Euroopan meriturvallisuusvirastoMeriturvallisuutta, merenkulun turvatoimia, pilaantumisen ehkäisemistä ja pilaantumisen torjuntatoimia koskevien säännösten täytäntöönpano.Ehdotuksen/aloitteen luonne( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen .( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[41] .( Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen .( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen .TavoitteetKomission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukeeTavoitteet/EU:n lisäarvo Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti:Virasto edistää turvallista ja kestävää meriliikennettä, josta EU:n talous ja EU:n kansalaiset hyötyvät. Tämä noudattaa täysin Eurooppa 2020 -strategian kolmea ensisijaista tavoitetta:– Älykäs kasvu: osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden kehittäminen. Virasto edesauttaa mahdollisimman korkeiden teknisten normien kehittämistä aluksia varten ja siten edistää osaamista ja innovointia.– Kestävä kasvu: resurssitehokkaamman, vihreämmän ja kilpailukykyisemmän talouden edistäminen. Virasto edistää alusten aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemistä ja merien pilaantumisen torjuntatoimia eri aloilla. Meriliikenne vaikuttaa 20-20-20-ilmasto/energiatavoitteiden ja lippulaivahankkeen ”Resurssitehokas Eurooppa” saavuttamiseen. Virasto myötävaikuttaa alakohtaiseen täytäntöönpanoon.– Osallistava kasvu: sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta lisäävän korkean työllisyyden talouden edistäminen. Saarten ja syrjäisimpien alueiden osalta meriliikenteellä on suuri merkitys alueellisen koheesion ja EU:hun integroitumisen varmistamisessa. Virasto auttaa tekemään meriliikenteestä EU:ssa turvallista ja kestävää.Liikenteen ja liikkumisen pääosaston (MOVE) panos vuoden 2010 poliittiseen strategiaan:Virastojen (EMSA mukaan lukien) kehittäminen, hallinnointi ja koordinointi kuuluu liikenteen ja liikkumisen pääosaston ydintoimintoihin.Kolmannen meriturvallisuuspaketin täytäntöönpano, johon EMSA osallistuu, on samoin yksi liikenteen ja liikkumisen pääosaston ydintoiminnoista.Tiedonannossaan ”EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset” komissio totesi, että sen aikomuksena on tarkastella uudelleen ” Euroopan meriturvallisuusviraston tehtäviä ja toimintaa, jotta virasto voisi antaa entistä parempaa teknistä ja tieteellistä apua jäsenvaltioille ja komissiolle ” (KOM(2009) 8, 21.1.2009, s. 7).Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässäTalousarvioala 06 02 Erityistavoite nro 3 Liikenneturvallisuuden parantaminenToiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 060202 Euroopan meriturvallisuusvirastoOdotettavissa olevat tulokset ja vaikutuksetSelvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseenEMSA tarjoaa parempaa teknistä tukea jäsenvaltioille ja komissiolleEMSA tarjoaa teknistä tukea naapurimaille EU:n meriturvallisuuspolitiikan edistämiseksiTulos- ja vaikutusindikaattoritSelvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataanEMSA määrittelee suoritusindikaattorit vuotuisissa työohjelmissaan. Hallintoneuvosto seuraa niitä jatkuvasti. Vuosikertomus on pääasiallinen seurantaväline.Ehdotuksen/aloitteen perustelutTarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläEMSAn toimeksiannon rajoitettu laajentaminen uusiin tehtäviinEU:n osallistumisesta saatava lisäarvoEMSA perustettiin EU:n virastona avustamaan EU:n meriturvallisuuspolitiikan täytäntöönpanossa.Vastaavista toimista saadut kokemuksetErityisesti EMSAa koskeva arviointi vuonna 2008 ja EU:n virastojen yleinen arviointi vuonna 2009 ovat molemmat osoittaneet viraston tuovan lisäarvoa komissiolle ja jäsenvaltioille.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedutEhdotus on yhteensopiva EU:n meriturvallisuuspolitiikan ja -lainsäädännön kanssa, ja se on jatkoa kolmannen meriturvallisuuspaketin hyväksynnälle vuonna 2009.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu .-  ( Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.-  ( Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu .-  Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2012 ja päättyy vuonna 2014,-  minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[42]( komissio hallinnoi suoraan keskitetysti( välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty-  ( toimeenpanovirastoille-  ( yhteisöjen perustamille elimille[43]-  ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille-  ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)HALLINNOINTISeuranta- ja raportointisäännötIlmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytyksetKaikki EU:n virastot toimivat tiukan seurantajärjestelmän alaisuudessa; seurantaan osallistuvat kunkin viraston oma sisäisen tarkastuksen yksikkö, komission sisäisen tarkastuksen yksikkö, hallintoneuvosto, komissio, tilintarkastustuomioistuin ja budjettivallan käyttäjä. Tätä järjestelmää käytetään edelleen.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmäTodetut riskitEi yhtään.Valvontamenetelmä(t)Ei sovelleta.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksiIlmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteetTämän asetuksen 20 artiklan mukaisia petostentorjuntatoimenpiteitä sovelletaan edelleen.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSETKyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat-  Talousarviossa jo olevat budjettikohdatMonivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessäMoniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määräraha–laji | Rahoitusosuudet |Numero [Nimi…...………………………………...] | JM/EI-JM ([44]) | EFTA-mailta[45] | ehdokas-mailta[46] | kolman-silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet |1a | 06.02.02.01 [Euroopan meriturvallisuusvirasto – Avustus osastoihin 1 ja 2] | JM | KYLLÄ | EI | EI | EI |1a | 06.02.02.02 [Euroopan meriturvallisuusvirasto – Avustus osastoon 3] | JM | KYLLÄ | EI | EI | EI |Arvioidut vaikutukset menoihinYhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihinmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 1a | Kasvu ja kilpailukyky |milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)-  Henkilöresurssien arvioitu tarve-  ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.-  ( Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) |( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) |XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | 1 | 1 | 1 | 1 |XX 01 01 02 (lähetystöt) |XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) |XX 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) |( Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[55] |XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) |XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) |10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) |Muu budjettikohta (mikä?) |YHTEENSÄ | 1 | 1 | 1 | 1 |XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.Kuvaus henkilöstön tehtävistä:Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Komission ja viraston välisten suhteiden koordinointi, viraston toimintojen seuranta, komission viraston toimintaan antaman panoksen valmistelu |Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa-  ( Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.-  ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät[…]-  ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[58]Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät[…]Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen-  Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.-  Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)2012 | 2013 | 2014 | 2015 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä |EFTA-rahoitus Norjalta ja Islannilta 2 prosenttia lisätalousarviosta |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | | Arvioidut vaikutukset tuloihin-  ( Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.-  ( Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:-  ( vaikutukset omiin varoihin-  ( vaikutukset sekalaisiin tuloihin[1] Ensimmäinen muutos tehtiin 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1644/2003, EUVL L 245, 29.9.2003, s. 10.[2] Toinen muutos tehtiin 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 724/2004, EUVL L 129, 29.4.2004, s. 1.[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 725/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta, EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.[4] Kolmas muutos tehtiin 18 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2038/2006, EUVL L 394, 30.12.2006, s. 1; ks. myös oikaisu EUVL:ssä L 30, 3.2.2007, s. 12.[5] http://www.emsa.europa.eu/.[6] Ks. KOM(2005) 585, 23.11.2005, s. 5.[7] Ks. KOM(2009) 8, 21.1.2009, s. 7.[8] Ks. neuvoston lehdistötiedote, asiakirja 8176/09, s. 28.[9] Ks. alusten aiheuttamasta ympäristön pilaantumisesta ja säännösten rikkomisista määrättävistä seuraamuksista 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/35/EY 11 artikla (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11).[10] Ks. EMSAn verkkosivusto osoitteessa http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. COWIn raportin tiivistelmä on saatavilla myös liitteenä olevan vaikutusten arvioinnin liitteessä II.[11] Ks. COWIn tutkimus, s. 6.[12] Ks. EMSAn verkkosivusto osoitteessa http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Suositukset ovat saatavilla myös liitteenä olevan vaikutusten arvioinnin liitteessä I.[13] EUVL 131, 28.5.2009, s. 11–135.[14] Ks. tiedonanto ”Merivalvonnan yhdentäminen: EU:n merialalle yhteinen tietojenvaihtoympäristö”, KOM(2009) 538 lopullinen.[15] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi), EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.[16] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 725/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, alusten ja satamarakenteiden turvatoimien parantamisesta, EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.[17] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/65/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005, satamien turvallisuuden parantamisesta, EUVL L 310, 25.11.2005, s. 28.[18] Asetuksen (EY) N:o 1406/2002 2 artiklan b alakohdan iv alakohdassa säädetään tällä hetkellä seuraavaa: ” Tämä viraston tuki komissiolle rajoittuu aluksiin ja niihin liittyviin yhtiöihin sekä tunnustettuihin turvaorganisaatioihin, joilla on valtuudet toteuttaa tiettyjä tämän alan turvatoimia .”[19] Ks. asetuksen 3 artiklan 1 kohta: ” Virasto voi tehtäviensä toteuttamiseksi suorittaa tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa hallintoneuvoston määrittelemän toimintapolitiikan mukaisesti .” Asiakirja on saatavilla osoitteessa http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html kohdassa, jossa luetellaan hallintoneuvoston kokouksessa 25. kesäkuuta 2004 tehdyt päätökset.[20] Ks. tiedonanto ”Euroopan unionin virastot – tulevaisuuden näkymiä”, KOM(2008) 135.[21] EU:n jäsenvaltioiden 27 edustajalla ja komission neljällä edustajalla on äänioikeus, kun taas asiaan läheisimmin liittyvien toimialojen neljällä edustajalla ja kahdella Norjan ja Islannin edustajalla ei ole äänioikeutta.[22] Ks. yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annettu asetus (EY) N:o 216/2008 (EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1) ja Euroopan lentoturvallisuusviraston työmenetelmistä standardointitarkastuksia suoritettaessa 16 päivänä toukokuuta 2006 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EY) N:o 736/2006 (EUVL L 129, 17.5.2006, s. 10).[23] EUVL C […], […], s. […].[24] EUVL C […], […], s. […].[25] EUVL C […], […], s. […].[26] EYVL L 208, 5.8.2002, s. 1.[27] EYVL L 332, 28.12.2000, s. 1.[28] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi), EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.[29] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[30] EUVL L 314, 1.12.2007, s. 9.[31] EUVL L 129, 29.4.2004, s. 6.[32] EYVL L 208, 5.8.2002, s. 10.[33] EUVL L 131, 28.5.2009, s. 114.[34] EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57.[35] EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11.[36] EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11.[37] EUVL L 323, 3.12.2008, s. 33.[38] EUVL L 394, 30.12.2006, s. 1.[39] EYVL L 324, 29.11.2002, s. 1.[40] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.[41] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa.[42] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[43] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.[44] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.[45] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.[46] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.[47] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.[48] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).[49] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoite (Erityistavoitteet): …”[50] Erilaisia tuotoksia voidaan parhaiten kuvailla teknisenä tukena (TT) komissiolle ja jäsenvaltioille.[51] Keskimääräiset kustannukset EMSAn työntekijää kohden ovat arviolta 98 050 euroa (EMSA laskee vuotuisten kustannusten henkilöstön jäsentä kohden olevan 91 550 euroa vuonna 2011 + 5 % yleiskustannuksia sekä infrastruktuuri- ja matkakustannuksia + 2 %:n inflaatio vuonna 2012). Luvut on indeksoitu 2 %:lla vuodesta 2013 (=n+1).[52] Lukumäärä on laskettu tarvittavien uusien virkojen lukumääränä. EMSAn edellyttämien lisähenkilöresurssien tämän tuotoksen osalta on arvioitu olevan yhteensä + 15 kokoaikavastaavaa, joista kuusi tulee EMSAn sisäisten siirtojen kautta, jotka ovat seurausta sen toimintojen ja resurssien sisäisestä tarkastelusta. Yhdeksän uutta virkaa on tarkoitus luoda seuraavasti: neljä uutta virkaa vuonna 2010, kolme vuonna 2013 ja kaksi vuonna 2014.[53] Tämä tuotos koskee teknistä tukea EU:n naapurimaille.[54] Lukumäärä on laskettu tarvittavien uusien virkojen lukumääränä. EMSAn edellyttämien lisähenkilöresurssien tämän tuotoksen osalta on arvioitu olevan + 3 kokoaikavastaavaa (luodaan yksi lisävirka vuodessa kolmen vuoden aikana).[55] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (” Intérimaire”); JED = ” Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat.[56] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).[57] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.[58] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.


Avis juridique important

|

51995PC0292

Ehdotus neuvoston asetukseksi kehitysmaita koskevilla alueilla tapahtuvan toiminnan yhteisrahoituksesta kehitysyhteistyötä tekevien Euroopan kansalaisjärjestöjen kanssa

Virallinen lehti nro C 251 , 27/09/1995 s. 0018

Ehdotus neuvoston asetukseksi kehitysmaita koskevilla alueilla tapahtuvan toiminnan yhteisrahoituksesta kehitysyhteistyötä tekevien Euroopan kansalaisjärjestöjen kanssa (95/C 251/07) KOM(95) 292 lopull. - 95/0168(SYN)(Komission esittämä 11 päivänä heinäkuuta 1995)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 130 w artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa,sekä katsoo, ettätiedonannossaan neuvostolle 6 päivänä lokakuuta 1975 (1) komissio esitti suuntaviivansa suhteissaan kehitysyhteistyötä tekeviin kansalaisjärjestöihin sekä yleisperusteet ja yksityiskohtaiset säännöt kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyöhön suunnattujen määrärahojen käytölle,talousarviosta vastuussa olevat viranomaiset perustivat vuonna 1976 kehitysyhteistyötä tekevien kansalaisjärjestöjen kanssa tapahtuvasta yhteisrahoituksesta budjetin alamomentin ja ovat siitä lähtien lisänneet jatkuvasti tämän alamomentin määrärahoja (2,5 miljoonasta ecusta vuonna 1976 174 miljoonaan ecuun vuonna 1995) komission vuosittain esittämien, määrärahojen käyttöä koskevien kertomusten perusteella,neuvosto hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 1977 pidetyssä istunnossaan (2) edellä esitetyt yleisperusteet ja käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt,Euroopan parlamentti vahvisti 14 päivänä toukokuuta 1992 annetussa kehitysyhteistyötä tekevien kansalaisjärjestöjen asemaa kehitysyhteistyössä koskevassa päätöslauselmassaan (3) kansalaisjärjestöjen erityisen ja korvaamattoman aseman sekä niiden kehitysaputoiminnan hyödyllisyyden ja tehokkuuden, ja korosti erityisesti kansalaisjärjestöjen erityisasemaa kehitysmaiden syrjäytyneen väestönosan hyväksi tehtävässä työssä, tarvetta säilyttää kansalaisjärjestöjen toiminnan itsenäisyys sekä niiden tarpeellista asemaa ihmisoikeuksien ja perustasolla tapahtuvan demokratisoitumiskehityksen edistämisessä,neuvosto korosti 27 päivänä toukokuuta 1991 annetussa päätöslauselmassaan, joka koski yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa, kansalaisjärjestöjen itsenäisyyttä ja riippumattomuutta; neuvosto tunnusti lisäksi kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan yhteisön järjestelmän ja samantyyppisen kansallisella tasolla tapahtuvan toiminnan täydentävän toisiaan sekä joustavuuden tarpeen menettelyissä ja täytäntöönpanossa,neuvosto huomioi 18 päivänä marraskuuta 1992 tehdyissä johtopäätöksissään (4) tyydytyksellä komission yhteisrahoitukseen kuuluvien kehitys- ja koulutushankkeiden valinnassa noudattamat perusteet, erityisesti kansanvallan perusteiden vahvistamisen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen osalta kehitysmaissa, ja totesi erityisellä tyydytyksellä komission täsmentäneen selvästi, että tärkeimpänä valintaperusteena pysyy hankkeen laatu, ja tuki varauksetta komissiota sen tähän näkemykseen perustuvassa suhtautumisessa, jaon tarpeen vahvistaa hallintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan kehitysmaita koskevilla alueilla tapahtuvan toiminnan yhteisrahoituksessa Euroopan kansalaisjärjestöjen kanssa,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla 1. Yhteisö rahoittaa yhdessä kehitysyhteistyötä tekevien Euroopan kansalaisjärjestöjen kanssa kehitysmaiden huono-osaisen väestön perustarpeiden tyydyttämiseen tarkoitettua toimintaa. Tämän kehitysyhteistyötä tekevien Euroopan kansalaisjärjestöjen ehdottaman ja yhdessä niiden kehitysmaissa olevien kumppaneiden kanssa toteuttaman toiminnan tavoitteena on köyhyyden vastustaminen sekä avun kohteena olevien elämän laadun ja kehityskyvyn parantaminen.2. Yhteisö rahoittaa myös kehitysyhteistyötä tekevien Euroopan kansalaisjärjestöjen kanssa Euroopan yleiseen mielipiteeseen kohdistuvaa valistus- ja tiedotustoimintaa kehitysmaiden ongelmista ja kehitysmaiden ja teollisuusmaiden välisiä suhteita koskevista ongelmista. Tämän Euroopan kansalaisjärjestöjen aloitteesta tehtävän toiminnan tavoitteena on Euroopan yleisen mielipiteen aktivointi kehityksen ja kehitysmaiden väestöön myönteisesti vaikuttavien toimintasuunnitelmien ja toiminnan hyväksi.3. Yhteisö rahoittaa yhteisesti myös toimintaa, jonka tavoitteena on voimistaa jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjen välistä sekä niiden ja yhteisön laitosten välistä yhteistyötä ja yhteistoimintaa.2 artikla 1. Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti kehitysmaissa toteutettava yhteisrahoitettu toiminta kohdistuu erityisesti maaseudun ja kaupunkien kehittämiseen paikallistasolla sosiaalisella ja taloudellisella alalla, inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja kehitysmaissa olevien paikallisten kumppanien toimielinjärjestelmän tukemiseen.Eri alueilla kiinnitetään toiminnan laadun perustetta unohtamatta erityistä huomiota toimintaan, jonka tavoitteena on- kansalaisyhteiskunnan ja osallistuvan kehityksen voimistaminen, ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistäminen ja puolustaminen,- naisen asema kehityksessä,- kestävä kehitys.2. Euroopan yleiseen mielipiteeseen kohdistuva tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutettava valistus- ja tiedotustoiminta suunnataan selvästi määritellyille ryhmille, asianmukaisista aiheista ja ne perustuvat tasapainoiseen analyysiin ja asianmukaiseen tietoon aiheista ja ryhmistä ja niillä on eurooppalainen ulottuvuus.Toiminnan laadun perustetta unohtamatta erityistä huomiota kiinnitetään valistustoimintaan, joka- korostaa Euroopan yhteisön ja kehitysmaiden keskinäistä riippuvuutta,- pyrkii välittämään kannustavan, parempaa pohjoinen-etelä-tasapainoa edistävän sanoman,- edistää kansalaisjärjestöjen välistä yhteistoimintaa,- edistää kehitysmaissa olevien kumppanien aktiivista osallistumista.3. Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdan nojalla toteutettavaan jäsenvaltioiden kansalaisjärjestöjen ja yhteisön laitosten väliseen toiminnan yhteensovittamisen vahvistamiseen kuuluu erityisesti asianmukaisten kaupankäynnin verkkojen ja viestintäverkkojen kehittämisen tukeminen.3 artikla 1. Tämän asetuksen mukaisesta yhteisrahoituksesta osallisiksi pääsevät yhteistyön toimijat ovat kansalaisjärjestöjä, joiden on täytettävä seuraavat edellytykset:- ne muodostavat itsenäisen, voittoa tavoittelemattoman järjestön jossakin Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa tämän maan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti,- niiden toimipaikka on jossakin Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa ja se on kaikkien yhteisrahoitusta koskevien päätösten tosiasiallinen keskus,- suurimman osan niiden rahoitusvaroista on oltava peräisin Euroopasta.2. Määritettäessä, pääseekö joku kansalaisjärjestö mukaan yhteisrahoitukseen, otetaan huomioon seuraavat seikat:- sen kyky aktivoida Euroopan yhteisössä yhteisvastuullisuutta ja yksityisiä varoja kehitystoiminnalleen,- sen kehitykselle antama merkitys ja siitä saama kokemus,- sen hallinto- ja rahoituskyky.4 artikla 1. Edellä 1 artiklassa tarkoitetun toiminnan yhteisrahoitukseen voivat kuulua sekä sijoitusmenot että toimin tamenot, menot valuutana tai paikallisena rahana ja yleensä kaikki yhteisrahoitetun toiminnan moitteettomaan toteuttamiseen tarvittavat menot, myös kansalaisjärjestöjen tai niiden yhteysverkkojen hallinnolliset menot.2. Kansalaisjärjestöjen, joiden kanssa yhteisrahoitussopimus tehdään, on ilmoitettava kumppaneilleen yhteisön osallistumisesta toimintaan.3. Kansalaisjärjestöjen on tarkasteltava säännönmukaisesti mahdollisuutta, että kehitysmaissa olevat toimijat tai kumppanit, joihin toiminnan lopullinen hyöty kohdistuu, tukevat tätä toimintaa aineellisesti tai rahoituksella mahdollisuuksiensa rajoissa ja kunkin toiminnan erityisluonteen mukaisesti.5 artikla Yhteisön yhteisrahoituksen muoto tämän asetuksen nojalla on muodoltaan tukea, jota ei korvata.6 artikla 1. Komission tehtävänä on tässä asetuksessa tarkoitetun toiminnan yhteisrahoituksen ohjaaminen, sitä koskeva päättäminen ja hallinta talousarviomenettelyn ja muiden voimassa olevien menettelyjen mukaisesti ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ottaen huomioon kansalaisjärjestöjen ominaisuudet ja omaleimaisuus ja erityisesti niiden tähän toimintaan suuntautuva rahoitusapu.2. Jokaisessa tämän asetuksen nojalla tehdyssä yhteisrahoitussopimuksessa määrätään erityisesti, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat valvoa paikan päällä komission voimassa olevissa säädöksissä annettujen yleisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.7 artikla Kunkin varainhoitovuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisen selostuksen, johon kuuluu yhteenveto varainhoitovuoden aikaan rahoitetuista toimista, arvio tämän asetuksen toimeenpanosta kyseisenä varainhoitovuonna sekä yleissuuntaviivat sen tulevalle soveltamiselle.Selostuksessa esitetään tarvittaessa johtopäätökset toteutetuista ulkopuolisista arviointitoimenpiteistä.8 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) KOM(75) 504, 6.10.1975(2) R/207/78 (GCD), 26.1.1978(3) EYVL N:o C 150, 15.6.1992, sivu 273(4) Ks. 9907/92 DEVGEN 56, 9.11.1992