               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.3.2022
            COM(2022) 117 final
            2022/0082(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Unioni on osapuolena kansainvälisessä sokerisopimuksessa
                     11, jäljempänä ’sopimus’, ja jäsenenä kansainvälisessä sokerijärjestössä, jäljempänä ’sokerijärjestö’. Komissio sai 30. päivänä marraskuuta 2017 annetulla neuvoston päätöksellä (EU) 2017/2242
                     22 ja neuvoston päätöksellä (EU) 2019/2136
                     33 neuvostolta luvan aloittaa sopimuksen muiden osapuolten kanssa neuvottelut sopimuksen uudistamiseksi erityisesti siltä osin, kuin jäsenten äänimäärät ja maksuosuudet eroavat niiden suhteellisesta asemasta sokerin maailmanmarkkinoilla.

                  Sopimuksen muutoksesta on neuvoteltu perushyödyketyöryhmää (PROBA) kuullen, ja se on neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukainen. Muutokset koskevat seuraavia kolmea seikkaa: hallinnollinen talousarvio ja jäsenten maksuosuudet (25 artikla); tavoitteiden, tutkimusten, seurannan ja tutkimustyön laajentaminen muiden sokeriin liittyvien tuotteiden (erityisesti bioetanolin) sisällyttämiseksi 1, 32, 33 ja 34 artiklan soveltamisalaan; ja toimeenpanevan johtajan nimityssäännöt (23 artikla).

                  Kansainvälinen sokerineuvosto, jäljempänä ’sokerineuvosto’, puolsi 26. marraskuuta 2021 pidetyssä kansainvälisen sokerineuvoston 59. kokouksessa pidetyssä äänestyksessä yksimielisesti kansainvälisen sokerijärjestön jäsenille esitettävää suositusta sopimuksen muuttamiseksi neuvottelujen tuloksen mukaisesti.

                  Tämän neuvoston päätöksen tarkoituksena on hyväksyä muutokset ja nimetä henkilöt, jotka ovat toimivaltaisia tallettamaan muutoksen hyväksymisilmoituksen nimettyyn paikkaan unionin puolesta.

               2.OIKEUSPERUSTA

                  Komission, joka neuvottelee sopimusmuutoksista, olisi SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esitettävä ehdotus siitä, että neuvosto tekee sopimuksen muutokset Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Järjestölle suoritettavia maksuosuuksia koskevien nykyisten sääntöjen mukaan unionin osuus maksuosuudesta on vuodesta 1992 lähtien pysynyt käytännössä samana, vaikka sokerin maailmanmarkkinat, ja erityisesti unionin suhteellinen asema niillä, ovat sittemmin muuttuneet huomattavasti. Tästä johtuen unionille on viime vuosina langennut suhteettoman suuri osuus talousarviomenoista
                     44.

                  Kun sopimuksen 25 artiklan, joka koskee hallinnollisen talousarvion hyväksymistä ja jäsenten maksuosuuksia, muutos hyväksytään, äänimäärien jakautuminen vastaa paremmin sokerin nykymarkkinoita. Muutoksella määrätään enintään kymmenen vuoden siirtymäajasta, jonka kuluessa vuotuinen muutos äänimäärissä on ensimmäisten viiden vuoden aikana enintään 15 prosenttia ja siirtymäajan loppuosan aikana enintään 20 prosenttia. Laskentamenetelmän muutoksen myötä EU:lle talousarviotarkoituksiin jaettujen äänien lukumäärä pienenee, mikä pienentää EU:n rahoitusosuutta kansainväliselle sokerijärjestölle.

               4.LISÄTIEDOT

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Kunkin jäsenen on sopimuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettava talteenottajalle ilmoitus muutosten hyväksymisestä sokerineuvoston asettamassa määräajassa. Jäsenten on sokerineuvoston asettamassa aikataulussa saatava muutoksille hyväksyntä valtiosääntönsä edellyttämää menettelyä noudattaen viimeistään 25. marraskuuta 2022. Hyväksynnän saatuaan jäsenen on annettava talteenottajan muutosten hyväksymisilmoitus Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeristöön New Yorkiin ennen 30. kesäkuuta 2023.

               2022/0082 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on osapuoli vuoden 1992 kansainvälisessä sokerisopimuksessa, jäljempänä ’sopimus’, jonka unioni teki neuvoston päätöksellä 92/580/ETY
                  5
               , ja jäsen Kansainvälisessä sokerijärjestössä, jäljempänä ’järjestö’.

               (2)Komissio aloitti neuvoston päätöksillä (EU) 2017/2242
                  6
                ja (EU) 2019/2136
                  7
                saamansa luvan perusteella unionin puolesta neuvottelut muiden kansainvälisen sokerijärjestön jäsenten kanssa sopimuksen muuttamiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin ohjauksessa.

               (3)Sopimuksen muuttamista koskevat neuvottelut on saatu päätökseen, ja kansainvälinen sokerineuvosto hyväksyi sanamuodon marraskuussa 2020 pidetyssä 57. istunnossaan ja kesäkuussa 2021 pidetyssä 58. istunnossaan.

               (4)Kansainvälinen sokerineuvosto suosittelee neuvotteluissa hyväksyttyjä muutoksia sokerijärjestön jäsenille sopimuksen 44 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

               (5)Neuvoston päätöksellä (EU) 2021/1851
                  8
                annettiin komissiolle lupa äänestää kansainvälisen sokerineuvoston marraskuussa 2021 pidetyssä 59. istunnossa järjestetyssä määräenemmistöäänestyksessä sokerijärjestön jäsenten sopimuksen muuttamista koskevan suosituksen puolesta. Kansainvälinen sokerineuvosto äänesti yksimielisesti muutosten puolesta.

               (6)Sopimuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaan jokaisen Kansainvälisen sokerijärjestön jäsenen on ilmoitettava talteenottajalle muutoksen hyväksymisestä omalta osaltaan.

               (7)Unionin olisi hyväksyttävä sopimuksen muutokset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutokset unionin puolesta.

               Muutosten teksti on tämän päätöksen liitteenä.

               2 artikla

               Komissio antaa unionin puolesta muutosten hyväksymisen talteenottajalle sopimuksen 44 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen unionin suostumuksesta tulla muutetun sopimuksen sitomaksi.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan [   ]
                  9
               .

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        FinancSt/10/
                           PSH/cl/830164

                        6.22.2022.1

                        PVM: 1.2.2022

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        14 20 03 06 Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

                        MÄÄRÄRAHAT:

                        B2022 5 300 000 euroa

                        2.

                        NIMI:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohta ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohta.

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Neuvoston päätöksen tarkoituksena on hyväksyä muutokset ja nimetä henkilöt, jotka ovat toimivaltaisia tallettamaan muutoksen hyväksymisilmoituksen nimettyyn paikkaan unionin puolesta sopimuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

                        Muutos koskee seuraavia seikkoja: hallinnollinen talousarvio ja jäsenten maksuosuudet (25 artikla); tavoitteiden, tutkimusten, seurannan ja tutkimustyön laajentaminen muiden sokeriin liittyvien tuotteiden sisällyttämiseksi sopimukseen (1, 32, 33 ja 34 artikla) ja toimeenpanevan johtajan nimityssäännöt (23 artikla).

                        Sopimuksen 25 artiklassa esitetään erityisesti tarkistettu laskutapa ja toimivampi tarkistusmekanismi, joilla normalisoidaan EU:n osuus sokerijärjestön talousarviokustannuksista ja vastuista.

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        12 KK:N JAKSOLLA

                           (miljoonaa euroa)

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI

                        2022

                        (miljoonaa euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI

                        2023

                        (miljoonaa euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (TUET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISILTA VIRANOMAISILTA

                        -
                              MUISTA LÄHTEISTÄ

                        -

                        -

                        -

                        5.1

                        TUOTOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        2024 (milj. euroa)

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                              -

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        5.2

                        LASKUTAPA:

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        KYLLÄ

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        -

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        -

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        KYLLÄ

                        HUOMAUTUKSIA:

                        Ehdotuksella voi olla talousarviovaikutuksia vuodesta 2024, mutta niitä ei voida tällä hetkellä kvantifioida. Unionin osuus maksuosuudesta riippuu EU:lle muutetussa sopimuksessa vahvistettavasta lopullisesta äänimäärästä. EU:n osuus todennäköisesti pienenee.

                     (1)
                  1
                        Neuvoston päätös 92/580/ETY, tehty 13 päivänä marraskuuta 1992, vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (2)
                  2
                        Neuvoston päätös (EU) 2017/2242, annettu 30 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (3)
                  3
                        Neuvoston päätös (EU) 2019/2136, annettu 5 päivänä joulukuuta 2019, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 324, 13.12.2019, s. 3–4).

                     (4)
                  4
                        Kunkin jäsenen maksuosuutta sokerijärjestön vuotuisesta talousarviosta laskettaessa käytetään 25 artiklan mukaisesti määritettyä äänimäärää ja äänikohtaista rahamäärää.

                     (5)

                        Neuvoston päätös 92/580/ETY, tehty 13 päivänä marraskuuta 1992, vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/2242, annettu 30 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (7)

                        Neuvoston päätös (EU) 2019/2136, annettu 5 päivänä joulukuuta 2019, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 324, 13.12.2019, s. 3–4).

                     (8)

                        Neuvoston päätös (EU) 2021/1851, annettu 15 päivänä lokakuuta 2021, kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseen ja täytäntöönpanon aikatauluun (EUVL L 374, 22.10.2021, s. 49–51).

                     (9)

                        Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.3.2022
            COM(2022) 117 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS
            vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muutosten tekemisestä

               LIITE

               Muutetaan vuoden 1992 kansainvälinen sokerisopimus, jäljempänä ’sopimus’, seuraavasti:

               (1) Korvataan 1 artikla seuraavasti:

               ”1 artikla

               Tavoitteet

               Vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen, jäljempänä ’tämä sopimus’, Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin hyväksymän päätöslauselman 93 (IV) mukaiset tavoitteet ovat seuraavat:

               (a)varmistaa tiiviimpi kansainvälinen yhteistyö sokeriin ja makeutusaineisiin suoraan tai välillisesti liittyvissä asioissa maailmassa, mukaan lukien bioenergian ja polttoaine-etanolin tuotanto sokerikasveista;

               (b)toimia hallitustenvälisten neuvottelujen foorumina sokeri- ja makeutusainemarkkinoiden sekä sokeriteollisuuden sivutuotteiden ja sokerikasveista tuotetun polttoaine-etanolin markkinoiden osalta;

               (c)helpottaa kauppaa keräämällä ja jakamalla tietoa maailman sokerimarkkinoista sekä muista makeutusaineista, bioenergiasta ja sokerikasveista tuotetusta polttoaine-etanolista;

               (d)sokerin ja sokerikasvien kysynnän lisääminen erityisesti muuta kuin elintarvikekäyttöä varten.”

               (2)Korvataan 23 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”1. Neuvosto nimittää toimeenpanevan johtajan määräenemmistöllä neljäksi vuodeksi. Neuvoston nimitys on tehtävä vähintään kuusi kuukautta ennen toimeenpanevan johtajan toimikauden alkamista. Neuvosto voi uudelleennimittää toimeenpanevan johtajan määräenemmistöllä toiseksi nelivuotiskaudeksi. Toimeenpanevan johtajan toimikausia voi olla enintään kaksi. Toimeenpanevan johtajan palvelussuhteen ehdoista päättää neuvosto.”

               (3)Korvataan 25 artikla seuraavasti:

               ”25 artikla

               Hallinnollisen talousarvion hyväksyminen ja jäsenten maksuosuudet

                1. Jäsenillä on tätä artiklaa sovellettaessa 2 000 ääntä.

               2. a)Jokaisella jäsenellä on äänimäärä, joka määritetään jäljempänä 3 kohdassa määrätyllä tavalla.

               (b)Jäsenellä on oltava vähintään kuusi ääntä.

               (c)Ääniä ei saa jakaa osiin. Pyöristäminen on sallittu laskennassa sekä varmistettaessa, että ääniä jaetaan täysi määrä.

               3.Äänet määritetään vuosittain seuraavaa menettelyä noudattaen: Jokaisena vuonna vuodesta 2023 lähtien Kansainvälisen sokerijärjestön julkaistessa Sokerin vuosikirjan jokaiselle jäsenelle lasketaan äänimäärä seuraavien indikaattoreiden ja niiden suhteellisen painoarvon perusteella:

               ·20 prosenttia äänistä sen suhteellisen osuuden perustella, joka jäsenellä on kaikkien jäsenten viennistä ja johon lisätään

               ·20 prosenttia äänistä sen suhteellisen osuuden perustella, joka jäsenellä on kaikkien jäsenten tuonnista ja johon lisätään

               ·20 prosenttia äänistä sen suhteellisen osuuden perustella, joka jäsenellä on kaikkien jäsenten tuotannosta ja johon lisätään

               ·20 prosenttia äänistä sen suhteellisen osuuden perustella, joka jäsenellä on kaikkien jäsenten kulutuksesta ja johon lisätään

               ·20 prosenttia äänistä sen suhteellisen osuuden perustella, joka jäsenellä on kaikkien jäsenten maksukykykertoimesta. Maksukykykerroin vastaa viimeisimpiä julkaistuja arvioita Yhdistyneiden Kansakuntien kustannusten jakautumisesta.

               Äänimäärä lasketaan kullekin jäsenelle edellä esitettyjen indikaattorien perusteella käyttäen asianomaisen indikaattorin viiden viime vuoden keskiarvoa, joka on julkaistu järjestön Sokerin vuosikirjan tuoreimmassa julkaisussa. Toimeenpaneva johtaja laskee kunkin jäsenen osuuden kaikkien jäsenten kokonaismäärästä edellä mainittujen indikaattorien osalta. Kaikki edellä mainitut tiedot jaetaan jäsenille näiden osuuksia laskettaessa.

               4.Jäsenen tai jäsenten liittyessä tähän sopimukseen sen voimaantulon jälkeen niiden äänet määräytyvät edellä 2 ja 3 kohdassa esitetyn laskukaavan mukaisesti. Sopimukseen aikaisemmin liittyneiden jäsenten äänimäärät lasketaan uudelleen siten, että kokonaisäänimäärä on edelleen 2 000.

               5.Jäsenen tai jäsenten vetäytyessä sopimuksesta vetäytyvän jäsenen tai vetäytyvien jäsenten äänet jaetaan uudelleen jäljelle jääville jäsenille sen perusteella, mikä on jäsenen uudelleenlaskettu osuus viiden indikaattorin osalta ja siten, että kaikkien jäsenten kokonaisäänimäärä on edelleen 2 000.

               6. Siirtymäjärjestelyt:

               (a)Kun mukautusten laskennan lähtökohta vahvistetaan, perustaksi otetaan vuoden 2022 jäsenyys ja äänimäärätilanne.

               (b)Siirtymäajan ensimmäisten viiden vuoden aikana minkään jäsenen äänimäärä ei voi olla yli 15 prosenttia suurempi tai pienempi kuin edellisvuodelle sovittu äänimäärä, ja siirtymäajan seuraavien viiden vuoden aikana minkään jäsenen äänimäärä ei voi olla yli 20 prosenttia suurempi tai pienempi kuin edellisvuodelle sovittu äänimäärä. Tästä voidaan kuitenkin poiketa, jos äänimäärän pyöristäminen 2 kohdan c alakohdan määräysten mukaisesti johtaa siihen, että jäsenvaltiolle myönnetty äänimäärä on suurempi kuin sovittu prosenttiosuus.

               (c)Äänikohtaisen maksuosuuden määrittämiseksi ääniä, jotka eivät edellä 6 kohdan b alakohdan soveltamisen vuoksi ole käytössä, ei jaeta uudelleen muiden jäsenten kesken. Tämän vuoksi äänikohtainen maksuosuus määritetään uudelleenlasketun kokonaisäänimäärän perusteella siten, että kokonaisäänimäärä on edelleen 2 000.

               (d)Siirtymäajan järjestelyt saatetaan päätökseen kymmenessä vuodessa.

               7. Jäljempänä 26 artiklan 2 kohdan määräyksiä, jotka koskevat sopimusvelvoitteiden täyttämättä jättämisestä johtuvaa äänioikeuden peruuttamista, ei sovelleta tähän artiklaan.

               8. Neuvosto hyväksyy jokaisen vuoden jälkimmäisellä puoliskolla järjestön hallinnollisen talousarvion seuraavaksi vuodeksi ja määrää talousarvion kattamiseksi tarvittavan jäsenten äänikohtaisen maksuosuuden kahtena ensimmäisenä vuonna otettuaan huomioon tämän artiklan 6 kohdan määräykset.

               9.Jäsenen maksuosuus hallinnollisesta talousarviosta lasketaan kertomalla äänikohtainen maksuosuus jäsenen tämän artiklan mukaisella äänimäärällä seuraavasti:

               (a)niiden osalta, jotka ovat jäseniä hallinnollista talousarviota lopullisesti hyväksyttäessä, niiden sen hetkisellä äänimäärällä; ja

               (b)niiden osalta, joista tulee jäseniä hallinnollisen talousarvion hyväksymisen jälkeen, sillä äänimäärällä, jonka ne saavat jäseneksi tullessaan, suhteutettuna talousarviokauden jäljellä olevaan aikaan; muita jäseniä koskevia laskelmia ei muuteta.

               10.Neuvosto voi määräenemmistöllä toteuttaa aiheellisina pitämänsä toimenpiteet pienentääkseen sitä vaikutusta jäsenten maksuosuuksiin, joka johtuu mahdollisesta pienestä jäsenmäärästä vuoden 2024 hallinnollisen talousarvion hyväksymisen aikana taikka huomattavasta jäsenmäärän pienenemisestä myöhemmin.”

               (4)Korvataan 32 artikla seuraavasti:

               ”32 artikla

               Tiedotus- ja tutkimustoiminta

               1.Järjestö toimii keskuksena, joka kerää ja julkaisee tilastotietoja ja tutkimuksia sokerituotteiden maailmanlaajuisesta tuotannosta, hinnoista, viennistä ja tuonnista, kulutuksesta, varastoista sekä sokerituotteiden verotuksesta.

               2. Jäsenet sitoutuvat toimittamaan järjestölle määräajassa, joka voidaan vahvistaa työjärjestyksessä, kaikki saatavilla olevat tilastot ja tiedot, jotka edellä tarkoitetun työjärjestyksen mukaan ovat tarpeen järjestölle sille tässä sopimuksessa annettujen tehtävien hoitamisessa. Tarvittaessa järjestö voi käyttää muista lähteistä saatavia asianmukaisia tietoja. Järjestö ei julkaise tietoja, joita voitaisiin käyttää sokerituotteita tuottavien, jalostavien tai markkinoivien henkilöiden tai yhtiöiden toimintojen tunnistamiseen.”

               (5)Korvataan 33 artikla seuraavasti:

               ”33 artikla

               Markkinoiden seuranta, kulutus ja tilastot

               1. Neuvosto perustaa sokerituotteiden markkinoiden seuranta-, kulutus- ja tilastokomitean, johon kuuluvat kaikki jäsenet ja jonka puheenjohtajana on toimeenpaneva johtaja.

               2. Komitea tarkastelee jatkuvasti kysymyksiä, jotka liittyvät sokerituotteiden maailmantalouteen ja toimittaa jäsenille tiedot käydyistä keskusteluista, joita varten komitea kokoontuu säännönmukaisesti kahdesti vuodessa. Tarkastelussaan komitea ottaa huomioon kaikki asiaan vaikuttavat tiedot, jotka järjestö on 32 artiklan mukaisesti koonnut.

               3. Komitean työ käsittää seuraavat tehtävät:

               (a)sokerituotetilastojen sekä sokerituotteiden tuotantoon, kulutukseen, varastoihin, kansainväliseen kauppaan ja hintoihin liittyvän tilastoanalyysin laatiminen;

               (b)markkinakäyttäytymisen ja siihen vaikuttavien tekijöiden analysointi, painottaen erityisesti kehitysmaiden osallistumista maailmankauppaan;

               (c)sokerituotteiden kysynnän analysointi, mukaan lukien sokerituotteita korvaavien luonnollisten ja keinotekoisten tuotteiden käytön vaikutukset sokerituotteiden maailmankauppaan ja kulutukseen;

               (d)muut neuvoston hyväksymät kysymykset.

               4. Neuvosto tarkastelee vuosittain toimeenpanevan johtajan laatimaa luonnosta tulevaksi työohjelmaksi, johon sisältyy arvio tarvittavista varoista.”

               (6)Korvataan 34 artikla seuraavasti:

               ”34 artikla

               Tutkimus- ja kehittämistoiminta

               Edellä 1 artiklassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi neuvosto voi avustaa sekä sokerituotetaloutta koskevassa tieteellisessä tutkimuksessa ja kehityksessä että tällä alalla saatujen tulosten levittämisessä. Neuvosto voi tätä varten toimia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen ja tutkimuslaitosten kanssa, jos siitä ei aiheudu neuvostolle mitään taloudellisia lisävelvoitteita.”

               (7)Korvataan liitteen otsikko seuraavasti:

               ”Vuonna 1992 sovittu alkuperäinen äänten jakauma”


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.3.2022
            COM(2022) 116 final
            2022/0081(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP19) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, kun on kyse suunnitelluista muutoksista yleissopimuksen liitteisiin.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus (CITES)

               Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevalla yleissopimuksella, jäljempänä ’yleissopimus’ tai ’CITES’, pyritään suojelemaan luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja kansainvälisen kaupan aiheuttamalta liikakäytöltä. Yleissopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1975.

               Euroopan unioni ja sen kaikki jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia
                  1
               .

               2.2.Yleissopimuksen osapuolten konferenssi

               Osapuolikonferenssi (CoP) on perustettu yleissopimuksen XI artiklan nojalla, ja se on yleissopimuksen hallintoelin. Osapuolikonferenssi kokoontuu 2–3 vuoden välein tarkastelemaan yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Tämä ehdotus liittyy siihen, että osapuolikonferenssi tarkastelee ja hyväksyy erityisesti ehdotuksia yleissopimuksen liitteisiin I ja II sisältyvien uhanalaisten eläin- ja kasvilajien luetteloiden muuttamiseksi.

               2.3.Osapuolikonferenssin suunnitellut päätökset

               Osapuolikonferenssin on määrä tehdä 14.–25. marraskuuta 2022 pidettävässä 19. kokouksessaan (CoP19) päätös ehdotuksista CITES-liitteiden muuttamiseksi, jäljempänä ’luettelointiehdotukset’. Tiettyjen lajien tai lajiryhmien sisällyttämisellä liitteisiin pyritään valvomaan ja sääntelemään näillä lajeilla käytävää kauppaa (liite II) tai yleisesti kieltämään se (liite I).

               Liitteet ovat olennainen osa yleissopimusta ja siten oikeudellisesti sitovia. Yleissopimuksen XV artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan muutoksia, joista CoP on tehnyt päätöksen, aletaan soveltaa 90 päivän kuluttua osapuolikonferenssin päättymisestä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Yleissopimuksen XV artiklan 1 kohdan mukaan kukin osapuoli voi ehdottaa liitteisiin I tai II muutoksia, ja muutoksia käsitellään CoP-kokouksessa. Tässä päätöksessä esitettyjä ehdotuksia käsitellään CoP19-kokouksessa. Ehdotetun muutoksen teksti on toimitettava yleissopimuksen sihteeristölle vähintään 150 päivää ennen kokousta eli 17. kesäkuuta 2022 mennessä.

               Lisäksi yleissopimuksen XVI artiklan mukaan kukin osapuoli voi toimittaa sihteeristölle luettelon lajeista, jotka se yksilöi sääntelyn alaisiksi omalla lainkäyttöalueellaan niiden hyödyntämisen estämiseksi tai rajoittamiseksi ja joiden kaupan sääntely edellyttää muiden osapuolten yhteistyötä. Tällainen luettelo voidaan esittää milloin tahansa. CITES-yleissopimuksen osapuolikonferenssin päätöslauselman Conf. 9.25 (Rev. CoP18) 3 kohdassa suositetaan kuitenkin, että osapuolen, joka haluaa ehdottaa uuden lajin sisällyttämistä liitteeseen III, olisi ilmoitettava asiasta sihteeristölle vähintään 3 kuukautta ennen osapuolikonferenssin kokousta. Näin varmistetaan, että sisällyttäminen tulee voimaan samana ajankohtana kuin liitteiden I ja II muutokset, jotka hyväksytään kokouksessa.

               Jos luettelointiehdotukset hyväksytään, ne voivat vaikuttaa EU:n sääntöihin, koska ne aiheuttaisivat muutoksia asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön, erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97
                  2
                liitteeseen, johon yleissopimuksen liitteisiin tehtävät muutokset on sisällytettävä. Tämä johtaisi siihen, että muutosten kohteena olevien lajien kaupalle unionin ja kolmansien maiden välillä sekä unionin sisällä asetettaisiin rajoituksia. Yleissopimuksen XVI artiklan nojalla tehdyllä ehdotuksella on samankaltaisia oikeusvaikutuksia.

               EU:n jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijat ovat tarkastelleet erilaisia taksonomisia ryhmiä sellaisten lajien yksilöimiseksi, jotka ovat uhattuina kansainvälisen kaupan vuoksi ja jotka tästä syystä voisivat täyttää kriteerit tullakseen sisällytetyiksi johonkin CITES-liitteeseen, jotta unioni voisi tehdä ehdotuksia näiden lajien sisällyttämiseksi liitteeseen CoP19-kokouksessa tai sen yhteydessä. Näiden pohdintojen tuloksena ehdotetussa neuvoston päätöksessä viitataan 12 ehdotusluonnokseen lajien sisällyttämiseksi CITES-liitteeseen I tai II.

               Yhtä lajia (Cuora galbinifrons) ehdotetaan siirrettäväksi CITES-liitteestä II CITES-liitteeseen I. CITESin eläinkomitean päätelmän
                  3
                mukaan kyseinen laji täyttää seuraavat CITES-yleissopimuksen II artiklan 1 kohdassa määritellyt liitteeseen I sisällyttämistä koskevat kriteerit: lajia uhkaa sukupuutto ja kauppa vaikuttaa lajiin.

               Muissa 11 ehdotuksessa esitetään, että yksittäiset lajit tai lajiryhmät (jotka on lueteltu korkeammalla taksonomisella tasolla) olisi sisällytettävä CITES-liitteeseen II yleissopimuksen II artiklan 2 kohdan kriteerien sekä osapuolikonferenssin päätöslauselmassa 9.24 (Rev. CoP17) annettujen lisäohjeiden mukaisesti. Kussakin yksittäisessä tapauksessa tämä arviointi perustuu tieteelliseen kirjallisuuteen ja muihin tieteellisen tiedon lähteisiin, kuten lajien luokitteluun Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) laatiman uhanalaisten lajien punaisen luettelon mukaisesti, ja, jos sellaisia on saatavilla, CITES-kauppatietokannasta saatuihin kauppatietoihin sekä maakohtaisiin tietoihin lajien suojelun tasosta ja voimassa olevista suojelutoimenpiteistä.

               Näitä luettelointiehdotusten luonnoksia on käsitelty jäsenvaltioiden CITES-hallintoviranomaisten asiantuntijaryhmän kokouksissa ja yleissopimusta käsittelevien jäsenvaltioiden tieteellisten viranomaisten edustajien ad hoc -kokouksessa. CoP:n päätöslauselman 9.24 (Rev. CoP17) mukaisesti komissio on myös kuullut niiden lajien levinneisyysalueen valtioita, joita harkitaan lisättäväksi luetteloon. Komissio pyysi näiltä valtioilta näkemyksiä mahdollisesta luetteloinnista yleissopimuksen yhteydessä, kannusti niitä jakamaan asiaan liittyvää tieteellistä tietoa ja kehotti luettelointiehdotusta kannattavia levinneisyysalueen valtioita toimittamaan yhdessä EU:n kanssa asiaa koskevan ehdotuksen sihteeristölle. Keväällä 2022 on tarkoitus järjestää kokouksia EU:n sidosryhmien ja kolmansien maiden edustajien kanssa mahdollisista EU:n esittämistä luettelointiehdotuksista.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  4
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Osapuolikonferenssi on perustettu sopimuksella eli CITES-yleissopimuksella.

               CITES-liitteisiin I ja II tehtävät muutokset, joista CoP:n on määrä päättää, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Koska ne ovat erottamaton osa yleissopimusta, muutetut liitteet ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla.

               Vaikka liitettä III koskeva ilmoitus ei edellytä osapuolikonferenssin päätöstä, se on johdonmukaisuuden vuoksi aiheellista sisällyttää tähän päätökseen, koska liitteeseen III tehtävät muutokset vaikuttavat myös neuvoston asetukseen (EY) N:o 338/97.

               Liitteisiin tehtävillä muutoksilla ei täydennetä tai muuteta yleissopimuksen institutionaalista kehystä.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitelluilla osapuolikonferenssin päätöksillä pyritään saavuttamaan ympäristöä ja kauppaa koskevia tavoitteita, ja siihen sisältyy osatekijöitä näiltä aloilta. Näitä suunnitellun säädöksen eri tekijöitä ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: 192 artiklan 1 kohta sekä 207 artiklan 3 kohta ja 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2022/0081 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP19) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan sekä 207 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni liittyi luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’, 6 päivänä maaliskuuta 2015 tehdyllä neuvoston päätöksellä (EU) 2015/451
                  5
               . Yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1975.

               (2)Yleissopimuksen XI artiklan 3 kohdan mukaan osapuolikonferenssi voi muun muassa hyväksyä päätöksiä, joilla muutetaan yleissopimuksen liitteitä I ja II.

               (3)Lisäksi yleissopimuksen XVI artiklan mukaan jokainen osapuoli voi toimittaa sihteeristölle luettelon lajeista, joiden se katsoo kuuluvan sen lainkäyttövaltaan kuuluvan sääntelyn piiriin hyödyntämisen estämiseksi tai rajoittamiseksi ja jotka tarvitsevat muiden osapuolten yhteistyötä kaupan valvonnassa.

               (4)Osapuolikonferenssin on määrä päättää 14–25 päivänä marraskuuta 2022 pidettävässä 19. kokouksessaan ehdotuksista CITES-liitteiden I ja II muuttamiseksi. Osapuolten on toimitettava tällaiset ehdotukset yleissopimuksen sihteeristölle 17 päivään kesäkuuta 2022 mennessä.

               (5)Liitteeseen III sisällytettäviä lajeja koskevat ehdotukset, jotka eivät edellytä osapuolikonferenssin päätöstä, on kuitenkin tehtävä vähintään kolme kuukautta ennen jotakin osapuolikonferenssin kokouksista.

               (6)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta otettava kanta osapuolikonferenssille toimitettaviin luettelointiehdotuksiin, koska liitteiden muutokset sitovat unionia.

               (7)Ehdotettu kanta osapuolikonferenssissa esitettäviin luettelointiehdotuksiin perustuu ehdotusten hyötyjen asiantuntija-analyysiin yleissopimuksessa vahvistettujen kriteereiden ja parhaan käytettävissä olevan tieteellisen näytön mukaisesti. Tämä näyttö tukee käsillä olevassa päätöksessä ehdotettua erityistä luettelointia sen varmistamiseksi, että kyseisten lajien kauppa ei uhkaa niiden eloonjäämistä luonnossa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               CITES-liitteiden I ja II muuttamista koskevat ehdotukset, jotka unionin on määrä esittää luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa tai sen yhteydessä, esitetään liitteessä 1.

               2 artikla

               CITES-liitteen III muuttamista koskeva ehdotus, joka unionin on määrä esittää luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa tai sen yhteydessä, esitetään liitteessä 2.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                           Neuvoston päätös (EU) 2015/451, annettu 6 päivänä maaliskuuta 2015, Euroopan unionin liittymisestä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaan yleissopimukseen (CITES) (EUVL L 75, 19.3.2015, s. 1–3).

                     (2)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä, EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1–134.

                     (3)

                        Komitean vuonna 2015 pitämän 28. kokouksen pöytäkirjan tiivistelmän kohta 20.3.8, ks. https://cites.org/sites/default/files/eng/com/ac/28/E-AC28-SumRec.pdf.

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (5)

                           EUVL L 75, 19.3.2015, s. 1–3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.3.2022
            COM(2022) 116 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP19) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE 1

               EU:n ehdotukset CITES-liitteiden I ja II muuttamiseksi

                        Taksonominen ryhmä

                        Taksoni (yleisnimi)

                        Ehdotus

                        Matelijat

                        Physignathus cocincinus
                        (vihervesiagama)

                        Lisätään liitteeseen II

                        Cuora galbinifrons
                        (indokiinalainen rasiakilpikonna)

                        Siirretään liitteestä II liitteeseen I

                        Sammakkoeläimet

                        Laotriton laoensis
                        (melahäntävesilisko)

                        Lisätään liitteeseen II

                        Nollakiintiö (alkuperätunnus W) kaupallisissa tarkoituksissa

                        Agalychnis lemur
                        (lemurlehtisammakko)

                        Lisätään liitteeseen II

                        Nollakiintiö (alkuperätunnus W) kaupallisissa tarkoituksissa

                        Kalat

                        Kaikki Sphyrnidae spp. -heimon (vasarahait) lajit, jotka eivät vielä sisälly liitteeseen II

                        Lisätään liitteeseen II

                        Selkärangattomat

                        Thelenota ananas, T. anax,
                        T. rubralineata
                        (merimakkarat)

                        Lisätään liitteeseen II

                        Puut

                        Khaya spp.
                        (afrikkalainen mahonki)
                        Afrikan populaatiot

                        Lisätään liitteeseen II huomautuksella #17

                        Afzelia spp.
                        (palkomahonki)
                        Afrikan populaatiot

                        Lisätään liitteeseen II huomautuksella #17

                        Dipteryx spp.

                        Lisätään liitteeseen II huomautuksella [#17]

                        Handroanthus spp.
                        (trumpettipuu); Tabebuia spp. ja Roseodendron spp.

                        Lisätään liitteeseen II huomautuksella #17

                        Pterocarpus spp.
                        (padouk)
                        Afrikan populaatiot

                        Lisätään liitteeseen II  [huomautuksella #17]

                        Muut kasvit

                        Rhodiola spp.

                        Lisätään liitteeseen II huomautuksella #2

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 21.3.2022
            COM(2022) 116 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa (CITES CoP19) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE 2

               EU:n ehdotus CITES-liitteen III muuttamiseksi

               Virginijus Sinkevičius

               ympäristö-, valtameri- ja kalastusasioista

               vastaava komission jäsen

               Bryssel

               Ref. Ares (2022) save number

               Ms Ivonne Higuero

               Secretary-General

               Convention on International Trade in Endangered
                  Species of Wild Fauna and Flora (CITES)

               Avenue de la Paix 8-14

               1211 Geneva 10

               SWITZERLAND

               Arvoisa Ivonne Higuero

               Minulla on kunnia ehdottaa Euroopan unionin puolesta, että CITES-yleissopimuksen liitteeseen III lisätään kyseisen yleissopimuksen XVI artiklan 1 kohdan mukaisesti laji

               Caribena versicolor.

               Laji on kotoperäinen Martiniquen saarella (Ranska). Tämän ehdotuksen liitteenä on jäljennös kyseisen lajin suojeluun sovellettavasta merkityksellisestä kansallisesta lainsäädännöstä kyseisen yleissopimuksen XVI artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               Päätöslauselman Conf. 9.25 (Rev. CoP18) 3 kohdan mukaisesti tämän liitteeseen III tehtävän lisäyksen olisi tultava voimaan samana päivänä kuin liitteisiin I ja II tehtävät muutokset, jotka hyväksytään yleissopimuksen osapuolikonferenssin 19. kokouksessa.

               Kunnioittavasti

               Virginijus Sinkevičius

               Liite:
                     Jäljennös Ranskan 3. elokuuta 2017 antamasta säädöksestä, jossa vahvistetaan luettelo Martiniquen saarella esiintyvistä, kansallisesti suojelluista hämähäkkieläimistä sekä niiden suojelua koskevat järjestelyt.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.5.2021
            COM(2021) 237 final
            2021/0121(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee Euroopan unionin pyyntöä Länsi-Balkanin maille myönnettäviä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamiseksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa Maailman kauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, yleisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista koskevan sellaisen päätöksen suunniteltuun hyväksymiseen, jonka nojalla Euroopan unioni, jäljempänä ’EU’, voi myöntää yksipuolisia kauppaetuuksia Länsi-Balkanin maille.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Marrakeshin sopimus Maailman kauppajärjestön perustamisesta

               Marrakeshin sopimus Maailman kauppajärjestön perustamisesta, jäljempänä ’WTO-sopimus’, tuli voimaan 1. tammikuuta 1995.

               Euroopan unioni on sopimuksen osapuoli.

               2.2.Maailman kauppajärjestön ministerikokous ja yleisneuvosto

               WTO-sopimuksen IV artiklan 1 kohdan mukaan ministerikokouksella on valta tehdä päätöksiä kaikista monenkeskisten kauppasopimusten alaisista asioista.

               WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan mukaan ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana yleisneuvosto huolehtii sen tehtävistä.

               WTO-sopimuksen IX artiklan 1 kohdan mukaan päätökset tehdään WTO:ssa yleensä konsensuksella.

               2.3.WTO:n yleisneuvoston suunniteltu säädös

               WTO-sopimuksen IX artiklan 3 kohdan mukaan jäsenelle voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa myöntää poikkeuslupa velvoitteesta.

               EU:n pyynnöstä WTO:n yleisneuvosto voi tehdä päätöksen jatkaa sellaisen nykyisen WTO:n poikkeusluvan voimassaoloa, jonka mukaisesti EU voi myöntää yksipuolisia kauppaetuuksia Länsi-Balkanin maille, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Nykyisen poikkeusluvan voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2021. Tämän vuoksi suunnitellun säädöksen tarkoituksena on jatkaa poikkeusluvan voimassaoloa 31. joulukuuta 2026 asti.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee WTO:n jäseniä sitova WTO-sopimuksen IX artiklan 3 kohdan ja II artiklan 2 kohdan mukaisesti; viimeksi mainitussa määrätään seuraavaa: ”Liitteisiin 1, 2 ja 3 sisältyvät sopimukset ja niihin liittyvät oikeudelliset asiakirjat [...] ovat erottamaton osa tätä sopimusta ja sitovat kaikkia jäseniä.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 16. joulukuuta 2020 asetuksen (EU) 2020/2172
                  1
               , jolla jatketaan yksipuolisten kauppaetuuksien soveltamisaikaa 31. joulukuuta 2025 asti, kun on kyse tuotteista, jotka ovat peräisin Länsi-Balkanin maista (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo
                  2* Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Serbia). Kauppaetuudet myönnettiin alun perin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2007/2000
                  3
               , jota on muutettu ja jatkettu useita kertoja sen jälkeen.

               Ilman vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT 1994 ‑sopimus’, I artiklan 1 kohdan ja XIII artiklan mukaisia EU:n velvoitteita koskevaa tarvittavan laajuista poikkeusta näiden yksipuolisten kauppaetuuksien mukainen kohtelu olisi ulotettava koskemaan kaikkia muitakin WTO:n jäseniä.

               Sen vuoksi EU:n on esitettävä pyyntö EU:n WTO-sopimuksen IX artiklan 3 kohdan nojalla Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamisesta uudella viiden vuoden kaudella 31. joulukuuta 2026 asti. Sen lisäksi, että EU esittää tämän pyynnön, sen olisi puollettava kyseisen pyynnön hyväksymistä WTO:n yleisneuvostossa.

               Poikkeusluvan voimassaoloa jatkettaisiin nyt neljättä kertaa. Poikkeuslupa myönnettiin alun perin 8. joulukuuta 2000 31. joulukuuta 2006 asti
                  4
               , ja sen voimassaoloa on viimeksi jatkettu 7. joulukuuta 2016
                  5
               . Alkuperäisen poikkeusluvan ja sen voimassaolon jatkamisten syynä on alueen jatkuvasti vaikea taloustilanne ja se, että unionin näille maille myöntämä etuuskohtelu siihen oikeutetuille tuotteille on tarkoitettu edistämään talouskehitystä tavalla, joka on johdonmukainen GATT 1994 ‑sopimuksen tavoitteiden kanssa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               WTO:n yleisneuvosto on sopimuksella eli WTO-sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka yleisneuvoston olisi määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös olisi sitova kansainvälisen oikeuden nojalla WTO-sopimuksen II artiklan 2 kohdan ja IX artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Päätösehdotuksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0121 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee Euroopan unionin pyyntöä Länsi-Balkanin maille myönnettäviä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, neuvoston päätöksellä 94/800/EY
                  6
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.

               (2)WTO-sopimuksen II artiklan 2 kohdan mukaan liitteisiin 1, 2 ja 3 sisältyvät sopimukset ja niihin liittyvät oikeudelliset asiakirjat (myöhemmin ’monenkeskiset sopimukset’) – mukaan luettuna tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, jäljempänä ’GATT 1994 ‑sopimus’ – ovat erottamaton osa tätä sopimusta ja sitovat kaikkia jäseniä.

               (3)WTO-sopimuksen IV artiklan 1 kohdan mukaan ministerikokous voi tehdä päätöksiä kaikista monenkeskisten kauppasopimusten alaisista asioista. Ministerikokous muodostuu kaikkien jäsenten edustajista ja se kokoontuu vähintään kerran kahdessa vuodessa. WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan mukaan ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana yleisneuvosto huolehtii sen tehtävistä. WTO-sopimuksen IX artiklan 1 kohdan mukaan päätökset tehdään WTO:ssa yleensä konsensuksella.

               (4)WTO-sopimuksen IX artiklan 3 kohdan mukaan ministerikokous voi poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää poikkeusluvan myöntämisestä jäsenelle WTO-sopimuksessa tai jossakin monenkeskisessä kauppasopimuksessa olevasta velvoitteesta.

               (5)Unionille myönnettiin ensin sen velvoitteita koskeva poikkeuslupa 8 päivänä joulukuuta 2000 GATT 1994 ‑sopimuksen I artiklan 1 kohdan nojalla 31 päivään joulukuuta 2006
                  7
                asti, ja sen voimassoloa jatkettiin viimeksi 7 päivänä joulukuuta 2016 31 päivään joulukuuta 2021 asti, siinä määrin kuin on tarpeen sen sallimiseksi, että unioni voi myöntää etuuskohtelun siihen oikeutetuille tuotteille, jotka ovat peräisin Länsi-Balkanin maista.

               (6)Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 16 päivänä joulukuuta 2020 asetuksen (EU) 2020/2172 ja jatkoivat uudelleen yksipuolisten kauppaetuuksien soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2025
                  8
                asti Länsi-Balkanin maiden osalta (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo
                  9
                Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Serbia).

               (7)Ilman WTO-velvoitteita koskevaa poikkeuslupaa unionin Länsi-Balkanin maihin 31 päivään joulukuuta 2025 asti soveltamat yksipuoliset kauppaetuudet olisi laajennettava koskemaan kaikkia muita WTO:n jäseniä.

               (8)Länsi-Balkanin maihin kohdistuvat yksipuoliset kauppaetuudet sallivan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö on oikeutettu, kun otetaan huomioon alueen jatkuvasti vaikea taloustilanne ja se, että unionin näille maille myöntämä etuuskohtelu siihen oikeutetuille tuotteille on tarkoitettu edistämään talouskehitystä tavalla, joka on johdonmukainen GATT 1994 ‑sopimuksen tavoitteiden kanssa, eikä luomaan esteitä muiden WTO:n jäsenten kaupalle. Näin ollen poikkeukselliset olosuhteet, joilla perusteltiin GATT 1994 ‑sopimuksen I artiklan 1 kohtaa ja XIII artiklaa koskevan poikkeusluvan jatkamista, vallitsevat yhä.

               (9)On aiheellista vahvistaa WTO:n yleisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta, koska unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkaminen sitoo WTO:n jäseniä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Maailman kauppajärjestön (WTO) yleisneuvostossa unionin puolesta otettavana kantana on pyytää unionin Länsi-Balkanin maille myöntämiä yksipuolisia kauppaetuuksia koskevan WTO:n poikkeusluvan voimassaolon jatkamista 31 päivään joulukuuta 2026 ja puoltaa kyseisen pyynnön hyväksymistä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2172, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (EUVL L 432, 21.12.2020, s. 7).

                     (2)
                  *
                        Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

                     (3)

                        EYVL L 240, 23.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 530/2007 (EUVL L 125, 15.5.2007, s. 1), sellaisena kuin se on kodifioituna 30 päivänä marraskuuta 2009 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1215/2009 (EUVL L 328, 15.12.2009, s. 1).

                     (4)

                        WT/L/380.

                     (5)

                        G/C/W/731.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).

                     (7)

                        WT/L/380.

                     (8)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2172, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, poikkeuksellisten kaupan toimenpiteiden käyttöönotosta Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuville tai siihen yhteydessä oleville maille ja alueille annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1215/2009 muuttamisesta (EUVL L 432, 21.12.2020, s. 7).

                     (9)
                  *
                        Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.