				|

		52011PC0843

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kumppanuusvälineen perustamisesta kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten /* KOM/2011/0843 lopullinen - 2011/0411 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Tällä kumppanuusväline-ehdotuksella korvataan
vuonna 2007 voimaan tullut rahoitusväline teollisuusmaiden ja muiden korkean
tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten (ICI), joka on
ollut EU:n pääväline yhteistyössä pisimmälle kehittyneiden maiden[1] kanssa.
ICI on ollut tehokas väline, jolla on voitu eriytetyllä ja soveltuvalla tavalla
laajentaa ja syventää yhteistyötä 17 maan kanssa (teollisuusmaat ja korkean
tulotason alueet Pohjois-Amerikassa, Tyynenmeren alueella Aasiassa sekä
Persianlahden alueella). Sen soveltamisalaa on hiljattain laajennettu
kehitysmaihin ICI+ -ehdotuksen hyväksymisen myötä. Sen voimassaolo kuitenkin
päättyy vuoden 2013 lopussa, joten tarvitaan uusi rahoitusväline.
ICI-asetuksen voimaantulon jälkeen Intian,
Kiinan ja Brasilian taloudet ovat kehittyneet voimakkaasti, ja niillä on yhä
tärkeämpi asema maailmantaloudessa ja -kaupassa, monenvälisillä foorumeilla (YK
ja G20) ja maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa. Vaikka kehitys ja
köyhyyden vähentäminen ovat näissä maissa edelleen keskeinen kysymys, ne eivät
pian enää ole kehitysmaita. Oman taloutensa elvyttämiseksi EU:n on
strategisesti hyödyllistä saada nämä maat vakuuttaviin toimiin, jotta
maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, voidaan puuttua
asianmukaisesti.
EU on myös kehittänyt laaja-alaisia sopimuksia
keskeisten kumppaneiden ja kehittyvien talousalueiden kanssa sekä kahdenvälisiä
että maailmanlaajuisia kysymyksiä varten. Näiden välineiden (sopimukset, julistukset,
toimintasuunnitelmat jne.) täytäntöönpano edellyttää niihin tarkoitettua
rahoitusvälinettä, jotta EU:lla olisi resurssit tehokkaasti edistää etujaan
maailmalla ja vastata tarpeen vaatiessa maailmanlaajuisiin ongelmiin.
Huomioon on myös otettava Venäjän-suhteiden
kehitys, maailmantaloudelle ja sen talousjärjestelmälle uusia haasteita
aiheuttanut finanssikriisi, EU:n ja sen keskeisten kumppaneiden keskinäisen
riippuvuuden kasvu, kaupan rakenteiden muutos, kansalaisyhteiskunnan ja
liike-elämän / kaupan alan kasvava rooli sekä Euroopassa että sen
kumppanimaissa ja tästä johtuva tarve lisätä vuoropuhelua, integraatiota ja
kanssakäymistä. Sosiaaliset haasteet (globalisaation hyödyt jakautuvat
epätasaisesti, talouden taantuman voimakas vaikutus kulutukseen, tuloihin ja
työpaikkojen luomiseen) sekä ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyvät
haasteet ovat suurentuneet. Samalla kehittyvien talousalueiden rooli muun
muassa etelän maiden keskinäisessä kaupassa ja yhteistyössä on kasvanut. On
myös voitava yhdistellä kehitysapua, kaupan välineistöä, liike-elämän
vuoropuhelua, infrastruktuurin ja tekniikan kehitystä ja investointeja älykkään
ja osallistavan kasvun, kaupan integroitumisen, yksityissektorin kehittämisen,
sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja uudistusohjelmien tueksi. Uusi väline on
tarpeen kaikkien näiden tekijöiden vuoksi.
EU:lla ei tällä hetkellä ole todellista
välinettä, jonka avulla se voisi tehdä yhteistyötä uusien kehittyvien
talousalueiden kanssa EU:n keskeisiin etuihin ja yhteisiin maailmanlaajuisiin
haasteisiin liittyvissä asioissa, joita ovat esimerkiksi ilmastonmuutos tai
tarve edistää kestävää kehitystä kaikilla tasoilla. Vaikka ICI:n soveltamisalaa
laajennettiin 1. joulukuuta 2011 hyväksytyllä ICI+ -ehdotuksella kehitysmaihin,
sen soveltamisala on ahdas.
Ehdotettu kumppanuusväline on suunniteltu
sellaiseksi, että nämä rajoitukset EU:n tehokkaille kansainvälisille toimille
poistuvat. Se täyttäisi edellä mainitun aukon. Sen ansiosta EU voisi ensinnäkin
tehdä maailmanlaajuisten toimijoiden kanssa muutakin kuin kehitysyhteistyötä
mutta myös tarvittaessa puolustaa EU:n keskeisiä etuja minkä tahansa
kumppanimaan kanssa. Se muodostaisi myös perustan uudenlaisille suhteille
niihin maihin, jotka eivät enää tarvitse kahdenvälistä kehitysapua.
Välineellä pyritään erityisesti seuraaviin
tavoitteisiin:
(a)
Toteutetaan Eurooppa 2020 -strategian
kansainvälistä ulottuvuutta tukemalla EU:n kahdenvälisen, alueellisen ja
alueidenvälisen yhteistyön kumppanuusstrategioita, edistämällä eri
politiikanaloja koskevaa vuoropuhelua ja kehittämällä yhteisiä lähestymistapoja
ja vastauksia maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten energian
toimitusvarmuuteen, ilmastonmuutokseen ja ympäristöongelmiin.
(b)
Parannetaan markkinoille pääsyä ja kehitetään
eurooppalaisten yritysten, etenkin pk-yritysten, mahdollisuuksia
kaupankäyntiin, investointiin ja liiketoimintaan talouskumppanuuksien sekä
liikealan ja lainsäädännöllisen yhteistyön avulla.
(c)
Lisätään unionia ja sen roolia maailmassa koskevaa
ymmärrystä ja näkyvyyttä julkisuusdiplomatialla, koulutuksella / akateemisella
yhteistyöllä ja ulkopuolisiin maihin kohdistuvilla toimilla unionin arvojen ja
etujen edistämiseksi.
Kumppanuusvälineellä (PI) edistetään EU:n sekä sen ja sen kumppaneiden yhteisiä etuja ja
annetaan Eurooppa 2020 -strategialle maailmanlaajuista ulottuvuutta
toteuttamalla EU:n ja kumppanimaiden suhteisiin liittyviä yhteistyötavoitteita
tehokkaasti ja joustavasti ja käsittelemällä maailmanlaajuisia haasteita. Se
kattaa koko maailman, mutta painopiste on strategisissa kumppaneissa ja
kehittyvissä talousalueissa. Menoja ei ole pakko luokitella viralliseksi
kehitysavuksi, vaikka se on edelleen mahdollista etenkin kauppaa tukevan avun
yhteydessä. Rahoituksen määrä vuosina 2014–2020 on 1 131 miljoonaa euroa.
Kumppanuusväline on olennainen osa ulkoisten
toimien rahoitusvälineiden muodostamassa kokonaisuudessa, joka muodostuu
neljästä keskeisestä osasta: politiikkaperusteinen osa pääasiassa yhteistyöhön
kumppanimaiden kanssa kaikilla tasoilla, toiminta monialaisten tavoitteiden ja
arvojen, kuten ihmisoikeuksien ja demokratian, edistämiseksi, humanitaarinen
apu ja pelastuspalvelu sekä kriisinhallinta ja kriisien ehkäisy.
Yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä
tavoitteista on sellaisen kasvun elvyttäminen, joka vastaa EU:n vähähiilisen
tulevaisuuden ja kestävän kehityksen tavoitteita. Strategiassa todetaan,
että kehittyvillä talousalueilla ja niiden kasvavalla keskiluokalla on
ratkaiseva rooli sellaisten eurooppalaisten tavaroiden ja palveluiden viennin
ylläpitämisessä, joissa EU voi tarjota suhteellista etua. Tulevaisuudessa
esimerkiksi Kiinan, Intian, Brasilian ja Yhdysvaltojen ilmastopolitiikoilla
(tai niiden puutteella) on huomattava vaikutus kilpailukykyyn, tutkimus- ja
kehitystyöhön, alueiden väliseen tieteelliseen yhteistyöhön sekä
kansainväliseen kauppaan. On EU:n etujen mukaista pyrkiä mahdollisimman suureen
yhdenmukaisuuteen ja yhteistyöhön. Kumppanuusväline on tärkeä väline
kauppapolitiikan tukemisessa etenkin suhteissa strategisiin talouskumppaneihin[2].
Eurooppalaisten yritysten markkinoillepääsyä tuetaan, mikä täydentää toimia,
joita rahoitetaan kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevasta ohjelmasta.
Kehittyvillä talousalueilla on kasvava rooli
vastuunkantajina maailmanlaajuisista haasteista tämänhetkisen talouskriisin
yhteydessä. EU katsoo, että on tärkeää lisätä niiden vastuuta vähiten
kehittyneistä maista ja muista kehitysmaista. Keskeisiä ongelmia (jotka
liittyvät esimerkiksi köyhyyteen, kilpailukykyyn ja kaupan vapauttamiseen,
ympäristöön, ilmastonmuutokseen, energiaan, kestävään kehitykseen,
ihmisarvoiseen työhön työelämän perusnormit ja työmarkkinaosapuolten
vuoropuhelu mukaan luettuina, digitaaliseen lukutaitoon ja sosiaaliseen
osallisuuteen, pandemioihin, tietoverkkoturvallisuuteen, terrorismiin ja
järjestäytyneeseen rikollisuuteen piratismi mukaan luettuna) voidaan ratkaista
ainoastaan kansainvälisellä tasolla. Globalisaation kiihtyessä on
olennaista, että EU:n sisäisiä kestävän kasvun ja eurooppalaisten työpaikkojen
turvaamisen ohjelmia sekä EU:n sisäisiä politiikkoja ylipäätään täydennetään
soveltuvalla ulkoisella rahoitustuella. Tämän sisäisten politiikkojen
ulkoisen ulottuvuuden pitäisi parantaa EU:n ulkoisten toimien johdonmukaisuutta
ja yhtenäisyyttä ja täydentää niitä turhaa päällekkäisyyttä välttäen.
Tämän vuoksi kumppanuusvälineessä asetetaan
etusijalle EU:n muiden ulkopolitiikan alojen, kuten kauppapolitiikan, sekä
ilmastonmuutokseen, ympäristöön, energiaan, liikenteeseen, työllisyyteen ja
sosiaalipolitiikkaan sekä tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvien EU:n politiikkojen
ulkoisen ulottuvuuden tukeminen. Ilmastotoimiin liittyvällä
valtavirtaistamisella ja ilmastotavoitteilla on kumppanuusvälineessä erityinen
merkitys toimille, joilla edistetään eri alojen vuoropuhelua teollisuusmaiden
ja kehittyvien talousalueiden kanssa.
Luonnonvarojen käytön tehokkuus on keskeistä,
jotta talouskasvu voidaan pitää kestävänä ympäristöön nähden. EU on
hyväksymässä yhtenä Eurooppa 2020 ‑strategian lippulaivahankkeena
resurssitehokkuutta koskevan strategian. Se vaikuttaa EU:n normeihin, mutta
siitä tulee todella tehokas ainoastaan, jos kaikki merkittävät taloudet
omaksuvat resurssitehokkaita käytäntöjä. Kehittyvien talousalueiden on
mahdollista hypätä niiden kestämättömien kulutus- ja tuotantotapojen yli, jotka
olivat yleisiä EU:n ja muiden kehittyneiden talouksien teollistumisvaiheessa,
ja EU:lla on hyvät syyt auttaa niitä siinä.
Kehittyvillä talouksilla ja etenkin Intialla
ja Kiinalla on kuitenkin mittava absoluuttisen köyhä väestönosa, joka on
riippuvainen terveistä ekosysteemeistä ja esimerkiksi puhtaasta vedestä. Osa
tästä väestöstä saa elantonsa meristä ja metsistä. Brasilian, Etelä-Afrikan,
Intian ja Kiinan biologinen monimuotoisuus on valtava. Nämä taloudet myös
vaikuttavat muiden, varsinkin köyhimpien kehitysmaiden resurssien käyttöön.
Näiden ekosysteemien suojelemiseen ja kestävään käyttöön tähtäävä yhteistyö on
sekä EU:n että sen kumppaneiden etu.
Vuoropuhelu ja käytännön yhteistyö maailman
keskeisten energiantuottajien ja -kuluttajien kanssa on erittäin tärkeää
pyrittäessä turvaamaan EU:n energiavarmuus etenkin kun EU:sta on tulossa
entistä riippuvaisempi tuonnista. Yhtä tärkeää on edistää maailmanlaajuista
hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, kestäviä energiapolitiikkoja, energian
maailmanmarkkinoiden avoimuutta ja ennakoitavuutta sekä teknologiayhteistyötä.
Kun tietyt maat eivät enää tarvitse
kahdenvälistä kehitysapua, ne pyrkivät uudenlaiseen yhteistyöhön. Jotta EU voi
pysyä niiden strategisena kumppanina tekniikan ja innovoinnin aloilla ja jatkaa
suunnannäyttäjänä maailmanlaajuisten normien edistämiseksi, sen on kyettävä
solmimaan näihin aloihin liittyviä ja yhteisiin etuihin perustuvia
kumppanuuksia.
Sisäisten politiikkojen ulkoinen ulottuvuus
siis integroidaan täysin kumppanuusvälineen ohjelmointiin. Kumppanuusvälineellä
voidaan sen määrärahojen sallimissa rajoissa täydentää sisäisten politiikkojen
ulkoista ulottuvuutta muissa EU:n ohjelmissa (esimerkiksi toimia, jotka
liittyvät tutkimusta ja innovointia koskevaan Horizon 2020 -puiteohjelmaan,
kilpailukyky- ja pk-yritysohjelmaan matkailualan yhteistyö mukaan luettuna,
maahanmuuttorahastoon ja sisäisen turvallisuuden rahastoon sekä Yhteinen
Erasmus -ohjelmaan) päällekkäisyyttä välttäen. Sillä voidaan myös tukea EU:n
muita ulkopolitiikan aloja, kuten kauppapolitiikkaa. Johdonmukaisuuteen
ja täydentävyyteen muiden ulkoisten toimien maantieteellisten välineiden,
varsinkin kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, kanssa kiinnitetään huomiota
kaikissa ohjelmoinnin vaiheissa eriyttämisen ja keskittämisen periaatteita
noudattaen.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
Euroopan komissio
järjesti 26. marraskuuta 2010 ja 31. tammikuuta 2011 välisenä aikana julkisen
kuulemisen EU:n ulkoisten toimien rahoituksesta tulevaisuudessa. Kuuleminen
toteutettiin verkkokyselynä, jonka taustamateriaalina oli komission ja Euroopan
ulkosuhdehallinnon virkamiesten laatima asiakirja EU:n ulkoisen toiminnan
rahoituksesta vuoden 2013 jälkeen.
Suurin osa vastaajista (noin 70 prosenttia)
vahvisti, että EU:n taloudellinen tuki tarjoaa merkittävää lisäarvoa
tärkeimmillä politiikan aloilla[3],
joita tuetaan EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineillä. Monet mainitsivat
EU:n tuoman lisäarvon ratkaisevana tulevaisuudessakin. Niiden mielestä EU:n
pitäisi hyödyntää tätä suhteellista etua, joka liittyy sen läsnäoloon
kaikkialla maailmassa, laajaan asiantuntemukseen, ylikansalliseen luonteeseen
sekä sen rooliin koordinoinnin helpottajana. Lisäksi sen olisi hyödynnettävä
mittakaavaetua.
Lähes kaikki vastaajat (92 prosenttia) tukivat
eriyttämistä ja mukautumista kohdemaan tilanteeseen käyttäen perustana selkeitä
kriteerejä ja tehokasta tiedonkeruuta, jotta EU:n rahoitusvälineillä saataisiin
aikaan suurempi vaikutus.
Mielipiteet välineiden yksinkertaistamisesta
ja maantieteellisten ja temaattisten välineiden tasapainosta vaihtelivat. Monet
pelkäsivät, että EU:n temaattisten ohjelmien karsiminen saattaisi merkitä
kaikkiin temaattisiin toimiin käytettävissä olevan rahamäärän vähenemistä, ja
toivoivat sen sijaan, että yksinkertaistettaisiin temaattisen rahoituksen
saantia ja käyttöä koskevia sääntöjä. Huomattava enemmistö kannatti EU:n
välineiden maantieteellisen jouston lisäämistä vastauksena alueiden välisiin
haasteisiin.
Kun sidosryhmiä pyydettiin asettamaan
toiminnan eri aloja tärkeysjärjestykseen, niistä useimmat nostivat kärkeen
”makrotalouden vakauden, rahoitusvakauden ja talouskasvun” sekä ”kaupan ja
investointien edistämisen”. Seuraavaksi tärkeimpiä olivat ”energia,
resurssitehokkuus ja ilmastonmuutos” sekä ”työllisyys ja sosiaalikysymykset (osallistava
kasvu ja ihmisarvoinen työ)”.
Suuri enemmistö vastaajista oli myös sitä
mieltä, että yksityissektori on talouskehityksen pääveturi ja sillä on
merkittävä vaikutus kestävään kasvuun. Tästä syystä ne toivoivat EU:lta
voimakkaampaa sitoutumista liike-elämään kumppanina sekä EU:ssa että sen
ulkopuolella, jotta yksityissektorin osallistumismahdollisuudet kestävään
kehitykseen sen veturina kasvaisivat sekä taloudellisesti että asiantuntemuksen
kokoamiseksi.
Monet vastaajat olivat sitä mieltä, että yhteisohjelmointi
ja -rahoitus jäsenvaltioiden kanssa voi parantaa EU:n ulkoisten toimien
vaikutusta ja johdonmukaisuutta, yksinkertaistaa avun toimittamista ja vähentää
kokonaiskustannuksia.
Tulosten
arvioinnin suhteen valvonnan painottaminen hankkeiden ja ohjelmien
toteutusvaiheessa sekä ulkopuolista rahoitusta koskevien sääntöjen
yksinkertaistaminen edelleen saivat vastaajilta laajan kannatuksen keinoina
varmistaa, että EU:n ulkoisen toiminnan välineillä on odotettu vaikutus.
Monet sidosryhmät
tukivat tiedotustoiminnan lisäämistä etenkin avunsaajamaissa EU:n antaman
rahoituksen näkyvyyden lisäämiseksi. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että EU:n
näkyvyys lisääntyy paremmin tehokkailla politiikoilla ja strategioilla sekä
läsnäololla EU:n ulkopuolisissa maissa kuin lisäämällä tiedotusmenoja.
Voimakasta tukea sai myös ajatus, että EU:n roolia koordinaattorina eri
avunantajien keskuudessa lujitetaan ja että huolehditaan siitä, että
täytäntöönpanokumppanit tuovat EU:n rahoitusta näkyvämmin esiin.
Ennen tämän kumppanuusvälinettä koskevan
ehdotuksen tekemistä komissio punnitsi neljää eri vaihtoehtoa, jotka olivat
ICI:n lakkauttaminen, tilanteen säilyttäminen ennallaan, DCI:n muuttaminen
siten, että siitä voidaan rahoittaa myös muuta kuin virallista kehitysapua, tai
uuden rahoitusvälineen perustamista ICI/ICI+:n pohjalta.
Huolellisen arvioinnin perusteella ICI:n
lakkauttamista tai tilanteen säilyttämistä ennallaan ei pidetty poliittisesti
kestävänä ratkaisuna. Jos varojen käyttö rajattaisiin ainoastaan köyhyyden
vähentämiseen liittyviin toimiin tai jos köyhyyden vähentämistä pidettäisiin
ainoana yhteistyön päämääränä kehittyvien talousalueiden kanssa, se rajoittaisi
EU:n ulkoista toimintaa ja EU:n keskeiset edut jäisivät huomiotta.
Se vaihtoehto, että muutettaisiin kehitysyhteistyön
rahoitusvälinettä siten, että sitä olisi mahdollista käyttää muuhunkin kuin
viralliseen kehitysapuun, olisi maantieteellisesti johdonmukainen ratkaisu
(yksi rahoitusväline kutakin maata varten), mutta sen vakava puute on se, että
välineen hallinnointi kahdella hyvin erilaisella tavoitteella on vaikeaa.
Vaikutusten arviointi
Taloudelliset vaikutukset
Uuden kumppanuusvälineen käyttöönotto antaisi
EU:lle uuden kanavan parantaa (etenkin pk-) yritystensä ja tuotteidensa
mahdollisuuksia. Sillä voitaisiin tukea EU:n yritysten toimintaa EU:n
ulkopuolella, ja se tarjoaisi EU:n kilpailukykyyn ja innovointiin liittyviä
kannustimia täydennyksenä toimille, joita rahoitetaan kilpailukykyä ja
pk-yrityksiä koskevassa ohjelmassa ja tutkimusta ja innovointia koskevassa
Horizon 2020 –ohjelmassa. Sillä voitaisiin myös tukea EU:n kansainvälistä
kauppaa ja investointia, mikä voisi helpottaa ulkomaisten sijoitusten saantia
EU:hun. Sillä voi olla merkitystä myös etelän maiden keskinäisessä kaupassa ja
yhteistyössä, koska sillä voidaan edistää sitä, että EU:n kumppanit kolmansissa
maissa ja etenkin köyhemmät kehitysmaat noudattavat vastuullisia
liiketoimintakäytäntöjä. Välinettä voitaisiin käyttää lukuisilla
yhteistyöaloilla, kuten ilmastonmuutos, energia[4], ympäristö, teknisten määräysten ja normien
lähentäminen, yritysten sosiaalinen vastuu, teollis- ja tekijänoikeudet,
henkilötietojen suoja, parhaat käytänteet talous-, kauppa-, sijoitus, vero- ja
finanssiasioissa sekä matkailu. Tämä voisi parantaa EU:n taloudellista turvallisuutta
ja luoda työpaikkoja, mikä viime kädessä edistäisi talouskasvua. Uusi väline
lujittaisi kehittyneimpiä taloudellisen yhteistyön muotoja EU:n ja
kumppanimaiden välillä. EU voisi sen avulla varmistaa, että yhteistyöhön
liittyvässä toimintapolitiikkojen ja ohjelmien suunnittelussa ja toteutuksessa
otetaan asianmukaisella tavalla huomioon ympäristöön, kestävään energiaan,
sosiaalikysymyksiin, työllisyyteen ja muuhun hyvinvointiin liittyvät arvot.
Sosiaaliset vaikutukset
Uudella rahoitusvälineellä lähennettäisiin
EU:n ja sen jäsenvaltioiden rahoitusvälineitä ja tuettaisiin yhteisiä toimia
muiden kahden- ja monenvälisten avunantajien kanssa, jolloin sillä voisi olla
merkittävä vaikutus kehittyvien talousalueiden yhteiskuntarakenteeseen. Sillä
voitaisiin tukea sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksia, kansallisia
työllisyyspolitiikkoja, ammatilliseen koulutukseen ja ammattitaidon
kehittämiseen liittyviä kansallisia politiikkoja, yleissivistävää koulutusta,
tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämisohjelmia sekä toimenpiteitä
kansallisten turvaverkkojen vahvistamiseksi. Uusien vihreiden työpaikkojen
luominen lisäisi tuloja sekä lujittaisi sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja
köyhyyden vähentämisen strategioita kansallisella tasolla. Sillä voitaisiin
edistää YK:n Kansainvälisen työjärjestön (ILO) sekä G8- ja G20- ryhmien tukeman
kansainvälisen sosiaalipoliittisen ohjelman menestyksekästä täytäntöönpanoa.
Ympäristövaikutukset
Uudella välineellä rahoitettavissa EU:n
kumppanuuksissa pyritään edistämään ja tukemaan kasvua ja ympäristön pitkän
aikavälin kestävyyttä. Uudella välineellä odotetaan olevan keskeinen rooli, kun
tuetaan ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyviä EU:n ja kumppanimaiden
toimia ja toimintalinjoja koskevaa vuoropuhelua. Välineellä voitaisiin tukea
vähähiilistä liiketoimintamallia tarjoamalla kannustimia eurooppalaiselle
yksityissektorille. Sitä voitaisiin käyttää EU:ssa toimivien yritysten
auttamiseen tehokkaiden ja edullisten toimintapolitiikkojen kehittämisessä
ympäristöystävällisten tavoitteiden saavuttamiseksi kumppanimaissa, ja tässä
voitaisiin hyödyntää Cancúnissa järjestetyn YK:n ilmastonmuutoskonferenssin 16.
osapuolikokouksen hyviä tuloksia. Sillä autettaisiin myös kumppanimaita
hyödyntämään täysimääräisesti innovaatioiden ympäristöllisiä, ekologisia ja
energiaasäästäviä parannuksia. Sillä voitaisiin edistää siirtymää vihreään ja
resurssitehokkaaseen talouteen. Hyödykkeiden kasvava kysyntä kehittyvillä
talousalueilla merkitsee sitä, että tarvitaan yksityissektorin parhaiden
käytäntöjen jakamista ja hankintamenettelyjen muuttamista ekologisemmiksi.
Väline voisi mahdollistaa yhteistyön, jolla pyritään ymmärtämään paremmin, mitä
taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia on biologisen monimuotoisuuden
häviämisestä ja ekosysteemien pilaantumisesta näiltä osin maapallolle
merkittävimmissä maissa.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
Lainsäädäntövallan käyttäjän keskusteluissa
komission ICI+ -ehdotuksesta (KOM/2009/197) ja Lissabonin sopimuksen
voimaantulon jälkeen on saavutettu yhteisymmärrys siitä, että kehitysmaissa
toteutettaviin muihin kuin kehitysyhteistyötoimiin sovelletaan Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artiklan 2 kohtaa ja 209
artiklan 1 kohtaa. Muissa kuin kehitysmaissa toteutettaviin toimiin sovelletaan
saman sopimuksen 212 artiklan 2 kohtaa.
Tämän perusteella ehdotettu kumppanuusväline
perustuisi seuraavien SEUT-sopimuksen kohtien yhdistelmään: 212 artiklan 2
kohta, 207 artiklan 2 kohta ja 209 artiklan 1 kohta.
Toisin
kuin yksittäisillä jäsenvaltioilla, EU:lla on lukuisia kansainvälisiä
sopimuksia kumppanimaiden kanssa kaikkialla maailmassa. Niiden avulla unioni
voi vaikuttaa lähes kaikkiin mahdollisiin kansainvälisten suhteiden aloihin.
Jos 27 jäsenvaltiota toimii yhteisten politiikkojen ja strategioiden
mukaisesti, EU:lla on maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisun edellyttämä
kriittinen massa. EU:lla on myös
ainutlaatuinen tilaisuus tuoda esiin EU:n normeja ja standardeja ja saada
niistä kansainvälisellä yhteistyöllä maailmanlaajuisia.
Ehdotettu
kumppanuusväline tarjoaa enemmän lisäarvoa kuin nykytilanne, sillä se pitää
sisällään Eurooppa 2020 -strategian, joka perustuu vihreään kasvuun
suuntautuvaan yhteistyöhön, painottaa enemmän EU:n etuja yhteistyössä
kehittyvien talousalueiden ja teollisuusmaiden kanssa sekä pyrkii voimakkaammin
parantamaan liike- ja sijoitustoiminnan, kaupan sekä tutkimuksen ja innovoinnin
olosuhteita. Sillä pitäisi saada aikaan EU:n ja kumppanimaiden yhteisille
intresseille perustuva ennakoiva agenda, jossa keskitytään erityisesti strategisiin
kumppaneihin.
Uusi
kumppanuusväline myös auttaisi EU:ta toteuttamaan sitoumuksiaan niitä EU:n
ulkopuolisia maita kohtaan, joiden kanssa on tehty kumppanuus- ja yhteistyö-
tai puitesopimuksia. Se parantaisi EU:n ulkopolitiikan uskottavuutta ja johdonmukaisuutta,
kun EU pyrkii kytkemään arvojensa ja etujensa edistämisen käytännön
yhteistyötoimiin. Kumppanuusväline voisi sopimusten puitteissa myös helpottaa
EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä hankkeita, koska kumppanuusvälinettä koskevat
säännökset sitovat sekä EU:ta että sen jäsenvaltioita. Se tukisi EU:n
alueellisia ja kahdenvälisiä toimintapolitiikkoja sekä EU:n sitoutumista
alueellisiin ja kansainvälisiin yhteistyöprosesseihin ja -elimiin.
EU:n taloudellisen yhteistyön toiminta,
liike-elämän vuoropuhelut ja muut ulkoiset toimet talouden alalla voivat olla
tehokas ulkopolitiikan väline. Niillä on vaikutusta EU:n näkyvyyteen ja
vaikutukseen muualla maailmassa. Ne voivat auttaa EU:ta nousemaan
kansainvälisesti keskeiseksi talouden ja politiikan vaikuttajaksi sekä kahden-
että monenvälisissä elimissä, kuten G20-ryhmässä.
Kumppanuusvälineen
ansiosta yhteiset toimet jäsenvaltioiden kanssa sekä innovatiiviset
varainhankintamenettelyt voisivat tulla yleisemmiksi ja helpommiksi toteuttaa
kuin nykytilanteessa ICI:n nojalla. Jäsenvaltioiden kahdenvälisen avun tai
rahoituslaitosten kanssa yhteisrahoitettavien toimien rahoitukseen on
käytettävissä enemmän rahaa. Monivuotinen ohjelmointi mahdollistaa
järjestelmällisemmän ja integroidumman toiminnan. Julkisen ja yksityisen
sektorin kumppanuuksia on helpompi toteuttaa ja niihin voi osallistua
monenlaisia sidosryhmiä eurooppalaisesta liike-elämästä. Sopivissa yhteyksissä
voidaan suosia avun ja lainojen yhdistelmiä.
Sääntelytavan valinta
Komissio katsoo, että kehitysyhteistyön
rahoitusvälineen soveltamisalan laajentaminen siten, että sitä voitaisiin
soveltaa myös muuhun kuin kehitysyhteistyöhön, saattaisi luoda jännitteitä
erilaisten tavoitteiden välille ja johtaa päätöksenteon ja toteutuksen
merkittävään hidastumiseen. Komissio suosittelee, että luodaan uusi koko
maailman kattava väline, jolla keskitytään puolustamaan EU:n keskeisiä etuja ja
ratkaisemaan maailmanlaajuisia haasteita ja jonka kattama toiminta on selkeästi
määritelty. Tämän vuoksi komissio suosittelee uutta välinettä.
Parhaana vaihtoehtona pidetään uuden välineen
perustamista. Nykyisten rahoitusvälineiden käyttämisestä perustana vallitsee
laaja yksimielisyys, vaikkakin on otettava huomioon Lissabonin sopimuksen
tuomat institutionaaliset muutokset. Tässä vaihtoehdossa välineiden rakenne
säilyisi pitkälti nykyisellään, koska sekä sidosryhmät että jäsenvaltiot
pitävät niitä sopivina ja riittävinä. Tällä uudella kumppanuusvälineellä, joka
ulottuisi koko maailmaan ja jolla olisi tarkat tavoitteet, voitaisiin kuitenkin
perusteellisesti mukauttaa nykyisiä tapoja määritellä toimintapolitiikkaa,
ohjelmoida toimia ja tuottaa tuloksia.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Kumppanuusvälineelle ehdotetaan käypinä
hintoina 1 131 miljoonan euron rahoitusta kaudeksi 2014–2020. Määrä on
sama kuin vuosiksi 2014–2020 ehdotetun rahoituskehyksen otsakkeessa 4
"Globaali Eurooppa".
Korkea-asteen koulutukseen kolmansissa maissa
liittyvien toimien rahoituksen ennakoitavuuden turvaamiseksi Yhteinen Erasmus
-ohjelmaa rahoitetaan EU:n ulkoisen toiminnan tavoitteiden mukaisesti kahdella
monivuotisella määrärahalla, joista ensimmäinen kattaa ohjelman neljä
ensimmäistä vuotta ja toinen loput kolme vuotta. Tämä rahoitus näkyy
kumppanuusvälineen monivuotisessa ohjelmoinnissa kyseisten maiden osalta määriteltyjen
tarpeiden ja ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Määrärahoja voidaan
tarkistaa EU:n ulkoisten prioriteettien mukaisesti, jos olosuhteet muuttuvat
ennakoimattomasti ja huomattavasti tai jos tapahtuu merkittäviä poliittisia
muutoksia. Varojen käyttöön sovelletaan Yhteinen Erasmus -ohjelman
perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o …[5]
säännöksiä.
5.           LISÄTIETOJA
Yksinkertaistaminen
Komission yhtenä tavoitteena tässä uudessa
asetuksessa, kuten muissakin monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmissa, on
yksinkertaistaa sääntelyä ja tehdä unionin avun saanti helpommaksi muun muassa
kumppanimaille ja -alueille sekä kansalaisjärjestöille, kunhan nämä noudattavat
asetuksen tavoitteita.
Uusi
kumppanuusvälineasetus nopeuttaisi täytäntöönpanotoimien hyväksymistä ja
antaisi yhteistyölle enemmän pelivaraa. Lisäksi
varainhoitoasetuksen tarkistus, jossa tehtiin erityisen paljon muutoksia
ulkoisia toimia koskeviin erityismääräyksiin, helpottaa kansalaisjärjestöjen ja
pk-yritysten osallistumista ohjelmien rahoitukseen sääntöjen
yksinkertaistamisen, osallistumiskulujen vähentämisen ja valintamenettelyjen
nopeuttamisen myötä. Komissio aikoo soveltaa
kumppanuusvälineasetusta tarkistetussa varainhoitoasetuksessa säädettyjen
uusien joustavien menettelyjen mukaisesti.
Täytäntöönpanosäännöt sisältyvät unionin ulkoisen toiminnan välineiden
täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä [... päivänä
…kuuta … annettuun] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o ….
2011/0411 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
kumppanuusvälineen perustamisesta kolmansien
maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan, 209 artiklan 1
kohdan ja 212 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille
parlamenteille,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Tämä asetus kuuluu Euroopan unionin ulkoisia
politiikkoja suoraan tukeviin välineisiin. Sillä korvataan teollistuneiden ja
muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön
rahoitusvälineen perustamisesta 21 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus N:o 1934/2006[6].
(2)
Unioni on kuluneen vuosikymmenen aikana vahvistanut
johdonmukaisesti kahdenvälisiä suhteitaan useisiin eri teollisuusmaihin ja
muihin korkean tulotason maihin ja alueisiin eri puolilla maailmaa,
ensisijaisesti Pohjois-Amerikassa, Itä-Aasiassa ja Australaasiassa, mutta myös
Kaakkois-Aasiassa ja Persianlahden alueella.
(3)
Lisäksi unioni on vuodesta 2007 lujittanut ja
syventänyt yhteistyötä ja kumppanuuksia Aasian, Keski-Aasian ja Latinalaisen
Amerikan kehitysmaiden ja siirtymätalousmaiden sekä Irakin, Iranin, Jemenin ja
Etelä-Afrikan kanssa kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18
päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EY) N:o 1905/2006 nojalla.
(4)
Kehitysmaiden ja -alueiden kanssa kehitysyhteistyön
rahoitusvälineen maantieteellisten ohjelmien puitteissa harjoitettavan
yhteistyön soveltamisala rajoittuu sellaisten toimenpiteiden rahoittamiseen,
jotka on suunniteltu siten, että ne täyttävät Taloudellisen yhteistyön ja
kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean (DAC) virallisen kehitysavun
määritelmän.
(5)
Yhteistyön lujittamiseksi ja syventämiseksi Intian
ja Kiinan sekä Aasian ja Latinalaisen Amerikan keskitulotason maiden kanssa
kehitysyhteistyön rahoitusvälineen ulkopuolisilla aloilla toteutettiin
valmistelevia toimia, kuten liike-elämän vuoropuhelua, kaupan edistämistoimia
ja tiedealan vaihtoa.
(6)
Lisäksi unioni on lujittanut kahdenvälisiä
suhteitaan muiden entistä merkittävämpien keskitulotason kehitysmaiden kanssa
Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa laajentamalla yhteistyökumppanuutta ja
politiikanaloja koskevaa vuoropuhelua kehitysyhteistyön ulkopuolelle. Suhteet
Venäjään ovat myös kehittyneet muun muassa unionin ja Venäjän
modernisaatiokumppanuuden myötä, mikä on korostanut Venäjän merkitystä unionin
strategisena kumppanina kahdenvälisissä suhteissa ja maailmanlaajuisissa
asioissa.
(7)
On unionin edun mukaista syventää suhteita
kumppaneihin, joilla on yhä tärkeämpi rooli kansainvälisessä taloudessa ja
kaupassa, etelän maiden keskinäisessä kaupassa ja yhteistyössä, monenvälisillä
foorumeilla, kuten G20-ryhmän valtiovarainministerien ja keskuspankkien
pääjohtajien kokouksissa, globaalissa hallinnassa sekä maailmanlaajuisten
haasteiden ratkaisemisessa. Unionin on rakennettava kokonaisvaltaisia
kumppanuuksia uusien kansainvälisten vaikuttajien kanssa vakaan ja osallistavan
kansainvälisen järjestelmän tukemiseksi, globaalien julkishyödykkeiden
tavoittelemiseksi, unionin keskeisten arvojen puolustamiseksi sekä unionin
tuntemuksen lisäämiseksi näissä maissa.
(8)
EU tarvitsee koko maailman kattavan
rahoitusvälineen, jolla se voi rahoittaa toimenpiteitä, joita ei välttämättä voida
luokitella viralliseksi kehitysavuksi mutta joilla on keskeinen merkitys
suhteiden syventämisessä ja lujittamisessa kyseisten kumppanimaiden kanssa
erityisesti politiikanaloja koskevan vuoropuhelun ja kumppanuuksien
kehittämisen avulla.
(9)
Huolimatta kansainvälisten vaikuttajien erityisestä
painotuksesta, tämän asetuksen olisi katettava koko maailma, jotta sillä
voidaan tukea tämän asetuksen tavoitteiden mukaisia yhteistyötoimia sellaisten
kehitysmaiden kanssa, joihin liittyy unionin merkittäviä etuja.
(10)
Unioni on toistanut Eurooppa 2020 -strategiassa[7] jatkuvan
sitoumuksensa edistää sisäisissä ja ulkoisissa politiikoissaan älykästä,
kestävää ja osallistavaa kasvua, jossa yhdistyvät talous sekä sosiaali- ja
ympäristönäkökohdat.
(11)
Unioni on sitoutunut suhteissaan kumppaneihinsa
kaikkialla maailmassa edistämään ihmisarvoista työtä kaikille sekä
kansainvälisesti tunnustettujen työnormien ja monenvälisten ympäristösopimusten
ratifiointia ja tosiasiallista täytäntöönpanoa.
(12)
Erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen on
tunnustettu yhdeksi unionin suureksi haasteeksi ja alaksi, jolla kiireelliset
kansainväliset toimet ovat välttämättömiä. Komission tiedonannossa ”Eurooppa
2020 -strategiaa tukeva talousarvio”[8]
todetaan, että ilmastoon liittyvää osuutta unionin talousarviosta on tarkoitus
kasvattaa vähintään 20 prosenttiin, ja tämän asetuksen olisi edistettävä
kyseistä tavoitetta.
(13)
Unioni on sitoutunut auttamaan maailmanlaajuisten
vuoteen 2020 asetettujen biodiversiteettitavoitteiden saavuttamisessa ja
edistämään niihin liittyvää resurssien käyttöönottoa koskevaa strategiaa.
(14)
Unionin olisi tuettava tähän asetukseen
perustuvilla toimilla Eurooppa 2020 ‑strategian toteuttamista ja etenkin
tavoitteita, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, siirtymään vihreämpään
talouteen, resurssitehokkuuteen, kauppaan ja investointeihin sekä liike-elämään
ja sääntelyyn liittyvään yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa, ja edistettävä
julkisuusdiplomatiaa, koulutukseen liittyvää / akateemista yhteistyötä ja
ulkopuolisiin maihin kohdistuvia toimia.
(15)
Kun yhdellä välineellä voidaan edistää monenlaista
yhteistyötä ja erilaisia kumppanuusaloitteita, voidaan lisäksi saavuttaa
säästöjä, synergiaa ja enemmän tuloksia sekä keventää päätöksentekoa ja
hallintoa ja lisätä unionin ulkoisten toimien näkyvyyttä.
(16)
Tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi
tarvitaan eriytettyä ja joustavaa lähestymistapaa kehittämällä keskeisten
kumppanimaiden kanssa sellaisia yhteistyömalleja, joissa otetaan huomioon
niiden taloudellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen tilanne sekä unionin
erityisedut, toimintapoliittiset painotukset ja strategiat, mutta samalla on
säilytettävä mahdollisuus toimiin tarpeen mukaan missä tahansa maailmalla.
(17)
Unionin olisi kyettävä vastaamaan muuttuviin ja/tai
ennakoimattomiin tarpeisiin joustavasti ja nopeasti hyväksymällä monivuotisiin
ohjelmiin kuulumattomia toimenpiteitä, jotta voitaisiin tehostaa sen
sitoutumista edistämään sen etuja sen suhteissa kolmansiin maihin.
(18)
Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita vaan tavoitteet voidaan toiminnan
laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi
toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa
vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei
ylitetä sitä, mikä on tarpeen esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.
(19)
Jotta tämän asetuksen soveltamisalaa voitaisiin
mukauttaa tilanteen nopeisiin muutoksiin kolmansissa maissa, komissiolle olisi
siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja
säädöksiä, jotka koskevat liitteessä tarkasti määriteltyjä yhteistyöaloja. On
erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset
kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä
valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat
toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin
ja asianmukaisesti.
(20)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen
yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
täytäntöönpanovaltaa. Tätä toimivaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja
periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun asetuksen (EU)
N:o 182/2011[9]
mukaisesti. Täytäntöönpanosäädösten etenkin politiikkaa ohjaava luonne tai
niiden rahoitusvaikutukset huomioon ottaen niitä annettaessa olisi
pääsääntöisesti noudatettava tarkastelumenettelyä lukuun ottamatta teknistä
täytäntöönpanoa koskevia toimenpiteitä, joilla on vähäinen rahoitusvaikutus.
(21)
Unionin ulkoisen toiminnan välineiden
täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä säädetään …
päivänä …kuuta … annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU)
N:o …/…, jäljempänä ’yhteinen täytäntöönpanoasetus’.
(22)
Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiota ja
toimintaa kuvataan neuvoston päätöksessä 2010/427/EU,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja tavoitteet
(1)
Tällä asetuksella perustetaan kumppanuusväline
kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten sekä EU:n että EU:n ja
kumppanimaiden yhteisten etujen edistämiseksi. Kumppanuusvälineellä tuetaan
toimenpiteitä, jotka vastaavat tehokkaalla ja joustavalla tavalla
tavoitteisiin, joita nousee esiin unionin kahdenvälisissä, alueellisissa ja
monenvälisissä suhteissa kolmansien maiden kanssa, sekä maailmanlaajuisiin
haasteisiin.
(2)
Tästä välineestä rahoitettavat toimenpiteet
liittyvät seuraaviin unionin erityistavoitteisiin:
a)      Eurooppa 2020 -strategian kansainvälisen
ulottuvuuden toteuttaminen tukemalla EU:n kahdenvälisen, alueellisen ja
alueidenvälisen yhteistyön kumppanuusstrategioita, edistämällä eri
politiikanaloja koskevaa vuoropuhelua ja kehittämällä yhteisiä lähestymistapoja
ja vastauksia maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten energian
toimitusvarmuuteen, ilmastonmuutokseen ja ympäristöongelmiin. Tämän tavoitteen
toteutumista mitataan sen perusteella, miten keskeiset kumppanimaat omaksuvat
Eurooppa 2020 -strategian mukaisia toimintapolitiikkoja ja tavoitteita;
b)      markkinoille pääsyn parantaminen ja
eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksien kehittäminen kaupankäynnin,
investoinnin ja liiketoiminnan aloilla talouskumppanuuksien sekä liikealan ja
lainsäädännöllisen yhteistyön avulla. Tämän tavoitteen toteutumista mitataan
sen perusteella, mikä on unionin osuus ulkomaankaupasta keskeisten
kumppanimaiden kanssa, sekä niihin kumppanimaihin suuntautuvien kauppa- ja
sijoitusvirtojen perusteella, jotka ovat erityisesti kohteena tämän asetuksen
mukaisissa toimissa, ohjelmissa ja toimenpiteissä;
c)      unionia ja sen roolia maailmassa koskevan
ymmärryksen ja näkyvyyden lisääminen julkisuusdiplomatialla, koulutuksella /
akateemisella yhteistyöllä ja ulkopuolisiin maihin kohdistuvilla toimilla
unionin arvojen ja etujen edistämiseksi. Tämän tavoitteen toteutumista mitataan
muun muassa mielipidekyselyin ja arvioinnein.
2 artikla
Soveltamisala
(1)
Tämän asetuksen mukaista yhteistyötä voidaan tehdä
kaikkien kolmansien maiden ja alueiden kanssa.
(2)
Ensisijaisesti tällä asetuksella tuetaan kuitenkin
yhteistyötä sellaisten kehittyneiden ja kehittyvien maiden kanssa, joilla on
yhä näkyvämpi rooli kansainvälisessä taloudessa ja kaupassa, monenvälisillä
foorumeilla, globaalissa hallinnassa ja maailmanlaajuisten haasteiden
ratkaisemisessa ja joissa unionilla on merkittäviä etuja.
3 artikla
Yleiset periaatteet
(1)
Unioni pyrkii edistämään, kehittämään ja
lujittamaan sen perustana olevien vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja
perusvapauksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion periaatteita vuoropuhelulla ja
yhteistyöllä kolmansien maiden kanssa.
(2)
Unionin avun vaikutuksen tehostamiseksi
kumppanimaiden kanssa tehtävää yhteistyötä suunniteltaessa noudatetaan
tarvittaessa eriytettyä ja joustavaa lähestymistapaa kumppanimaiden
taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten olosuhteiden sekä yhteisön
erityisten etujen, toimintapoliittisten painopisteiden ja strategioiden
huomioon ottamiseksi.
(3)
Unioni ja jäsenvaltiot edistävät kukin
toimivaltansa puitteissa monenvälistä lähestymistapaa maailmanlaajuisiin
haasteisiin ja tehostavat yhteistyötä kansainvälisten ja alueellisten
järjestöjen ja elinten kanssa, joita ovat esimerkiksi kansainväliset
rahoituslaitokset, Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöt, rahastot ja
ohjelmat, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, G20-ryhmän
valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien ryhmä sekä muut kahdenväliset
avunantajat.
(4)
Unioni pyrkii tämän asetuksen täytäntöönpanossa
yhtenäisyyteen ja johdonmukaisuuteen muiden ulkoisten toimien alojensa, etenkin
kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, sekä unionin muiden samaa asiaa koskevien
politiikkojen kanssa toimintapolitiikan laatimisen, strategisen suunnittelun ja
ohjelmoinnin sekä täytäntöönpanotoimien yhteydessä.
(5)
Tämän asetuksen perusteella rahoitettavat
toimenpiteet perustuvat soveltuvissa tapauksissa yhteistyömalleihin, jotka on
määritelty unionin ja kyseisten kolmansien maiden ja alueiden välisissä
asiakirjoissa, kuten sopimuksissa, julistuksissa ja toimintasuunnitelmissa, ja
ne ovat yhteydessä unionin erityisetuihin, toimintapoliittisiin painopisteisiin
ja strategioihin liittyviin aloihin.
(6)
Tämän asetuksen nojalla rahoitettava unionin tuki
toteutetaan yhteisen täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti.
4 artikla
Yhteistyöalat
Tarkka luettelo yhteistyöaloista, joita unioni
voi tukea tämän asetuksen nojalla, on liitteessä. Komissiolle siirretään valta
antaa liitteen muuttamisesta tai täydentämisestä delegoituja säädöksiä
7 artiklan mukaisesti.
5 artikla
Ohjelmointi ja varojen alustava kohdentaminen
(1)
Komissio hyväksyy suuntaa antavat monivuotiset
ohjelmat yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
tarkastelumenettelyä noudattaen. Tätä menettelyä sovelletaan myös
sisällöllisiin tarkistuksiin, joilla tehdään merkittäviä muutoksia strategiaan
tai sen ohjelmointiin.
(2)
Suuntaa antavissa monivuotisissa ohjelmissa
määritellään unionin strategiset ja/tai molemminpuoliset edut ja ensisijaiset
tavoitteet, erityistavoitteet ja odotetut tulokset. Jos maasta tai alueesta on
laadittu yhteinen puiteasiakirja, jossa määritellään kattava unionin strategia,
suuntaa antava monivuotinen ohjelma perustuu tähän asiakirjaan.
(3)
Suuntaa antavissa monivuotisissa ohjelmissa
määritellään myös unionin rahoitusta saavat ensisijaiset alat ja esitetään
pääpiirteissään varojen alustava jakautuminen kyseisenä ajanjaksona
kokonaisuudessaan, ensisijaisten alojen osalta sekä kumppanimaiden tai
kumppanimaiden ryhmien osalta mukaan luettuna osallistuminen maailmanlaajuisiin
aloitteisiin; tarvittaessa nämä määrät voidaan ilmaista vaihteluvälinä.
(4)
Suuntaa antavia monivuotisia ohjelmia mukautetaan
ottamalla tarvittaessa huomioon niiden perustana olevien asiakirjojen
puolivälitarkistus tai muu tarkistus.
(5)
Kohdentamattomista varoista voidaan tehdä varaus
suuntaa antaviin monivuotisiin ohjelmiin. Näiden varojen kohdentamisesta
päätetään yhteisen täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti.
(6)
Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä
ei sovelleta vähäisiin suuntaa antavien monivuotisten ohjelmien muutoksiin,
teknisiin mukautuksiin, varojen uudelleenkohdentamiseen ensisijaisen alan
alustavan määrärahan sisällä tai alustavan kokonaismäärärahan kasvattamiseen
tai supistamiseen alle 20 prosentilla, jos muutokset eivät vaikuta suuntaa
antavissa monivuotisissa ohjelmissa määriteltyihin ensisijaisiin aloihin ja
tavoitteisiin. Tällaisista mukautuksista on ilmoitettava kuukauden kuluessa
Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
(7)
Yhteisen täytäntöönpanoasetuksen 15 artiklan 4
kohdassa tarkoitettua menettelyä voidaan soveltaa suuntaa antavien
monivuotisten ohjelmien muuttamiseen, jos unionilta edellytetään nopeita
toimia.
6 artikla
Komitea
Komissiota avustaa kumppanuusvälinekomitea.
Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
7 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
(1)
Siirretään 4 artiklassa tarkoitettu valta antaa
delegoituja säädöksiä komissiolle tämän asetuksen voimassaoloajaksi.
(2)
Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin
tahansa peruuttaa säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan
tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä
päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei
vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
(3)
Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun
säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
(4)
Annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan,
jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä,
kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja
neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti
että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet
komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai
neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
8 artikla
Rahoitusohje
1.           Rahoitusohje tämän asetuksen
täytäntöönpanemiseksi kaudella 2014–2020 on 1 131 000 000 euroa.
Budjettivallan käyttäjä päättää vuotuisista määrärahoista monivuotisessa
rahoituskehyksessä määritellyissä rajoissa vuotuisen talousarviomenettelyn
yhteydessä.
2.           Jotta voidaan edistää
korkea-asteen koulutuksen kansainvälistä ulottuvuutta, ulkoisista välineistä
(kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä, Euroopan naapuruuspolitiikan välineestä,
liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, kumppanuusvälineestä ja Euroopan
kehitysrahastosta) osoitetaan 1 812 100 000 euron ohjeellinen määrä toimiin,
jotka koskevat oppimiseen liittyvää liikkuvuutta EU:n ulkopuolisiin maihin tai
maista, sekä yhteistyöhön tai poliittiseen vuoropuheluun näiden maiden
viranomaisten/laitosten/organisaatioiden kanssa, kuten Yhteinen Erasmus ‑ohjelmasta
annetun asetuksen 13 artiklan 2 kohdassa säädetään. Näiden varojen käyttöön
sovelletaan Yhteinen Erasmus ‑ohjelmasta annetun asetuksen säännöksiä.
Rahoitus asetetaan käyttöön kahtena monivuotisena
määrärahakokonaisuutena, joista ensimmäinen kattaa ensimmäiset neljä vuotta ja
toinen loput kolme vuotta. Rahoitus otetaan huomioon näiden välineiden
monivuotisessa ohjeellisessa ohjelmoinnissa kyseisten maiden osalta kartoitettujen
tarpeiden ja prioriteettien mukaan. Määrärahoja voidaan tarkistaa merkittävien
ennakoimattomien olosuhteiden tai merkittävien poliittisten muutosten mukaan
EU:n ulkoisen toiminnan prioriteettien mukaisesti.
9 artikla
Euroopan ulkosuhdehallinto
Tätä asetusta sovellettaessa noudatetaan
Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta annettua neuvoston
päätöstä 2010/427/EU.
10 artikla
Voimaantulo
1.
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen
jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä
sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
2.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja
sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE
KUMPPANUUSVÄLINEEN
SOVELTAMISALAAN KUULUVAT YHTEISTYÖALAT
Unioni voi antaa apua 1 artiklassa säädettyjen
tavoitteiden tukemiseksi seuraavilla yhteistyöaloilla:
a)           tuki
erityisaloitteille ja muun muassa tutkimustyölle, selvityksille, pilotti- tai
yhteishankkeille, joilla pyritään vastaamaan tehokkaasti ja joustavasti
yhteistyötavoitteisiin, joita nousee esiin unionin suhteissa kyseisten
kolmansien maiden kanssa;
b)           yhteistyön, kumppanuuksien ja
yhteisyritysten edistäminen taloudellisten, sosiaalisten, kulttuuristen,
valtiollisten ja tieteellisten toimijoiden välillä unionissa ja kumppanimaissa;
c)           kauppasuhteiden ja kaupan
yhdentymisprosessien helpottaminen (ja tukeminen), myös etelän maiden
keskuudessa, unionin investointivirtojen ja talouskumppanuuksien tukeminen
kiinnittäen huomiota muun muassa pieniin ja keskisuuriin yrityksiin;
d)           sellaisen eri politiikkoja ja aloja
koskevan vuoropuhelun edistäminen, johon osallistuu politiikan, talouden,
sääntelyn, ympäristöalan, sosiaalialan, tutkimuksen ja kulttuurin toimijoita ja
valtiosta riippumattomia järjestöjä unionista ja sen ulkopuolelta;
e)           ulkopuolisiin maihin kohdistuvien
toimien, akateemisen vaihdon ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistäminen;
f)            unionin tai molemminpuolisiin
etuihin liittyvien aloitteiden ja toimien edistäminen seuraavilla aloilla:
ilmastonmuutos, ympäristöasiat biodiversiteetti mukaan luettuna,
resurssitehokkuus, raaka-aineet, energia, liikenne, tiede, tutkimus ja
innovointi, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka, kestävä kehitys mukaan luettuna
ihmisarvoisen työn edistäminen, yritysten sosiaalinen vastuu, etelän maiden
keskinäinen kauppa ja yhteistyö, koulutus, kulttuuri, matkailu, tieto- ja
viestintäteknologia, terveys, oikeus, tulli, verotus, finanssiasiat, tilastointi
ja muut unionin erityisiin etuihin tai unionin ja kolmansien maiden
molemminpuolisiin etuihin liittyvät asiat;
g)           unionia koskevan tietämyksen ja
ymmärryksen sekä unionin näkyvyyden lisääminen kolmansissa maissa.
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen
nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) N:o … kumppanuusvälineen
perustamisesta kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[10]
Osasto
19: Ulkosuhteet
Toimi 19 05: Suhteet kolmansiin
teollisuusmaihin ja yhteistyö niiden kanssa
Toimen
19 05 nimi vastaa vuosien 2007–2013 rahoitusvälineiden rakennetta. Ehdotetaan,
että toimen sisältö 19 05 säilytetään entisellään mutta sen nimi muutetaan
vuosiksi 2014–2020 seuraavasti:
19 05 : Kumppanuusvälineen mukainen
yhteistyö kolmansien maiden kanssa
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
x Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[11].

¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Rahoitusvälineellä on
tarkoitus tukea seuraavaa strategista tavoitetta, joka on mainittu 29.
kesäkuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa
tukeva talousarvio – osa II” (KOM/2011/500, Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
talousarvio, osa II: politiikan alat, Ulkoiset toimet, s. 46):
”EU:n toimintalinjoja olisi käytettävä entistä enemmän
merkittävien maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisen tukena; näitä
haasteita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjunta, luonnon monimuotoisuuden
heikkenemissuuntauksen kääntäminen ja globaalien julkishyödykkeiden ja
resurssien suojaaminen. Komissio ehdottaa,
että EU:lle ja sen ulkopuolisten maiden kanssa yhteisille intresseille
laaditaan ennakoiva agenda, jossa keskitytään erityisesti strategisiin
kumppaneihin.”
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Toimella 19 05 pyritään seuraaviin kolmeen
erityistavoitteeseen:
1) Eurooppa 2020 -strategian kansainvälisen ulottuvuuden
toteuttaminen tukemalla EU:n kahdenvälisen, alueellisen ja alueidenvälisen
yhteistyön kumppanuusstrategioita, edistämällä eri politiikanaloja koskevaa
vuoropuhelua ja kehittämällä yhteisiä lähestymistapoja ja vastauksia
maailmanlaajuisiin haasteisiin;
2)
markkinoille pääsyn parantaminen ja eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksien
kehittäminen kaupankäynnin, investoinnin ja liiketoiminnan aloilla
talouskumppanuuksien sekä liikealan ja lainsäädännöllisen yhteistyön avulla;
3)
unionin merkityksen lujittaminen maailmantaloudessa ja -politiikassa
julkisuusdiplomatialla, koulutuksella / akateemisella yhteistyöllä sekä
ulkopuolisiin maihin kohdistuvilla toimilla ja verkostoitumisella unionin
arvojen ja etujen edistämiseksi.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Muutetaan toimen 19 05 nimi
seuraavaksi: Kumppanuusvälineen mukainen yhteistyö kolmansien maiden
kanssa
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
EU kykenee innovatiivisen kumppanuusvälineen avulla
edistämään toimintapolitiikkojaan koko maailmassa.
Vaikutukset EU:n talouteen ja taloutta koskevaan vuoropuheluun
kumppanimaiden kanssa
Uuden kumppanuusvälineen täytäntöönpano antaisi EU:lle uuden kanavan
parantaa (etenkin pk-) yritystensä ja tuotteidensa mahdollisuuksia. Se antaisi
mahdollisuuden tukea rahallisesti EU:n yritysten toimintaa EU:n ulkopuolella ja
tarjoaisi EU:n kilpailukykyyn ja innovointiin liittyviä kannustimia
täydennyksenä toimille, joita rahoitetaan kilpailukykyä ja pk-yrityksiä
koskevassa ohjelmassa ja tutkimusta ja innovointia koskevassa Horizon 2020
–ohjelmassa. Sillä voitaisiin myös tukea EU:n kansainvälistä kauppaa ja
investointia, mikä voisi helpottaa ulkomaisten sijoitusten saantia EU:hun.
Välinettä voitaisiin käyttää lukuisilla yhteistyöaloilla, kuten ilmastonmuutos,
ympäristö, teknisten määräysten ja normien lähentäminen, yritysten sosiaalinen
vastuu, teollis- ja tekijänoikeudet, henkilötietojen suoja, parhaat käytänteet
talous-, kauppa-, vero- ja finanssiasioissa, etelän maiden keskinäisessä
kaupassa sekä yhteistyössä. Tämä voisi parantaa EU:n taloudellista
turvallisuutta ja luoda työpaikkoja, mikä viime kädessä edistäisi talouskasvua.

Väline saattaa vahvistaa EU:n kauppasuhteita kumppanimaihin, jolloin
sillä olisi myönteinen vaikutus EU:n maksutaseeseen sekä talous- ja
kauppasuhteisiin muun maailman kanssa, ja se olisi markkinoille pääsyä ja
markkinoiden avoimuutta koskevien periaatteiden mukainen. Se saattaisi myös
vähentää protektionismin riskiä ja tukea kansainvälistä kilpailukykyä ja
meneillään olevaa globalisaatioprosessia varmistaen, että kaikki maat hyötyvät
Eurooppa 2020 ‑strategian periaatteiden mukaisesti.
Uudella kumppanuusvälineellä voitaisiin myös osittain tukea EU:n
kilpailukykyä kohdennetulla henkilöresurssien kehittämisellä. Taloudellinen
vauraus edellyttää ammattitaitoisen työvoiman saatavuutta ja kykyä innovoida ja
tehdä tieteellistä ja teknistä kehittämistyötä.
Taloudellinen vaikutus kumppanimaihin
Uusi väline lujittaisi kehittyneimpiä taloudellisen yhteistyön muotoja
EU:n ja kumppanimaiden välillä. EU voisi sen avulla varmistaa, että
toimintapolitiikkojen ja ohjelmien suunnittelussa ja toteutuksessa otetaan
asianmukaisella tavalla huomioon ympäristöön, kestävään energiaan,
sosiaalikysymyksiin, työllisyyteen ja muuhun hyvinvointiin liittyvät arvot.
EU:n yritysten investointien kasvu edistäisi myös talouskasvua
kohdemaassa. Yritysten sosiaalista vastuuta edistävillä toimilla parannetaan
sekä sosiaalisia että työtä ja ympäristöä koskevia sääntöjä ja niiden
noudattamista kumppanimaassa.
Teknistä apua tukemalla välineen avulla voitaisiin määrittää kestäviä
tapoja vakauttaa julkista taloutta ja edistää kasvua, mikä auttaisi
kumppanimaita niiden pyrkiessä saamaan taloutensa hallintaan. Sillä voidaan
myös tukea aloitteita, joilla parannetaan hallinnon tehokkuutta,
maastamuuttaneiden rahalähetysten tuottavaa käyttöä ja edistetään uusia
investointeja ja teknologian siirtoa kansallisiin teollistamisohjelmiin tai
infrastruktuurin kehittämistä resurssitehokkuuden ja kestävyyden edistämiseksi
mukaan luettuna energian tuotanto ja käyttö.
Vaikutus talouden hallintoon
Kumppanuusvälineen odotetaan vaikuttavan talouden hallintoon. Tämänhetkinen
kriisi on antanut ankaran opetuksen markkinoiden rajoista. Se on tuonut esiin
tarpeen määritellä valtion rooli ja valtion ja markkinoiden työnjako uudelleen
ja etsiä tapoja parantaa kansalaisten luottamusta niihin kumpaankin.
Kriisi on osoittanut, että julkisen sektorin politiikoilla on
kriittinen merkitys kansallisille talouksille epävakaina aikoina, kun
hallitukset pysäyttivät rahamarkkinoiden putoamisen ja estivät
finanssikatastrofin. Tästä seuranneet julkisen talouden paineet johtivat
kuitenkin monissa maissa tarpeeseen leikata julkisia menoja, mikä useimmissa
tapauksissa merkitsee valtion virtaviivaistamista. Tällöin on arvioitava
uudelleen valtion toiminnan tehtävää, jotta hallintoa voidaan parantaa ja
tehostaa, toimielinten vakaus turvataan ja säännöt ja menettelyt tehostuvat.
Toinen merkittävä hallintoon liittyvä asia koskee korruption
torjumista, avoimuutta ja eheyttä. Uudella välineellä voitaisiin
parantaa korruption torjunnan välineitä ja niiden käyttöä. Uusilla aloitteilla
voidaan lujittaa korruption torjuntaan ja avoimuuteen liittyvien toimien
maailmanlaajuista koordinointia sekä niihin liittyvien kansainvälisten
yleissopimusten, parhaiden käytäntöjen ja suuntaviivojen noudattamista.
Kestävän taloudellisen muutoksen edistämiseksi on ratkaisevan tärkeää
edistää strategisten kumppaneiden täysimääräistä osallistumista
maailmanlaajuiseen ympäristöpolitiikan määrittelyyn ja hoitoon etenkin monenvälisten
ympäristösopimusten osalta.
Sosiaaliset vaikutukset EU:n talouteen
EU pyrkii ratkaisemaan toisiinsa kytkeytyviä sosiaalipoliittisia
kysymyksiä ja esittämään kasvua laaja-alaisempia strategisia suuntauksia. Tätä
voidaan lujittaa taloudellisella yhteistyöllä kumppanimaiden kanssa,
lujittamalla kansallisia ja kansainvälisiä sääntelykehyksiä ja edistämällä
kansallisen, alueellisen tai maailmanlaajuisen taloushallinnon parannuksia.
Näillä strategioilla ja lähestymistavoilla voi olla myönteinen vaikutus muun
muassa EU:n työllisyyteen ja sosiaalipolitiikkoihin, kuten hyvinvointiin
perustuvaan EU:n sosiaaliturvamalliin, vihreiden työpaikkojen luomiseen ja ”EU
2020” -sosiaaliohjelmaan. Kehittyvien talousalueiden myötä kasvava kilpailu
saattaa myös strategisesti kannustaa Eurooppaa lisäämään koulutukseen ja
uudelleenkoulutukseen myönnettäviä resursseja, parantamaan opetuksen ja
tutkimuksen laatua ja uudistamaan kansallisia hyvinvointijärjestelmiä.
Sosiaalinen vaikutus kumppanimaihin
Uudella rahoitusvälineellä yhdenmukaistettaisiin EU:n ja sen
jäsenvaltioiden rahoitusvälineitä ja tuettaisiin yhteisiä toimia muiden kahden-
ja monenvälisten avunantajien kanssa, jolloin sillä voisi olla merkittävä
vaikutus kehittyvien talousalueiden yhteiskuntarakenteeseen. Sillä voitaisiin
tukea sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksia, kansallisia
työllisyyspolitiikkoja, ammatilliseen koulutukseen ja ammattitaidon
kehittämiseen liittyviä kansallisia politiikkoja, yleissivistävää koulutusta,
tutkimus- ja innovointivalmiuksien kehittämisohjelmia sekä toimenpiteitä
kansallisten turvaverkkojen vahvistamiseksi. Sen vaikutus uusien vihreiden
työpaikkojen luomiseen, henkilöä kohti laskettujen tulojen kasvuun ja
tehokkaisiin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja köyhyyden vähentämisen strategioihin
kansallisella tasolla on tärkeä. Sillä voitaisiin edistää YK:n Kansainvälisen
työjärjestön (ILO) sekä G8- ja G20- ryhmien tukeman kansainvälisen
sosiaalipoliittisen ohjelman menestyksekästä täytäntöönpanoa.
Ympäristövaikutukset EU:ssa ja kumppanimaissa
Uuden välineen ensisijaisia strategisia tavoitteita lähivuosina ovat
vihreän kasvun saaminen toimimaan, strategian täytäntöönpano ja kumppanimaiden
tukeminen niiden politiikoissa, joilla pyritään ekologisempaan kasvumalliin.
Uudella välineellä rahoitettavissa EU:n kumppanuuksissa pyritään
edistämään ja tukemaan kasvua ja ympäristön pitkän aikavälin kestävyyttä.
Uudella välineellä odotetaan olevan keskeinen rooli, kun tuetaan ympäristöön ja
ilmastonmuutokseen liittyviä EU:n ja kumppanimaiden toimia ja toimintalinjoja
koskevaa vuoropuhelua.
Välineellä voitaisiin tukea vähähiilistä liiketoimintamallia
tarjoamalla kannustimia eurooppalaiselle yksityissektorille. Sitä voitaisiin
käyttää EU:ssa toimivien yritysten auttamiseen tehokkaiden ja edullisten
toimintapolitiikkojen kehittämisessä ympäristöystävällisten tavoitteiden
saavuttamiseksi kumppanimaissa, ja tässä voitaisiin hyödyntää Cancúnissa
järjestetyn YK:n ilmastonmuutoskonferenssin 16. osapuolikokouksen hyviä
tuloksia. Sillä autetaan myös kumppanimaiden talouksia hyödyntämään
täysimääräisesti innovaatioiden ympäristöllisiä, ekologisia ja
energiaasäästäviä parannuksia.
Väline voisi mahdollistaa yhteistyön, jolla pyritään
ymmärtämään paremmin, mitä taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia on
biologisen monimuotoisuuden häviämisestä ja ekosysteemien pilaantumisesta
näiltä osin maapallolle merkittävimmissä maissa.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Edellä esiteltyjen kolmen erityistavoitteen
toteutumista seurataan seuraavien indikaattoreiden avulla:
1) miten
keskeiset kumppanimaat omaksuvat Eurooppa 2020 -strategian mukaisia
toimintapolitiikkoja ja tavoitteita;
2) mikä on
unionin osuus ulkomaankaupasta keskeisten kumppanimaiden kanssa sekä niihin
kumppanimaihin suuntautuvista kauppa- ja sijoitusvirroista, jotka ovat
erityisesti kohteena tämän asetuksen mukaisissa toimissa, ohjelmissa ja
toimenpiteissä;
3) miten muun
muassa selvityksissä ja/tai arvioinneissa näkyy EU:ta koskevien käsitysten
muuttuminen myönteisemmiksi ja molemminpuolisen ymmärtämyksen paraneminen
suhteissa keskeisiin kumppanimaihin.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Ks.
säädösehdotuksen perustelut ja vaikutusten arviointi.
Ehdotettu
kumppanuusväline on suunniteltu sellaiseksi, että rajoitukset EU:n
kansainvälisille toimille poistuvat tehokkaasti. Sen ansiosta EU voisi tehdä
uusien vaikuttajamaiden kanssa muutakin kuin kehitysyhteistyötä ja tarvittaessa
puolustaa EU:n keskeisiä päämääriä maailmalla minkä tahansa kumppanimaan
kanssa. Ehdotetun kumppanuusvälineen keskeiset erot sitä edeltäneeseen
teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten perustettuun välineeseen
ovat seuraavat:
Maantieteellinen
kattavuus: maailmanlaajuinen ulottuvuus painottaen
erityisesti strategisia kumppaneita (teollisuusmaat, kehittyvät talousalueet,
Venäjä).
Tavoite: Keskitytään
edistämään EU:n etuja ja Eurooppa 2020 -strategiaa toteuttamalla EU:n ja
kumppanimaiden kahdenvälisiin/alueellisiin suhteisiin liittyviä yhteistyötavoitteita
tehokkaasti ja joustavasti ja käsittelemällä maailmanlaajuisia haasteita.
Painopistealat: Eurooppa 2020
-strategian kansainvälinen ulottuvuus, eri politiikanaloja koskeva vuoropuhelu,
maailmanlaajuiset haasteet, liike-elämän ja sääntelyalan yhteistyö, kahden- /
kolmenvälinen / alueellinen yhteistyö, julkisuusdiplomatia, koulutusalan /
akateeminen yhteistyö sekä ulkopuolisiin maihin kohdistuvat toimet.
Ohjelmointi: ei sidottu
virallista kehitysapua koskeviin vaatimuksiin, monivuotiset ohjelmat
pitkäaikaisille investoinneille, ohjelmoinnin ulkopuolelle jätettävät varat
nopeaa toimintaa varten muuttuvissa olosuhteissa ja yksittäisissä tilanteissa.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Toisin kuin yksittäisillä
jäsenvaltioilla, EU:lla on lukuisia kansainvälisiä sopimuksia kumppanimaiden
kanssa kaikkialla maailmassa. Ne kattavat lähes kaikkia mahdollisia
kansainvälisten suhteiden aloja. Jos 27 jäsenvaltiota toimii yhteisten
politiikkojen ja strategioiden mukaisesti, EU:lla on maailmanlaajuisten
haasteiden ratkaisun edellyttämä kriittinen massa. EU:lla
on globaalina toimijana uskottavuutta ja puolueettomuutta, jota yksittäiset
jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa. EU:lla on myös ainutlaatuinen tilaisuus tuoda
esiin EU:n normeja ja saada niistä kansainvälisellä yhteistyöllä
maailmanlaajuisia.
Ehdotettu kumppanuusväline tarjoaa enemmän lisäarvoa
kuin nykytilanne, sillä se pitää sisällään Eurooppa 2020 -strategian, joka
perustuu vihreään kasvuun suuntautuvaan yhteistyöhön, painottaa enemmän EU:n
etuja yhteistyössä kehittyvien talousalueiden ja teollisuusmaiden kanssa sekä
pyrkii voimakkaammin parantamaan liike- ja sijoitustoiminnan, kaupan sekä
tutkimuksen ja innovoinnin olosuhteita. Sillä pitäisi saada aikaan EU:n ja
kumppanimaiden yhteisille intresseille perustuva ennakoiva agenda, jossa
keskitytään erityisesti strategisiin kumppaneihin.
Uusi kumppanuusväline myös auttaisi EU:ta
toteuttamaan sitoumuksiaan niitä EU:n ulkopuolisia maita kohtaan, joiden kanssa
on tehty kumppanuus- ja yhteistyö- tai puitesopimuksia.
Se parantaa EU:n ulkopolitiikan uskottavuutta ja johdonmukaisuutta, kun
EU pyrkii kytkemään arvojensa ja etujensa edistämisen käytännön
yhteistyötoimiin. Kumppanuusväline voisi sopimusten puitteissa myös helpottaa
EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä hankkeita, koska kumppanuusvälinettä koskevat
säännökset sitovat sekä EU:ta että sen jäsenvaltioita.
Se tukisi EU:n alueellisia ja kahdenvälisiä toimintapolitiikkoja sekä
EU:n sitoutumista alueellisiin ja kansainvälisiin yhteistyöprosesseihin ja
-elimiin.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Vuonna 2009
toteutetussa ulkoisten toimien rahoitusvälineiden väliarvioinnissa
(KOM/2009/196) todettiin, että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI)
soveltamisalan rajat estivät sellaiset toimet, jotka eivät olleet yhtä
kumppanikeskeisiä kuin virallinen kehitysapu vaan olisivat tarjonneet
molemminpuolista hyötyä globalisaation yhteydessä. DCI:n ei katsottu soveltuvan
ongelman ratkaisemiseen, koska sen päätavoitteena on edistää talouskehitystä ja
hyvinvointia kehitysmaissa etenkin vähentämällä köyhyyttä kumppanimaissa ja
-alueilla kestävän kehityksen avulla ja muun muassa edistää
vuosituhattavoitteiden saavuttamista. Tämä rajoitus koski maailman
dynaamisimpia alueita (eli Latinalaista Amerikkaa, Aasiaa, Etelä-Afrikkaa),
eikä EU:lla ollut rahoitusvälinettä, jolla se olisi voinut tukea
globalisaatioon liittyvien kansainvälisten suhteiden kehittymistä ennen kaikkea
kehittyvien talousalueiden kanssa. Budjettivallan käyttäjä paikkasi tämän
lainsäädännöllisen aukon tilapäisesti Latinalaista Amerikkaa ja Aasiaa
koskevilla valmistelutoimilla. Euroopan komissio ehdotti huhtikuussa
2009 lainsäädännöllistä jatkotoimenpidettä (KOM/2009/197), jotta toimenpiteitä
voitaisiin rahoittaa DCI-asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa maissa ja
nykyisen ICI-asetuksen maantieteellisen soveltamisalan laajentamiseksi Aasian
ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaihin (myös kehittyviin talouksiin) sekä
Iraniin, Irakiin, Jemeniin ja Etelä-Afrikkaan.
Väliarvioinnissa todettiin myös, että
tämän uutta välinettä koskevan ehdotuksen perustana oleva ICI on tarjonnut
joustavan perustan yhteistyölle useampien teollisuusmaiden ja korkean tulotason
maiden kanssa, vaikkakin sen määrärahat ovat olleet melko vähäiset.
Väliarvioinnin lisäksi viime vuosina on toteutettu ICI-välineen Japania
ja Etelä-Koreaa koskevilla Gateway-ohjelmilla rahoitettujen lippulaivaohjelmien
(EU:n messupaviljongit) ja EU-keskusten (korkeakoulujen yhteenliittymiä, jotka
tarjoavat EU-opinto-ohjelmia ja jakavat keskeistä tietoa EU:sta hyvin laajalle
yleisölle) arviointeja, ja niiden päätelmät ovat olleet erittäin
positiivisia.
Johdon koulutusohjelmasta (ETP – kieli-
ja muuta koulutusta johtajille) tehtiin arviointi[12] vuonna
2010, ja siinä havaittiin, että ETP:n ohjelmarakenne (japanilaisen ja
korealaisen liikekulttuurin tuntemus tuo siihen huomattavaa lisäarvoa) ja
kohderyhmä (sekä suuryritykset että pk-yritykset arvostavat ohjelmaa) ovat
ainutlaatuiset. Se tarjoaa mahdollisuuksia osallistujille jäsenvaltioista,
jotka eivät tarjoa vastaavanlaista koulutusta. Lisäksi se tekee EU:ta
näkyvämmäksi. ETP:llä on ollut myönteinen vaikutus eurooppalaisiin yrityksiin,
jotka ovat sitoutuneita perustamaan tai laajentamaan liiketoimintaa Japanin ja
Korean kanssa. Se on auttanut niitä pääsemään Japanin/Korean markkinoille ja
vaikuttanut niiden liiketoimintaan pysyvästi eikä vain tilapäisesti sekä
laajentanut eurooppalaisten yritysten liiketoimintamahdollisuuksia muissakin
Aasian maissa.
EU-keskuksista (jotka keskittyvät julkisuusdiplomatiaan) vuonna 2010 tehdyn
arvioinnin[13]
mukaan keskukset tarjoavat lisäarvoa ja komissio hyötyy aloitteesta
merkittävästi. Lisäksi siinä todetaan, että keskusten tekemän työn arvo ylittää
suuresti komission kulut ohjelmasta. Ohjelma on vankalla pohjalla niissä
maissa, jotka ovat olleet aloitteen edelläkävijöitä (Yhdysvallat ja Kanada), ja
se on saavuttamassa korkeamman kypsyysasteen myös Australiassa ja
Uudessa-Seelannissa. EU:n rahoitus voi toimia alkupanoksena, jolla aloitteeseen
houkutellaan muuta rahoitusta sen pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi.
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Lissabonin
sopimuksessa vahvistetaan yleiset periaatteet ja tavoitteet ja määritellään
uusi institutionaalinen kehys unionin ulkoiselle toiminnalle (etenkin EEAS).
Tämä on nostanut ulkoiseen toimintaan kohdistuvia odotuksia sekä EU:n sisällä
että kumppanimaissa kansallisella ja alueellisella tasolla ja myös
monenvälisissä yhteyksissä. Kumppanuusväline on integroiva elementti ulkoisten
toimien rahoitusvälineiden muodostamassa kokonaisuudessa, joka muodostuu
neljästä keskeisestä osasta: politiikkaperusteinen osa pääasiassa yhteistyöhön
kumppanimaiden kanssa kahdenvälisellä, alueellisella ja kansainvälisellä
tasolla, toiminta monialaisten tavoitteiden ja arvojen, kuten ihmisoikeuksien
ja demokratian, edistämiseksi, humanitaarinen apu ja pelastuspalvelu sekä
kriisinhallinta ja kriisien ehkäisy. Kumppanuusväline sijoittuu näistä
ensimmäiseen osioon eli yhteistyöhön kumppanimaiden kanssa. Sen päätavoite on
edistää EU:n toimintapolitiikkoja Eurooppa 2020 -strategian tueksi ja siten
edistää keskeisten maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemista ja laatia
EU:lle, teollisuusmaille ja kehittyville talousalueille proaktiivinen agenda
sekä EU:n että yhteisten etujen turvaamiseksi, painottaen erityisesti
strategisia kumppaneita.
Yksi Eurooppa
2020 -strategian keskeisistä tavoitteista on kasvun elvyttäminen.
Strategiassa todetaan, että kehittyvillä talousalueilla ja niiden kasvavalla
keskiluokalla on ratkaiseva rooli sellaisten eurooppalaisten tavaroiden ja
palveluiden viennin ylläpitämisessä, joissa EU voi tarjota suhteellista etua.
Kumppanuusväline on tärkeä väline kauppapolitiikan tukemisessa etenkin
suhteissa strategisiin talouskumppaneihin[14]. Eurooppalaisten yritysten
markkinoillepääsyä tuetaan, mikä täydentää toimia kilpailukyvyn ja
pk-yritysohjelman hyväksi.
Kehittyvien
talousalueiden merkitys vastuullisina kumppaneina maailmanlaajuisissa
haasteissa kasvaa myös. Tiettyjä ongelmia (jotka liittyvät esimerkiksi
köyhyyteen, muuttoliikkeeseen, kilpailukykyyn ja kaupan vapauttamiseen,
ympäristöön, ilmastonmuutokseen, energiaan, digitaaliseen lukutaitoon ja
sosiaaliseen osallisuuteen, pandemioihin, tietoverkkoturvallisuuteen,
terrorismiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen) voidaan ratkaista ainoastaan
kansainvälisellä tasolla. Globalisaation kiihtyessä on olennaista, että EU:n
sisäisiä kestävän kasvun ja eurooppalaisten työpaikkojen turvaamisen ohjelmia
sekä EU:n sisäisiä politiikkoja ylipäätään täydennetään ulkoisella
ulottuvuudella. Tämän sisäisten politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden pitäisi
parantaa EU:n ulkoisten toimien johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä ja täydentää
niitä turhaa päällekkäisyyttä välttäen.
Tämän vuoksi
kumppanuusvälineessä asetetaan etusijalle ilmastonmuutokseen, ympäristöön,
energiaan, kauppaan ja kestävään kehitykseen sekä tieto- ja
viestintäteknologiaan liittyvien EU:n politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden
tukeminen. EU on jo suunnitellut pitkälle kehitetyn paketin aloitteita, sääntöjä
ja säännöksiä, joilla helpotetaan sen omaa siirtymää vähähiiliseen talouteen,
ja asettanut itselleen vaativat tavoitteet. Tämä kehys tarjoaa kattavaa ja
konkreettista toimintapoliittista näkemystä, jota voidaan ja jota pitäisi
käyttää helpottamaan keskeisten strategisten kumppaneiden samansuuntaisia
pyrkimyksiä. Tällainen toiminta olisi selkeästi hyväksi ympäristölle samalla
kun se edistäisi laajempaa investointia tutkimukseen ja innovointiin,
valmiuksien kehittämisen ohjelmiin ja ympäristöystävällisempään teknologiaan
sekä tarjoaisi kaupallisia mahdollisuuksia EU:n teollisuudelle. Ilmastotoimiin
liittyvällä valtavirtaistamisella ja ilmastotavoitteilla on
kumppanuusvälineessä erityinen merkitys toimille, joilla edistetään eri alojen
vuoropuhelua teollisuusmaiden ja kehittyvien talousalueiden kanssa.
Luonnonvarojen
käytön tehokkuus on keskeistä, jotta voidaan varmistaa, että talouskasvu on
kestävää maapallon ympäristöön nähden. EU on hyväksymässä yhtenä Eurooppa 2020 ‑strategian
lippulaivahankkeena resurssitehokkuutta koskevan strategian. Se
vaikuttaa muun muassa EU:n normeihin, ja siitä tulee todella tehokas
ainoastaan, jos kaikki merkittävät taloudet omaksuvat resurssitehokkaita
käytäntöjä. Kehittyvien talousalueiden on mahdollista hypätä niiden saastuttavien
ja kestämättömien kulutus- ja tuotantotapojen yli, jotka olivat yleisiä EU:n ja
muiden kehittyneiden talouksien teollistumisvaiheessa, ja EU:lla on hyvät syyt
auttaa niitä siinä. Kehittyvillä talouksilla ja etenkin Intialla ja Kiinalla on
kuitenkin suuri, absoluuttisen köyhä väestönosa, joka on riippuvainen terveistä
ekosysteemeistä ja esimerkiksi puhtaasta vedestä. Osa tästä väestöstä saa
elantonsa meristä ja metsistä. Brasilian, Etelä-Afrikan, Intian ja Kiinan
biologinen monimuotoisuus on valtava. Vuoropuhelu näiden ekosysteemien suojelun
ja kestävän käytön taloudellisista näkökohdista ja alan yhteistyö on sekä EU:n
että sen kumppaneiden etu.
Vuoropuhelu ja
käytännön yhteistyö maailman keskeisten energiantuottajien ja -kuluttajien
kanssa on erittäin tärkeää pyrittäessä turvaamaan EU:n energiavarmuus
etenkin kun EU:sta on tulossa entistä riippuvaisempi tuonnista. Yhtä tärkeää on
edistää hiilidioksidipäästöjen vähentämistä maailmanlaajuisesti, kestäviä
energiapolitiikkoja, energian maailmanmarkkinoiden avoimuutta ja
ennakoitavuutta sekä teknologiayhteistyötä.
Kehittyvät
maat tarvitsevat uudenlaista yhteistyötä teknologian ja innovaatioiden
alalla. Jotta EU voi pysyä niiden strategisena kumppanina näillä aloilla ja
jatkaa suunnannäyttäjänä maailmanlaajuisten normien edistämisessä, sen on
kyettävä solmimaan näihin aloihin liittyviä yhteistyökumppanuuksia.
Sisäisten
politiikkojen ulkoinen ulottuvuus siis integroidaan täysin kumppanuusvälineen
ohjelmointiin, ja kumppanuusvälineellä täydennetään sen määrärahojen sallimissa
rajoissa sisäisten politiikkojen ulkoista ulottuvuutta muissa EU:n ohjelmissa
(esimerkiksi toimia, jotka liittyvät tutkimusta ja innovointia koskevaan
Horizon 2020 -puiteohjelmaan, kilpailukyky- ja pk-yritysohjelmaan matkailualan
yhteistyö mukaan luettuna, Yhteinen Erasmus -ohjelmaan, maahanmuuttorahastoon
sekä sisäisen turvallisuuden rahastoon) päällekkäisyyttä välttäen. Johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden ulkoisten toimien
maantieteellisten välineiden, varsinkin kehitysyhteistyön rahoitusvälineen,
kanssa kiinnitetään huomiota kaikissa ohjelmoinnin vaiheissa eriyttämisen ja
keskittämisen periaatteita noudattaen.
1.6.      Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten
kesto
x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
–
x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy
31.12.2020
–
x Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2014 ja päättyvät 31.12.2020.
–
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[15]
x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti

x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  yhteisöjen perustamille elimille[16]
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Euroopan
komission seuranta- ja arviointijärjestelmissä keskitytään entistä enemmän
tuloksiin, ja seurantaan ja arviointiin osallistuu komission henkilöstöä ja
ulkopuolisia asiantuntijoita.
Edustustojen
ja päätoimipaikan vastuuhenkilöt seuraavat jatkuvasti hankkeiden ja ohjelmien
täytäntöönpanoa eri tavoin, mahdollisuuksien mukaan myös menemällä paikan
päälle. Seurannan avulla saadaan arvokasta tietoa edistymisestä, ja
vastuuhenkilöt voivat havaita todelliset ja potentiaaliset pullonkaulat ja
tehdä tarvittavia korjauksia.
Riippumattomille
ulkopuolisille asiantuntijoille annetaan tehtäväksi arvioida EU:n ulkoisia
toimia kolmella eri tavalla. Arviointien avulla voidaan lisätä
vastuuvelvollisuutta ja parantaa käynnissä olevia toimia. Niissä otetaan myös
huomioon aiemmat kokemukset, joiden pohjalta tulevia politiikkoja ja toimia
voidaan kehittää. Kaikissa välineissä käytetään kansainvälisesti tunnustettuja
OECD:n kehitysapukomitean arviointikriteerejä, mukaan lukien (mahdolliset)
vaikutukset.
Hanketasolla
päätoimipaikan hallinnoima tulospainotteinen seurantajärjestelmä (ROM) tuottaa
lyhyen laatukatsauksen otoksesta toimia. Riippumattomat ROM-asiantuntijat
arvioivat jäsenneltyä ja vakiomuotoista menettelyä käyttäen hankkeen vahvuuksia
ja heikkouksia ja antavat suosituksia siitä, miten tuloksellisuutta voidaan
lisätä.
Hankkeesta
vastaava EU:n edustusto hallinnoi hanketason arviointeja, joissa laaditaan
yksityiskohtaisempi analyysi ja joiden pohjalta vastuuhenkilöt voivat kehittää
käynnissä olevia toimia ja valmistella uusia. Riippumattomille ulkopuolisille
asiantuntijoille, joilla on temaattista ja maantieteellistä asiantuntemusta,
annetaan tehtäväksi laatia kyseinen analyysi sekä kerätä palautetta ja näyttöä
kaikilta sidosryhmiltä, luonnollisestikin myös lopullisilta edunsaajilta.
Myös komissio
laatii strategisia arviointeja politiikoistaan alkaen ohjelmoinnista ja
strategiasta ja päätyen toimien täytäntöönpanoon tietyllä sektorilla (esim.
terveys tai koulutus), tietyssä maassa tai tietyllä alueella taikka tietyn
välineen osalta. Näistä arvioinneista on suurta apua muotoiltaessa politiikkoja
ja suunniteltaessa välineitä ja hankkeita. Arvioinnit julkaistaan komission
verkkosivuilla, ja neuvostolle ja Euroopan parlamentille esitettävään
vuosikertomukseen sisällytetään tiivistelmät niiden päätelmistä.
2.2.        Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

2.2.1.     Todetut riskit
Kumppanuusvälineen
toimintaympäristö on sellainen, että välineen tavoitteiden saavuttamiseen
liittyvät seuraavat riskit:
-
maantieteellisesti hajallaan olevat hankkeet ja ohjelmat: kumppanuusväline
kattaa koko maailman, mutta siinä painotetaan strategisia kumppaneita. Sillä
jatketaan entisenlaista yhteistyötä teollisuusmaiden kanssa (jotka kuuluivat
nykyisen ICI-asetuksen soveltamisalaan), mutta lisäksi toteutetaan uusia
hankkeita/ohjelmia sellaisten maiden kanssa, joiden kanssa yhteistyö painottui
ennen viralliseen kehitysapuun. Maailmanlaajuinen kattavuus voi aiheuttaa
logistisia / resursseihin liittyviä valvonnan haasteita etenkin kohdepaikassa
toteutettavassa seurannassa;
- uusien
ohjelmien/hankkeiden käynnistäminen yhdistettynä riskiin, että joidenkin
kumppanimaiden institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet ovat
puutteelliset, saattaa johtaa vaikeuksiin ja viivytyksiin toimien
suunnittelussa ja toteutuksessa;
- vaikeudet
seurata ja määrittää tällaisen yhteistyön vaikutuksen määrää EU:ssa ja
kumppanimaissa voivat heikentää komission kykyä raportoida ja vastata
tuloksista;
-
taloudelliset/poliittiset agendat voivat aiheuttaa vaikeuksia ja viivytyksiä
toimien suunnittelussa ja toteutuksessa;
- koska
kumppanuusväline on uusi väline, sen täytäntöönpanon tukemiseen edustustoissa
ja päätoimipaikassa tarvittavien henkilöresurssien ja hallinnollisten
määrärahojen puute voi aiheuttaa hankaluuksia välineen hallinnoinnissa.
2.2.2.     Valvontamenetelmä(t)
Komission
sisäinen valvonta-/hallinnointiprosessi on suunniteltu niin, että sillä voidaan
kohtuudella varmistaa niiden tavoitteiden saavuttaminen, jotka liittyvät
toimintojen tuloksellisuuteen ja tehokkuuteen, tilinpäätösraportoinnin
luotettavuuteen sekä lainsäädännön ja menettelyjen noudattamiseen.
Operaatioiden
tuloksellisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi ja ulkoisen avun
toimintaympäristölle ominaisen korkean riskitason alentamiseksi sovelletaan
kaikkien muiden komission strategiseen politiikanteko- ja suunnitteluprosessiin,
sisäiseen tarkastukseen ja sisäisen valvonnan normeihin liittyvien vaatimusten
lisäksi seuraavia:
–
milloin mahdollista, EU:n edustustot hallinnoivat
yhteistyötä hajautetusti;
–
taloudellisen vastuun selvä delegointi
edelleenvaltuutetulta tulojen ja menojen hyväksyjältä (johtaja/toimialajohtaja)
päätoimipaikassa edustuston päällikölle edelleenvaltuutuksen välityksellä;
–
säännöllinen raportointi EU:n edustustoista
päätoimipaikkaan, mukaan lukien edustuston päällikön vuosittain laatima
tarkastuslausuma;
–
perusteellinen koulutusohjelma sekä päätoimipaikan
että edustustojen henkilöstölle;
–
merkittävää tukea ja ohjausta päätoimipaikalta
edustustoille (myös internetin välityksellä);
–
säännölliset jälkitarkastukset;
–
hanke- ja ohjelmasyklin hallintamenetelmä, joka sisältää

–
laatua tukevia välineitä muun muassa toimen
suunnittelua, sen toteutustavan, rahoitusmekanismin ja hallinnointijärjestelmän
määrittelyä sekä mahdollisten täytäntöönpanokumppaneiden arviointia ja valintaa
varten
–
tehokkaan täytäntöönpanon mahdollistavat välineet
ohjelman/hankkeen hallinnointiin, seurantaan ja raportointiin, mukaan lukien
hankkeiden säännöllinen ulkopuolinen seuranta paikalla
–
järkevät arviointi- ja tarkastusosiot.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ottaen
huomioon ulkoisten toimien riskialttiin toimintaympäristön, järjestelmissä on
varauduttava noudattamiseen liittyvien virheiden (sääntöjenvastaisuuksien)
mahdollisesti suureen määrään transaktioissa ja kehitettävä tehokkaat
menetelmät virheiden ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi
maksuprosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Käytännössä tämä
tarkoittaa sitä, että noudattamista koskevassa valvonnassa pidetään tärkeimpänä
sekä ulkopuolisten tarkastajien että komission henkilöstön paikalla ennen
lopullisten hankemaksujen suorittamista tekemiä ennakkotarkastuksia, joita
tehdään usean vuoden ajan (samanaikaisesti joidenkin jälkitarkastusten kanssa),
mikä menee huomattavasti pidemmälle kuin mitä varainhoitoasetuksessa vaaditaan.
Noudattamista koskeva valvonta muodostuu muun muassa seuraavista tekijöistä:
·
ehkäisevät toimenpiteet
·
yhteistyötä hallinnoivalle henkilöstölle annettava
pakollinen peruskoulutus petoksiin liittyen
·
ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että kaikilla
täytäntöönpanokumppaneilla on käytössään asianmukaiset keinot EU:n varojen
käyttöön liittyvien petosten ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi
·
komissio allekirjoitti Accrassa vuonna 2008
kansainvälisen avun avoimuutta koskevan IATI-aloitteen, jonka ansiosta apua
koskevista tiedoista ja asiakirjoista tulee ajankohtaisempia,
yksityiskohtaisempia ja säännöllisempiä
·
Havaitsemista helpottavat ja korjaavat toimenpiteet
·
komission henkilöstö tarkastaa ennakkoon kaikki
sopimus- ja maksutoimenpiteet
·
ulkoiset, myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen
tekemät (sekä pakolliset että riskiperusteiset) tarkastukset
·
jälkitarkastukset (riskiperusteiset) ja
takaisinperintä.
Lisäksi jos
sääntöjenvastaisuuden epäillään olevan tarkoituksellista (petos), voidaan
soveltaa seuraavia toimenpiteitä:
·
maksujen eräpäivän lykkäys ja huomautus
·
erityistarkastukset (tapauskohtainen tai
rikostekninen tarkastus)
·
varhaisvaroitusjärjestelmä ja sopimusten tehostettu
valvonta
·
sopimuksen soveltamisen keskeyttäminen tai
päättäminen
·
poissulkemismenettely.
Komission yksiköt toimivat OLAFin kumppaneina kollegion vuonna 2011
hyväksymän komission petostentorjuntastrategian toimintasuunnitelman
toteuttamiseksi varmistaakseen muun muassa, että
–
petostentorjuntaan liittyvä sisäinen valvonta on
täysin kyseisen strategian mukaista;
–
petosriskien hallintaan sovellettavassa
lähestymistavassa suuntaudutaan petoksille alttiiden osa-alueiden ja
asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen;
–
EU:n varojen käyttöön suunnitellut kolmansien
maiden järjestelmät tuottavat merkityksellistä tietoa, jota voidaan hyödyntää
petosriskien hallinnassa (esim. päällekkäisrahoitus);
–
tarvittaessa luodaan verkostoja ja
tarkoituksenmukaisia IT-välineitä ulkoiseen apuun liittyvien petosten
analysoimiseen.
2.4         Arvio valvonnan
kustannuksista ja hyödyistä
Kumppanuusvälineen
sisäisestä valvonnasta / hallinnoinnista aiheutuvien kustannusten pitäisi olla
samaa luokkaa kuin EuropeAidin laskemat kustannukset sen ulkoisten toimien
välineiden hallinnoinnista (eli 6 prosenttia määrärahoista).
Vuosien
2014–2020 talousarviosuunnittelussa sisäisen valvonnan / hallinnoinnin
kustannukset ovat koko EuropeAidin osalta vuositasolla keskimäärin 658
miljoonaa euroa maksusitoumuksina. Määrä sisältää EKR:n hallinnointikulut.
EKR toimii EuropeAidin hallinnointirakenteen puitteissa. Nämä ”ei-operatiiviset”
kustannukset ovat noin 6,4 prosenttia arviolta 10,2 miljardin euron
vuotuisesta keskimäärästä, joka on varattu EuropeAidin kaikkiin (operatiivisiin
ja hallinnollisiin) sitoumuksiin, jotka rahoitetaan EU:n yleisestä
talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta vuosina 2014–2020.
Näissä
hallinnointikuluissa on huomioitu EuropeAidin koko henkilöstöstä
(päätoimipaikka ja edustustot), infrastruktuurista, matkoista, koulutuksesta,
seurannasta, arvioinnista ja (myös edunsaajien tekemistä) tarkastussopimuksista
aiheutuvat menot.
EuropeAid
aikoo ajan mittaan vähentää hallinnoinnin ja operatiivisen toiminnan osuutta
uusien välineiden mukaisten parempien ja yksinkertaisempien järjestelyjen
ansiosta hyödyntäen muutoksia, joita on odotettavissa varainhoitoasetuksen
tarkistuksen myötä. Nämä hallinnointikulut mahdollistavat toimintapoliittisten
tavoitteiden saavuttamisen, resurssien tehokkaan ja tuloksellisen käytön sekä
selkeiden ja kustannustehokkaiden ehkäisevien toimenpiteiden ja tarkastusten
käytön varainkäytön laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi.
Vaikka
hallinnoinnin luonnetta ja kohdentamista sekä noudattamisen valvontaa on
tarkoitus kehittää edelleen, nämä kustannukset ovat kokonaisuudessaan
välttämättömiä välineen tavoitteiden saavuttamiseksi tuloksellisesti ja
tehokkaasti niin, että noudattamatta jättämisen riski jää mahdollisimman
pieneksi (alle 2 prosentin jäännösvirheaste). Kustannukset ovat huomattavasti
alhaisemmat kuin riskit, joita sisältyy sisäisen valvonnan lopettamiseen tai
vähentämiseen tällä riskialttiilla osa-alueella.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimike…...….] || JM/EI-JM ([17]) || EFTA-mailta[18] || ehdokas-mailta[19] || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 Otsake 4 – Globaali Eurooppa ||   19 01 04 08 – Väline teollisuusmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä (ICI) varten - Hallintomenot 19 05 01 –Yhteistyö kolmansien teollisuusmaiden kanssa 19 05 02 - KEDO 19 05 03 – Pilottihanke – Maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseen tarkoitetut transatlanttiset menetelmät 19 09 03 - Muu yhteistyö kuin virallinen kehitysapu (Latinalainen Amerikka) 19 09 02 Valmistelutoimi – Yhteistyö keskitason tuloryhmään kuuluvien Latinalaisen Amerikan maiden kanssa 19 10 04 - Muu yhteistyö kuin virallinen kehitysapu (Aasia, Keski-Aasia, Irak, Iran ja Jemen) 19 10 01 03 Valmistelutoimi – Liiketoimintaa ja tiedettä koskeva vaihto Intian kanssa 19 10 01 04 Valmistelutoimi – Liiketoimintaa ja tiedettä koskeva vaihto Kiinan kanssa 19 10 01 05 Valmistelutoimi – Yhteistyö keskitason tuloryhmään kuuluvien Aasian maiden kanssa   || JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimike…...….] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 Otsake 4 – Globaali Eurooppa || 19 01 04 08 – Kumppanuusväline (PI) - Hallintomenot 19 05 01 - Kumppanuusvälineen mukainen yhteistyö kolmansien maiden kanssa 19 05 02 - Yhteistyö kolmansien teollisuusmaiden kanssa – vuosien 2007–2013 ohjelman päätökseen saattaminen (entinen budjettikohta 19 05 01)   Huom. Muut lukujen 19 09 ja 19 10 budjettikohdat säilytetään toimien päättämistä varten (jolloin maksusitoumusten kohdalle tehdään pro memoria -merkintä).   || JM || EI || EI || EI || EI
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || Otsake 4 – Globaali Eurooppa ||
 || Pääosasto: FPI || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 ||  Toimintamäärärahat (käypinä hintoina 2 % vuoden 2011 hinnoista) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 19 05 01 - Kumppanuusvälineen mukainen yhteistyö kolmansien maiden kanssa ||   Sitoumukset   || (1) || 128,853 || 135,586 || 143,670 || 153,001 || 163,782 || 176,106 || 188,812 || 1.089,710
 ||   Maksut (a)   || (2) || 27,753 || 68,486 || 110,870 || 143,201 || 152,182 || 162,506 || 174,112 || 839,110
 || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 19 01 04 08 – Kumppanuusväline (PI) – Hallintomenot (b) ||   || (3) || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290
 || PO FPI:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 133,700 || 140,700 || 149,100 || 158,800 || 170,000 || 182,800 || 196,000 || 1.131,000
 || Maksut || =2+2a +3 || 32,600 || 73,600 || 116,300 || 149,000 || 158,400 || 169,200 || 181,300 || 880,400
a)
Toimintamenojen maksujen laskennassa on käytetty neljän vuoden vakiohankesykliä
20%-30%-30%-20%.
b)
Määrärahaan on tehty 4 %:n varaus hallinnollisia tukimenoja varten.

 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” ||
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 || Pääosasto: FPI ||
 ||  Henkilöresurssit || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111
 ||  Muut hallintomenot || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116
 || PO FPI YHTEENSÄ || Määrärahat || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
milj. euroa
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018-2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 137,077 || 144,048 || 152,419 || 162,091 || 173,294 || 186,097 || 199,301 || 1.154,227
 Maksut || 35,977 || 76,948 || 119,619 || 152,291 || 161,694 || 172,497 || 184,601 || 903,627
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
ý  Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 || Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
   || TUOTOKSET
   || Tyyppi[21]   || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Luku-määrä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 || ERITYISTAVOITE 1: Eurooppa 2020 -strategian ulkoinen ulottuvuus, toimintapolitiikkoja koskeva vuoropuhelu, maailmanlaajuiset haasteet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Välisumma erityistavoite 1 ||   || 70,861 ||   || 74,571 ||   || 79,023 ||   || 84,164 ||   || 90,100 ||   || 96,884 ||   || 103,880   ||   || 599,483
 || ERITYISTAVOITE 2: Talouskumppanuudet, liike-elämän ja sääntelyalan yhteistyö ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Välisumma erityistavoite 2 ||   || 26,740 ||   || 28,140 ||   || 29,820 ||   || 31,760 ||   || 34,000 ||   || 36,560 ||   || 39,200 ||   || 226,220
 || ERITYISTAVOITE 3: Julkisuusdiplomatia, koulutusalan / akateeminen yhteistyö sekä ulkopuolisiin maihin kohdistuvat toimet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Välisumma erityistavoite 3 ||   || 24,567 ||   || 25,840 ||   || 27,372 ||   || 29,137 ||   || 31,182 ||   || 33,522 ||   || 35,932 ||   || 207,452
 || Kohdentamaton varaus ||   || 6,685 ||   || 7,035 ||   || 7,455 ||   || 7,940 ||   || 8,500 ||   || 9,140 ||   || 9,800 ||   || 56,555
 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   || 128,853 ||   || 135,586 ||   || 143,670 ||   || 153,001 ||   || 163,782 ||   || 176,106 ||   || 188,812 ||   || 1.089,710
Huom. 1 131 miljoonan euron määräraha
jakautuu erityistavoitteittain seuraavasti:
Tavoite 1: 53%
Tavoite 2: 20%
Tavoite 3: 18%
Kohdentamaton varaus: 5 %, joka ohjelmoidaan
kolmelle tavoitteelle tarpeiden mukaisesti.
Kohdentaminen tuotoksiin ei sovellu välineen
luonteeseen (ei vakiomäärää tuotoksia eikä keskimääräisiä kustannuksia).
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
ý  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Henkilöresurssit || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111
 Muut hallintomenot || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5Välisumma || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[22] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Henkilöresurssit || 3,565 || 3,658 || 3,778 || 3,925 || 4,139 || 4,384 || 4,631 || 28,080
 Muut hallintomenot || 1,282 || 1,456 || 1,652 || 1,875 || 2,079 || 2,310 || 2,557 || 13,210
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät Välisumma || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290
 YHTEENSÄ || 8,224 || 8,462 || 8,750 || 9,090 || 9,512 || 9,991 || 10,489 || 64,517
3.2.3.2.  Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
ý  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 17,4 || 17,3 || 17,1 || 16,9 || 16,9 || 16,9 || 16,9
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[23] ||
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 13,0 || 12,9 || 12,8 || 12,6 || 12,6 || 12,6 || 12,6
 || 12,6XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || 2,0 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9
 || 19 01 04 08 [24] || päätoimipaikassa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || lähetystöissä || 39,4 || 40,4 || 41,8 || 43,4 || 45,7 || 48,4 || 51,2
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || 71,8 || 72,5 || 73,5 || 74,9 || 77,2 || 79,9 || 82,7
Otsakkeen 5
henkilöresurssit vastaavat uuden kumppanuusvälineen hallinnointiin tarvittavaa
henkilöstöä.
Siihen kuuluu nykyistä
ICI:tä hallinnoiva FPI:n henkilöstö eli 3,6 AD; 7 AST; 4,3 AC, 2 AL
(Washington) = 17 FTE, ja pyyntö henkilöstön lisäämisestä seuraavan arvion
mukaisesti: 4 AD, 3 AST, 9 AC = 16 FTE.
19 viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon
eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ohjelma- ja hankesyklin hallinnointi
 Ulkopuolinen henkilöstö || Ohjelma- ja hankesyklin hallinnointi
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
xEhdotus/aloite on vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen
mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[25].
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
ý  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[26]
 Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 …. momentti ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
[1]               Yhdysvallat, Japani, Kanada, Korean tasavalta, Australia ja
Uusi-Seelanti; tietyt Aasian teollisuusmaat ja alueet, jotka eivät sisälly
OECD:n kehitysapukomitean luetteloon kehitysavun vastaanottajista (Singapore,
Hongkong, Macao, Taiwan ja Brunei) sekä Persianlahden yhteistyöneuvosto
(Bahrain, Kuwait, Oman, Qatar, Saudi-Arabia ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat),
joka ei myöskään sisälly luetteloon kehitysavun vastaanottajista.
[2]               Kauppa, kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020
-strategian kulmakivenä, KOM(2010) 612, 9.11.2010.
[3]               Näitä
ovat rauha ja turvallisuus, köyhyyden vähentäminen, humanitaarinen apu,
investointi vakauteen ja kasvuun naapurimaissa ja niissä maissa, joihin EU on
laajenemassa, maailmanlaajuiset haasteet, EU:n ja kansainvälisten standardien
ja arvojen edistäminen sekä kasvun ja kilpailukyvyn tukeminen EU:n
ulkopuolella.
[4]           EU:n energiapolitiikka: yhteistyö rajanaapureiden kanssa. KOM(2011) 539, 7.9.2011.
[5]               EUVL L …
[6]               EUVL L
405, 30.12.2006.
[7]               Eurooppa
2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM(2010) 2020.
[8]               KOM(2011)
500.
[9]               EUVL L
55, 28.2.2011, s. 13.
[10]             ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[11]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[12]             Intermediate
evaluation of the Executive Training Programme in Japan and Korea. Helmikuu 2010. Deloitte consulting.
[13]             Arviointi:
http://www.eeas.europa.eu/eu-centres/docs/2010_evaluation_en.pdf
[14]             Kauppa,
kasvu ja maailmanpolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 -strategian
kulmakivenä, KOM(2010) 612, 9.11.2010.
[15]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[16]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[17]             JM =
jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[18]             EFTA:
Euroopan vapaakauppaliitto.
[19]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[20]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[21]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[22]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[23]             CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE =
kansalliset asiantuntijat.
[24]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[25]             Ks.
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[26]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.