Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52004PC0776

Ehdotus neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa  /* KOM/2004/0776 lopull. */

	Bryssel 06.12.2004KOM(2004)776 lopullinenEhdotusNEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio pani 8. huhtikuuta 2003 vireille tarkastelun, joka koski Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin yhteisöön suuntautuvaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä.Tarkastelusta kävi ilmi, että vahingollinen polkumyynti oli vaarassa jatkua ja että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko lisääntyisi entisestään, jos toimenpiteitä ei kumottaisiSen vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetusehdotuksen.EhdotusNEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A. MENETTELY1. Voimassa olevat toimenpiteetNeuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2737/90[2] käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jota kannetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Komissio hyväksyi päätöksellä 90/480/ETY[3] kahden merkittävän viejän antamat sitoumukset, jotka koskivat toimenpiteiden alaista tuotetta.Kun nämä kaksi kiinalaista viejää peruuttivat antamansa sitoumukset, komissio otti asetuksella (EY) N:o 2286/94[4] käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa kannettavan alustavan polkumyyntitullin.Neuvosto muutti asetuksen (ETY) N:o 2737/90 asetuksella (EY) N:o 610/95[5] ja otti käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen tullin, jota kannetaan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tarkastelua koskeva tutkimus’, perusteella näiden toimenpiteiden voimassaoloaikaa pidennettiin toisella viisivuotiskaudella asetuksella (EY) N:o 771/98[6].2. Tämä tutkimusKiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin ilmoitus[7] 9 päivänä tammikuuta 2003, minkä jälkeen komissio vastaanotti Eurometaux’lta, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, pyynnön tehdä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, ja tämä pyyntö esitettiin sellaisten tuottajien puolesta, jotka edustavat pääosaa, eli tässä tapauksessa yli 80:tä prosenttia, koko yhteisön tuotannosta. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen[8] perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.3. Välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntöKomissio vastaanotti pyynnön esittäjältä 25 päivänä marraskuuta 2003 myös välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka esitettiin pääosaa koko yhteisön tuotannosta edustavien tuottajien puolesta.Pyynnön esittäjä väitti, että markkinoille oli ilmestynyt uusi tuotetyyppi, jolla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja jonka käyttötarkoitus on sama kuin tuotteella, jota Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuontiin sovellettavat voimassa olevat toimenpiteet koskevat. Vaikka uuteen tuotetyyppiin ei sovelleta näitä toimenpiteitä, pyynnön esittäjä väitti, että kyseessä on itse asiassa osa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Pyynnön esittäjä väitti, että voimassa olevat toimenpiteet eivät tämän vuoksi olleet enää riittäviä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin torjumiseksi ja että toimenpiteiden soveltamisalaa olisi muutettava siten, että tuotekuvaus kattaisi myös uuden tuotetyypin.Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti 31 päivänä maaliskuuta 2004, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä komissio pani vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkastelun[9], joka koskee ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Tutkimus jatkuu edelleen.4. Tutkimuksen osapuoletKomissio ilmoitti virallisesti tuottajille, tuojille ja käyttäjille sekä Kiinan kansantasavallan viejille tarkastelun vireillepanosta.Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.Komissio lähetti kyselylomakkeita kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset kolmelta valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä muulta yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta, joka oli myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä, seitsemältä vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä Hongkongiin sijoittautuneelta kaupan alan toimijalta, yhdeltä Saksaan sijoittautuneelta tuontia harjoittavalta kaupan alan toimijalta sekä yhdeltä vertailumaahan sijoittautuneelta tuottajalta. Kaikki osapuolet esittivät näkökantansa kirjallisesti, ja niille myönnettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi tätä pyydettäessä.Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot sekä teki vierailukäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:a) Yhteisön tuottajat- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Itävalta- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksa- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Ranskab) Yhteisöön sijoittautuneet tuontia harjoittavat käyttäjätHarditalia SpA ja F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Italia (etuyhteydessä olevat yritykset)c) Kiinan kansantasavaltaan sijoittautuneet viejät- Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang City, Jiangxin maakunta- Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, Fujianin maakunta- Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunanin maakunta- Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, Sichuanin maakuntad) Vertailumaahan sijoittautunut tuottaja- Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Yhdysvallat5. TutkimusajanjaksoPolkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi vuoden 1998 alun ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.6. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote6.1. Tarkasteltavana oleva tuoteSen jälkeen, kun markkinoille väitettiin ilmestyneen uuden tuotetyypin, jonka fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitus ovat samat kuin toimenpiteiden alaisella tuotteella, ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu pantiin vireille 31 päivänä maaliskuuta 2004 (katso 6–8 kappale).Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on kuitenkin sama kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2737/90 ja siihen myöhemmin tehtyjen muutosten nojalla tarkasteltavana oleva tuote, eli CN-koodiin 2849 90 30 luokiteltava volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi.Volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat hiilen ja volframin yhdisteitä, jotka on valmistettu lämpökäsittelyllä (volframikarbidi hiiletyksellä ja sulatettu volframikarbidi sulattamalla). Molemmat ovat välituotteita, joita käytetään kovametalliosien kuten kovametallisten terätyökalujen ja kovaan kulutukseen tarkoitettujen osien valmistukseen sekä kulutusta kestävissä pinnoitteissa, öljyn- ja kallionporaukseen tarkoitettujen työkalujen terissä ja metallien vetämiseen ja takomiseen tarkoitetuissa muoteissa ja kärjissä.Eräät viejät väittivät, että volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi olivat eri tuotteita. Tämä perustui väitteeseen, jonka mukaan niiden tuotantoprosessit ovat täysin erilaiset ja että niillä on myös erilaiset käyttötarkoitukset.Neuvoston asetuksen (EY) N:o 771/98 johdanto-osan 11 kohdan mukaan tutkimuksessa oli käynyt ilmi, että erilaisesta valmistusmenetelmästä huolimatta volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat kemialliselta koostumukseltaan samanlaisia (molemmissa on noin 92–94 prosenttia karbidimetallia ja 4–6 prosenttia hiiltä), minkä lisäksi ne molemmat edustavat samaa vaihetta volframin tuotantoketjussa eli sijoittuvat volframimetallijauheen ja kovametallityökalujen sekä kulutusta kestävien materiaalien väliin. Lisäksi molempia käytetään teollisuudessa pintakarkaisuun. Tiettyihin rajoitettuihin, erityisen suurta kulumis- ja hankauskestävyyttä vaativiin tarkoituksiin käytetään ainoastaan sulatettua volframikarbidia, mutta yleensä ottaen volframikarbidi ja sulatettu volframikarbidi ovat korvattavissa toisillaan. Sen vuoksi aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa pääteltiin, että volframikarbidia ja sulatettua volframikarbidia voidaan tutkimuksessa pitää yhtenä ja samana tuotteena.Sellaisia vahvoja perusteita ei esitetty, joilla voitaisiin perustella aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa tehtyjen päätelmien muuttamista. Lisäksi volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin markkinahintojen erot eivät ole merkittävät, koska eräiden sulatetun volframikarbidin lisäkäsittelyjen vaikutusta tasoittaa se, että jyvien koon valinta ei ole yhtä tarkkaa. Sen vuoksi volframikarbidia ja sulatettua volframikarbidia on tässä tutkimuksessa pidettävä yhtenä tuotteena, jonka perusominaisuudet ovat samat.6.2. Samankaltainen tuoteTässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistetaan aiemmissa tutkimuksissa tehty päätelmä, jonka mukaan Kiinan kansantasavallasta vietävät tuotteet ja yhteisön tuottajien ja vertailumaan tuottajan valmistamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat olennaisilta osiltaan samat.B. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS1. Alustavat huomautuksetKiinan kansantasavallasta tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta toimenpiteiden toteuttamiseen vuonna 1990 johtaneen yhdeksän kuukauden tutkimusajanjakson aikana 117 tonnia, eli sen markkinaosuus oli 5,3 prosenttia. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin tuolloin 73,13 prosenttia. Aiempaa tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tuonti oli 234 tonnia, eli sen markkinaosuus oli viisi prosenttia, ja polkumyyntimarginaaliksi todettiin 30,6 prosenttia.2. Markkinatalousasema ja vertailumaaYksikään tarkasteltavana olevan tuotteen viejistä ei saanut markkinatalousasemaa edellisissä tutkimuksissa. Yhteistyössä toimineet viejät väittivät, että markkinatalousaseman myöntämismahdollisuutta olisi tutkittava perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla ja että perusasetuksessa ei ole säännöksiä, jotka estäisivät markkinatalousaseman myöntämisen yhteistyössä toimiville viejille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävässä tarkastelussa.Tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, minkä vuoksi toimenpiteet voidaan vain kumota tai säilyttää mutta niitä ei voida muuttaa. Toimielinten noudattaman käytännön mukaisesti markkinatalousaseman myöntämistä koskevat pyynnöt on sen vuoksi käsiteltävä välivaiheen tarkastelun yhteydessä, koska toimenpiteiden tasoa saatetaan muuttaa tällaisen tarkastelun tuloksena.Yhteistyössä toimineet viejät pitivät epäsoveliaana myös Amerikan yhdysvaltojen käyttämistä asianomaisena markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, koska BKT/henkilö on siellä eri tasolla kuin Kiinan kansantasavallassa. Sen sijaan yhteistyössä toimineet viejät ehdottivat Korean tasavallan tai Tšekin käyttämistä, koska niiden BKT/henkilö oli lähempänä Kiinan kansantasavallan tasoa.BKT:ta ei pidetä yksinään määräävänä tekijänä vertailumaata valittaessa. Amerikan yhdysvallat katsottiin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa soveltuvaksi vertailumaaksi eikä olosuhteiden katsota muuttuneen siten, etteikö sitä voitaisi käyttää myös tässä tutkimuksessa. Ei myöskään ole saatu vakuuttavia todisteita Korean tasavallan tai Tšekin paremmasta soveltuvuudesta.Osram Sylvania Inc, joka valmistaa tarkasteltavana olevaa tuotetta Amerikan yhdysvalloissa, tarjoutui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, ja tämän jälkeen tutkittiin, oliko yrityksen kotimarkkinamyynti merkittävää Kiinan kansantasavallasta vietyjen tarkasteltavana olevien tuotteiden määrään verrattuna. Osram Sylvania Inc:n kotimarkkinamyynnin määrän todettiin olevan tavanomaisessa kaupankäynnissä huomattavasti suuremman kuin viisi prosenttia kiinalaisten viejien yhteisöön suuntautuneen viennin määrästä, mitä pidettiin edellytyksenä kotimarkkinahintojen käytölle normaaliarvon perustana.Sen vuoksi päätettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla säilyttää Amerikan yhdysvallat vertailumaana tässä menettelyssä ja käyttää Osram Sylvania Inc:n kotimarkkinamyyntiä normaaliarvon perustana.3. NormaaliarvoPerusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan nojalla tutkittiin, voitiinko Osram Sylvania Inc:n kotimarkkinamyyntiä riippumattomille asiakkaille pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena.Painotetun keskimääräisen myyntihinnan todettiin tutkimusajanjaksona ylittäneen kaiken myynnin osalta painotetut keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset. Tästä syystä kaikkea kotimarkkinamyyntiä pidettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena.Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti normaaliarvo perustui hintoihin, joita Amerikan yhdysvaltojen riippumattomat asiakkaat maksoivat kaikesta Osram Sylvania Inc:n volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin kotimarkkinamyynnistä tutkimusajanjaksona.4. VientihintaYhteistyössä toimi seitsemän viejää, mutta niistä viisi vastasi lähes kaikesta viennistä Kiinan kansantasavallasta yhteisöön sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksona. Kaksi muuta yhteistyössä toiminutta viejää ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksona. Vientihinta voitiin näin ollen vahvistaa perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti (eli viiden yhteistyössä toimineen viejän tosiasiallisesti perimien hintojen perusteella).5. VertailuPerusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi oikaistiin kuljetukseen, pakkaamiseen, vakuutukseen, luottokustannuksiin, maksuehtoihin sekä käsittely- ja liitännäiskustannuksiin liittyvät erot, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen.6. PolkumyyntimarginaaliPerusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvoa verrattiin vientihintaan. Molemmat laskettiin noudettuna lähettäjältä -tasolla, ja vertailu tehtiin samassa kaupan portaassa.Polkumyyntimarginaalin laskemiseksi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin yhteisöön suuntautuvan viennin painotettuun keskihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Vertailu osoitti polkumyynnin tason olevan noin 31 prosenttia, joka on lähellä polkumyyntitullin nykyistä tasoa.7. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyysKoska polkumyynti ei ollut loppunut, tutkittiin, onko polkumyynnillä tapahtuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennin jatkuminen todennäköistä. Tässä yhteydessä otettiin huomioon muun muassa tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetti Kiinan kansantasavallassa sekä niiden kolmansiin maihin suuntautuvan ja kotimarkkinoilla tapahtuvan myynnin hinnat.7.1. Käyttämätön tuotantokapasiteettiKuten 31 kappaleessa todetaan, Kiinan kansantasavallassa oli viisi yhteistyössä toiminutta viejää, jotka veivät tarkasteltavaa olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksona.Näistä kaksi tuotti itse tarkasteltavana olevaa tuotetta, eli tuotanto ja vientimyynti tapahtuivat samassa oikeussubjektissa.Kaksi muuta viejää olivat etuyhteydessä tuotantoyrityksiin, eli tuotanto ja vientimyynti tapahtuivat kahdessa erillisessä oikeussubjektissa, jotka olivat kuitenkin etuyhteydessä toisiinsa.Viides viejä ei ollut etuyhteydessä mihinkään tuotantoyritykseen; sen sijaan se osti tuotteensa 37 ja 38 kohdassa tarkoitetuilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja vei ne tämän jälkeen.Niiden neljän viejän, joilla oli tuotantovalmiudet, yhteenlaskettu teoreettinen tuotantokapasiteetti[10] oli 9 850 tonnia tutkimusajanjaksona ja kokonaistuotanto 8 460 tonnia, jolloin käyttöaste oli 86 prosenttia. Neljän vientiä harjoittavan tuottajan käyttämätön tuotantokapasiteetti oli siis 1 390 tonnia eli 21,5 prosenttia tarkasteltavan tuotteen lasketusta kulutuksesta vapailla markkinoilla (6 461 tonnia)[11].Myös kaksi muuta yhteistyössä toiminutta viejää, jotka eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön tutkimusajanjaksona, antoivat tietoja tuotannostaan ja myynnistään tutkimusajanjaksona. Toisella niistä ei ollut omaa tuotantoa, kun taas toisen tuotantokapasiteetti oli noin 200 tonnia ja todellinen tuotanto 49 tonnia tutkimusajanjaksona.Seitsemän viejän kokonaiskapasiteetti oli 10 050 tonnia. Niiden käyttämätön tuotantokapasiteetti oli 1 541 tonnia tutkimusajanjaksona eli noin 24 prosenttia 41 kohdassa määritellystä vapaiden markkinoiden kulutuksesta yhteisössä. Tällainen käyttämätön kapasiteetti on selkeä osoitus siitä, että kiinalaiset viejät voisivat lisätä huomattavasti tarkasteltavana olevaa tuotteen vientiä yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. Yhteistyössä toimineiden viejien kokonaisvienti oli 239 tonnia eli lähes 100 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista tutkimusajanjaksona, joten ne vastasivat lähes kaikesta yhteisöön suuntautuvasta viennistä.7.2. Kiinan kansantasavaltaan sijoittautuneiden viejien myynti kotimarkkinoille ja kolmansien maiden markkinoilleVoimassa olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalaiset viejät ovat kehittäneet tarkasteltavana olevan tuotteen jatkojalostusvalmiuksiaan erityisesti työkalualalla (valmistus kovametallista).Tutkimusajanjaksona noin 4 846 tonnia (57 prosenttia) viiden yhteistyössä toimineen viejän kokonaistuotannosta jalostettiin, kun taas 1 557 tonnia (18 prosenttia) myytiin kotimarkkinoilla ja 2 021 tonnia (24 prosenttia) vietiin.Seuraavassa taulukossa esitetään viiden yhteistyössä toimineen viejän keskimääräiset myyntihinnat tutkimusajanjaksona vientikohteittain sekä verrataan niitä yhteisön tuotannonalan keskimääräisiin myyntihintoihin:+++++ TABLE +++++Kuten edellä esitetystä ilmenee, olisi kiinalaisten viejien etujen mukaista käyttää vapaata kapasiteettiaan viennin lisäämiseksi yhteisön markkinoille ja siirtää ainakin osa kotimarkkinamyynnistään ja kolmansiin maihin suuntautuvasta myynnistään yhteisön markkinoille. Verrattuna siihen, millaisia hintoja yhteistyössä toimineet viejät voisivat periä kotimarkkinoilla, yhteisön markkinoiden hinnat tekisivät siitä erittäin houkuttelevan kohteen, jos voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.Muihin kolmansiin maihin, kuten Japaniin ja Amerikan yhdysvaltoihin, suuntautuvaan Kiinan kansantasavallan vientiin verrattuna yhteisön markkinoiden hinnat olisivat houkuttelevia ja olisi suuri vaara, että kauppa saattaisi ohjautua yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.Sen vuoksi katsottiin, että jos toimenpiteet kumottaisiin, tarkasteltavana olevaa tuotetta myytäisiin todennäköisesti suuria määriä hinnoin, jotka alittaisivat yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat, mikä aiheuttaisi vahinkoa tuotannonalalle.8. PäätelmätKuten 34 kappaleessa todetaan, kiinalaiset viejät ovat jatkaneet polkumyyntikäytänteitään. Polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin tutkimusajanjaksona 31 prosenttia, joka on suurin piirtein yhtä suuri kuin aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettu polkumyyntimarginaali.Viiden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yhteenlaskettu kapasiteetti oli tutkimusajanjaksona 10 050 tonnia, joka on suurempi kuin yhteisön tuotannonalan kokonaiskapasiteetti. Lisäksi viiden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan käyttämätön tuotantokapasiteetti oli tutkimusajanjaksona noin 24 prosenttia vapaiden markkinoiden kulutuksesta yhteisössä.Kiinan kansantasavallasta tutkimusajanjaksona tuotujen tarkasteltavana olevien tuotteiden vientihintojen osalta todettiin, että kyseisten vientituotteiden keskimääräiset myyntihinnat olivat yhteisön markkinoilla houkuttelevan korkeat. Sen vuoksi katsottiin, että vahingollinen polkumyynti olisi vaarassa jatkua, jos toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi kun otetaan huomioon, että yhteistyössä toimineiden viejien perimät hinnat olivat tutkimusajanjaksona erilaiset vietäessä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille kuin vietäessä sitä muihin kolmansiin maihin, olisi myös todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuva vienti suuntautuisi muilta markkinoilta (esim. Japanista ja Amerikan yhdysvalloista) yhteisön markkinoille, koska hinnat olivat yhteisössä korkeammat kuin muilla tärkeimmillä vientimarkkinoilla.Voidaan siis todeta, että kaikkien indikaattorien mukaan tuonti Kiinan kansantasavallasta yhteisöön jatkuu polkumyynnillä ja että polkumyynti vain lisääntyisi, jos toimenpiteet kumottaisiin.C. YHTEISÖN TUOTANNONALATutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistikolme valituksen tehnyttä tuottajaa, jotka toimivat yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana ja jotka valmistivat tarkasteltavana olevaa tuotetta myydäkseen sitä kolmansille osapuolille markkinahinnoin (’vapaat markkinat’),yksi toinen tuottaja, joka valmisti tuotetta vapaita markkinoita varten ja joka tuki valitusta, vaikka se ei toiminutkaan yhteistyössä tutkimuksessa,kolme muuta tuottajaa, jotka valmistivat tarkasteltavana olevaa tuotetta kytkösmarkkinoilla käytettäväksi. Yksi näistä tuottajista toimi yhteistyössä ja muut kaksi eivät tukeneet eivätkä vastustaneet tätä tutkimusta.Tuottajille, jotka valmistavat tarkasteltavana olevaa tuotetta kytkösmarkkinoilla käytettäväksi, kyseessä on välituote, joka käytetään kokonaan arvokkaampien tuotteiden jalostuksessa. Ne eivät myyneet tuotantoaan ollenkaan vapailla markkinoilla.Kytkösmarkkinoita ja vapaita markkinoita varten tapahtuvan tuotannon välinen ero on tärkeä arvioitaessa yhteisön markkinoiden taloudellista tilannetta ja yhteisön tuotannonalan tilannetta, koska kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät suoranaisesti kilpaile tuontituotteiden kanssa. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden todettiin kilpailevan suoraan Kiinan kansantasavallasta tuotavien tuotteiden kanssa. Edellä sanotun perusteella todetaan, että tilanne on erilainen vapaita markkinoita ja kytkösmarkkinoita varten tapahtuvan tuotannon välillä.Niiden kolmen yhteisön tuottajan, jotka toimivat yhteistyössä ja joiden tuotanto oli tarkoitettu vapaille markkinoille, osuus vapaille markkinoille tarkoitetusta yhteisön tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotannosta oli tutkimusajanjaksona noin 89 prosenttia. Nämä yhteisön tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.D. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA1. Yleistä1.1. TuontitiedotTuontitietojen lähteenä käytettiin CN-koodiin 2849 90 30 luokiteltavien tuotteiden tuontimääriä ja yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien vahvistettuja vientimääriä koskevia Eurostatin tietoja.1.2. Yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedotYhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot saatiin kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista, joita saatiin tarkasteltavana olevaa tuotetta vapaille markkinoille valmistavilta kolmelta yhteistyössä toimineelta yhteisön tuottajalta ja tarkasteltavana olevaa tuotetta kytkösmarkkinoilla käytettäväksi valmistavalta yhteistyössä toimineelta tuottajalta.1.3. Yhteisön kulutusTarkasteltavana olevan tuotteen todettavissa oleva kulutus yhteisön vapailla markkinoilla vahvistettiin seuraavien määrien perusteella:Eurostatin tiedoista saatu tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuva kokonaistuonti, jatarkasteltavana olevaa tuotetta vapaille markkinoille valmistavan kolmen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan todetut kokonaismyyntimäärät riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla.Kulutus yhteisön vapailla markkinoilla kasvoi yhdeksän prosenttia tarkastelujaksona. Kasvu oli kuitenkin epätasaista. Vuosina 1998 ja 1999 kulutus väheni, mutta vuonna 2001 se nousi ennätykselliseen 7 949 tonniin ennen kuin aleni jälleen 6 461 tonniin tutkimusajanjaksona.+++++ TABLE +++++Vapailla markkinoilla vuosina 2000 ja 2001 tapahtunut kulutuksen kasvu selittyy toisaalta yhteisön ja maailmanmarkkinoiden taloudellisen toiminnan vilkastumisella ja toisaalta uuden vientilupajärjestelmän käyttöön ottamisella Kiinan kansantasavallassa. Viimeksi mainittu tekijä johti suurimittaisiin ostoihin (kuluttajat lisäsivät varastojaan) vuoden 2000 lopulla ja vuonna 2001, sillä pelättiin, että raaka-aineesta ja tarkasteltavana olevasta tuotteesta saattaa syntyä pulaa.2. Tuonti Kiinan kansantasavallasta2.1. Määrä ja markkinaosuus+++++ TABLE +++++Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä vaihteli jossakin määrin tarkastelujaksona, mutta vuoteen 1998 verrattuna tuontimäärät kasvoivat, mitä osoittaa myös se, että markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona suurempi kuin vuonna 1998.2.2. Hinnat ja hinnan alittavuusKiinan kansantasavallasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta yhteisön rajalla oli tutkimusajanjaksona 12,59 euroa/kg (CIF-hinta yhteisön rajalla). Hinnan alittavuuden analysoimiseksi yhteisön tuotannonalan myymien tarkasteltavina olevien tuotteiden painotettuja keskihintoja verrattiin Kiinan kansantasavallasta yhteisöön tapahtuvan tuonnin painotettuihin keskihintoihin tutkimusajanjaksona, ja huomioon otettiin myös tullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset.Yhteisön tuotannonalan hinnat on ilmoitettu kyselylomakkeen vastauksissa, jotka koskivat yhteisön tuotannonalan yhteisössä tapahtuneen myynnin hintoja ensimmäiselle etuyhteydettömälle asiakkaalle noudettuna lähettäjältä -tasolla. Kiinan kansantasavallasta tapahtuvan tuonnin hinnat saatiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, jotka veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksona.Tällä perusteella hinnan alittavuuden marginaaliksi, joka ilmaistaan prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan hinnoista, todettiin noin kymmenen prosenttia. Jos polkumyyntitullien nykyinen taso otetaan laskelmissa huomioon, hinnan alittavuutta ei esiinny.3. Tuonnin määrät ja yksikköhinnat sekä yhteisön tuotannonalan myynti EU:ssa tutkimusajanjaksona+++++ TABLE +++++Muista kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin verrattuna Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin hinnat (12,59 euroa/kg) olivat huomattavasti alhaisemmat. Näissä olosuhteissa on erittäin todennäköistä, että jos toimenpiteet kumottaisiin, tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta lisääntyisi ja tämä tapahtuisi polkumyynnillä, mikä puolestaan vähentäisi tuontia muista kolmansista maista yhteisöön.E. YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNEYhteisön tuotannonalan tilannetta tutkittaessa otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 1998 (perusvuosi) tutkimusajanjakson päättymiseen. Jäljempänä olevat yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot ovat kolmelta yhteistyössä toimineelta yhteisön tuottajalta kerättyjä tietoja, paitsi silloin kun nimenomaisesti toisin mainitaan.1. Tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja varastotTuotantokapasiteetin laskemisen perustana oli asennettujen koneiden tuntikohtainen enimmäistuotanto kerrottuna vuotuisella työtuntien enimmäismäärällä, ja tästä vähennettiin huolto ja muut samankaltaiset tuotannon keskeytykset. Tuotantokapasiteetti kasvoi 22 prosenttia tarkastelujaksona.+++++ TABLE +++++Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi yhden prosentin tarkastelujaksona. Maltillinen kasvu oli kuitenkin epätasaista. Vuonna 1999 tuotanto laski kuusi prosenttia, mutta kasvoi 27 prosenttia vuosina 1999–2001. Tutkimusajanjaksona tuotanto palasi tasolle, joka oli vain hieman korkeampi kuin vuoden 1998 tuotantotaso.Vuosina 2000 ja 2001 tapahtuneen tuotannon ja kapasiteetin kasvun syyt esitetään 61 kappaleessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnän äkillinen maailmanlaajuinen kasvu, joka johtui maailmanmarkkinoiden taloudellisen toiminnan vilkastumisesta ja uuden vientilupajärjestelmän käyttöönotosta Kiinan kansantasavallassa, lisäsi investointeja tuotantokapasiteettiin erityisesti vuosina 2000 ja 2001, mikä puolestaan lisäsi kapasiteettia 22 prosenttia tarkastelujaksona.Tutkimusajanjaksona tapahtunut kapasiteetin käyttöasteen väheneminen edellisiin vuosiin verrattuna johtui siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä laski äkillisesti tutkimusajanjaksona. Kapasiteettia oli lisätty, koska kysynnän oletettiin jatkuvan markkinoilla voimakkaana, mutta näin ei kuitenkaan käynyt, sillä tutkimusajanjaksona asiakkaat pienensivät varastojaan ja ostivat siksi tuotetta vähemmän. Sen vuoksi tuotanto pysyi tutkimusajanjaksona suurin piirtein samalla tasolla kuin vuonna 1998.Varastojen määrä pysyi suhteellisen vakaana tuotantoon ja myyntiin verrattuna aina vuoteen 2000 saakka. Vuonna 2001 varastot pienenivät suuren kysynnän vuoksi. Maailmanlaajuinen kysyntä väheni yllättäen tutkimusajanjaksona, joten yhteisön tuotannonalan varastojen osuus tuotannosta nousi jopa 30 prosenttiin, kun vuonna 1998 se oli 18 prosenttia. Tavallisesti varastojen osuus tuotannosta on tällä tuotannonalalla noin 20 prosenttia.2. Myyntimäärät, hinnat ja markkinaosuus sekä myyntimäärät vientimarkkinoillaSeuraavat luvut kuvaavat yhteisön tuotannonalan myyntimääriä ja sen yhteisön riippumattomilta asiakkailta perimiä hintoja, markkinaosuutta yhteisössä sekä myyntimääriä vientimarkkinoilla.+++++ TABLE +++++Myyntimäärät kasvoivat hiukan yhteisön markkinoilla tarkastelujaksona, sillä tutkimusajanjaksona myynti oli 13 prosenttia suurempi kuin vuonna 1998. Yhteisön tuotannonalan tilanne parani jonkin verran vientituotteisiin nähden, sillä niiden markkinaosuus kasvoi tutkimusajanjaksona 64 prosenttiin, kun se oli 62 prosenttia vuonna 1998.Vuotta 2001 lukuun ottamatta yhteisön tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta on pysynyt melko vakaana, sillä se oli tutkimusajanjaksona viisi prosenttia korkeampi kuin vuonna 1998. Vuonna 2001 keskimääräinen myyntihinta nousi 17,10 euroon/tonni, mutta aleni takaisin 14,92 euroon/tonni tutkimusajanjaksona.Myös vientimäärät kasvoivat tarkastelujaksona. Myyntimäärät kasvoivat 24 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana, ja ne olivat korkeimmillaan vuonna 2001. Viennin osuus kokonaismyynnistä oli noin 25–30 prosenttia tarkastelujaksona.Myynnin kokonaismäärä kasvoi 16 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana, ja se oli korkeimmillaan vuonna 2001 61 kappaleessa mainituista syistä.3. Kannattavuus, kokonaispääoman tuotto ja kassavirta+++++ TABLE +++++Vuotta 2001 lukuun ottamatta, joka edellä sanotun mukaisesti oli poikkeuksellinen vuosi, talouden indikaattorit (kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta) osoittavat, että yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla tapahtuvasta myynnistä syntyvät kannattavuusmarginaalit, tuotto ja kassavirta heikkenivät jossakin määrin.Tutkimusajanjaksona tapahtuneeseen kannattavuuden vähenemiseen vaikutti osaltaan se, että yksi yhteisön tuottaja menetti väliaikaisesti tärkeän hankintasopimuksen sekä se, että myyntimäärät alenivat ainakin osittain siitä johtuen, että käyttäjät vähensivät varastojaan, joita ne olivat keränneet vuonna 2001 pelätessään, että tuotteesta syntyy pulaa. Todisteita on myös siitä, että pääasiallisen raaka-aineen (APT), jota tuodaan pääasiassa Kiinasta, hinnan voimakas vaihtelu vaikutti sellaisten yhteisön tuottajien kannattavuuteen, jotka joutuvat ostamaan raaka-aineen avoimilta markkinoilta.4. Investoinnit ja pääoman saanti+++++ TABLE +++++Investoinnin taso oli melko vakaa vuosina 1998–2001, jolloin tuotantoprosessin ja muun laitteiston teknisiin parannuksiin investointiin säännöllisesti. Tutkimusajanjaksona investoinnit vähenivät kuitenkin huomattavasti, koska myynnistä saatiin yhteisön markkinoilla heikko tuotto.Yhteisön tuotannonala pystyi edelleen saamaan pääomaa joko ulkoisilta rahoituslaitoksilta tai emoyhtiöiltä tarkastelujaksona ja tutkimusajanjaksona.5. Työllisyys, tuottavuus ja palkat+++++ TABLE +++++Työntekijöiden lukumäärä aleni hieman tarkastelujaksona. Kokonaistyöllisyyskustannukset pysyivät vakaina vuoteen 2000 asti, mutta ne nousivat vuonna 2001 ja pysyivät korkeina tutkimusajanjaksona. Tarkastelujaksona työllisyyskustannukset kasvoivat kahdeksan prosenttia, mikä vastaa tavanomaista palkkojen nousua.Tuottavuus kasvoi kaksi prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana tuotannon lisääntymisen mukaisesti. Yhteisön tuotannonala pystyikin lisäämään tuotantoa vuosina 2000 ja 2001 ilman huomattavaa työvoiman lisäämistä, mikä paransi tuottavuutta kyseisinä vuosina. Olisi kuitenkin huomattava, että tuottavuuden tasoon vaikuttaa tuotantotason lisäksi myös eri vuosien erilainen tuotevalikoima.6. Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistäKiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tarkastelujaksona. Ne pysyivät kuitenkin molemmat vähäisinä vapaiden markkinoiden suuruuteen nähden (ainoastaan neljä prosenttia vapaiden markkinoiden kulutuksesta). Tarkasteltavana olevan tuotteen melko vakaasta kysynnästä huolimatta yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski hieman (10 prosenttia) samoin kuin muiden 78 kappaleessa mainittujen talouden indikaattorien taso polkumyyntimarginaalin suuruuden (31 prosenttia) ja pääasiallisen raaka-aineen (APT) hintavaihtelujen ja tärkeän hankintasopimuksen väliaikaisen menetyksen kaltaisten ulkoisten tekijöiden vuoksi.7. KytkösmarkkinatJotta yhteisön tuottajien tilanteesta saataisiin parempi kokonaiskuva, eräitä yhteisön tuotannonalaa koskevista talouden indikaattoreista tehtyjä päätelmiä verrattiin sen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan antamiin tietoihin, joka valmisti tuotetta ainoastaan kytkösmarkkinoilla käyttöä varten. Tätä tuottajaa koskevat päätelmät ovat seuraavat (luvut on indeksoitu, sillä päätelmät koskevat vain yhtä yritystä):+++++ TABLE +++++Tuotantokapasiteetti kasvoi 16 prosenttia vuosina 1998 ja 1999 ja pysyi tämän jälkeen vakaana. Tuotanto aleni 27 prosenttia tarkastelujaksona indeksin ollessa 92–108. Kapasiteetin käyttöaste aleni kuusi prosenttia vuosina 1998–2001 ja aleni vielä 39 prosenttia tutkimusajanjaksona tuotannon vähenemisen mukaisesti. Varastot ovat yli kolminkertaistuneet tarkastelujaksona, vaikka tämä johtuukin osittain siitä, että varastot olivat pienet vuonna 1998. Vuosina 1998 ja 2001 tehtiin suuria investointeja. Työllisyys pysyi melko vakaana vuoteen 2001 saakka, mutta aleni 10 prosenttia tutkimusajanjaksona. Työllisyyskustannusten indeksi kasvoi 177:ään vuonna 2001, mutta aleni 109:ään tutkimusajanjaksona. Tuottavuuden indeksi oli 92–111 vuosina 1998–2000, mutta aleni 84:ään tutkimusajanjaksona tuotannon vähenemisen mukaisesti kyseisenä aikana tapahtuneesta työllisyyden vähenemisestä huolimatta.Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin sisäisesti siirtohinnoin. Todettiin, että siirtohinnat eivät perustu riittävän läheisesti todellisiin markkinahintoihin, jotta niiden voitaisiin katsoa heijastavan markkinahintoja. Asianomaiselle siirtotuotteelle ei pystytty vahvistamaan markkina-arvoa edes analysoimalla jatkojalostustuotteen tuotantoon liittyvien erilaisten kustannusten jakautumista. Kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran analysointia suhteessa käyttöön kytkösmarkkinoilla ei sen vuoksi pidetä luotettavana indikaattorina. Koska asianomainen yritys on osa suurempaa ryhmää, sen mahdollisuudet saada pääomaa eivät juurikaan heikentyneet.Polkumyyntimarginaalin suuruudesta huolimatta tuontituotteiden ei todettu kilpailevan suoraan kytkösmarkkinoille valmistettavien tuotteiden kanssa, joten todettiin, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti ja toimenpiteet eivät vaikuttaneet merkittävästi kytkösmarkkinoille tuotetta valmistaviin tuottajiin.Kytkösmarkkinoiden kehitys vastasi kokonaisuudessaan vapaiden markkinoiden kehitystä, vaikka tuotannon, työllisyyden ja tuottavuuden kehitys oli niillä heikompaa. Sen vuoksi kytkösmarkkinoiden mukaan ottaminen ei olisi vaikuttanut vapaiden markkinoiden osalta tehtyihin päätelmiin.8. Päätelmät yhteisön tuotannonalan tilanteestaVaikka toimenpiteet toteutettiin jo jonkin aikaa sitten ja vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä on pysynyt suurin piirtein vakaana, yhteisön tuotannonalan voittomarginaalit pienenivät ja muidenkin talouden indikaattorien taso laski jonkin verran tarkastelujaksona. Yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntiään ja markkinaosuuttaan rajoittamalla hintojensa nousua tarkastelujaksona. Tämä vaikutti kuitenkin kielteisesti kannattavuuteen. Tutkimusajanjaksona tuotannonala oli vain hiukan kannattavuuden rajan yläpuolella, vaikka tätä tulosta onkin oikaistava vuoden 2001 tuloksen vuoksi, sillä kyseinen vuosi oli poikkeuksellinen. Vaikka polkumyynnin epäterve vaikutus kompensoidaan tullilla, todisteita on siitä, että pääasiallisen raaka-aineen (APT), jota tuodaan pääasiassa Kiinan kansantasavallasta, hinnan voimakas vaihtelu vaikutti sellaisten yhteisön tuottajien kannattavuuteen, jotka joutuvat ostamaan raaka-aineen avoimilta markkinoilta.F. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYSEdellä sanotun ja erityisesti 66 kappaleen perusteella pidetään todennäköisenä, että Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvu lisäisi yhteisön tuotannonalan paineita, jos toimenpiteitä ei jatkettaisi. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman epäterveen kilpailun lisääntyminen johtaisi todennäköisesti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen entistä pahempaan heikkenemiseen. Sen vuoksi päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.G. YHTEISÖN ETU1. Yleisiä huomioitaOn tutkittu, onko olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi olisi pääteltävä, että toimenpiteiden jatkaminen olisi yhteisön edun vastaista. Sen vuoksi ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön etu määriteltiin arvioimalla kaikki asiaan liittyvät erilaiset tekijät, kuten yhteisön tuotannonalan, muiden yhteisön tuottajien, tuojien, kaupan alan toimijoiden ja tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien edut. Tätä analyysia varten pyydettiin tietoja kaikilta tiedossa olevilta asianomaisilta osapuolilta.Olisi muistettava, että edellisessä tutkimuksessa toimenpiteiden toteuttamisen katsottiin olevan yhteisön etujen mukaista. Koska tämä tutkimus on jo voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden uudelleentarkastelu, oli mahdollista arvioida, oliko voimassa olevilla polkumyyntitoimenpiteillä asiaan kuulumattomia kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin.Tutkittiin, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi olisi pääteltävä, että toimenpiteiden jatkaminen ei olisi yhteisön etujen mukaista tässä tapauksessa, vaikka vahingollisen polkumyynnin jatkumista pidettiin todennäköisenä.2. Yhteisön tuotannonalan etuOn muistettava, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnin todettiin todennäköisesti jatkuvan ja että vaarana on se, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko jatkuu tällaisen tuonnin vuoksi. Yhteisön tuotannonalan edun mukaista on pyrkiä välttämään vahingon jatkumista, ja tämä saavutettaneen säilyttämällä toimenpiteet. Sen vuoksi on yhteisön tuotannonalan edun mukaista säilyttää Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet.3. Etuyhteydettömien tuojien ja kaupan alan toimijoiden edutVastauksia ei saatu yhdeltäkään tuottajalta eikä yhdeltäkään kaupan alan toimijalta. Koska tuojat ja kaupan alan toimijat eivät toimineet yhteistyössä, voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkaminen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan ei vaikuttaisi merkittävästi tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömiin tuojiin ja kaupan alan toimijoihin yhteisössä. Tämä vastaa myös edellisissä tutkimuksissa tehtyjä päätelmiä.4. Käyttäjien edutTarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat yhteisössä lähinnä kovametallista tuotettavien osien valmistajia, jotka käyttävät tarkasteltavana olevaa tuotetta raaka-aineena. Eräät käyttäjät ovat suuria kansainvälisiä valmistajia, jotka tuottavat lähinnä itse raaka-aineeksi tarvitsemansa volframikarbidin (käyttö kytkösmarkkinoilla), kun taas toiset käyttäjät (pääasiassa pienemmät valmistajat) ostavat tarkasteltavana olevaa tuotetta joko viejiltä ja yhteisön tuotannonalalta.Koska suuret kansainväliset valmistajat eivät tukeneet eivätkä vastustaneet tätä tutkimusta, voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkaminen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan ei vaikuttaisi merkittävästi niiden tilanteeseen yhteisössä.Yksi pieni työkalujen valmistaja vastasi kyselylomakkeeseen. Se ostaa noin 90 prosenttia volframikarbidistaan yhteisön tuotannonalalta. Yhteisön tuotannonala on sen mielestä pirstoutunut ja se ilmaisi huolensa siitä, että jos toimenpiteitä jatkettaisiin, yhteisön tuotannonalan asema vahvistuisi käyttäjiin nähden ja käyttäjät olisivat siitä entistä riippuvaisempia toimitusten lähteenä. Vaikka yhteisön tuotannonalan osuus EU:n markkinoista on 64 prosenttia, ei se kuitenkaan ole ainoa toimitusten lähde. Tutkimusajanjaksona neljä EU:n tuottajaa kilpaili myynnistä EU:n markkinoilla. Lisäksi kilpailua synnyttää tuonti Kiinan kansantasavallasta ja muista maista, joiden yhteenlaskettu markkinaosuus oli 36 prosenttia tutkimusajanjaksona. Sen vuoksi katsotaan, että EU:n markkinoilla on useita vaihtoehtoisia toimituslähteitä ja että asianomaisen käyttäjän epäilyt ovat aiheettomia.Vaikka toimenpiteiden jatkaminen saattaa helpottaa yhteisön tuotannonalan aseman säilyttämistä käyttäjiin nähden, vaihtoehtoisia toimituslähteitä on riittävästi. Jos toimenpiteet lakkautettaisiin, vaarana olisi, että yhteisön tuotannonala joutuisi poistumaan markkinoilta ja käyttäjät menettäisivät merkittävän toimituslähteen.5. Päätelmät yhteisön edustaEdellä sanotun perusteella näyttää siltä, että toimenpiteiden jatkaminen ei ole yhteisön edun vastaista. Siltä osin kuin toimenpiteiden jatkaminen mahdollistaa yhteisön tuotannonalan aktiivisen toiminnan jatkamisen yhteisön markkinoilla, se auttaa säilyttämään useita eri toimitusten lähteitä käyttäjiä varten.H. PÄÄTELMÄTTutkimuksen mukaan Kiinan kansantasavallan viejät ovat jatkaneet polkumyyntikäytänteitään tutkimusajanjaksona. On myös osoitettu, että yhteisön markkinat ovat houkutteleva kohde Kiinan kansantasavallan viejille, kun otetaan huomioon niiden kotimaisilta asiakkailta ja vientimarkkinoilta perimät hinnat. Jos toimenpiteet kumottaisiin, on sen vuoksi todennäköistä, että yhteisön markkinoille tuotaisiin tarkasteltavana olevaa tuotetta suuria määriä polkumyynnillä.Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne, jota ilmentävät sen kannattavuuden, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran heikkeneminen tarkastelujaksona, todennäköisesti heikkenisi edelleen, jos toimenpiteet kumottaisiin, sillä Kiinan kansantasavallasta alettaisiin tuoda polkumyynnillä yhä enemmän tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille.Yhteisön edun osalta ei ole mitään pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan.Sen vuoksi pidetään aiheellisena pitää edelleen voimassa polkumyyntitoimenpiteet volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan.I. POLKUMYYNTITOIMENPITEETKaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Sellaisia huomautuksia ei esitetty, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä.Edellä sanotun perusteella olisi Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä jatkettava perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaOtetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan CN-koodiin 2849 90 30 luokiteltavan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa.Lopullisen polkumyyntitullin suuruus on 33 prosenttia nettohinnasta tullaamattomana vapaasti yhteisön rajalla.Ellei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).[2] EYVL L 264, 27.9.1990, s. 7.[3] EYVL L 264, 27.9.1990, s. 59.[4] EYVL L 248, 23.9.1994, s. 8.[5] EYVL L 64, 22.3.1995, s. 1.[6] EYVL L 111, 9.4.1998, s. 1.[7] EYVL C 166, 12.7.2002, s. 2.[8] EUVL C 84, 8.4.2003, s. 2.[9] EUVL C 81, 31.3.2004, s. 8.[10] Tuotantokapasiteetin laskemisen perustana oli asennettujen koneiden tuntikohtainen enimmäistuotanto kerrottuna vuotuisella työtuntien enimmäismäärällä, ja tästä vähennettiin huolto ja muut samankaltaiset tuotannon keskeytykset. Tätä kapasiteetin laskumenetelmää käytettiin myös yhteisön tuotannonalan osalta.[11] Kulutus vapailla markkinoilla saadaan laskemalla yhteen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä ja vapaille markkinoille tuottavien kolmen yhteistyössä toimineen yhteisön tuojan todettu kokonaismyynti yhteisön markkinoilla. Ks. myös 60 kappale.


Avis juridique important

|

51998PC0153

Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana  /* KOM/98/0153 lopull. - CNS 98/0100 */

Virallinen lehti nro C 150 , 16/05/1998 s. 0014

Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön tuesta maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana (98/C 150/06) KOM(1998) 153 lopull. - 98/0100(CNS) (Komission esittämä 19 päivänä maaliskuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,sekä katsoo, että1) 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti on laadittava vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan maille sekä oma liittymistä valmisteleva strategia Kyprokselle,2) ottaen huomioon tuleva edistyminen kohti Kyproksen tilanteen poliittista ratkaisua, jota parhaillaan tavoitellaan Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa, sekä saaren taloudellinen tilanne ongelman ratketessa ja liittymisneuvottelujen edistyessä Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella voi olla suotavaa lisätä Kypros luetteloon tuensaajamaista sekä säätää tässä tarkoituksessa tämän asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä,3) Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan oikeus tässä asetuksessa säädettyyn tukeen myönnetään tällä hetkellä kuitenkin ainoastaan kymmenelle jäsenyyttä hakeneelle Keski- ja Itä-Euroopan maalle,4) yhteisö on päättänyt myöntää liittymistä edeltävän tuen muodossa olevaa erityistä tukea jäsenyyttä hakeneille maille kyseisten maiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten tukemiseksi tähtäävien toimien toteuttamiseksi; niillä pyritään myös valmistelemaan ja helpottamaan näiden maiden talouksien yhdentymistä yhteisön talouteen,5) maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeville liittymistä valmisteleville toimenpiteille jäsenyyttä hakeneissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa liittymistä edeltävänä aikana myönnettävän yhteisön tuen muodossa annettava apu ja liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen(LVRV) kautta liittymistä edeltävänä aikana annettavaa yhteisön tukea koskevan neuvoston asetuksen . . ./. . . mukainen yhteisön tuki olisi sovitettava yhteen avusta Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan maille osana liittymistä valmistelevaa strategiaa annetun asetuksen . . ./. . . mukaisesti ja siihen sovelletaan liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta annetun asetuksen täydentävyyttä ja erityisesti liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevia säännöksiä,6) liittymistä edeltävästä yhteisön tuesta päätettäessä olisi erityisesti pyrittävä ratkaisemaan ensisijaiset ongelmat, jotka liittyvät hakijamaiden talouksien sopeuttamiseen kestävällä tavalla, ja helpotettava yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa näissä maissa kiinnittäen erityistä huomiota yhteiseen maatalouspolitiikkaan,7) maataloudelle myönnettävän liittymistä edeltävän tuen olisi noudatettava uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan toimintalinjoja; tällaista tukea olisi myönnettävä kunkin maan osalta erikseen määriteltäville toimintalinjoille, jotka liittyvät maatalous- ja kalastustuotteiden jalostamisen rakenteiden, jakelun, elintarvikkeiden laadunvalvonnan, elinlääkintä- ja kasvinterveystarkastusten parantamiseen sekä tuottajaryhmittymien perustamiseen; olisi myös voitava rahoittaa yhdennettyjä maaseudun kehittämishankkeita paikallisten aloitteiden ja maatalouden ympäristötoimenpiteiden tukemiseksi, maatilojen tehokkuuden parantamiseen ja perusrakenteiden mukauttamiseen, sekä toimenpiteitä, joilla nopeutetaan rakenneuudistusta,8) maataloudelle annettava yhteisön tuki toteutetaan rakennepolitiikassa sovellettavien toimenpideohjelmien suuntaviivojen ja periaatteiden mukaisesti laadittuina monivuotisina ohjelmina, joilla on tarkoitus helpottaa voimassa olevien periaatteiden ja menettelyjen täytäntöönpanoa hakijamaissa,9) asetuksen (EY) N:o . . ./. . . (yhteensovittamisasetus) säännösten mukaisesti yhtä toimenpidettä on tietyn ajan kuluessa mahdollista rahoittaa yhdestä ainoasta yhteisön rahoitusvälineestä; Euroopan investointipankin tukitoimenpiteisiin sovelletaan kuitenkin sen omia tuen myöntämistä koskevia sääntöjä,10) yhteisön varojen ei ole tarkoitus korvata hakijamaiden omaa rahoitusta, vaan yhteisön tuki muodostaa osan hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta,11) maatalouden alalla liittymistä edeltävä tuki olisi myönnettävä Euroopan maatalouden ohjaus-ja tukirahaston, jäljempänä "EMOTR", tukiosaston osarahoituksena asetuksessa (EY) N:o . . ./. . . (maatalouden rahoitusta koskeva asetus) vahvistettujen erityisten rahoitusta koskevien sääntöjen mukaisesti,12) varattaessa tämän välineen osalta budjettivallan käyttäjän vahvistamia määrärahoja hakijamaille olisi otettava huomioon bruttokansantuotteeseen, maatalouden työlliseen työvoimaan ja käytössä olevaan maatalousmaahan sekä tarvittaessa alueellisiin erityispiirteisiin perustuva kansallinen varallisuus,13) hakijamaiden olisi jätettävä suunnitelmansa mahdollisimman pian, jotta liittymistä valmistelevien toimenpiteiden täytäntöönpano 1 päivästä tammikuuta 2000 ei myöhästyisi,14) näiden ohjelmien laatimisessa, täytäntöönpanossa ja seurannassa olisi noudatettava rakennerahastojen sääntöjä, koska se helpottaa yhteisön säännöstön siirtämistä,15) ennen yhteisön varojen sitomista on syytä tehdä yksityiskohtainen ennakkoarviointi, jolla varmistetaan ohjelman vastaavuus todellisten tarpeiden kanssa ja turvataan yhteisön tukitoimenpiteiden joustava toteuttaminen siten, että niissä voidaan ottaa huomioon olennaiset tiedot ja toimenpiteiden ensimmäiset tulokset, ja tehostetaan seurantaa ja jälkiarviointia arvioitujen vaikutusten tehon takaamiseksi,16) olisi säädettävä, että kunkin ohjelman seurannassa komissiota avustaa seurantakomitea,17) tarvittavat päätökset olisi tehtävä neuvoston asetuksen (EY) N:o . . ./. . . (rakennerahastoja koskeva yleinen asetus) 49 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ja rahoitusta koskevien yksityiskohtien osalta asetuksen (EY) N:o . . . /. . . (maatalouden rahoitusta koskeva asetus) 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen,18) neuvostolle, parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle olisi annettava kertomukset liittymistä edeltävän maataloustuen täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä,19) siirtymäkauden aikana (1 päivästä tammikuuta 1999 31 päivään joulukuuta 2001) kaikkia euroa koskevia viittauksia olisi yleensä pidettävä viittauksina euroon rahayksikkönä . . . 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o . . ./98 2 artiklan toisessa virkkeen mukaisesti, ja20) näiden toimenpiteiden täytäntöönpano on omiaan edistämään yhteisön tavoitteiden toteutumista, ja perustamissopimuksessa ei ole muuta näiden toimenpiteiden toteuttamiseen valtuuttavaa määräystä kuin 235 artikla,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:I OSASTO TAVOITTEET JA TOIMENPITEET 1 artikla Tavoitteet1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhteisön tukikehys kestävälle maataloudelle ja maaseudun kehittämiselle liittymistä edeltävänä aikana seuraaville Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille maille: Bulgaria, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, T Osekki, Unkari ja Viro.2. Yhteisön tuen on noudatettava liittymistä valmistelevan kumppanuuden osana vahvistettuja edellytyksiä ja liityttävä erityisesti:a) ensisijaisten erityisongelmien ratkaisemiseen hakijamaiden maatalouden ja maaseudun mukauttamiseksi kestävällä tavalla,b) yhteistä maatalouspolitiikkaa ja siihen liittyviä politiikkoja koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanon edistämiseen.2 artikla Toimenpiteet1. Hakijamaiden määrittelemien toimintalinjojen ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen tuki voi koskea useita seuraavista toimenpiteistä:- maatilojen investoinnit- maatalous- ja kalastustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen parantaminen- laadunvalvonnan sekä eläinlääkintä- ja kasvinterveystarkastusten rakenteiden parantaminen- ympäristönsuojeluun ja maaseudun säilyttämiseen tarkoitetut maatalouden tuotantomenetelmät- sivuelinkeinoja tai vaihtoehtoisia tulonlähteitä tarjoavan taloudellisen toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen- lomitus- ja tilanhoitopalvelujen perustaminen- tuottajaryhmittymien perustaminen- kylien kunnostaminen ja kehittäminen sekä maaseudun kulttuuriperinnön suojeleminen ja säilyttäminen- maanparannus ja uusjako- maarekisterien perustaminen ja ylläpito- ammatillisen koulutuksen parantaminen- maaseudun perusrakenteiden kehittäminen ja parantaminen- vesivarojen hoito- metsätalous, mukaan lukien metsitys, yksityisten metsänomistajien metsätilojen investoinnit ja metsätaloustuotteiden kaupan pitäminen- tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimenpiteitä koskeva tekninen apu, mukaan lukien ohjelman valmisteluun ja seurantaan tarkoitetut tutkimukset sekä tiedotus- ja julkisuuskampanjat.2. Muista toimenpiteistä voidaan päättää (rakennerahastoja koskevan yleisen asetuksen) 49 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaiset säännöt tämän osaston soveltamisesta annetaan tarvittaessa samaa menettelyä noudattaen.II OSASTO TUKI 3 artikla Täydentävyys ja tekninen apu1. Yhteisön toiminnan on oltava vastaavia kansallisia toimia täydentävää tai edistävää. Toiminta suunnitellaan läheisessä yhteistyössä komission, hakijamaan, toimivaltaisten viranomaisten ja elinten sekä talous- ja yhteiskuntaelämän kumppanien välisellä asianmukaisella tasolla. Tämä yhteistyö kattaa toimenpiteiden valmistelun ja täytäntöönpanon, rahoitus mukaan lukien, sekä niiden arvioinnin ja seurannan.2. Komissio tekee teknisen avun puitteissa aloitteita ja toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen, että yhteisön toimenpiteillä tuetaan 1 artiklassa tarkoitettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista ja tuodaan lisäarvoa kansallisille aloitteille.4 artikla Ohjelmaperusteisuus1. Maaseudun kehittämistoimenpiteistä on tehtävä tarkoituksenmukaisen maantieteellisen tason suunnitelma. Suunnitelman laativat hakijamaan nimeämät toimivaltaiset viranomaiset, ja nämä maat toimittavat sen komissiolle kuultuaan tarkoituksenmukaisen tason toimivaltaisia viranomaisia ja järjestöjä.2. Maaseudun kehittämissuunnitelmat laaditaan 1 päivänä tammikuuta 2000 alkavaksi seitsemän vuoden ajanjaksoksi, jollei 1 artiklan 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu, ja niihin on sisällyttävä:- nykytilanteen määrällinen kuvaus, jossa esitetään kehityserot, -viiveet ja -mahdollisuudet, yhteisön tuella aikaisemmin toteutettujen toimien päätulokset, käytetyt rahoitusvarat ja käytettävissä olevat arviointitulokset- ehdotetun toimintasuunnitelman kuvaus, sen määrälliset tavoitteet ja maaseudun kehittämiseen valitut toimintalinjat sekä maantieteellinen kohdealue- ennakkoarvio, josta käy ilmi ennustettu taloudellinen, ympäristöllinen ja sosiaalinen vaikutus, työllisyysvaikutukset mukaan lukien- alustava kokonaisrahoitustaulukko, jossa esitetään kullekin suunnitelmassa vahvistetulle maaseudun kehittämisen toimintalinjalle varatut kansalliset ja yhteisön varat sekä tarvittaessa vastaavat yksityiset varat, mukaan lukien myös tapauksen mukaan Euroopan investointipankista ja muista kansainvälisistä rahoitusvälineistä rahoitetut tukitoimenpiteet- kutakin ohjelman rahoituslähdettä koskeva alustava rahoitusprofiili jokaisen ohjelmakauteen sisältyvän vuoden osalta- tarvittaessa tiedot tutkimusten, koulutuksen tai teknisen avun toimien tarpeesta kyseisten toimenpiteiden valmistelussa, toteuttamisessa tai hyväksymisessä- tiedot ohjelman toteuttamisesta vastaavista toimivaltaisista viranomaisista ja elimistä, maksajana toimiva laitos mukaan lukien- mikäli mahdollista "lopullisen tuensaajan" määritelmä; näitä voivat olla toimien toteuttamisesta vastaavat organisaatiot, valtionyritykset tai yksityiset yritykset. Jos julkista tukea myöntävät muut hakijamaan määräämät viranomaiset, lopullisia edunsaajia ovat julkisen tuen jakamisesta päättävät laitokset- suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi laaditut toimenpiteet, erityisesti tukijärjestelmät mukaan lukien kilpailusääntöjen arvioimiseksi tarvittavat tekijät- määräykset, joilla varmistetaan ohjelman moitteeton täytäntöönpano, mukaan lukien seuranta ja arviointi määrällisten indikaattoreiden määritelmineen sekä järjestelyt tarkastuksia ja seuraamuksia varten- tarkoituksenmukaisen tason toimivaltaisten viranomaisten ja elinten sekä talous- ja yhteiskuntaelämän kumppanien osallistumisesta käytyjen neuvottelujen tulokset ja tätä osallistumista koskevat määräykset.3. Hakijamaiden olisi kehittämissuunnitelmassaan varmistettava, että etusijalle asetetaan markkinoiden tehokkuutta, laatua ja eläinten terveyttä koskevia vaatimuksia parantavat toimenpiteet sekä toimenpiteet, joilla edistetään työllisyyden säilyttämistä ja uusien työllistymismahdollisuuksien luomista maaseutualueilla, ympäristönsuojelua koskevien säännösten mukaisesti.4. Ellei hakijamaan kanssa toisin sovita, maaseudun kehittämissuunnitelma on jätettävä viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.5. Kunkin hakijamaan suunnitelman perusteella komissio hyväksyy (maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen) 49 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen maaseudun kehittämisohjelman suunnitelman jättämistä seuraavien kuuden kuukauden kuluessa sillä edellytyksellä, että kaikki tarvittavat tiedot ovat saatavilla. Komission tehtävä on erityisesti arvioida ehdotettu suunnitelma ja selvittää, onko se tämän asetuksen mukainen.6. Ohjelmaa on mahdollista tarkistaa tai muuttaa, jos jokin seuraavista sitä edellyttää:- yhteiskunnallinen ja taloudellinen kehitys, uudet olennaiset tiedot ja kyseisten toimien täytäntöönpanosta, seurannasta ja arvioinnista saadut tulokset- liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisesti toteutetut toimet ja yhteisön säännöstön hyväksymistä koskeva kansallinen ohjelma tai- tarve muuttaa tuen käytettävissä olevia määriä erityisesti tiettyjen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen hakijamaiden yhteisöön liittymisen johdosta, liittymistä valmistelevien toimenpiteiden tehokkuus ja tulokset huomioon ottaen.5 artikla Ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi1. Maaseudun kehittämistoimenpiteiden tehokkuuden arvioimiseksi niille myönnettävä tuki edellyttää ennakko- ja väliarviointia, jatkuvaa seurantaa ja jälkiarviointia, joilla tutkitaan toimenpiteiden onnistuminen ja vaikutukset suhteessa määriteltyihin tavoitteisiin.2. Komissio ja hakijamaa varmistavat ohjelman täytäntöönpanon seurannan.Tässä seurannassa on noudatettava yhteisesti hyväksyttyjä menettelyjä.Seurannassa on käytettävä ennalta sovittuja ja vahvistettuja erityisiä fyysisiä, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä indikaattoreita.Hakijamaiden on toimitettava viimeistään seuraavan vuoden kuudennen kuukauden päättyessä komissiolle edistymistä koskeva vuosikertomus, jossa on oltava vähintään (rakennerahastoja koskevan yleisen asetuksen) 36 artiklassa tarkoitetut tiedot.3. Kullekin maaseudun kehittämisohjelmalle perustetaan seurantakomitea (rakennerahastoja koskevan yleisen asetuksen) 34 artiklan mukaisesti.6 artikla YhteensopivuusYhteisön tukemien toimenpiteiden on oltava yhteensopivia liittymistä valmistelevan kumppanuuden osana hyväksyttyjen sitoumusten kanssa ja johdonmukaisia yhteisön säännöstön hyväksymistä koskevan kansallisen ohjelman periaatteiden kanssa.Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettujen toimenpiteiden on oltava Eurooppa-sopimusten määräysten ja valtiontukien osalta mainittujen sopimusten täytäntöönpanosta annettujen määräysten mukaisia.III OSASTO RAHOITUSSÄÄNNÖKSET 7 artikla Varat1. Yhteisön rahoitusosuus maaseudun kehittämisohjelman toteuttamisesta suoritetaan EMOTR:n tukiosastosta ennakkoina, osarahoituksena ja rahoituksena (rakennerahastoja koskevan yleisen asetuksen) 28 ja 29 artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisesti.Rahoitustuki voidaan maksaa ennakkoina ohjelman täytäntöönpanoa varten ja korvauksina aiheutuneista kustannuksista.2. Kunkin hakijamaan liittymistä edeltävän EMOTR:n tukiosaston rahoitustuen osuus vahvistetaan muun muassa seuraavien puolueettomien perusteiden mukaisesti:- maatalousväestö- maatalousmaa- bruttokansantuote (BKT) ostovoimana- alueellinen erityistilanne.3. Edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona on mahdollista osoittaa enintään kaksi prosenttia vuosittain myönnettävistä varoista komission aloitteesta toteutettaviin toimenpiteisiin, jotka koskevat alustavia tutkimuksia, henkilövaihtoa, arviointia ja valvontaa.8 artikla Yhteisön rahoitusosuus1. Yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisten julkisten menojen kokonaismäärästä.Edellä 2 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa ja 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden osalta yhteisön rahoitusosuus voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.2. Tuloja tuottavien investointien osalta julkinen tuki saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, ja EMOTR:n rahoitusosuus tästä saa olla enintään 75 prosenttia. EMOTR:n rahoitusosuuden osalta on aina noudatettava valtiontuen osalta vahvistettuja tuen määrää ja kasautumista koskevia ylärajoja.3. Rahoitustuen ja suoritusten määrät ilmoitetaan euroina.9 artikla Varainhoidon valvonta1. Rahoitustuki toteutetaan asetuksessa . . . (maatalouden rahoitusta koskeva asetus) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.Komissio huolehtii tämän asetuksen mukaisten maksujen suorittamisesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti komission ja tuensaajamaan välillä laadittavan rahoituspöytäkirjan perusteella.2. Komissio vahvistaa ohjelman hallintoa koskevat menettelyt, sen toteutuksen seurantaa ja valvontaa koskevat säännökset, sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi ja valvomiseksi tarvittavat järjestelyt ja aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimisen menettelyt. Edellä 4 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun ohjelman hyväksyminen edellyttää näiden toimenpiteiden toteuttamista.3. Komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat omien virkailijoidensa tai asianmukaisesti valtuutettujen edustajien välityksellä tehdä teknisiä ja varainhoitoa koskevia tarkastuksia, mukaan lukien pistokokeet ja lopulliset tilintarkastukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuensaajamaiden toteuttamia tarkastuksia.10 artikla Tuen vähentäminen, keskeyttäminen ja poistaminen1. Jos toimenpiteen toteuttamisen perusteella mikään osuus sille myönnetystä rahoituksesta ei näytä olevan perusteltavissa, komissio tutkii tapauksen sopivalla tavalla ja pyytää erityisesti hakijamaita tai viranomaisia, jotka hakijamaa on nimennyt toimenpiteen täytäntöönpanoa varten, esittämään huomautuksena tietyn ajan kuluessa.2. Tämän tutkinnan jälkeen komissio voi vähentää tukea tai keskeyttää sen myöntämisen kyseisen toimenpiteen osalta, jos tutkinnassa vahvistuu sääntöjenvastaisuus tai merkittävä muutos, joka vaikuttaa toimenpiteen täytäntöönpanon edellytyksiin ja jolle ei ole haettu komission hyväksyntää.3. Liian suurista maksuista saadut summat on palautettava komissiolle. Summiin, joita ei ole palautettu, lisätään viivästyskorko varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.11 artikla Edellä olevan 7 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi komissio jakaa käytettävissä olevat varat hakijamaiden kesken. Komissio ilmoittaa seitsemän vuoden jaksoa koskevasta alustavasta varojen jaosta tehdystä päätöksestään kullekin hakijamaalle kolmen kuukauden kuluessa tämän asetuksen antamisesta.IV OSASTO TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET 12 artikla 1. Komissio antaa tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt (rakennerahastoja koskevan yleisen asetuksen (EY) N:o . . .) 49 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.2. Komissio antaa varainhoitoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt (maatalouden rahoitusta koskevan asetuksen (EY) N:o . . .) 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä säännöt liittyvät erityisesti talousarviota koskevan kurinalaisuuden noudattamiseksi annettuihin aiheellisiin säännöksiin.V OSASTO MUUT SÄÄNNÖKSET 13 artikla KertomuksetKomissio antaa kahden vuoden välein Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen mukaisesti myönnetystä yhteisön tuesta.Näissä kertomuksissa komissio selvittää erityisesti 1 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden toteuttamisessa saavutettua edistystä.VI OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET 14 artikla Tiedotus ja julkisuus1. Edellä 4 artiklan 5 kohdassa vahvistetuille ohjelmille on annettava asianmukaista julkisuutta hakijamaissa.2. Julkisuuden tulee liittyä erityisesti seuraaviin:- tuensaantimahdollisuuksista tiedottaminen mahdollisille tuensaajille ja ammatillisille järjestöille.- tiedottaminen yleisölle yhteisön osallisuudesta toteutettaviin toimiin.Tätä tarkoitusta varten esitetyt suunnitelmat ja toteutetut toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle.15 artikla Liittyessään Euroopan yhteisöön maa menettää oikeutensa tämän asetuksen mukaiseen tukeen.Komissio jakaa käytettäviksi tulevat varat muiden tuensaajien kesken.16 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.