|

52010PC0140

2010/0078 (NLE)  Ehdotus: neuvoston asetus muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta  /* KOM/2010/0140 lopull. - NLE 2010/0078 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 9.4.2010KOM(2010)140 lopullinen2010/0078 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSmuun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osaltaPERUSTELUTEhdotuksen tausta |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista tutkimukseen, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetetyllä tuonnilla. |Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa ja erityisesti sen 13 artiklassa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. |Voimassa olevat aiemmat säännökset Tällä hetkellä voimassa olevasta toimenpiteestä säädetään lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamista muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa koskevassa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1858/2005. |Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |Kuulemiset ja vaikutusten arviointi |Intressitahojen kuuleminen |Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. |Asiantuntijatiedon käyttö |Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. |Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. |Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio julkaisi 12. elokuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 734/2009, jolla käynnistettiin tutkimus, joka koskee Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetetyllä tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta tai Malesia. Tutkimus käynnistettiin Liaison Committee of EU Wire Rope Industries’n esitettyä pyynnön, jossa väitettiin, että toimenpiteitä kierretään kuljettamalla tuotteet Korean tasavallan ja Malesian kautta. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu suoritetun tutkimuksen tuloksiin. Tutkimuksessa vahvistui, että Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita kuljetettiin Korean tasavallan kautta ja että kaikki perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetut polkumyynnin kiertämistä koskevat perusteet täyttyivät. Malesiasta lähetettyjen tuotteiden osalta kiertämistä ei voitu vahvistaa. Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitoimenpiteet laajennetaan koskemaan saman tuotteen Korean tasavallasta lähetettyä tuontia. Kyseinen tulli vastaa Kiinasta tulevassa teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa sovellettavaa koko maata koskevaa tullia (60,4 %). Tulli kannetaan tutkimuksen vireillepanopäivästä alkaen. Monet yhteistyössä toimineet korealaiset tuottajat pyysivät vapautusta mahdollisesti käyttöön otettavista laajennetuista toimenpiteistä. Ehdotetaan vapautuksen myöntämistä yrityksille, jotka toimivat tutkimuksessa täysin yhteistyössä ja joiden osalta todettiin, että ne eivät kierrä toimenpiteitä. Asianomainen neuvoston asetus olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 11. toukokuuta 2010. |Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 ja erityisesti sen 13 artikla. |Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. |Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Edellä mainitussa perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. |Talousarviovaikutukset |Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin talousarvioon. |2010/0078 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSmuun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, ja tutkimuksen päättämisestä Malesiasta peräisin olevan tuonnin osaltaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1.  MENETTELY2.  Voimassa olevat toimenpiteet ja aiemmat tutkimukset3.  Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999[2], jäljempänä ’alkuperäistä tullia koskeva asetus’, käyttöön 60,4 prosentin suuruisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti alkuperäistä tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettuihin toimenpiteisiin, nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.4.  Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1886/2004[3] alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan Marokosta lähetettyjen samanlaisten teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia, kun vuonna 2004 todettiin, että niitä kierretään perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitetulla tavalla kuljettamalla Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita Marokon kautta. Vastaavasti neuvoston asetuksella (EY) N:o 760/2004[4] alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan Moldovasta lähetettyjen samanlaisten teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia, kun perusasetuksen 13 artiklan nojalla suoritetussa tutkimuksessa todettiin, että niitä kierretään Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa Moldovan kautta tapahtuvilla kuljetuksilla.5.  Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1858/2005[5] voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella käyttöön alkuperäisissä toimenpiteissä vahvistetun tasoisen lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Kyseinen tulli on edelleen voimassa, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’.6.  Pyyntö7.  Komissio vastaanotti 29 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tutkia, kierretäänkö Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä. Pyynnön esitti unionin teräsköysien ja -kaapeleiden tuottajia edustava Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries (EWRIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.8.  Pyynnössä väitettiin, että Kiinasta, Korean tasavallasta ja Malesiasta unioniin tapahtuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut merkittävä muutos sen jälkeen, kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön ja että muutokselle ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotto. Tämän kaupan rakenteen muutoksen väitettiin johtuvan siitä, että Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita kuljetetaan Korean tasavallan ja Malesian kautta.9.  Pyynnössä väitettiin lisäksi, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta. Esitettiin myös riittävä näyttö siitä, että Korean tasavallasta ja Malesiasta tulevan tuonnin kasvu tapahtui hinnoilla, jotka alittavat selvästi alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.10.  Pyynnön esittäjät väittivät lisäksi, että Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuonti tapahtui polkumyynnillä alkuperäisessä tutkimuksessa samankaltaiselle tuotteelle määritettyyn normaaliarvoon verrattuna.11.  Menettelyn vireille paneminen12.  Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen aloittamiselle, ja pani tutkimuksen vireille asetuksella (EY) N:o 734/2009[6], jäljempänä ’vireillepanoasetus’. Komissio velvoitti vireillepanoasetuksella tulliviranomaiset kirjaamaan perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetettävien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin.13.  Tutkimus14.  Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan, Korean tasavallan ja Malesian viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tuottajille/viejille ja kauppiaille, niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja pyynnön esittäneelle unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa, Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville tuottajille/viejille, joista komissio tiesi pyynnön tai Korean tasavallan ja Malesian EU-edustustojen kautta tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa asetetussa määräajassa. Kyselomakkeet lähetettiin myös Korean tasavallassa ja Malesiassa toimiville kauppiaille ja unionin tuojille, jotka mainittiin pyynnössä. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa.15.  Viisitoista korealaista tuottajaa/viejää ja kaksi kauppiasta, kaksi malesialaista tuottajaa/viejää, viisi kiinalaista tuottajaa/viejää, kaksi etuyhteydessä olevaa tuojaa, kymmenen etuyhteydetöntä unionin tuojaa ja European Wire Rope Importers Association ilmoittautuivat. Useat muut yritykset väittivät, että ne eivät osallistu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon tai vientiin.16.  Kyselyyn vastasivat seuraavat yritykset, joiden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti:Korean tasavallassa toimivat tuottajat/viejät:-  Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,-  Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,-  CS Co., Ltd, Yangsan-City,-  Cosmo Wire Ltd., Ulsan,-  Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,-  DSR Wire Corp., Suncheon-City ja siihen etuyhteydessä oleva yritys DSR Corp., Busan,-  Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,-  Kiswire Ltd., Seoul,-  Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,-  Manho Rope & Wire Ltd., Busan,-  Shin Han Rope Co., Ltd., Incheon,-  Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,-  Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.Korean tasavallassa toimiva kauppias:-  Trion Co Ltd., Busan.Malesiassa toimivat tuottajat/viejät:-  Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,-  Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.Kiinassa toimivat tuottajat/viejät:-  Qingdao DSR, Qingdao,-  Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,-  Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.Etuyhteydessä olevat tuojat:-  Kiswire Europe, Alankomaat,-  Verope AG, Sveitsi .-  Tutkimusajanjakso-  Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan. Tietoja kerättiin vuodesta 1999 tutkimusajanjakson loppuun asti sen selvittämiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia.-  TUTKIMUKSEN TULOKSET-  Yleisiä huomioita-  Sen arvioimiseksi, onko toimenpiteitä kierretty, on perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti analysoitu seuraavat seikat: onko kolmansien maiden ja unionin välisen kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, johtuuko kyseinen muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen, onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat samankaltaisen tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta, ja onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaiselle tuotteelle aikaisemmin tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti määritettyihin normaaliarvoihin.-  Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote-  Alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty, tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ (englanniksi usein ’SWR’), ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98.-  Tutkimuksen kohteena oleva tuote on Korean tasavallasta ja Malesiasta lähetetyt teräsköydet ja -kaapelit, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta tai Malesia, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä samoihin koodeihin kuin tarkasteltavana oleva tuote.-  Tutkimus osoitti, että sekä Kiinasta unioniin tuoduilla että Korean tasavallasta ja Malesiasta unioniin lähetetyillä teräsköysillä ja -kaapeleilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.-  Yhteistyön taso ja kaupan määrän määrittäminen-  Kuten edellä 11 kappaleessa todettiin, neljätoista korealaista tuottajaa/viejää, yksi korealainen kauppias, kaksi malesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimivat yhteistyössä ja vastasivat kyselyyn.Korean tasavalta17.  Kyselyyn vastaamisen jälkeen yksi korealainen yritys ilmoitti komissiolle tehneensä konkurssin ja luopuvansa sen vuoksi yhteistyöstä.18.  Erääseen toiseen korealaiseen yritykseen sovellettiin 18 artiklan 1 kohtaa jäljempänä 47 kappaleessa selitetyistä syistä.19.  COMEXTin mukaan yhteistyössä toimineiden korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien vienti kattoi tutkimusajanjaksolla 81 prosenttia Korean tasavallasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä. Vaikka yhteistyön taso oli näin ollen korkea, yhteistyössä toimineiden tuottajien/viejien vienti ei kuitenkaan kattanut täysin Korean tasavallasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden viennin kokonaismäärää. Viennin kokonaismäärä perustui tästä syystä COMEXTiin.Malesia20.  Komission tiedossa on kaksi malesialaista tuottajaa. Kahden yhteistyössä toimineen malesialaisen yrityksen viennin kokonaismäärä oli suurempi kuin COMEXTiin kirjattu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä. Sen vuoksi kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien katsottiin edustavan teräsköysien ja -kaapeleiden Malesiasta unioniin suuntautuvaa kokonaisvientiä.21.  Pyynnön esittäjä väitti, että COMEXTin tiedot ovat epäluotettavia, ja sen vuoksi Malesiasta Euroopan unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärää ei pitäisi määritellä niiden perusteella. Tutkimuksen aikana tuontitietoja verrattiin Malesian virallisiin tilastoihin ja todennettuihin kyselyvastauksiin. Vertailusta ei käynyt ilmi, että todellinen vienti Malesiasta ylittäisi yhteistyössä toimivien malesialaisten yritysten ilmoittamat vientimäärät. Tästä syystä pyynnön esittäjän väite oli hylättävä.Kiinan kansantasavalta22.  Kiinalaisten tuottajien/viejien yhteistyön aste oli alhainen, sillä vain kolme niistä vastasi kyselyyn. Näistä yrityksistä yksikään ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin, ja Malesiaan sitä vietiin vain hyvin vähäisiä määriä. Yhteistyössä toimineiden yritysten vienti kattoi 41 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä Korean tasavaltaan. Tämän vuoksi yhteistyössä toimineiden osapuolten antamien tietojen perusteella ei voitu asianmukaisesti määrittää Kiinasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden viennin määriä.23.  Edellä esitetyn perusteella päätelmät teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnista unioniin ja niiden viennistä Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan oli tehtävä osittain käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kiinasta unioniin tapahtuvan tuonnin kokonaismäärän määrittämisessä käytettiin COMEXTin tietoja. Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan tapahtuvan kokonaistuonnin määrittämisessä käytettiin Kiinan, Korean tasavallan ja Malesian kansallisia tilastoja. Tiedot ristiintarkastettiin ja vahvistettiin vertaamalla niitä muihin tilastolähteisiin ja tilastotietokantoihin, joita olivat esimerkiksi Global Trade Atlas ja Kiinan vientitietokanta sekä Korean tasavallan ja Malesian tulliviranomaisten toimittamat tiedot.24.  Korean tasavallan, Malesian ja Kiinan tilastoihin kirjatut tuontimäärät koskivat tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta laajempaa tuoteryhmää. Sen vuoksi tilastoja mukautettiin tämän tutkimuksen tulosten perusteella.25.  Muutos kaupan rakenteessaTeräsköysien ja -kaapeleiden tuonti unioniin26.  Kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1999, teräsköysien ja -kaapeleiden tuonti Kiinasta unioniin laski ensin lähelle nollaa. Tuonnin kasvettua vähitellen vuosina 2003–2006, jolloin se oli enimmillään 8 656 tonnia vuonna 2006, kehityssuunta kuitenkin kääntyi ja tuonnin määrät laskivat uudelleen yli 40 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.27.  Sen sijaan Korean tasavallasta unioniin tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kokonaismäärä kasvoi merkittävästi vuosina 1999–2008 arviolta 11 123 tonnista 48 214 tonniin. Absoluuttisesti vuotuinen kasvu oli merkittävintä vuosina 2002–2003 ja äskettäin vuosina 2006–2007.28.  Valituksessa esitettyjen ja Korean tasavallan EU-edustuston toimittamien tietojen perusteella tämän tutkimuksen katsotaan kattaneen suuren osan ja ehkä jopa kaikki korealaiset tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tosiasialliset tuottajat. Sen vuoksi katsottiin, että yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten unioniin suuntautuva vienti, joka edusti määrällisesti noin 19 prosenttia Korean tasavallan kokonaisviennistä, tapahtuu 18 ja 47 kappaleessa mainittuja tuottajia lukuun ottamatta pääasiassa kauppiaiden toimesta.29.  Nämä yritykset kasvattivat selvästi vientiään EU:hun vuosina 2006–2007. Kyseisinä vuosina viennin määrä oli noin 20 prosenttia suurempi kuin vuonna 2005, joka on ensimmäinen vuosi, josta on tämän tason tietoja saatavilla. Yhteistyössä toimimattomien yritysten vienti on vähentynyt vuodesta 2008 alkaen, minkä voi katsoa johtuvan 50 kappaleessa kuvatusta, kyseisellä ajanjaksolla suoritetusta Korean tasavallan viranomaisten tutkimuksesta.30.  Malesian osalta sekä COMEXT-tiedot että yhteistyössä toimineiden yritysten kokonaisvienti osoittavat, että vienti Malesiasta unioniin on viime aikoina koko ajan kasvanut. Kasvu oli merkittävintä ja vakainta vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin vienti Malesiasta unioniin kaksinkertaistui.31.  Taulukossa 1 esitetään teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin määrä edellä mainituista maista unioniin vuonna 1999 tapahtuneesta toimenpiteiden käyttöön ottamisesta tutkimusajanjaksoon asti:Taulukko 1: Teräsköysien ja -kaapeleiden unioniin tapahtuvan tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeenTuontimäärä tonneina | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |Kiina | N/A | 414 | 283 | 394 | 913 | 2 809 |Osuus kokonaistuonnista | - | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 5 % |Korean tasavalta | 11 122 | 12 486 | 13 280 | 16 223 | 22 302 | 31 862 |Osuus kokonaistuonnista | - | 29 % | 32 % | 37 % | 47 % | 52 % |Malesia | 2 989 | 2 366 | 4 171 | 3 371 | 4 836 | 4 426 |Osuus kokonaistuonnista | - | 5 % | 10 % | 8 % | 10 % | 7 % |Tuontimäärä tonneina | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimus-ajanjakso |Kiina | 4 945 | 8 656 | 6 219 | 6 795 | 4 987 |Osuus kokonaistuonnista | 7 % | 11 % | 7 % | 7 % | 6 % |Korean tasavalta | 34 536 | 39 128 | 45 783 | 48 213 | 43 185 |Osuus kokonaistuonnista | 50 % | 50 % | 55 % | 53 % | 50 % |Yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset | 11 577 | 14 042 | 14 160 | 10 287 | 8 391 |Indeksi (2005=100) | 100 | 121 | 122 | 89 | 72 |Malesia | 5 123 | 7 449 | 8 142 | 9 685 | 10 116 |Osuus kokonaistuonnista | 7 % | 10 % | 10 % | 11 % | 12 % |Yhteistyössä toimineet malesialaiset yritykset (indeksi, 2006=100) | - | 100 | 102 | 148 | 144 |Lähde: COMEXT, Korean tasavallan tilastot (KITA)32.  Kun tarkastellaan edellä kuvatun kolmen kauppavirran rakennetta, voidaan huomata, että varsinkin vuodesta 2005 lähtien korealaiset viejät ja osittain myös malesialaiset viejät ovat määrällisesti ohittaneet ja jossain määrin korvanneet kiinalaiset viejät unionin markkinoilla.33.  Tutkimusajanjaksolle osuneen maailmanlaajuisen talouskasvun hidastumisen vuoksi teräsköysien ja -kaapeleiden kaupan määrät ovat pienentyneet ja kaupan kasvu on hidastunut kaikkien asianomaisten maiden välillä. Kaikkein eniten väheni kuitenkin tuonti Kiinasta unioniin (-27 %).Vienti Kiinasta Korean tasavaltaan ja Malesiaan34.  Samalla ajanjaksolla on havaittavissa voimakas kasvu teräsköysien ja -kaapeleiden (kaikki läpimitat) viennissä Kiinasta Korean tasavaltaan: määrä kasvoi suhteellisen vähäisestä 2 519 tonnista vuonna 1999 78 822 tonniin vuonna 2008. Kasvu oli merkittävintä vuosina 2005–2008 tuonnin peräti nelinkertaistuessa vuonna 2008. Viime vuosina Kiina on ollut merkittävin teräsköysien ja -kaapeleiden tuoja Korean tasavaltaan ja edusti 89 prosenttia teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaistuonnista vuonna 2008. Tarkasteltavana olevan tuotteen (tuotteet, joiden läpimitta on yli 3 mm) tuonnin arvioitiin olevan 58 885 tonnia vuonna 2008.35.  Kun tarkastellaan pelkästään yhteistyössä toimimattomien korealaisten yritysten tuontia, voidaan havaita sama voimakas kasvu, eli näiden yritysten tuonti Kiinasta nelinkertaistui vuosina 2007 ja 2008. Vaikka tuonti on vähentynyt myöhemmin, se on silti pysynyt huomattavasti vuoden 2005 tasoa korkeammalla ja kyse on edelleen hyvin merkittävistä määristä.Taulukko 2: Kiinalaisten tuotteiden tuonti Korean tasavaltaan vuodesta 1999 tutkimusajanjaksoon astiKorean tasavalta | 152 657 | 159 584 | 160 113 | 142 413 |Indeksi | 100 | 105 | 105 | 93 |Malesia (indeksoitu) | 100 | 164 | 171 | 157 |37.  Lähde: Yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamat todennetut tiedot.38.  Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta39.  Kiinasta unioniin tapahtuvan viennin vähentyminen vuoden 2006 jälkeen ja samanaikaisesti tapahtunut viennin kasvu Korean tasavallasta ja Malesiasta sekä viennin kasvu Kiinasta Korean tasavaltaan alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja erityisesti vuonna 2008 aiheuttivat muutoksen edellä mainittujen maiden ja unionin välisen kaupan rakenteessa. Korean tasavallan osalta päätelmä koski sekä koko vientitoimintaa että vuosina 2005–2007 erityisesti yhteistyöstä kieltäytyneitä yrityksiä.40.  Saaduissa huomautuksissa väitettiin, että Korean tasavallasta unioniin suuntautuneen teräsköysien ja -kaapeleiden viennin kasvu oli vuosien kuluessa vakaata eikä äkillistä kasvua tapahtunut; tällainen kasvu olisi kuitenkin ennakkoedellytys kaupan rakenteessa tapahtuneen muutoksen toteamiselle. Lisäksi väitettiin, että kasvua olisi pidettävä Korean tasavallan teräsköysi- ja -kaapeliteollisuuden luonnollisena kehityksenä.41.  Perusasetuksen 13 artiklassa kaupan rakenteen muutosta ei määritellä pelkästään tutkimuksen kohteena olevan maan tuonnin äkilliseksi kasvuksi. Tutkimus osoitti lisäksi, että vaikka vienti Korean tasavallasta unioniin lisääntyi huomattavasti vuosina 2006 ja 2007, korealaisten tuottajien tuotos pysyi kyseisinä vuosina vakaana. Sen vuoksi ei voitu päätellä, että Korean tasavallan vientimäärän kehitys johtui pelkästään Korean tasavallan teräsköysi- ja -kaapeliteollisuuden luonnollisesta kehityksestä. Lisäksi melkein vastakkaiset kehityssuunnat Kiinasta unioniin suuntautuvan kauppavirran ja Kiinasta Korean tasavaltaan ja Korean tasavallasta unioniin suuntautuvien kauppavirtojen välillä vuodesta 2006 osoittavat selvästi, että unionin ja kolmansien maiden välisen kaupan rakenteessa on tapahtunut muutos. Edellä esitetyt väitteet oli näin ollen hylättävä.42.  Toimenpiteiden kiertämisen luonne43.  13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Nämä käytännöt, menettelyt tai toiminta sisältävät muun muassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen lähettämisen kolmansien maiden kautta ja osien kokoonpanon unionissa tai kolmannessa maassa. Tässä tapauksessa kokoonpanotoiminnan esiintyminen määritettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.Korean tasavaltaJälleenlaivaus44.  Yhteistyössä toimineiden ja yhteistyössä toimimattomien yritysten tuottamien tai Korean tasavaltaan viemien tai sieltä tuomien (mukaan lukien vienti muihin maihin kuin Kiinaan tai unioniin taikka tuonti niistä) teräsköysien ja -kaapeleiden lopullista määränpäätä koskeva yleinen analyysi osoitti, että tietty osa Korean tasavallasta unioniin tapahtuvasta viennistä oli tuontia Kiinasta Korean tasavaltaan, sillä tämä vienti ei ollut peräisin muista kolmansista maista, eikä se ollut Korean kotimaisten tuottajien tuotantoa.45.  Lisäksi Korean tasavallasta tapahtuvan teräsköysien ja -kaapeleiden kokonaisviennin – sellaisena kuin se on kirjattu korealaisiin tilastoihin – vertaaminen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannostaan antamiin todennettuihin tietoihin osoitti, että korealaisten tuottajien vientiä varten tuottama määrä (118 856 tonnia) oli tutkimusajanjaksolla merkittävästi alhaisempi kuin Korean tasavallan kokonaisvienti (156 440). Koska suuri osa korealaisista yrityksistä toimi tutkimuksessa yhteistyössä, eroa ei voida selittää tuottajilla, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.46.  Tutkimuksessa kävi ilmi myös, että jotkin unionin tuojat hankkivat Kiinasta peräisin olevia teräsköysiä ja -kaapeleita korealaisilta viejiltä, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. Näiden tietojen vertailu korealaisten kauppatietokantojen tietoihin osoitti, että ainakin osa näiden yhteistyössä toimimattomien yritysten viemistä teräsköysistä ja -kaapeleista oli hankittu Kiinasta.47.  Yhteistyössä toimineiden yritysten osalta todettiin, että kukaan niistä ei kuljettanut tarkasteltavana olevaa tuotetta Korean tasavallan kautta tutkimusajanjaksolla. Osa niistä toi teräsköysiä ja -kaapeleita Kiinasta, mutta ne myytiin yksinomaisesti kotimarkkinoilla ja muilla vientimarkkinoilla.48.  Yhden yrityksen todettiin antaneen vääriä tietoja vastatessaan kyselyyn. Kaikkiin tietoihin ei myöskään päässyt tutustumaan tarkastuskäynnin aikana. Tämän vuoksi yritystä koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti yritykselle ilmoitettiin, että sen toimittamia tietoja ei oteta huomioon, ja yritykselle annettiin määräaika, jonka kuluessa se saattoi toimittaa lisäselvityksiä.49.  Ilmoituksen jälkeen yritys myönsi, että se oli aikaisemmin kiertänyt toimenpiteitä väärentämällä Kiinasta ostettujen tuotteiden alkuperän. Toisaalta yritys väitti toimittaneensa riittävästi tietoja tutkimusajanjakson tuotannosta, myynnistä ja hankinnoista, ja että tiedot oli tarkastettu paikan päällä. Yrityksen mukaan tämän olisi riitettävä sen määrittämiseen, että yritys ei ollut kiertänyt voimassa olevaa toimenpidettä tutkimusajanjaksolla.50.  Koska yritys on myöntänyt olleensa osallisena kiertämiskäytännöissä, ja koska se on lisäksi yrittänyt johtaa tutkimusta harhaan, katsottiin asianmukaiseksi jättää ottamatta huomioon kaikki yrityksen toimittamat tiedot ja olla vapauttamatta kyseistä yritystä laajennetuista toimenpiteistä, kuten jäljempänä johdanto-osan kappaleessa 77 todetaan.51.  Kuten edellä 18 kappaleessa todettiin, yksi yritys ilmoitti komissiolle tehneensä konkurssiin ja luopuvansa yhteistyöstä. Edellä mainitun tapauksen tavoin myös tätä yritystä koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti52.  Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että vaikka yhdenkään yhteistyössä toimineen korealaisen tuottajan ei todettu osallistuvan jälleenlaivaukseen, sitä kuitenkin tapahtui tutkimusajanjaksolla ja sitä edeltävinä vuosina. Tämä käy ilmi myös edellä 39 kappaleessa kuvatuista kaupan rakenteen muutosta koskevista päätelmistä.53.  On huomattava, että OLAF käynnisti vuonna 2007 tutkimuksen, joka koski saman tuotteen kuljetusta Korean tasavallan kautta. On tiedossa, että korealaiset viranomaiset suorittivat samaan aikaan väitettyä kiertämistä koskevia tutkimuksia ja totesivat monien yritysten, pääasiassa kauppiaiden, syyllistyneen petokseen väärentämällä Kiinasta Korean tasavaltaan tuotujen teräsköysien ja -kaapeleiden alkuperän tuotteiden jälleenviennin yhteydessä.54.  Näin ollen vahvistettiin, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita kuljetettiin Korean tasavallan kautta.Kokoonpanotoiminta55.  Jotta voitiin todeta, kierretäänkö toimenpiteitä Korean tasavallassa tapahtuvalla kokoonpanotoiminnalla 13 artiklan 2 kohdan perusteiden mukaisesti, analysoitiin raaka-aineiden lähteet ja tuotantokustannukset kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta. Missään tapauksessa Kiinasta peräisin olevat raaka-aineet (valssilanka tai puolivalmisteet) eivät muodostaneet 60 prosenttia tai enempää lopullisen tuotteen osien kokonaisarvosta. Sen vuoksi ei ollut tarpeen tutkia, ylitettiinkö arvonlisäystä koskeva 25 prosentin raja-arvo.MalesiaJälleenlaivaus56.  Tutkimuksessa todettiin, että yksikään yhteistyössä toimineista malesialaisista tuottajista ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta tutkimusajanjaksolla.57.  Yhteistyössä toimineiden yritysten osuudesta Malesiasta unioniin tapahtuvasta kokonaisviennistä COMEXTiin tehtyjen kirjausten perusteella pääteltiin, että tilastoista ilmi käynyt Malesiasta tulevan tuonnin kasvu voidaan selittää kokonaan yhteistyössä toimineiden yritysten viennin kasvulla. Edellä 38 kappaleessa kuvattu tosiasiallisten malesialaisten tuottajien kokonaistuotantomäärän kasvu samalla ajanjaksolla vahvisti päätelmää entisestään.58.  Pyynnön esittäjä kyseenalaisti tämän päätelmän toimittamatta kuitenkaan lisäperusteitä tai -näyttöä. Väite oli sen vuoksi hylättävä.Kokoonpanotoiminta59.  Jotta voitiin todeta, kierretäänkö toimenpiteitä Malesiassa tapahtuvalla kokoonpanotoiminnalla 13 artiklan 2 kohdan perusteiden mukaisesti, analysoitiin raaka-aineiden lähteet ja tuotantokustannukset kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta. Missään tapauksessa Kiinasta peräisin olevat raaka-aineet (valssilanka tai puolivalmisteet) eivät muodostaneet 60 prosenttia tai enempää lopullisen tuotteen osien kokonaisarvosta. Sen vuoksi ei ollut tarpeen tutkia, ylitettiinkö arvonlisäystä koskeva 25 prosentin raja-arvo.60.  Sen vuoksi voitiin päätellä, että Kiinan, Malesian ja unionin välisen kaupan rakenteen muutos ei johtunut Malesiassa toteutettavista kiertämiskäytännöistä. Näin ollen Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia koskeva tutkimus olisi päätettävä.61.  Muun riittävän syyn tai taloudellisen perusteen kuin polkumyyntitullin käyttöönoton puuttuminen (Korean tasavalta)62.  Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita jälleenlaivaukselle kuin Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden voimassa olevan polkumyyntitullin välttäminen.63.  Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen vaarantuminen (yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset)64.  Koska yhteistyössä toimimattomien viejien tuonnin määrästä ja hinnasta saatiin parhaat tiedot COMEXTista, COMTEXTin tietoja käytettiin sen arvioimiseksi, onko kyseinen tuonti vaarantanut Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa voimassa olevan toimenpiteen korjaavia vaikutuksia määrän tai hinnan osalta. Näin saatuja hintoja verrattiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa unionin tuottajien osalta vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon.65.  Kun otetaan huomioon toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määriteltyjen markkinoiden koko, Korean tasavallasta tulevan tuonnin kasvun katsottiin olevan määrän osalta merkittävää (asetuksen (EY) N:o 1858/2005 johdanto-osan 99 kappale). Unionin arvioitu kulutus tutkimusajanjaksolla antaa samanlaisen käsityksen kyseisen tuonnin merkityksestä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistetun vahingon korjaavan tason vertaaminen vientihinnan painotettuun keskiarvoon todisti lisäksi merkittävästä alihintaan myynnistä. Sen vuoksi pääteltiin, että toimenpiteiden korjaava vaikutus vaarantuu määrän ja hinnan osalta.66.  Polkumyyntiä koskeva näyttö (yhteistyössä toimimattomat korealaiset yritykset)67.  Perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, oliko polkumyynnistä olemassa näyttöä aikaisemmin samankaltaisille tai vastaaville tuotteille vahvistettuun normaaliarvoon verrattuna.68.  Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa Turkin katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa Kiinalle, normaaliarvo määritettiin Turkissa sovellettavan hinnan perusteella. Tässä tutkimuksessa katsottiin, että teräsköysien ja -kaapeleiden tuotannon pääraaka-aineen valssilangan hinta on noussut merkittävästi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon, että raaka-aineiden hintakehitys näkyi vientihinnassa tutkimusajanjaksolla, katsottiin aiheelliseksi päivittää aiemmin vahvistettu normaaliarvo raaka-aineiden hintakehityksen mukaisesti.69.  Merkittävä osa Korean tasavallan viennistä oli peräisin tosiasiallisesta korealaisesta tuotannosta. Määritettäessä hintaa Korean tasavallan viennille, jota kiertämistoimenpiteet koskivat, otettiin tästä syystä huomioon vain yhteistyössä toimimattomien tuottajien/viejien vienti ja käytettiin parhaita saatavilla olevia tietoja, eli COMEXTiin kirjattuja teräsköysien ja -kaapeleiden keskimääräisiä vientihintoja tutkimusajanjaksolla.70.  Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin epäsuorien verojen sekä kuljetus- ja vakuutuskustannusten osalta yhteistyössä toimineille korealaisille tuottajille/viejille tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden keskimääräisten kustannusten perusteella.71.  Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksolta määritettyyn vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosenttimääränä CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.72.  Painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy.73.  TOIMENPITEET74.  Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Kiinasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla kuljettamalla niitä Korean tasavallan kautta.75.  Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa voimassa olevat toimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen nojalla laajennettava koskemaan saman tuotteen Korean tasavallasta lähetettyä tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta.76.  Laajennettavien toimenpiteiden olisi oltava asetuksen (EY) N:o 1858/2005 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetut toimenpiteet eli 60,4 prosentin lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan CIF-nettohintaan vapaasti unionin rajalla tullaamattomana.77.  Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja siksi kyseisestä Korean tasavallasta lähetetystä teräsköysien ja -kaapeleiden kirjatusta tuonnista olisi kannettava tullit.78.  MALESIAA KOSKEVAN TUTKIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN79.  Malesiaa koskevien päätelmien perusteella polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä Malesiasta lähetetyllä teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnilla koskeva tutkimus olisi päätettävä, ja vireillepanoasetuksella käyttöön otettu Malesiasta lähetetyn teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin kirjaaminen olisi lopetettava.80.  Pyynnön esittäjä vastusti ehdotusta päättää Malesiaa koskeva tutkimus. Koska sen kaikki edellä esittämät väitteet on käsitelty, ehdotuksen tarkistamiseen ei ollut syytä.81.  VAPAUTTAMISTA KOSKEVAT PYYNNÖT82.  Kyselyyn vastanneet neljätoista korealaista yritystä pyysivät vapautusta mahdollisesti käyttöön otettavista laajennetuista toimenpiteistä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.83.  Kuten 18 kappaleessa todettiin, yksi näistä yrityksistä on lopettanut toimintansa. Siksi kyseisen yrityksen 13 artiklan 4 kohdan mukainen vapauttamista koskeva pyyntö hylättiin.84.  Edellä 47 kappaleessa mainittu toinen yritys toimitti vääriä tietoja, eikä se päästänyt tutustumaan pyydettyihin tietoihin. Siksi kyseiselle yritykselle ei voitu myöntää 13 artiklan 4 kohdan mukaista vapautusta.85.  Kolmas korealainen yritys ei vienyt tuotetta tutkimusajanjaksona eikä sen jälkeen, eikä sen toiminnan luonteesta voitu tehdä päätelmiä. Yritykselle ei siksi voitu myöntää vapautusta. Jos perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan edellytykset kuitenkin täyttyvät voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalan laajentamisen jälkeen, yrityksen tilannetta voidaan pyynnöstä tarkastella uudelleen.86.  Yritys esitti vastalauseen ja uusi vapauttamista koskevan pyyntönsä. Yritys ei kuitenkaan esittänyt uutta tietoa eikä näyttöä, jonka perusteella edellä tarkoitettua päätöstä olisi voitu muuttaa. Näin ollen pyyntöä ei voitu hyväksyä.87.  Yhdenkään yhteistyössä toimineen korealaisen yrityksen ei todettu kiertäneen toimenpiteitä. Vapautusta pyytäneistä yrityksistä yksikään ei myöskään ollut etuyhteydessä yritykseen, jonka olisi todettu toteuttaneen kiertämiskäytäntöjä. On huomattava, että asianomaisista tuottajista neljä on etuyhteydessä kiinalaiseen yritykseen, johon sovelletaan alkuperäisiä toimenpiteitä. Ei ole kuitenkaan näyttöä siitä, että tällainen suhde solmittiin tai sitä käytettiin Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden kiertämiseksi. Vapautus olisi siksi myönnettävä kaikille yhteistyössä toimineille yrityksille, joita ei mainita 76–78 kappaleessa.88.  Jotta näitä vapautuksia sovellettaisiin asianmukaisesti, tarvitaan erityistoimenpiteitä. Tällainen erityistoimenpide on vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuonnista, jossa ei ole mukana tällaista laskua, kannetaan laajennettu polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkiin korealaisiin yrityksiin, joille ei ole myönnetty vapautusta.89.  Muiden asianomaisten viejien, joihin komissio ei ottanut yhteyttä tämän menettelyn yhteydessä ja jotka aikovat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on täytettävä kyselylomake, jotta komissio voi päättää vapautuksen myöntämisestä. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päällä. Pyynnöt olisi osoitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot.90.  Jos vapautus myönnetään, komissio ehdottaa tämän asetuksen muuttamista neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan. Myönnettyjä vapautuksia seurataan sen varmistamiseksi, että niille asettuja ehtoja noudatetaan.91.  ILMOITTAMINEN92.  Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyyn päätelmään päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa lopullisia päätelmiä.ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Laajennetaan asetuksella (EY) N:o 1858/2005 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitulli koskemaan Korean tasavallasta lähetettyä teräsköysien ja -kaapeleiden, myös lukitut köydet, eivät kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli kolme mm, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (TARIC-koodit 7312 10 81 13, 7312 10 83 13, 7312 10 85 13, 7312 10 89 13 ja 7312 10 98 13), tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia kyseisiä tuotteita:Maa | Yritys | TARIC-lisäkoodi |Korean tasavalta | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do | A969 |Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |Cosmo Wire Ltd., 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |Kiswire Ltd., 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969 |2. Edellä 1 kohdassa erikseen mainituille yrityksille myönnettyjen tai komission 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti myöntämien vapautusten soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan 1 kohdassa tarkoitettua polkumyyntitullia.3. Tämän artiklan 1 kohdassa laajennettu tulli kannetaan Korean tasavallasta lähetetystä tuonnista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, joka on kirjattu asetuksen (EY) N:o 734/2009 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta 1 kohdassa lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita.4. Sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.2 artiklaPäätetään tutkimus, joka pantiin vireille Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista kiertämistä Malesiasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnilla riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta annetulla asetuksella (EY) N:o 734/2009.3 artikla1. Tämän asetuksen 1 artiklassa laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja hakevan tahon valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate HOffice: N-105 04/92B - 1049 BrusselsBELGIUMFaksi: (+32 2) 295 65 052. Komissio voi asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan myöntää päätöksellä vapautuksen 1 artiklalla laajennetusta tullista sellaisten yritysten tuonnille, jotka eivät kierrä asetuksella (EY) N:o 1858/2005 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä.4 artiklaTulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan asetuksen (EY) N:o 734/2009 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.5 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLiite1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavasti :93.  Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike.94.  Seuraava ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn [tarkasteltavana olevan tuotteen] (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”95.  Päiväys ja allekirjoitus[1] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] EYVL L 217, 17.8.1999, s. 1.[3] EUVL L 328, 30.10.2004, s. 1.[4] EUVL L 120, 24.4.2004, s.1.[5] EUVL L 299, 16.11.2005, s. 1.[6] EUVL L 208, 12.8.2009, s. 7.


|

52010PC0344

 Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus siirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia varten  /* KOM/2010/0344 lopull. - COD 2010/0197 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 7.7.2010KOM(2010)344 lopullinen2010/0197 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSsiirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia vartenPERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTAEuroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, vahvistetaan Euroopan unionin yksinomainen toimivalta suorien ulkomaisten sijoitusten alalla osana yhteistä kauppapolitiikkaa (207 artiklan 1 kohta ja 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). SEUT-sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti ainoastaan unioni voi toimia lainsäätäjänä ja antaa oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä alalla, jolla unionille on annettu yksinomainen toimivalta.Ennen SEUT-sopimuksen voimaantuloa jäsenvaltiot olivat tehneet kolmansien maiden kanssa yli 1 000 kahdenvälistä investointisopimusta, jotka liittyvät osittain tai kokonaan suoriin ulkomaisiin sijoituksiin. Kyseisiin sopimuksiin kuuluvat esimerkiksi kahdenväliset investointisopimukset, joissa muun muassa taataan edellytykset jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa tehtäville sijoituksille kansainvälisen oikeuden mukaan velvoittavina erityissitoumuksina.Vaikka sopimukset ovat kansainvälisen oikeuden mukaisesti edelleen jäsenvaltioita velvoittavia, SEUT-sopimuksen tultua voimaan jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava investointisopimusten olemassaoloa ja niissä tehtyjä sitoumuksia ottaen huomioon EU:n yksinomainen toimivalta suorien ulkomaisten sijoitusten alalla.Koska SEUT-sopimuksessa ei ole selkeitä siirtymämääräyksiä, jotka selventäisivät jäsenvaltioiden sopimusten aseman, tällä ehdotuksella neuvoston ja parlamentin asetukseksi sallittaisiin kaikkien nyt voimassa olevien, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtyjen investointisopimusten pysyminen edelleen voimassa. Varsinaisesti ehdotus antaisi selvät oikeusvarmuustakeet edellytyksille, joiden mukaan sijoittajat toimivat.Tämä lähestymistapa, joka kuvastaa evolutiivista suhtautumista SEUT-sopimuksen voimaantuloon, paljolti samoin kuin siirryttäessä yhteiseen kauppapolitiikkaan vuonna 1960[1], mahdollistaa sen, että EU:lle voidaan muotoilla ja laatia asteittain sijoituspolitiikka, jolla voidaan palvella kaikkia sijoittajia ja sijoituksia tasavertaisesti.Tunnustaen sen tosiseikan, että jäsenvaltioiden ehkä edellytetään muuttavan tai ne ehkä pitävät itse tarpeellisena muuttaa investointisopimuksia, erityisesti niin, että sopimukset saatetaan vastaamaan perussopimuksen velvoitteita, ehdotuksella luodaan puitteet ja edellytykset sille, että jäsenvaltiot voidaan valtuuttaa aloittamaan neuvottelut kolmannen maan kanssa jo olemassa olevan kahdenvälisen investointisopimuksen muuttamiseksi. Samoja puitteita voidaan yhtä hyvin käyttää siihen, että jäsenvaltioille luodaan mahdollisuus neuvotella ja tehdä, tietyin tässä ehdotuksessa esitetyin edellytyksin, kolmansien maiden kanssa uusi kahdenvälinen investointisopimus. Ottaen huomioon, että unionilla on yksinomainen toimivalta suorien ulkomaisten sijoitusten alalla ja että EU:n sijoituspolitiikka on tarkoitus laatia asteittain, tässä ehdotuksessa vahvistettavaa menettelyä on pidettävä poikkeuksellisena siirtymätoimenpiteenä.Tässä asetuksessa käsitellään pelkästään kysymyksiä, jotka liittyvät EU:n uuden, sijoittamista koskevan toimivallan hallinnointiin siirtymävaiheessa. Asetuksessa ei käsitellä EU:n hiljattain saaman suoria ulkomaisia sijoituksia koskevan yksinomaisen toimivallan pohjalta kehiteltävän EU:n uuden sijoituspolitiikan tavoitteita, arviointiperusteita ja sisältöä, vaan niitä käsitellään tämän asetusehdotuksen kanssa samanaikaisesti hyväksyttävässä, Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavassa erillisessä komission tiedonannossa.2. TOIMINTAVAIHTOEHDOT JA INTRESSITAHOJEN KUULEMINENAiheen erityisluonteen huomioon ottaen komissio arvioi edellä kuvattujen tavoitteiden saavuttamista varten joukon vaihtoehtoja suorittamatta kuitenkaan virallista vaikutusten arviointia. Brysselissä pidettiin jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa 25. tammikuuta 2010 kokous, jossa keskusteltiin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisten investointisopimusten asemasta.Siitä, missä määrin jäsenvaltioiden investointisopimukset ovat ristiriidassa EU:n oikeuden kanssa, voidaan keskustella. Komission kanta on, että olisi vältettävä kaikkea sellaista kyseisten sopimusten asemaan ja pätevyyteen liittyvää oikeudellista epävarmuutta, josta mahdollisesti on haittaa EU:n sijoittajille ja sijoitustoiminnalle ulkomailla tai ulkomaisille sijoituksille ja sijoittajille jäsenvaltioissa. Tällainen epävarmuus on näet vastoin sijoitussuojan keskeisintä perustetta, joka on oikeusvarmuuden luominen isäntämaiden käyttäytymisen suhteen. Ottaen huomioon SEUT-sopimuksen voimaantulon jälkeen syntynyt tilanne, pidetään nopeaa ja päättäväistä toimintaa parempana kuin toiminnasta pidättäytymistä tai verkkaista toimintaa.Ei-sitovilla oikeudellisilla välineillä, kuten komission yksiköiden tai kollegion ilmoituksella tai lausunnolla kahdenvälisten investointisopimusten asemasta ja pätevyydestä, ei voitaisi saavuttaa tarvittavaa oikeusvarmuutta kyseisten sopimusten takeeksi. Sen vuoksi oikeudellinen väline on paras vaihtoehto.Tässä ehdotuksessa säilytetään vallitseva tilanne ja esitetään siirtymävaiheen ratkaisuna, että jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia voidaan pitää edelleen voimassa. Ehdotuksen tärkein vaikutus olisi se, että vältetään erityisen epäsuotuisa tulos eli mahdollisuus, että kansainvälisiä investointeja koskevien sopimusten nojalla sijoittajille ja sijoituksiin käytettävissä olevat oikeudet ja etuudet vähitellen murenevat. Tältä osin katsotaan, että toimimatta jättämisellä olisi paljon suuremmat vaikutukset kuin ehdotetulla toiminnalla, jonka vaikutus olisi neutraali, koska se säilyttäisi tilanteen ennallaan.Ehdotuksen mukainen lupa ei työntäisi sivuun EU:n tulevaa sijoituspolitiikkaa, eikä se mahdollistaisi sitä, että kyseiset sopimukset rajoittaisivat unionin toimivallan käyttöä. Ehdotuksen nojalla myönnetty lupa voitaisiin myös peruuttaa ehdotuksessa esitetyn menettelyn mukaisesti. Tässä toimintamallissa otetaan myös huomioon se, että jäsenvaltiot ovat velvollisia poistamaan voimassaolevista sopimuksistaan SEUT-sopimuksen kanssa ristiriidassa olevat kohdat, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on määritellyt.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDATEhdotuksen tavoitteena on sallia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtyjen kansainvälisten investointisopimusten pitäminen edelleen voimassa sekä edellytysten ja menettelykehyksen vahvistaminen sille, että jäsenvaltiot voivat neuvotella ja tehdä kyseisiä sopimuksia.I luvussa esitetään asetuksen kohde ja soveltamisala. Asetuksen 1 artiklassa säädetään, että asetus koskee jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä investointisopimuksia.II luvussa säädetään siitä, että nykyiset jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemät kahdenväliset sopimukset voidaan pitää voimassa.Asetuksen 2 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista sopimuksista, jotka ne haluavat pitää voimassa asetuksessa vahvistettujen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti. Artikla kattaisi myös sopimukset, jotka on tehty mutta jotka eivät ole tulleet voimaan.Asetuksen 3 artiklan mukaan kaikki sellaiset jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliset investointisopimukset, joista jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, voidaan pitää voimassa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. Tämä lupa ei rajoita jäsenvaltioille unionin oikeuden mukaan kuuluvia velvoitteita.[2]Asetuksen 4 artiklassa säädetään, että kaikki sopimukset, joista on ilmoitettu, julkaistaan vuosittain Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen varmistamiseksi, että asetuksen soveltamisala ja oikeudellinen kattavuus ovat kaikkien osapuolten tiedossa.Asetuksen 5 artiklassa säädetään sopimusten, joista on ilmoitettu, tarkastelusta. Tarkastelussa määritellään voimassa olevien sopimusten laadulliset ja määrälliset ominaisuudet sekä mahdolliset esteet, joita sopimukset voivat aiheuttaa yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanolle. Komissio arvioi muun muassa, ovatko sopimukset tai niiden määräykset ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, vaarantavatko ne sijoituksiin liittyviä unionin ja kolmansien maiden välisiä neuvotteluja tai sopimuksia ja vaarantavatko ne sijoituksiin liittyvät unionin politiikat, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan. Viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio esittää sopimusten tarkastelun pohjalta kertomuksen ja mahdolliset suositukset II luvun säännösten soveltamisen lopettamisesta tai kyseisten säännösten muuttamisesta.Asetuksen 6 artiklassa esitetään yksityiskohtaisesti, kuinka tämän luvun nojalla myönnetty lupa voidaan peruuttaa. Luvan peruutus saattaa olla tarpeen tietyn kolmannen maan kanssa tehdyn yhden tai useamman sopimuksen osalta, jos sopimukset ovat ristiriidassa unionin oikeuden kanssa. Lupa voitaisiin myös peruuttaa siinä tapauksessa, että sopimus tai sen osa vastaa jotakin unionin kyseisen kolmannen maan kanssa tekemää jo voimassa olevaa sopimusta eikä tätä päällekkäisyyttä käsitellä uudessa sopimuksessa. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi silloin kun unioni tekee kolmannen maan kanssa vapaakauppasopimuksen, johon sisältyy sijoituksia koskevia määräyksiä, ja kuusi jäsenvaltiota on jo tehnyt vastaavia määräyksiä sisältävän investointisopimuksen. Jos EU:n kolmannen maan kanssa tekemässä sopimuksessa ei määrätä jäsenvaltioiden kyseisen kolmannen maan kanssa tekemien kuuden sopimuksen korvaamisesta, sovellettaisiin 6 artiklaa. Komissio on esittänyt tämän ehdotuksen kanssa samaan aikaan hyväksytyssä tiedonannossa näkemyksensä kansainvälisestä sijoituspolitiikasta, jota se aikoo harjoittaa, ja ilmoittanut siinä myös maat, joiden kanssa sen on tarkoitus neuvotella investointisopimukset ensivaiheessa. Yhtä tai useampaa sopimusta koskeva lupa voidaan peruuttaa myös siinä tapauksessa, että sopimus vaarantaa sijoituksiin liittyvät unionin politiikat, etenkin yhteisen kauppapolitiikan (esim. jos sopimusten olemassaolo heikentää kolmannen maan halukkuutta neuvotella unionin kanssa) tai jos neuvosto ei ole tehnyt päätöstä sijoittamista koskevien neuvottelujen aloittamisen sallimisesta vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt suosituksen perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisen 6 artiklan mukaan komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä käydään neuvotteluja kysymyksistä, jotka saattaisivat johtaa luvan peruuttamiseen.III luvussa säädetään voimassa olevien sopimusten muuttamisesta ja uusien sopimusten tekemisestä. Ehdotetussa menettelykehyksessä on otettu mallia valtuutusmekanismista, joka on perustettu sellaisista erityiskysymyksistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä tehtävien sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat sopimukseen perustuviin ja sopimukseen perustumattomiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia, 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla asetuksella (EY) N:o 662/2009 ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten sellaisten sopimusten neuvottelemiseen ja tekemiseen sovellettavasta menettelystä, jotka koskevat tuomioistuimen toimivaltaa, tuomioiden ja päätösten tunnustamista ja täytäntöönpanoa avioliittoa, vanhempainvastuuta ja elatusvelvoitteita koskevissa asioissa sekä elatusvelvoitteisiin liittyvissä asioissa sovellettavaa lakia, 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetulla asetuksella (EY) N:o 664/2009[3].Asetuksen 7 artiklassa annetaan yleiset säännökset, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat tehdä tai muuttaa kahdenvälisiä investointisopimuksia.Asetuksen 8 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan muuttaa voimassa olevaa kolmannen maan kanssa tehtyä kahdenvälistä sopimusta tai tehdä uusi sopimus. Jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan sopimuksen uudelleen neuvottelemiseen tai neuvottelemiseen liittyvä asiakirja-aineisto kokonaisuudessaan, ja se voidaan antaa muiden jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin käyttöön edellyttäen, että luottamuksellisuusvaatimuksia noudatetaan.Asetuksen 9 artiklassa esitetään yksityiskohtaisesti asiaperusteet, joilla komissio ei antaisi jäsenvaltioille lupaa aloittaa virallisia neuvotteluja. Niihin kuuluu esimerkiksi tilanne, jossa jäsenvaltion aloite vaarantaisi EU:n neuvottelujen tai EU:n politiikan tavoitteet. Komissio voi vaatia jäsenvaltiota sisällyttämään neuvotteluihin tarkoituksenmukaisia lausekkeita esimerkiksi a) sopimuksen sanomisesta irti siinä tapauksessa, että unioni tai unioni ja sen jäsenvaltiot sekä sama kolmas maa tekevät uuden sopimuksen (katso esimerkiksi asetuksen (EY) N:o 662/2009 5 artiklassa vahvistetut sopimuksen irtisanomista tai korvaamista koskevat lausekkeet), b) siirtomääräyksistä tai c) suosituimmuuskohtelusta tarkoituksena taata kaikkien EU:n sijoittajien yhdenvertainen kohtelu kyseisessä kolmannessa maassa.Asetuksen 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on pidettävä komissio ajan tasalla (uusinta)neuvotteluista, joihin on saatu lupa. Jotta komissio voisi varmistaa täyden avoimuuden sekä yhdenmukaisuuden unionin sijoituspolitiikan kanssa, se voi lisäksi pyytää saada osallistua tarkkailijana jäsenvaltion ja kolmannen maan välisiin sijoittamista koskeviin neuvotteluihin.Asetuksen 11 artiklassa käsitellään neuvotteluprosessin päättymistä ja säädetään menettelystä ja edellytyksistä, joita noudattaen jäsenvaltioille voidaan antaa lupa allekirjoittaa ja tehdä sopimus. Saatuaan sopimusta koskevan ilmoituksen, joka on toimitettava komissiolle ennen sopimuksen allekirjoitusta, komissio tarkistaa, ettei sopimus vaaranna lähestyviä tai meneillään olevia EU:n sijoitusneuvotteluja eikä ole ristiriidassa EU:n oikeuteen perustuvien velvoitteiden kanssa, mukaan luettuina SEUT-sopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 lukuun perustuvat velvoitteet.Asetuksen 12 artiklassa säädetään asetuksen III luvun nojalla annettavia lupia koskevasta tarkastelusta. Tarkastelemalla neuvottelujen ja hyväksyttävänä olevien sopimusten määrällisiä ja laadullisia näkökohtia komissio arvioi, onko paikallaan jatkaa III luvun säännösten soveltamista. Kertomus ja mahdolliset suositukset tämän luvun säännösten soveltamisen lopettamisesta tai säännösten muuttamisesta esitetään viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta.IV luvussa esitetään tiettyjä vaatimuksia siitä, kuinka jäsenvaltioiden olisi toimittava tässä asetuksessa tarkoitettujen sopimusten yhteydessä.Asetuksen 13 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava tietoja asetuksessa tarkoitettujen sopimusten nojalla pidettävistä kokouksista. Lisäksi jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan komissiolle kaikista niiden omien sopimusten nojalla niitä itseään vastaan tehdyistä riitojenratkaisupyynnöistä heti kun ne saavat tiedon tällaisesta pyynnöstä ja toimimaan yhteistyössä komission kanssa aktivoitaessa sellaista kyseiseen sopimukseen liittyvää riitojenratkaisumenettelyä, jonka ne saavat aloittaa tällaisen sopimuksen osapuolena olevaa muuta kolmatta maata vastaan, tai tiettyyn sopimukseen liittyvää kuulemismenettelyä.Asetuksen 14 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat täsmentää, olisiko joitakin niiden 8 ja 11 artiklan mukaisesti ilmoittamista tiedoista pidettävä luottamuksellisina ja voidaanko kyseiset tiedot ilmoittaa muille jäsenvaltioille.Asetuksen 15 artiklassa perustetaan uusi komitea, jonka tehtävänä on avustaa komissiota asetuksen hallinnoinnissa, ja säädetään menettelyistä, joita komitea toiminnassaan noudattaa. Tätä säännöstä voidaan tarkistaa niin, että se vastaa SEUT-sopimuksen 291 artiklan nojalla hyväksyttävää uutta asetusta komission täytäntöönpanovallan käytön valvonnasta[4]. Jos tämä ehdotus hyväksytään ennen kuin asetus komission täytäntöönpanovallan käytön valvonnasta tulee voimaan, komissio ennakoi, että tämä ehdotus saatetaan ajan tasalle ilman eri toimenpiteitä siten, että se viittaa 291 artiklan nojalla hyväksyttyyn asetukseen sitä koskevan ehdotuksen[5] mukaisesti.Asetuksen 16 artiklassa säädetään, että asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä julkaisemisensa jälkeen, mikä tarkoittaa, että II lukua sovelletaan sopimuksiin, jotka ovat voimassa ennen kyseistä päivää.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.2010/0197 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSsiirtymäjärjestelyistä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä investointisopimuksia vartenEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystäsekä katsovat seuraavaa:(1) Lissabonin sopimuksen tultua voimaan suorat ulkomaiset sijoitukset sisältyvät yhteisen kauppapolitiikan kattamia asioita koskevaan luetteloon. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti unionilla on yksinomainen toimivalta yhteisen kauppapolitiikan alalla. Sen mukaisesti ainoastaan unioni voi toimia lainsäätäjänä ja antaa oikeudellisesti velvoittavia säädöksiä kyseisellä alalla. Jäsenvaltiot voivat tehdä näin ainoastaan unionin valtuuttamina, perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.(2) Lisäksi perussopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa annetaan jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välistä pääoman vapaata liikettä, myös sijoituksia sisältäviä pääoman liikkeitä, koskevat yhteiset säännöt. Kyseisiin sääntöihin voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden tekemät ulkomaisiin investointeihin liittyvät kansainväliset sopimukset.(3) Lissabonin sopimuksen voimaantulon ajankohtana jäsenvaltioilla oli voimassa kolmansien maiden kanssa merkittävä määrä kahdenvälisiä investointisopimuksia. Perussopimus ei sisällä selviä siirtymämääräyksiä kyseisten sopimusten osalta, jotka nyt ovat siirtyneet unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Lisäksi jotkin kyseisistä sopimuksista saattavat sisältää määräyksiä, jotka vaikuttavat perussopimuksen kolmannessa osassa olevan IV osaston 4 luvussa annettuihin pääoman liikkeitä koskeviin yhteisiin sääntöihin.(4) Vaikka kahdenväliset sopimukset velvoittavat edelleen jäsenvaltioita kansainvälisen oikeuden nojalla ja vaikka ne korvataan vähitellen samaa asiaa koskevilla tulevilla unionin sopimuksilla, edellytykset niiden voimassaolon jatkumiselle ja niiden suhde sijoituksiin liittyviin unionin politiikkoihin, erityisesti yhteiseen kauppapolitiikkaan, edellyttävät asianmukaista hallinnointia. Tämä suhde kehittyy lisää, kun unioni harjoittaa toimivaltaansa.(5) Kolmansiin maihin sijoittavien EU:n sijoittajien ja kyseisten sijoitusten sekä ulkomaisia sijoittajia ja sijoituksia vastaanottavien jäsenvaltioiden edun mukaista on, että pidetään voimassa sellaiset kahdenväliset sopimukset, joissa sijoittamisen edellytykset määritellään tarkasti ja taataan ne.(6) Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla jäsenvaltioiden olisi sallittava pitää voimassa kansainvälisiä investointisopimuksia tai tehdä uusia sopimuksia.(7) Tässä asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joilla jäsenvaltiot valtuutetaan muuttamaan tai tekemään kansainvälisiä investointisopimuksia.(8) Koska tässä asetuksessa tarkoitettu lupa pitää voimassa, muuttaa tai tehdä sopimuksia myönnetään unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla, sitä on pidettävä poikkeuksellisena toimenpiteenä. Lupa ei rajoita perussopimuksen 258 artiklan soveltamista siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät täytä niille perussopimuksen mukaisesti kuuluvia velvoitteita edellyttäen, että velvoitteet eivät liity toimivallan jaosta unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä johtuviin ristiriitaisuuksiin.(9) Jäsenvaltioiden edellytetään[6] toteuttavan tarvittavat toimenpiteet niiden ja kolmansien maiden välillä tehtyihin kahdenvälisiin investointisopimuksiin mahdollisesti sisältyvien, unionin oikeuden kanssa ristiriidassa olevien kohtien poistamiseksi.(10) Komission olisi voitava peruuttaa lupa, jos sopimus on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa eikä tämä johdu toimivallan jaosta unionin ja sen jäsenvaltioiden kesken. Lupa voidaan peruuttaa myös siinä tapauksessa, että unionin kolmannen maan kanssa tekemään voimassaolevaan sopimukseen sisältyy vastaavia sijoituksiin liittyviä määräyksiä kuin jäsenvaltion tekemään sopimukseen. Lupa voidaan peruuttaa sen varmistamiseksi, etteivät jäsenvaltioiden sopimukset haittaa sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan yksipuolisten toimenpiteiden, kehittämistä ja täytäntöönpanoa. Luvan peruuttaminen olisi mahdollista myös, jos neuvosto ei tee päätöstä sijoittamista koskevien neuvottelujen aloittamisesta vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla suosituksen.(11) Tällä asetuksella säädetty lupa muuttaa tai tehdä sopimuksia antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden käsitellä niiden omien kansainvälisten investointisopimusten ja unionin oikeuden välisiä yhteensopivuusongelmia, ei kuitenkaan toimivallan jaosta unionin ja jäsenvaltioiden välillä johtuvia ristiriitaisuuksia, joita käsitellään tässä asetuksessa.(12) Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen II ja III luvun soveltamisesta viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta. Kertomuksessa olisi muun muassa tarkasteltava tarvetta jatkaa kyseisten lukujen soveltamista. Jos kertomuksessa suositetaan kyseisten lukujen säännösten soveltamisen lopettamista tai säännösten muuttamista, siihen olisi liitettävä asianmukainen lainsäädäntöehdotus. Jollei jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia korvata unionin investointisopimuksella tai muutoin sanota irti, ne velvoittavat edelleen osapuolia kansainvälisen oikeuden nojalla.(13) Tämän asetuksen nojalla hyväksytyt sopimukset tai neuvottelujen aloittamista kolmannen maan kanssa voimassa olevan sopimuksen muuttamiseksi tai uuden sopimuksen tekemiseksi koskevat luvat eivät missään tilanteessa saisi muodostaa estettä sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, etenkään yhteisen kauppapolitiikan, täytäntöönpanolle.(14) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi varmistettava, että kaikki luottamuksellisiksi määritellyt tiedot käsitellään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001[7] mukaisesti.(15) Tämän asetuksen ei tulisi koskea jäsenvaltioiden välisiä investointisopimuksia.(16) On tarpeen säätää tietyistä järjestelyistä, joilla voidaan varmistaa, että tämän asetuksen nojalla voimassa pidettyjä sopimuksia sovelletaan edelleen, myös riitojen ratkaisun osalta, kuitenkin niin, että samalla kunnioitetaan unionin yksinomaista toimivaltaa.(17) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet olisi hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[8] mukaisesti,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:I LUKUSoveltamisala1 artiklaKohde ja soveltamisalaTässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, edellytykset ja menettely, joita noudattamalla jäsenvaltiot voivat pitää voimassa, muuttaa tai tehdä kahdenvälisiä investointisopimuksia kolmansien maiden kanssa.II LUKULupa pitää voimassa sopimuksia2 artiklaIlmoittaminen komissiolleJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kolmenkymmenen päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta kaikista sellaisista kolmansien maiden kanssa ennen tämän asetuksen voimaantuloa tehdyistä kahdenvälisistä investointisopimuksista, jotka ne haluavat pitää voimassa tai joiden voimaantulon ne haluavat sallia tämän luvun nojalla. Ilmoitukseen on sisällyttävä kopio kyseisistä kahdenvälisistä sopimuksista.3 artiklaLupa pitää voimassa sopimuksiaJäsenvaltiot valtuutetaan perussopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti pitämään voimassa kahdenvälisiä investointisopimuksia, joista on ilmoitettu tämän asetuksen 2 artiklan mukaisesti, sijoituksiin liittyvää unionin toimivaltaa rajoittamatta ja jollei jäsenvaltioille unionin oikeuden mukaisesti kuuluvista muista velvoitteista muuta johdu.4 artiklaJulkaiseminen1. Komissio julkaisee kahdentoista kuukauden välein Euroopan unionin virallisessa lehdessä luettelon 2 artiklan tai 11 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitetuista sopimuksista.2. Ensimmäinen 1 kohdassa tarkoitettu sopimusluettelo julkaistaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 2 artiklan mukaisen ilmoitusten jättämisen määräajan umpeutumisesta.5 artiklaTarkastelu1. Komissio tarkastelee sopimuksia, joista on ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti, arvioiden erityisesti,a) ovatko sopimukset ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mihin eivät kuulu toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvat ristiriitaisuudet, taib) vastaavatko sopimukset osittain tai kokonaan jotakin unionin kyseisen kolmannen maan kanssa tekemää jo voimassa olevaa sopimusta eikä tätä päällekkäisyyttä käsitellä uudessa sopimuksessa, taic) muodostavatko sopimukset esteen sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, kehittämiselle ja täytäntöönpanolle.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tarkastelun helpottamiseksi komission ja ilmoittavan jäsenvaltion välillä voidaan käydä neuvotteluja joko jäsenvaltion pyynnöstä tai komission aloitteesta.3. Viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio antaa 1 kohdassa tarkoitetun tarkastelun pohjalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän luvun soveltamisesta kertomuksen, jossa tarkastellaan tarvetta jatkaa tämän luvun soveltamista.4. Jos 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa suositetaan tämän luvun säännösten soveltamisen lopettamista tai säännösten muuttamista, kertomukseen on liitettävä asianmukainen lainsäädäntöehdotus.6 artiklaLuvan peruuttaminen1. Edellä 3 artiklassa tarkoitettu lupa voidaan peruuttaa, josa) sopimus on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, taib) sopimus vastaa osittain tai kokonaan jotakin unionin kyseisen kolmannen maan kanssa tekemää jo voimassa olevaa sopimusta eikä tätä päällekkäisyyttä käsitellä uudessa sopimuksessa, taic) sopimus muodostaa esteen sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, kehittämiselle ja täytäntöönpanolle, taid) neuvosto ei ole tehnyt päätöstä siitä, sallitaanko neuvottelujen aloittaminen jostakin sellaisesta sopimuksesta, joka vastaa osittain tai kokonaan sopimusta, josta on ilmoitettu 2 artiklan mukaisesti, vuoden kuluessa siitä, kun komissio on esittänyt suosituksen perussopimuksen 218 artiklan 3 kohdan nojalla.2. Jos komissio katsoo, että 3 artiklassa tarkoitetun luvan peruuttamiselle on olemassa syyt, se toimittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle perustellun lausunnon toimenpiteistä, jotka on toteutettava 1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttämiseksi. Komissio ja kyseinen jäsenvaltio neuvottelevat keskenään asiasta.3. Jos asiaa ei pystytä ratkaisemaan 2 kohdassa tarkoitetuissa neuvotteluissa, komission on peruutettava kyseistä sopimusta koskeva lupa. Komissio tekee luvan peruuttamista koskevan päätöksen 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Päätökseen on sisällyttävä vaatimus, että kyseinen jäsenvaltio toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä tai tarvittaessa sanoo sopimuksen irti.4. Jos lupa peruutetaan, komission on poistettava sopimus 4 artiklassa tarkoitetusta luettelosta.III LUKULupa muuttaa tai tehdä sopimuksia7 artiklaLupa muuttaa tai tehdä sopimuksiaJäsenvaltio valtuutetaan 8–12 artiklassa vahvistetuin edellytyksin aloittamaan kolmannen maan kanssa neuvottelut voimassa olevan investointisopimuksen muuttamiseksi tai uuden sopimuksen tekemiseksi.8 artiklaIlmoittaminen komissiolle1. Jos jäsenvaltio aikoo aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa voimassaolevan investointisopimuksen muuttamiseksi tai uuden sopimuksen tekemiseksi, sen on ilmoitettava aikomuksestaan komissiolle kirjallisesti.2. Ilmoitukseen on sisällyttävä asiaankuuluva asiakirja-aineisto, ja siinä on esitettävä neuvotteluissa käsiteltävät määräykset, neuvottelujen tavoitteet ja muut mahdolliset merkitykselliset tiedot. Jos on kyse olemassa olevan sopimuksen muuttamisesta, ilmoituksessa on esitettävä määräykset, jotka on tarkoitus neuvotella uudelleen.3. Komissio saattaa ilmoituksen ja pyynnöstä siihen liitetyn asiakirja-aineiston muiden jäsenvaltioiden saataville 14 artiklassa vahvistettuja luottamuksellisuusvaatimuksia noudattaen.4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus on toimitettava vähintään viisi kalenterikuukautta ennen asianomaisen kolmannen maan kanssa käytävien virallisten neuvottelujen suunniteltua alkamisajankohtaa.5. Jos jäsenvaltion toimittamat tiedot eivät ole riittäviä virallisten neuvottelujen alkamista koskevan luvan myöntämiseksi 9 artiklan mukaisesti, komissio voi pyytää lisätietoja.9 artiklaLupa aloittaa viralliset neuvottelut1. Komission on annettava lupa virallisten neuvottelujen aloittamiseen, jollei se katso, että neuvottelujen aloittaminena) on ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, taib) vaaranna unionin ja kyseisen kolmannen maan meneillään olevien tai lähestyvien neuvottelujen tavoitteita, taic) muodostaa esteen sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, kehittämiselle ja täytäntöönpanolle.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun luvan yhteydessä komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio sisällyttää neuvotteluihin tarkoituksenmukaisia lausekkeita.3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua lupaa koskevat päätökset on tehtävä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Komission on tehtävä päätös 90 päivän kuluessa 8 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos päätöksen tekemiseksi tarvitaan lisätietoja, 90 päivän laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä.10 artiklaKomission osallistuminen neuvotteluihinKomissio on pidettävä ajan tasalla jäsenvaltion ja kolmannen maan neuvottelujen edistymisestä ja tuloksista neuvottelujen eri vaiheissa, ja se voi pyytää saada osallistua sijoituksia koskeviin neuvotteluihin.11 artiklaLupa allekirjoittaa ja tehdä sopimuksia1. Ennen sopimuksen allekirjoittamista asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle neuvottelutulos ja toimitettava sille sopimusteksti.2. Edellä 1 kohdassa säädetty ilmoitusvelvollisuus kattaa sopimukset, jotka on neuvoteltu ennen tämän asetuksen voimaantuloa mutta joita ei ole tehty ja joihin ei sen vuoksi sovelleta 2 artiklassa säädettyä ilmoitusvelvollisuutta.3. Ilmoituksen saatuaan komissio arvioi sen varmistaakseen, ettei neuvoteltu sopimusa) ole ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, mikä ei koske toimivallan jakoon unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä perustuvia ristiriitaisuuksia, taib) vaaranna unionin ja kyseisen kolmannen maan meneillään olevien tai lähestyvien neuvottelujen tavoitteita, taic) muodosta estettä sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, kehittämiselle ja täytäntöönpanolle, taid) ole ristiriidassa 9 artiklan 2 kohdan vaatimusten kanssa, jos sitä sovelletaan.4. Jos komissio toteaa, että neuvottelujen tuloksena on sopimus, joka ei täytä 3 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, jäsenvaltio ei saa lupaa sopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen.5. Jos komissio toteaa, että neuvottelujen tuloksena on sopimus, joka täyttää 3 kohdassa tarkoitetut vaatimukset, jäsenvaltio saa luvan sopimuksen allekirjoittamiseen ja tekemiseen.6. Edellä 4 ja 5 kohtaan perustuvat päätökset on tehtävä 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Komission on tehtävä päätös 90 päivän kuluessa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ilmoitusten vastaanottamisesta. Jos päätöksen tekemistä varten tarvitaan lisätietoja, 90 päivän laskeminen alkaa lisätietojen vastaanottamispäivästä.7. Jos on myönnetty lupa 5 kohdan mukaisesti, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle sopimuksen tekemisestä ja voimaantulosta.12 artiklaTarkastelu1. Viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän luvun soveltamisesta kertomuksen, jossa tarkastellaan tarvetta jatkaa luvun soveltamista.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on esitettävä kokonaiskuva tämän luvun nojalla haetuista ja myönnetyistä luvista.3. Jos 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa suositetaan tämän luvun säännösten soveltamisen lopettamista tai säännösten muuttamista, kertomukseen on liitettävä asianmukainen lainsäädäntöehdotus.IV LUKULoppusäännökset13 artiklaJäsenvaltioiden toiminta kolmannen maan kanssa tehtyjen sopimusten yhteydessä1. Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuluvien sopimusten osalta asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sopimuksen määräysten nojalla pidettävistä kokouksista. Komissiolle on toimitettava asialista ja kaikki käsiteltävien asioiden ymmärtämiseksi tarvittavat tiedot. Komissio voi pyytää jäsenvaltiolta lisätietoja. Jos on mahdollista, että käsiteltävä asia vaikuttaa sijoituksiin liittyvien unionin politiikkojen, erityisesti yhteisen kauppapolitiikan, täytäntöönpanoon, komissio voi edellyttää, että jäsenvaltio ottaa siihen tietyn kannan.2. Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuluvien sopimusten osalta asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle viipymättä kaikista sille esitetyistä huomautuksista, joiden mukaan jokin tietty toimenpide ei sovi yhteen sopimuksen kanssa. Jäsenvaltion on myös ilmoitettava komissiolle kaikista sopimuksen nojalla jätetyistä riitojenratkaisupyynnöistä heti kun se on saanut niistä tiedon. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet vaikuttavan puolustuksen varmistamiseksi, mikä tarvittaessa voi tarkoittaa, että komissio osallistuu menettelyyn.3. Kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuluvien sopimusten osalta asianomaisen jäsenvaltion on pyrittävä komission kanssa yksimielisyyteen ennen minkä tahansa sopimukseen sisältyvän riitojenratkaisumekanismin aktivoimista ja aktivoitava kyseiset mekanismit komission sitä pyytäessä. Tällaisia mekanismeja voivat olla sopimuksen toisen osapuolen kanssa käytävät neuvottelut ja riitojen ratkaisu sopimuksen määräyksistä riippuen. Jäsenvaltion ja komission on tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä asiaankuuluviin mekanismeihin sisältyvien menettelyjen yhteydessä, mikä voi tarvittaessa tarkoittaa, että komissio osallistuu asianomaisiin menettelyihin.14 artiklaLuottamuksellisuusIlmoittaessaan komissiolle neuvotteluista ja niiden tuloksista 8 ja 11 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat tarkentaa, onko joitakin toimitetuista tiedoista pidettävä luottamuksellisina ja voidaanko kyseiset tiedot ilmoittaa muille jäsenvaltioille.15 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa kansainvälisten investointisopimusten siirtymäjärjestelyjen hallinnoinnin neuvoa-antava komitea.2. Tähän kohtaa viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa.16 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […].Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja [1] Neuvoston päätös, tehty 9. lokakuuta 1961, kolmansien maiden kanssa tehtyjen kauppasopimusten voimassaoloajan yhtenäistämisestä ja neuvoston päätös, tehty 16. joulukuuta 1969, jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemien kauppasuhteita koskevien sopimusten asteittaisesta yhtenäistämisestä ja yhteisön sopimusten neuvottelemisesta.[2] Viimeaikainen oikeuskäytäntö, ks. 3. maaliskuuta 2009 annetut tuomiot C-205/06 ja C-249/06 ja 19. marraskuuta 2009 annettu tuomio C-118/07 , joissa Euroopan unionin tuomioistuin totesi, että Itävallan, Ruotsin ja Suomen tekemien kahdenvälisten investointisopimusten erityismääräykset ovat ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa ja etteivät asianomaiset jäsenvaltiot ole toteuttaneet asianmukaisia toimenpiteitä kyseisten ristiriitaisuuksien poistamiseksi. Samoja tai vastaavia lausekkeita on myös muissa, ennen tai jälkeen unioniin liittymisen tehdyissä kahdenvälisissä investointisopimuksissa. Tuomioissaan tuomioistuin toivoi komission ottavan näissä kysymyksissä välittäjän roolin.[3] EUVL L 200, 31.7.2009, s. 25 ja 46.[4] Ks. ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, KOM(2010) 83 lopullinen, 9.3.2010.[5] Ks. edellä mainitun komission ehdotuksen 10 artikla.[6] Viimeaikainen oikeuskäytäntö, ks. Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiot asioissa C-205/06, komissio vs. Itävalta, C-249/06, komissio vs. Ruotsi, ja C-118/07, komissio vs. Suomi.[7] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.[8] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.