               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.5.2020
            COM(2020) 182 final
            2020/0072(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevassa yleissopimuksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Makaronesian liittämiseen osaksi OSPAR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa merialuetta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista muutoksiin, jotka on määrä hyväksyä Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’OSPAR-yleissopimus’.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.OSPAR-yleissopimus

               OSPAR-yleissopimuksen tavoitteena on suojella Koillis-Atlantin merialuetta ihmisen toiminnan haitallisilta vaikutuksilta, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä ja suojella meriekosysteemejä sekä mahdollisuuksien mukaan palauttaa ennalleen merialueet, joihin on kohdistunut haitallisia vaikutuksia. Sopimuspuolia on 16: Belgia, Tanska, EU
                  1
               , Suomi, Ranska, Saksa, Islanti, Irlanti, Alankomaat, Norja, Portugali, Espanja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta, Luxemburg ja Sveitsi. Yleissopimus oli avoinna allekirjoittamista varten Oslon ja Pariisin komission ministerikokouksessa Pariisissa 22. syyskuuta 1992, ja se tuli voimaan 25. maaliskuuta 1998.

               2.2.OSPAR-komissio

               OSPAR-komissio (perustettu yleissopimuksen 10 artiklan mukaisesti) koostuu kunkin sopimuspuolen edustajista. Se kokoontuu säännöllisin väliajoin ja milloin tahansa erityisten olosuhteiden vuoksi. Sen tehtävänä on valvoa yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja seurata merialueen tilaa, toteutettavien toimenpiteiden tehokkuutta ja painopisteitä sekä mahdollisten lisätoimenpiteiden tai erityyppisten toimien tarvetta.

               Yleissopimuksen 20 artiklan mukaan kullakin sopimuspuolella on yksi ääni komissiossa. EU:lla on oikeus äänimäärään, joka vastaa niiden EU-jäsenvaltioiden lukumäärää, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolia. EU ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               Yleissopimuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaan komissio hyväksyy yleissopimuksen muutokset sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä.

               2.3.OSPAR-komission suunniteltu säädös

               OSPAR-komission on määrä hyväksyä vuosikokouksensa ministeritasolla pidettävän osuuden yhteydessä yleissopimuksen 1 artiklan a alakohtaan muutos, jolla mukautetaan OSPAR-merialueen rajoja siten, että siihen sisältyvät Portugalin ja Espanjan lainkäyttövaltaan kuuluvat vedet ja näiden väliset kansainväliset vedet (jäljempänä ’suunniteltu säädös’).

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on lisätä Makaronesiaa (Madeiraa ja Kanariansaaria) ympäröivät vedet OSPARin merialueeseen, jotta OSPAR-yleissopimus vastaisi paremmin EU:n meristrategiapuitedirektiiviä
                  2
                ja jotta näin voitaisiin huolehtia koordinoidummin Makaronesian alueen rikkaan biodiversiteetin ja haavoittuvien ekosysteemien suojelusta ja säilyttämisestä.

               Yleissopimuksen muutos tulee voimaan sen ratifioineille tai hyväksyneille sopimuspuolille kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun tallettajahallitus on saanut ilmoitukset vähintään seitsemältä sopimuspuolelta OSPAR-yleissopimuksen 15 artiklan määräysten mukaisesti. Sen jälkeen muutos tulee voimaan kullekin muulle sopimuspuolelle kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun tämä sopimuspuoli on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymisasiansa.

               OSPAR-yleissopimuksen muutoksen voimaantuloon asti Portugali ja Espanja sekä mikä tahansa muu sopimuspuoli voivat soveltaa sitä väliaikaisesti 23. toukokuuta 1969 tehdyn valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen asianomaisten määräysten ja erityisesti sen 25 artiklan ”Väliaikainen soveltaminen” mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Makaronesian osa-alue on osa Koillis-Atlantin merialuetta meristrategiapuitedirektiivin 4 artiklan mukaisesti ja suurin Euroopan merillä määritetty osa-alue. Makaronesian alueella on runsaasti erilaisia luontotyyppejä ja lajeja, joista osa on myös OSPARin luettelossa uhanalaisista ja/tai taantuvista lajeista ja luontotyypeistä. Tällä hetkellä OSPAR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluva merialue kattaa vain osittain Makaronesian osa-alueen vedet siten kuin rajoista on sovittu EU:n tasolla.

               Portugali ja Espanja – ainoat EU- ja OSPAR-maat, joilla on aluevesiä Makaronesiassa – esittivät yhteisen ehdotuksen OSPAR-yleissopimuksen muuttamisesta siten, että OSPAR-merialue rajataan yhteensopivasti meristrategiapuitedirektiivin kanssa. Tällainen yhdenmukaistaminen helpottaa meristrategiapuitedirektiivin täytäntöönpanoa näissä kahdessa maassa tehostetun yhteistyön avulla OSPARin tasolla ja parantaa OSPARin täytäntöönpanon kautta kyseisen alueen haavoittuvien lajien ja luontotyyppien ja sen meri- ja rannikkoalueiden ainutlaatuisen biodiversiteetin suojelua.

               Unionin kanta on tarpeen, koska oikeudellisesti sitovaa tekstiä eli OSPAR-yleissopimusta, jonka sopimuspuoli EU on, on muutettava tämän yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi. Koska OSPAR-yleissopimuksen 1 artiklan a alakohdan muutos helpottaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa ja parantaa ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unionin kantana on tukea kyseistä muutosta.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               OSPAR-komissio on sopimuksella eli OSPAR-yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka OSPAR-komission on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia, koska sillä muutetaan voimassa olevaa säädöstä, jolla on oikeusvaikutuksia, eli OSPAR-yleissopimusta.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta OSPAR-yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska OSPAR-komission säädöksellä muutetaan OSPAR-yleissopimusta, jonka sopimuspuoli unioni on, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2020/0072 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevassa yleissopimuksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Makaronesian liittämiseen osaksi OSPAR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa merialuetta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki OSPAR-yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, 7 päivänä lokakuuta 1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/249/EY
                  4
               , ja se tuli voimaan 25 päivänä maaliskuuta 1998.

               (2)Yleissopimuksen 15 artiklan mukaan OSPAR-komissio voi hyväksyä yleissopimukseen muutoksia sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä.

               (3)OSPAR-komission on määrä hyväksyä muutos OSPAR-yleissopimuksen 1 artiklan a alakohtaan Makaronesian liittämiseksi osaksi OSPAR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa merialuetta.

               (4)On aiheellista vahvistaa OSPAR-komissiossa unionin puolesta otettava kanta, koska OSPAR-yleissopimukseen tehtävä muutos tulee olemaan unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               OSPAR-komission kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea OSPAR-yleissopimuksen 1 artiklan a alakohtaan esitettäviä muutoksia Makaronesian liittämiseksi osaksi OSPAR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa merialuetta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 98/249/EY, tehty 7 päivänä lokakuuta 1997, Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiapuitedirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 98/249/EY, tehty 7 päivänä lokakuuta 1997, Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.5.2020
            COM(2020) 218 final
            2020/0098(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta liitteen 10 niteeseen III tehtävän muutoksen 91 suunniteltuun hyväksymiseen sekä liitteen 14 niteeseen I tehdyn muutoksen 13, liitteeseen 6 tehdyn muutoksen 40C, liitteeseen 3 tehdyn muutoksen 77B ja liitteeseen 15 tehdyn muutoksen 39 soveltamispäivää koskevien eroavuuksien ilmoittamiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee

               –päätöstä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvostossa unionin puolesta otettavasta kannasta Chicagon yleissopimuksen liitteen 10 niteeseen III tehtävän muutoksen 91 suunniteltuun hyväksymiseen jossain ICAOn neuvoston tulevassa istunnossa;

               –päätöstä unionin puolesta otettavasta kannasta sen jälkeen, kun ICAO on ilmoittanut liitteen 10 muutoksen 91 hyväksymisestä valtioille osoitetulla kirjeellä, jossa jäsenvaltioita kehotetaan joko ilmoittamaan muutoksen hylkäämisestä tai ilmoittamaan eroavuudet tai ilmoittamaan noudattavansa hyväksyttyä toimenpidettä;

               –päätöstä unionin puolesta otettavasta kannasta liitteen 14 (Aerodromes) niteeseen I (Aerodrome Design and Operations) tehtyyn muutokseen 13, liitteeseen 6 (Operation of Aircraft — International Commercial Air Transport — Aeroplanes) tehtyyn muutokseen 40C, liitteeseen 15 (Aeronautical Information Services) tehtyyn muutokseen 39 sekä liitteeseen 3 (Meteorological Service for International Air Navigation) tehtyyn muutokseen 77B, jotka koskevat uutta kiitotien pinnan olosuhteiden yleistä raportointimuotoa; jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan eroavuudesta soveltamispäivän noudattamisesta, koska soveltamispäivää on määrä lykätä kuudella kuukaudella asiaa koskevassa ICAOn valtioille osoitetussa kirjeessä ilmoitettuun soveltamispäivään verrattuna.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva yleissopimus

               Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, tavoitteena on säännellä kansainvälistä lentoliikennettä. Chicagon yleissopimus tuli voimaan 4. huhtikuuta 1947, ja sillä perustettiin kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö.

               Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat Chicagon yleissopimuksen sopimuspuolia.

               2.2.Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö

               Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö on Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestö. Järjestön tavoitteena on kehittää kansainvälisen lentoliikenteen periaatteita ja tekniikoita sekä edistää kansainvälisen lentoliikenteen suunnittelua ja kehittämistä.

               ICAOn neuvosto on ICAOn pysyvä elin, ja sen jäseninä ovat 36 sopimusvaltiota, jotka ICAOn yleiskokous valitsee kolmeksi vuodeksi. ICAOn neuvostossa on kaudella 2019–2022 seitsemän EU:n jäsenvaltiota.

               Chicagon yleissopimuksen 54 artiklassa lueteltuihin ICAOn neuvoston pakollisiin tehtäviin kuuluu Chicagon yleissopimuksen liitteiksi otettavien kansainvälisten standardien ja suositeltujen menettelytapojen hyväksyminen.

               Tällaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen ICAOn valtioiden on joko ilmoitettava hylkäävänsä toimenpide, ilmoitettava mahdolliset eroavuudet tai ilmoitettava noudattavansa toimenpidettä ennen kuin ne tulevat voimaan ja niistä tulee oikeudellisesti sitovia.

               2.3.Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön suunniteltu säädös

               2.3.1.Chicagon yleissopimuksen liitteen 10 niteeseen III tehtävän, selektiivikutsujärjestelmää (SELCAL) koskevan tarkistuksen 91 hyväksyminen

               ICAOn neuvoston on määrä hyväksyä jossain tulevassa istunnossaan Chicagon yleissopimuksen liitteen 10 niteen III muutos 91, joka koskee selektiivikutsujärjestelmää (SELCAL).

               Liitteen 10 niteen III muutoksen 91 tarkoituksena on muuttaa Chicagon yleissopimuksen liitteen 10 (Aeronautical Telecommunications) niteen III (Communication Systems) osaa II (Voice Communication Systems), joka liittyy SELCAL-järjestelmään. Liitteen 10 niteen III muutoksella 91 otetaan käyttöön uusia merkkiääniä, joilla laajennetaan käytettävissä olevaa SELCAL-koodien valikoimaa ja vähennetään siten vääriä ilmoituksia ohjaamossa. Liitteen 10 niteen III muutos 91 laadittiin viestintäpaneelin tietoliikenneinfrastruktuuria käsittelevän työryhmän toisessa kokouksessa (CP DCIWG/2), eikä sitä pidetty teknisellä tasolla kiistanalaisena.

               Liitteen 10 niteen III muutosta 91 on tarkoitus soveltaa 5. marraskuuta 2022 alkaen, jolloin siitä tulee Chicagon yleissopimuksen osapuolia oikeudellisesti sitova.

               2.3.2.ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimallin soveltamispäivä

               ICAOn neuvosto hyväksyi vuonna 2016 kiitotien pinnan olosuhteiden arviointia ja raportointia koskevan uuden menetelmän, joka tunnetaan yleisesti kiitotien pinnan olosuhteiden yleisenä raportointimuotona (Global Reporting Format for Runway Surface Conditions). Sen tarkoituksena on mahdollistaa kiitotien pinnan olosuhteiden yhdenmukainen arviointi ja raportointi ja vastaavasti ohjaamomiehistön tekemä parempi arviointi lentoonlähdön ja laskun suoritusarvoista.

               ICAOn uusi kiitotien pinnan olosuhteiden yleinen raportointimuoto, jota sovelletaan 5. marraskuuta 2020 alkaen, sisältyy liitteen 14 (Aerodromes) niteeseen I (Aerodrome Design and Operations) tehtyyn muutokseen 13, liitteeseen 6 (Operation of Aircraft — International Commercial Air Transport — Aeroplanes) tehtyyn muutokseen 40C, liitteeseen 3 (Meteorological Service for International Air Navigation) tehtyyn muutokseen 77B sekä liitteeseen 15 (Aeronautical Information Services) tehtyyn muutokseen 39.

               Covid-19-pandemian vuoksi ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon täytäntöönpano ICAOn alun perin suunnittelemasta ajankohdasta alkaen ei ole unionin tasolla realistista, joten komissio todennäköisesti lykkää kyseistä päivämäärää unionin tasolla tekemällä vastaavia muutoksia asiaa koskeviin komission asetuksiin
                  1
               . Tällä hetkellä on myös epävarmaa, aikooko ICAOn neuvosto sisällyttää 220. tai 221. istuntonsa esityslistaan kohdan, joka koskee ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon soveltamispäivän mahdollista lykkäämistä, ja jos näin on, minkälaisen päätöksen ICAOn neuvosto tekee asiassa. Näin ollen, jos ICAOn neuvosto ei jostain syystä lykkää kyseistä päivämäärää ajoissa, on tarpeen varmistaa, että jäsenvaltiot ilmoittavat eroavuudesta, joka koskee mahdollista unionin tasolla hyväksyttyä lykkäystä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1.Liitteen 10 niteeseen III tehtävä muutos 91

               3.1.1.Liitteen 10 niteen III muutoksella 91 tehtävät tärkeimmät muutokset ja niiden suhde voimassa oleviin unionin sääntöihin

               Tärkein muutos, joka esitetään liitteen 10 niteen III muutosta 91 koskevassa ehdotuksessa, on uusien merkkiäänten käyttöönotto. Niillä laajennetaan käytettävissä olevaa SELCAL-koodien valikoimaa ja vähennetään siten vääriä ilmoituksia ohjaamossa. SELCAL-järjestelmän ominaisuudet olivat alun perin 1950-luvulla laadittuja suosituksia. Määriteltyjen suoritustasojen saavuttamista ei voitu taata tuohon aikaan. 1970-luvulta lähtien valmistetut laitteet täyttävät nämä vaatimukset paremmin, minkä vuoksi niiden yhdenmukainen soveltaminen olisi tunnustettava kansainvälisen lentoliikenteen turvallisuuden ja säännöllisyyden tukemiseksi. Modulaatioverhokäyrää koskeva suositus jaettiin kuitenkin standardiin ja suositukseen, koska sen yhdenmukainen soveltaminen on ainoastaan toivottavaa.

               ICAO määrittelee myös mekanismin, jonka avulla uudet merkkiäänet voidaan ottaa käyttöön siten, että sillä on mahdollisimman vähän vaikutusta ilma-alusten käyttäjiin. Varhaisessa vaiheessa toteutettu maalaitteisto, joka voidaan toteuttaa alhaisemmilla kustannuksilla, mahdollistaa vaiheittaisen asennuksen ilma-aluksiin, joka tapahtuu pääasiassa asentamalla laitteita uusiin ilma-aluksiin.

               Unioni myöntää, että ilma-alukselle myönnettävistä SELCAL-koodeista on pulaa ja että tätä pulaa voidaan lieventää lisäämällä niiden merkkien määrää, joita voidaan käyttää uudelle ilma-alukselle myönnettävässä SELCAL-koodissa.

               SELCAL-järjestelmällä ei ole suurta merkitystä Euroopan lennonvarmistuspalveluissa. Se on kuitenkin viestintämuoto, jonka ilmoittamiselle lentosuunnitelmassa on olemassa vakiomuotoinen merkintätapa, ja jotkin ilma-alusten käyttäjät voivat pyytää ilmaliikennepalveluyksikköä käyttämään sitä tietyissä tilanteissa. Näin tapahtuu kuitenkin hyvin harvoin.

               SELCAL mainitaan asetusta (EU) N:o 923/2012 koskevassa EASAn ohjeaineistossa olevassa mahdollisten ratkaisujen luettelossa sekä asetuksessa (EU) 2020/469, jolla muutetaan asetuksen (EU) 2017/373 liitettä IV (Osa ATS).

               Liitteen 10 niteen III muutos 91 koskee lähinnä niitä lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia, jotka tarjoavat palveluja ICAOn Pohjois-Atlantin (NAT) alueella, Atlantin valtameren yläpuolista valtameri-ilmatilaa sekä verkon hallinnoijan palveluja, erityisesti integroitua alustavien lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmää (IFPS). Asianomaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on tehtävä tarvittavat tekniset parannukset. Verkon hallinnoijan on päivitettävä IFPS-järjestelmää, jotta järjestelmä hyväksyy uudet SELCAL-koodit ja vältetään lentosuunnitelmien hylkääminen sen vuoksi, ettei koodia tunnisteta.

               Asetuksen (EU) 2017/373 liitteessä VIII olevan CNS.TR.100 kohdan (Viestintä-, suunnistus- tai valvontapalvelujen tarjoajien työmenetelmät ja toimintaohjeet) c alakohdassa viitataan ICAOn liitteen 10 niteeseen III ja sen kaikkiin muutoksiin muutokseen 89 asti, ja se edellyttäisi asianmukaista muutosta unionin tasolla.

               3.2.Kiitotien pinnan olosuhteiden yleinen raportointimuoto

               3.2.1.ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon soveltamispäivä

               Onnettomuustutkinnat osoittavat, että kiitotien pinnan olosuhteita koskevan arvioinnin ja raportoinnin vaatimuksia ei ole yhdenmukaistettu ja että tällä on merkittävä vaikutus kiitotieltä suistumisiin erityisesti silloin, kun kiitotie on märkä tai epäpuhdas. ICAO on tämän vuoksi muuttanut useita Chicagon yleissopimuksen liitteissä esitettyjä standardeja ja suositeltuja menettelytapoja. Jotkin näistä muutoksista edellyttivät voimassa olevan unionin lainsäädännön mukauttamista. Tämä tarve on jo otettu huomioon komission täytäntöönpanosäädöksissä ja delegoiduissa säädöksissä
                  2
               .

               ICAOn neuvosto hyväksyi vuoden 2016 aikana Chicagon yleissopimuksen liitteen 3 muutoksen 77B, liitteen 14 muutoksen 13, liitteen 6 muutoksen 40 ja liitteen 15 muutoksen 39, joiden tarkoituksena on vähentää kiitotieltä suistumisesta aiheutuvia vaaratilanteita ja onnettomuuksia. Näitä muutoksia sovelletaan 5. marraskuuta 2020 alkaen. Nämä muutokset on jo sisällytetty unionin tasolla täytäntöönpanoasetuksiin (EU) 2020/469 ja 2019/1387.

               Koska covid-19-pandemia on kuitenkin viivästyttänyt täytäntöönpanoa ja koska sekä toimivaltaisilla viranomaisilla että asianomaisilla toimijoilla ei tällä hetkellä ole riittävästi resursseja, komissio aikoo lykätä asiaa koskevien täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten soveltamispäivää kuudella kuukaudella.

               3.3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.3.1.Liitteen 10 niteeseen III tehtävä muutos 91

               Ehdotettu unionin puolesta ICAOn neuvostossa otettava kanta on tukea liitteen 10 niteeseen III ehdotettua muutosta 91 kokonaisuudessaan. Sen vuoksi unionin kantana olisi oltava, että jäsenvaltiot ilmoittavat hyväksytyn toimenpiteen noudattamisesta sen jälkeen, kun ICAOn neuvosto on hyväksynyt sen ja ilmoittanut siitä valtioille osoitetulla kirjeellä.

               3.3.2.ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon soveltamispäivä

               ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon täytäntöönpanoa kannatetaan kyllä kokonaisuudessaan, mutta kun otetaan huomioon covid-19-kriisin vaikutukset jäsenvaltioiden ja asianomaisten lentotoiminnan harjoittajien valmiuksiin panna se täytäntöön ICAOn säännöissä vaaditulla tavalla, ehdotettu unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               - jos määräajan lykkäämistä koskevaa kysymystä ei oteta ICAOn neuvoston 220. tai 221. istunnon esityslistalle tai jos ICAOn neuvosto ei hyväksy kuuden kuukauden lykkäystä, unionin kantana olisi oltava ilmoittaa eroavuuksista, jos asiaa koskevassa EU:n lainsäädännössä säädettyä määräaikaa lykätään kuudella kuukaudella. EU:n jäsenvaltiot ilmoittavat eroavuudesta ja ilmoittavat ICAOlle, että täytäntöönpano eli ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon noudattaminen viivästyy kuudella kuukaudella.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  3
               .

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  4
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvosto on sopimuksella (kansainvälinen siviili-ilmailun yleissopimus) perustettu elin.

               Liitteen 10 niteen III muutos 91, joka Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön on määrä hyväksyä, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Sillä on oikeusvaikutuksia, koska sillä muutetaan useita standardeja, joilla voidaan luoda kansainvälisen oikeuden mukainen sitova oikeudellinen velvoite.

               Lisäksi liitteen 10 niteen III muutoksessa 91 suositus muutetaan standardiksi ja standardi puolestaan suositukseksi. Nämä suositukset ovat nimityksestään huolimatta luonteeltaan sellaisia, että ne muuttavat jo olemassa olevien standardien mukaista oikeudellista tilannetta. Säännösten aseman muuttuminen luo valtioille erilaisia velvoitteita.

               Mitä tulee ICAOn uuden kiitotien pinnan olosuhteiden yleisen raportointimuodon soveltamispäivään liittyvien eroavuuksien ilmoittamiseen, unionin yhteisellä kannalla varmistettaisiin, että kaikki jäsenvaltiot ilmoittavat tämän päätöksen mukaiset eroavuudet, jotka johtuvat unionin yksinomaisesta toimivallasta, ja noudattavat siten Chicagon yleissopimuksen 38 artiklaa, minkä vuoksi niiden ei katsota rikkoneen Chicagon yleissopimuksesta johtuvia velvoitteitaan.

               Muutoksilla ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2. Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen liikennepolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta.

               4.3. Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0098 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta liitteen 10 niteeseen III tehtävän muutoksen 91 suunniteltuun hyväksymiseen sekä liitteen 14 niteeseen I tehdyn muutoksen 13, liitteeseen 6 tehdyn muutoksen 40C, liitteeseen 3 tehdyn muutoksen 77B ja liitteeseen 15 tehdyn muutoksen 39 soveltamispäivää koskevien eroavuuksien ilmoittamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva yleissopimus, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, joka sääntelee kansainvälistä lentoliikennettä, tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 1947. Sillä perustettiin kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO).

               (2)Jäsenvaltiot ovat Chicagon yleissopimuksen sopimusvaltioita ja ICAOn jäseniä, ja unionilla on tarkkailijan asema tietyissä ICAOn elimissä.

               (3)Chicagon yleissopimuksen 54 artiklan mukaan ICAOn neuvosto voi hyväksyä kansainvälisiä standardeja ja suositeltuja menettelytapoja.

               (4)ICAOn neuvoston on määrä hyväksyä jossain tulevassa istunnossaan Chicagon yleissopimuksen liitteen 10 niteen III muutos 91, joka koskee selektiivikutsujärjestelmää (SELCAL).

               (5)On aiheellista määrittää kanta, joka on otettava unionin puolesta ICAOn neuvostossa, koska ehdotetusta liitteen 10 niteen III muutoksesta 91 tulee unionia sitova ja se voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön, erityisesti komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/373
                  5
               , sisältöön. Kun muutos on hyväksytty, se sitoo kaikkia ICAOn jäseninä olevia valtioita, myös kaikkia EU:n jäsenvaltioita, Chicagon yleissopimuksen mukaisesti ja sen määrittämissä rajoissa. Jos sopimusvaltiot aikovat poiketa standardista, niiden on Chicagon yleissopimuksen 38 artiklan mukaan ilmoitettava siitä ICAOlle eroavuuksien ilmoittamista koskevan mekanismin mukaisesti.

               (6)Liitteen 10 niteen III muutoksen 91 päätarkoituksena on ottaa käyttöön uusia merkkiääniä, joilla laajennetaan käytettävissä olevaa SELCAL-koodien valikoimaa ja vähennetään siten vääriä ilmoituksia ohjaamossa. Siinä tehdään myös muutoksia järjestelmän ominaisuuksia koskeviin vaatimuksiin ja määritellään mekanismi, jonka avulla uudet koodit voidaan ottaa käyttöön siten, että sillä on mahdollisimman vähän vaikutusta ilma-alusten käyttäjiin.

               (7)Unioni tukee voimakkaasti ICAOn pyrkimyksiä parantaa ilmailun turvallisuutta varmistamalla viestintä-, suunnistus- ja valvontapalvelujen turvallinen ja täsmällinen tarjonta. Unionin olisi sen vuoksi tuettava edellä mainittuja muutoksia.

               (8)Unionin kannan liitteen 10 niteen III suunniteltuun muutokseen 91 esittävät jossain ICAOn neuvoston tulevassa istunnossa ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat ICAOn neuvoston jäseniä, toimien yhdessä unionin puolesta.

               (9)Unionin kantana sen jälkeen, kun ICAOn neuvosto on hyväksynyt liitteen 10 niteen III muutoksen 91, josta ICAOn pääsihteeri ilmoittaa ICAOn valtioille osoitettuja kirjeitä koskevalla menettelyllä, olisi oltava ilmoittaa muutoksen noudattamisesta, ja kaikkien unionin jäsenvaltioiden olisi esitettävä se.

               (10)ICAOn neuvosto hyväksyi vuonna 2016 Chicagon yleissopimuksen liitteisiin useita muutoksia, joiden tarkoituksena on vähentää kiitotieltä suistumisesta aiheutuvia vaaratilanteita ja onnettomuuksia. Nämä muutokset sisältyvät valtioille osoitettuihin kirjeisiin AN 4/1 2.26-16/19, AN 2/2.4 – 16/18, AN 10/1.1 – 16/17 ja AN 11/1.3.29-16/12, ja niitä sovelletaan ICAOn sopimusvaltioissa 5 päivästä marraskuuta 2020, jäljempänä ’muutokset’.

               (11)Unioni tukee voimakkaasti ICAOn pyrkimyksiä parantaa ilmailun turvallisuutta. Muutoksilla otetaan käyttöön uusi yhdenmukaistettu menetelmä kiitotien pinnan olosuhteiden arviointia ja raportointia varten, ja ne auttavat vähentämään kiitotien epäpuhtaudesta, kuten lumesta, jäästä, sohjosta tai vedestä, aiheutuvaa kiitotieltä suistumisen riskiä.

               (12)Nämä muutokset on sisällytetty unionin lainsäädäntöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1397
                  6
                ja komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/469
                  7
               .

               (13)Täytäntöönpanoasetuksia (EU) 2020/469 ja (EU) 2019/1387 sovelletaan osittain 5 päivästä marraskuuta 2020 muutosten soveltamispäivän mukaisesti. Covid-19-pandemia on kuitenkin vaikuttanut merkittävästi jäsenvaltioiden ja ilmailualan sidosryhmien pyrkimyksiin valmistautua Chicagon yleissopimuksen liitteen 3 muutoksessa 77B, liitteen 14 muutoksessa 13, liitteen 6 muutoksessa 40 ja liitteen 15 muutoksessa 39 lueteltujen uusien toimenpiteiden soveltamiseen.

               (14)Erityisesti henkilöstön eristäminen ja osittainen työttömyys sekä lisätyömäärä, joka tarvitaan covid-19-pandemian kaikkien sidosryhmien kannalta merkittävien kielteisten seurausten hallitsemiseen, ovat hidastaneet edistymistä.

               (15)Sekä toimivaltaisilla viranomaisilla että toiminnanharjoittajilla on vaikeuksia valmistautua muutosten täytäntöönpanoon. Sen vuoksi voi olla tarpeen lykätä täytäntöönpanoasetuksissa (EU) 2020/469 ja (EU) 2019/1387 säädettyä soveltamispäivää kuudella kuukaudella.

               (16)Jos ICAOn neuvosto ei lykkää muutosten soveltamispäivää kuudella kuukaudella, vaikka asiaankuuluvien ICAOn standardien soveltamispäivää lykätään unionin lainsäädännössä kuudella kuukaudella, unionin kantana olisi oltava ilmoittaa eroavuudesta Chicagon yleissopimuksen 38 artiklan mukaisesti ja ilmoittaa ICAOlle aikomuksestaan lykätä muutosten soveltamispäivää kuudella kuukaudella,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvoston jossain tulevassa istunnossa unionin puolesta otettava kanta on kannattaa kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteen 10 niteeseen III ehdotettua muutosta 91 kokonaisuudessaan.

               Unionin puolesta otettavana kantana sen jälkeen, kun ICAOn neuvosto on hyväksynyt Chicagon yleissopimuksen liitteen 10 niteen III muutoksen 91, on ilmoittaa hyväksytyn muutoksen noudattamisesta vastauksena asiaa koskevaan ICAOn valtioille osoittamaan kirjeeseen.

               2 artikla

               Jos ICAOn neuvosto ei lykkää Chicagon yleissopimuksen liitteen 3 muutoksen 77B, liitteen 14 muutoksen 13, liitteen 6 muutoksen 40 ja liitteen 15 muutoksen 39 soveltamispäivää ja unioni muuttaa täytäntöönpanoasetuksia (EU) 2020/469 ja 2019/1387 sekä delegoitua asetusta C(2020) 710 final
                  8
                niiden soveltamisen lykkäämiseksi kuudella kuukaudella, tästä kuuden kuukauden erosta verrattuna Chicagon yleissopimuksen liitteen 3 muutoksen 77B, liitteen 14 muutoksen 13, liitteen 6 muutoksen 40 ja liitteen 15 muutoksen 39 soveltamispäivään on ilmoitettava.

               3 artikla

               Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat ICAOn neuvoston jäseniä.

               Edellä 1 artiklan 2 kohdassa ja 2 artiklassa tarkoitetut kannat esittävät kaikki unionin jäsenvaltiot.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, yhteisistä lentosäännöistä, lennonvarmistuspalveluja ja -menetelmiä koskevista operatiivisista säännöksistä sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011 ja asetusten (EY) N:o 1265/2007, (EY) N:o 1794/2006,(EY) N:o 730/2006, (EY) N:o 1033/2006 ja (EU) N:o 255/2010 muuttamisesta (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1).Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1).Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

                     (2)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469, annettu 14 päivänä helmikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 923/2012, (EU) N:o 139/2014 ja (EU) 2017/373 muuttamisesta ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalveluja, ilmatilan rakenteiden suunnittelua ja tietojen laatua ja kiitotieturvallisuutta koskevien vaatimusten osalta sekä asetuksen (EU) N:o 73/2010 kumoamisesta (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1). Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, yhteisistä lentosäännöistä, lennonvarmistuspalveluja ja -menetelmiä koskevista operatiivisista säännöksistä sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011 ja asetusten (EY) N:o 1265/2007, (EY) N:o 1794/2006, (EY) N:o 730/2006, (EY) N:o 1033/2006 ja (EU) N:o 255/2010 muuttamisesta (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1).Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1).Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (5)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

                     (6)

                        EUVL L 229, 5.9.2019, s. 1.

                     (7)

                        EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1.

                     (8)

                        Komission delegoitu asetus C(2020)710 final asetuksen (EU) N:o 139/2014 muuttamisesta kiitotieturvallisuuden ja ilmailutietojen osalta.