|

52010PC0453

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)  /* COM/2010/0453 final */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 2.9.2010KOM(2010) 453 lopullinenEhdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)PERUSTELUTTalousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].Espanja toimitti 29. tammikuuta 2010 EGR:n rahoitustukea koskevan hakemuksen EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción. Hakemus koskee työntekijävähennyksiä, jotka on toteutettu Espanjan NUTS II -alueella Kataloniassa (ES51), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus)[3] piirissä toimivissa 23 yrityksessä.Tarkasteltuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että kyseisessä asetuksessa säädetyt rahoitustuen edellytykset täyttyvät.HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSIKeskeiset tiedot: |EGR-viitenumero | EGF/2010/002 |Jäsenvaltio | Espanja |2 artikla | b alakohta |Asianomaisten yritysten määrä | 23 |NUTS II -alue | Katalonia (ES51) |NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso | 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus |Viiteajanjakso | 23.2.2009–22.11.2009 |Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä | 1.12.2009 |Hakemuksen päivämäärä | 29.1.2010 |Työntekijävähennykset viitejaksolla | 2 330 |Tuen kohteena olevat työttömiksi joutuneet työntekijät | 1 429 |Yksilölliset palvelut: budjetoitu määrä euroina | 4 066 420 |EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot[4]: budjetoitu määrä euroina | 168 864 |EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot prosentteina | 3,98 |Kokonaisbudjetti euroina | 4 235 284 |EGR:n tuki euroina (65 %): | 2 752 935 |1.  Hakemus esitettiin komissiolle 29. tammikuuta 2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 26. huhtikuuta 2010 asti.2.  Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä3.  Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välisen yhteyden osoittamiseksi Espanja väittää, että talouskriisin vuoksi autoalaan koko maailmassa kohdistuu suurta painetta. Komissio on jo todennut, että koska noin 60–80 prosenttia (jäsenvaltiosta riippuen) uusista autoista Euroopassa ostetaan luotolla, taantuman taustalla oleva rahoituskriisi on vaikuttanut autoteollisuuteen erityisen ankarasti.[5] Vuoden 2009 jälkipuoliskolla, kun tuotanto oli laskenut 12 peräkkäisen kuukauden ajan, ajoneuvojen kokonaistuotantomäärä EU:ssa oli 39,5 prosenttia pienempi kuin vuotta aikaisemmin. Lamalla on ollut vakavia vaikutuksia kaikkiin tärkeimpiin autonvalmistajiin Euroopan markkinoilla.[6]4.  Maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi on huomattavasti heikentänyt ajoneuvojen kysyntää Espanjassa ja sen vientimarkkinoilla. Vuonna 2008 uusien autojen rekisteröinnit Espanjassa vähenivät 28 prosenttia edellisvuoteen verrattuna pääasiassa tiukkojen luottoehtojen, kuluttajien alhaisen luottamuksen ja pienenevän ostovoiman vuoksi. Lisäksi se, että kriisi oli maailmanlaajuinen, johti Espanjassa valmistettujen ja ulkomailla myytyjen ajoneuvojen myynnin vähenemiseen 9,6 prosentilla. Koska Espanjan autoalan tuotannosta 85 prosenttia menee vientiin pääasiassa EU:n sisälle, tämä viennin ja kotimaisen kysynnän lasku vaikutti erittäin kielteisesti autonvalmistusalan työllisyyteen.5.  Espanja toimitti tietoja, joiden mukaan irtisanomisten määrä autoalalla Kataloniassa kehittyi neljän viime vuoden aikana – kutakin vuotta verrataan edelliseen vuoteen – seuraavasti:2006 | 2007 | 2008 | 2009 |- 7,59 % | - 5,49 % | 42,25 % | 157,21 % |Osoitus työntekijävähennysten määrästä ja 2 artiklan b alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisestä6.  Espanjan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2:n saman kaksinumerotason piirissä toimivissa yrityksissä yhdeksän kuukauden aikana jäsenvaltion jollakin NUTS II -tason alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella.7.  Hakemuksesta ilmenee, että 23:ssa samalle NACE Rev 2:n kaksinumerotasolle luokiteltavassa yrityksessä vähennettiin 2 330 työntekijää yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana (23. helmikuuta 2009 – 22. marraskuuta 2009) ja että kaikki yritykset sijaitsevat yhdellä NUTS II -tason alueella, Kataloniassa (ES51). Kaikki vähennetyt työpaikat on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti. Näistä 2 330 vähennetystä työntekijästä 1 429 on tuen kohteena.Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta8.  Espanjan viranomaiset väittävät, että vaikka autoalalla on jo ennen kriisiä ollut vaikeuksia, jotka johtuvat pääasiassa tuotannon siirtämisestä muualle, Katalonian autoteollisuus onnistuttiin pitämään vakaana vuoden 2008 alkupuolelle asti. Siitä alkaen autoteollisuudessa alkoivat tuntua rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset, kun ajoneuvojen kysyntä äkillisesti väheni niin Espanjassa kuin koko maailmassakin. Yritykset tai hallitukset eivät pystyneet ennakoimaan tätä kysynnän laskua, joka tapahtui ennennäkemättömän voimakkaasti ja nopeasti.Tiedot irtisanovista yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä9.  Hakemus koskee 2 330:tä työntekijää, jotka on irtisanottu seuraavissa 23 yrityksessä:Yritykset ja irtisanottujen lukumäärä |Ac de Mecaniques Joan, SL | 14 | Industrias del Molde y Derivados, SA | 14 |Castellón, SA | 59 | Manufactura Moderna de Metales, SA | 74 |Catalana de Material Auxiliar de la Construccion SA (CAMAC) | 15 | Nissan Motor Ibérica, SA | 901 |Construcciones Mecanicas Ceman, SA | 8 | Peguform Module Div. Iberica Front Ends, SLU | 21 |Decolletatge Farrés, SA | 10 | Poliester Nautic | 24 |Esteban Ikeda, SA | 263 | Poliester So Ma, SL | 15 |Fabricación Componen. Motocicletas, SA | 17 | Prensas y Montajes Industriales, SA | 55 |Febersa Industrial, Sa | 38 | Solfer Componenti España, SL | 17 |Federal Mogul Friction Products, SAU | 24 | Talleres Lape, SL | 10 |Flexngate España. SA | 213 | Utymat, SA | 142 |Frape Behr, SA | 234 | Y-Tec Europa, SA | 93 |Industrial Carrocera Arbuciense SA (INDCAR) | 69 |Yritysten kokonaismäärä: 23 | Irtisanottujen kokonaismäärä: 2 330 |10.  Tuen kohteena ovat kaikki irtisanotut työntekijät lukuun ottamatta 901:tä entistä Nissanin työntekijää (eli 1 429 yhteensä 2 330:stä irtisanotusta työntekijästä). Nissanin työntekijöitä ei tueta EGR:stä, koska he hyötyvät oman sosiaaliohjelmansa toimenpiteistä.11.  Tuen kohteena olevien työntekijöiden jaottelu:Ryhmä | Lukumäärä | Prosenttiosuus |Miehiä | 1 060 | 74,18 |Naisia | 369 | 25,82 |EU:n kansalaisia | 1 394 | 97,55 |Muun kuin EU-valtion kansalaisia | 35 | 2,45 |15–24-vuotiaita | 27 | 1,89 |25–54-vuotiaita | 1 050 | 73,48 |55–64-vuotiaita | 351 | 24,56 |Yli 65-vuotiaita | 1 | 0,07 |12.  Tuen kohteena olevista työntekijöistä viisi on vammaisia.13.  Ammattiryhmien[7] mukainen jaottelu:Ryhmä | Lukumäärä | Prosenttiosuus |Johtajat | 22 | 1,54 |Erityisasiantuntijat | 41 | 2,87 |Asiantuntijat | 180 | 12,60 |Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät | 130 | 9,10 |Palvelutyöntekijät | 1 | 0,07 |Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät | 135 | 9,45 |Prosessi- ja kuljetustyöntekijät | 463 | 32,40 |Muut työntekijät | 457 | 31,98 |14.  Koulutusasteen[8] mukainen jaottelu:Koulutusaste | Lukumäärä | Prosenttiosuus |Peruskoulutus | 591 | 41,36 |Ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutus | 338 | 23,65 |Keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta | 93 | 6,51 |Korkea-asteen koulutus | 71 | 4,97 |Kouluttamattomat tai koulunkäynnin keskeyttäneet | 336 | 23,51 |15.  Espanja on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea.Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus16.  Työntekijävähennykset ovat tapahtuneet alueella, joka on osa Katalonian NUTS II -aluetta ja joka on keskittynyt Barcelonan pääkaupunkialueelle eli Barcelonan kaupunkiin ja sitä ympäröiviin keskikokoisiin kaupunkeihin, jotka yhdessä muodostavat monikeskustaisen suurkaupunkialueen.17.  Katalonian liiketoimintamallille ovat tyypillisiä mikroyritysten suuri määrä (yhdeksän kymmenestä yrityksestä työllistää alle kymmenen työntekijää) sekä yritykset, joissa on yli 250 työntekijää ja joiden osuus on 30 prosenttia kaikista työpaikoista. Palvelualan osuus työpaikkojen kokonaismäärästä on 69 prosenttia, teollisuuden 19 prosenttia ja alkutuotantosektorin 12 prosenttia. Autoalan työvoiman osuus on 3 prosenttia Katalonian teollisuuden työvoimasta.18.  Tärkeimmät sidosryhmät ovat Generalitat de Cataluña - Departament de Treball (Katalonian itsehallintoalueen työvoimapalvelut) ja Servei de Ocupació de Catalunyan (Katalonian julkinen työvoimapalvelu) johtokunnan muodostavat työmarkkinaosapuolet, ammattiyhdistykset Comisión Obrera Nacional de Cataluña ja Unión General de Trabajadores, kaksi työnantajajärjestöä (Foment del Treball ja PIMEC[9]) sekä kaksi Katalonian kaupunkien viranomaisia edustavaa yhdistystä. Servei de Ocupació de Catalunya vastaa toimenpiteiden toteuttamisesta, menettelyjen seurannasta ja kustannusvalvonnasta.Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen19.  Noin 90 prosenttia tämän hakemuksen kattamista työntekijävähennyksistä tapahtui Barcelonan pääkaupunkialueella. Niistä aiheutuu 5 prosenttia kokonaan uutta työttömyyttä Katalonian teollisuudessa. Barcelonan ulkopuolella irtisanomisten absoluuttinen määrä oli pieni (137 Santa Olivassa, Tarragonassa, ja 71 Arbuciésissa, Geronassa). Vaikutukset paikallistasolla ovat kuitenkin suuret, koska kyseisten määrien osuus mainittujen kuntien työttömyydestä on 40 ja 20 prosenttia.20.  Kataloniassa talous- ja rahoituskriisin vaikutukset ovat kääntäneet laskuun keskeiset Lissabonin strategiaan liittyvät indikaattorit. Vuoden 2008 toisen vuosineljänneksen ja vuoden 2009 toisen vuosineljänneksen välisenä aikana 16–64-vuotiaiden työllisyysaste putosi 72,1 prosentista 64,9 prosenttiin (miesten työllisyysaste 70,5 prosenttia ja naisten 59,1 prosenttia). Kokonaistyöttömyys kaksinkertaistui samana aikana nousten 7,6 prosentista 15,9 prosenttiin.Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa21.  Kaikki jäljempänä luetellut toimenpiteet muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille.22.  Aloitustapaaminen, ammatillinen ohjaus ja profilointi: Kaikille 1 429:lle osallistujalle tarjottava ensimmäinen toimenpide käsittää työntekijöiden profiloinnin sekä tiedottamisen avoinna olevista työpaikoista, ammattitaito- ja koulutusvaatimuksista, saatavilla olevista koulutusohjelmista ja harjoittelua koskevista tukiohjelmista sekä liikkuvuusavustuksista ja osallistumis- sekä integroitumiskannustimista. Tähän toimenpiteeseen osallistuminen on ehdoton edellytys muiden yksilöllisten palvelujen saannille. Osallistumisasteen arvioidaan kuitenkin jäävän noin 77 prosenttiin kohteena olevista työntekijöistä pääasiassa siksi, että suuri osa työntekijöistä kuuluu vanhempiin ikäryhmiin.23.  Avustaminen työhön sijoittumisessa : Tässä toimenpiteessä on kaksi toisiaan täydentävää toimintoa. Siihen kuuluu ensinnäkin yksilöllisen tuen suunnittelu, toteutus ja seuranta, mukaan lukien mentorointi koko prosessin ajan uudelleentyöllistymiseen asti. Kun kuitenkin otetaan huomioon osallistujien keskivertoprofiili (yli 45-vuotias vähän koulutettu mies), mentorointia voitaisiin jatkaa vielä kyseisen ajankohdan jälkeen. Toisaalta siihen kuuluu tehostettu työnhaku, jossa kartoitetaan aktiivisesti paikalliset ja alueelliset työllistymismahdollisuudet. Osallistumisasteeksi arvioidaan 70 prosenttia profilointihaastatteluun osallistuneista.24.  Tehostettu työnhakuneuvonta : Tämän toimenpiteen tarkoituksena on tarjota kaikille tuen kohteena oleville työntekijöille aineellisia resursseja ja ohjausta (henkilökohtaisesti tai ryhmissä) työnhaun aikana. Tähän toimenpiteeseen osallistuville työntekijöille järjestetään myös ”kohtauspiste” eli paikka, jossa voidaan jakaa kokemuksia ja neuvoja työnhakua varten. Sen tarkoituksena on motivoida osallistujia jatkamaan aktiivista työnhakua.25.  Yleis- ja uudelleenkoulutus: Tähän toimenpiteeseen kuuluu erilaisia koulutusmahdollisuuksia:1) Yksilöllinen räätälöity koulutus, jolla kehitetään jokaisen entisen työntekijän taitoja ja mahdollisuuksia hänen oman tilanteensa ja tulevaisuudennäkymiensä mukaan. Tähän voi kuulua esimerkiksi koulutus pääsykokeita varten, toisen asteen koulutuksen loppuun suorittaminen tai korkea-asteen tutkinnon suorittaminen. 2) Koulutus aloille, joilla on tai joille on tulossa työllistymismahdollisuuksia, taikka koulutus autoalan työpaikkoihin. 3) Koulutus itsenäistä ammatinharjoittamista varten. Tämä koulutus on tarkoitettu niille, joilla jo on yritysidea, ja siinä käsitellään esimerkiksi suunnittelua, toteutettavuustutkimusten suorittamista, liiketoimintasuunnitelmien laadintaa ja rahoitusta. 1 ja 2 kohdissa tarkoitettuun koulutukseen sisällytetään mahdollisuuksien mukaan yrityksissä tapahtuva 1–3 kuukauden mittainen harjoittelu. Harjoittelijoille maksetaan kuukausittain noin 350 euron suuruinen avustus.26.  Ammatilliseen erityispätevyyteen tähtäävä koulutus : Tämä koulutus suunnitellaan vastaamaan paikallisten yritysten kartoitettuja tarpeita. Yritykset puolestaan sitoutuvat palkkaamaan vähintään 60 prosenttia tähän toimintoon osallistuvista työntekijöistä. Tähän toimenpiteeseen osallistuu noin 20 prosenttia tuen kohteena olevista työntekijöistä.27.  Yrittäjyystyöpajat : Lyhyitä ja dynaamisia työpajoja, joissa pyritään innostamaan yrittäjyyteen sellaisia työntekijöitä, jotka eivät koskaan ole ajatelleet ryhtyvänsä muuhun kuin palkkatyöhön. Työpajat koskevat erilaisia yrittäjäksi ryhtymiseen liittyviä näkökohtia perustiedoista ja ensimmäisestä yhteystahosta yksityiskohtaisempiin kysymyksiin. Niissä käsitellään esimerkiksi yritysidean kehittämistä ja ideoiden analysointiprosessia.28.  Työpaikkakoulutus : Tämä toimenpide on tarkoitettu kaikkein heikoimmassa asemassa oleville työntekijöille, joille tarjotaan teoriaopetusta yhdistettynä työpaikalla tapahtuvaan koulutukseen kolmen kuukauden ajan. Tähän toimenpiteeseen osallistuville maksetaan kuukausipalkkaa.29.  Yrittäjyyden tukeminen: Tämä toimenpide on tarkoitettu entisille johtajille sekä korkeasti koulutetuille taikka heikommin koulutetuille mutta vankan työkokemuksen omaaville työntekijöille, jotka haluavat aloittaa yritystoiminnan itsenäisenä ammatinharjoittajana tai osuuskunnan osakkaana tai kehittää spin-off -yritystä. Siihen sisältyy yksilöllinen opastus läpi yritystoiminnan aloittamisprosessin (yritysidean kehittäminen, toteutettavuusanalyysi, rahoitus ja liiketoimintasuunnitelman laatiminen) sekä tuki yrityksen perustamiseen liittyvien hallinnollisten muodollisuuksien hoitamiseen. Tähän toimenpiteeseen odotetaan osallistuvan noin 10 prosenttia työntekijöistä.30.  Vertaistuki : Tämä toimenpide on tarkoitettu yksilöllisen tuen (opastuksen) lisäksi, ja siinä keskitytään sekä tekniseen että emotionaaliseen puoleen yrityksen aloittamis- tai työnhakuprosessissa. Siinä luodaan yhteyksiä osallistuvien työntekijöiden ja sellaisten aikaisemmin työttöminä olleiden työntekijöiden välille, jotka ovat onnistuneet työllistymään uudelleen ja joiden kokemukset voivat olla innostavana esimerkkinä. Näiden tilaisuuksien vetäjinä toimivat kouluttajat. Noin 50 prosenttia työhön sijoittumisen avustamistoimenpiteeseen osallistuvista osallistuu myös tähän mentorointiin.31.  Osallistumiskannustin : Työntekijät saavat 600 euron suuruisen avustuksen (100 euroa kuukaudessa enintään kuuden kuukauden ajan), jonka tarkoituksena on kannustaa heitä osallistumaan toimenpiteisiin. Kannustimen maksamisen ehtona on osallistuminen EGR-paketin toimenpiteisiin.32.  Työhön sijoittumisen kannustimet : Palkkatyöhön palaaville ja vähintään kuusi peräkkäistä kuukautta työssä oleville työntekijöille maksetaan 1 000 euroa kertasuorituksena. Tämän tuen tarkoituksena on edistää työntekijöiden uudelleensijoittumista työmarkkinoille ja kannustaa ennen kaikkea ikääntyneitä työntekijöitä pysymään työmarkkinoilla.33.  Yrittäjyyskannustimet : Kaikki työntekijät, jotka palaavat työhön joko itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yrittäjänä, saavat kertasuorituksena 1 200 euroa, kun he ovat maksaneet sosiaaliturvamaksuja kolmen kuukauden ajalta tai harjoittaneet yritystoimintaa vähintään kolme kuukautta. Tämä kannustin on tarkoitettu tukemaan itsensä työllistäviä työntekijöitä ensimmäisinä kuukausina yritystoiminnan käynnistämisen jälkeen.34.  Tuki asuinpaikan vaihtamisesta aiheutuneisiin kuluihin : Ne työntekijät, jotka vastaanottamansa työn vuoksi vaihtavat asuinpaikkaa vähintään 70 kilometrin päähän nykyisestä asuinpaikastaan, saavat kertasuorituksena 3 500 euroa välttämättömien kustannusten kattamiseen.35.  EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvontatoimia.36.  Espanjan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Espanjan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 4 235 284 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuviksi menoiksi 168 864 euroa (= 3,98 % kokonaismäärästä). EGR:stä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 752 935 euroa (65 % kokonaiskustannuksista).Toimet | Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä | Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroina) | Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroina) |Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) |Aloitustapaaminen, ammatillinen ohjaus ja profilointi Información inicial y entrevista en profundidad | 1 072 | 60 | 64 320 |Avustaminen työhön sijoittumisessa Tutorización para la reinserción y la activación laboral | 750 | 1 400 | 1 050 000 |Tehostettu työnhakuneuvonta Apoyo intensivo en la búsqueda de trabajo | 525 | 500 | 262 500 |Yleis- ja uudelleenkoulutus Formación para la recolocación | 375 | 1 664 | 624 000 |Ammatilliseen erityispätevyyteen tähtäävä koulutus Formación a medida de las necesidades de las empresas | 150 | 2 000 | 300 000 |Yrittäjyystyöpajat Talleres de fomento del espiritu empresarial | 225 | 250 | 56 250 |Työpaikkakoulutus Promoción del empleo | 113 | 3 500 | 395 500 |Yrittäjyyden tukeminen Tutorización para la creación de empresas | 75 | 2 000 | 150 000 |Vertaistuki Mentoring y apoyo intergeneracional | 375 | 250 | 93 750 |Osallistumiskannustin Ayuda a la participación | 750 | 600 | 450 000 |Työhön sijoittumisen kannustimet Ayudas a la recolocación | 263 | 1 000 | 263 000 |Yrittäjyyskannustimet Ayudas para el autoempleo | 38 | 1 200 | 45 600 |Harjoitteluavustukset Beca salario | 180 | 700 | 126 000 |Tuki asuinpaikan vaihtamisesta aiheutuneisiin kuluihin Ayudas a la mobilidad geográfica | 53 | 3 500 | 185 500 |Yksilölliset palvelut yhteensä | 4 066 420 |EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) |Valmistelu | 17 864 |Hallinnointi | 103 000 |Tiedotus ja mainonta | 18 000 |Valvontatoimet | 30 000 |EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot yhteensä | 168 864 |Arvioidut kokonaiskustannukset | 4 235 284 |EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) | 2 752 935 |37.  Espanja vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa. Lisäksi Espanja varmistaa EGR:n rahoittamien toimien selkeän kirjausketjun ja vahvistaa, että näihin toimiin ei haeta tai käytetä muuta EU:n rahoitusta.38.  Katalonian ESR:n toimenpideohjelmissa on asetettu kauden 2007–2013 päätavoitteiksi yrittäjyyden edistäminen, työntekijöiden elinikäisen oppimisen edistäminen ja koulunkäynnin keskeyttävien määrän pienentäminen. Kohderyhminä ovat erityisesti heikoimmassa asemassa olevat sekä syrjäytymisvaarassa olevat ihmiset, lähinnä nuoret työntekijät, taikka 45 vuotta täyttäneet, naiset ja vammaiset. Vaikka jotkin EGR:n toimenpiteistä, etenkin yrittäjyyden edistämiseen liittyvät toimenpiteet, saattavat vaikuttaa samanlaisilta kuin ESR:n toimenpiteet, ne kuitenkin ovat erilaisia. EGR:n toimenpiteet ovat ainutkertaisia, erityisluonteisia (ne koskevat tiettyä alaa ja erityistä kohderyhmää), räätälöityjä ja tiivismuotoisia. ESR:n ja EGR:n toimien välisiltä mahdollisilta päällekkäisyyksiltä vältytään seuraamalla samoihin tarkoituksiin suunniteltuja ESR:n ja EGR:n toimia sekä kyseisiä työntekijöitä jatkuvasti.Päivämäärät, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa39.  Espanja aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. joulukuuta 2009. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua.Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi40.  Työmarkkinaosapuolia kuultiin koordinoidun toimenpidepaketin valmisteluvaiheessa. Esitetystä hakemuksesta keskusteltiin 17. joulukuuta 2009 pidetyssä Servei de Ocupació de Catalunyan säännöllisessä johtokunnan kokouksessa. Kyseisessä johtokunnassa ovat edustettuina ammattiyhdistykset Comisión Obrera Nacional de Cataluña ja Unión General de Trabajadores, kaksi työnantajajärjestöä (Foment del Treball ja PIMEC[10]) ja kaksi Katalonian kaupunkien viranomaisia edustavaa yhdistystä sekä muita sidosryhmiä.41.  Espanjan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja yhteisön lainsäädännössä säädettyjä joukkoirtisanomisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla42.  Espanjan viranomaisten hakemuksessa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä:43.  vahvistus siitä, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla;44.  osoitus siitä, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen;45.  vahvistus siitä, ettei edellä 20–22 kohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista yhteisön rahoitusvälineistä.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät46.  Espanja on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös ESR:n hallinnointi ja valvonta. Servei d'Ocupació de Catalunya toimii hallintoviranomaisen välittävänä elimenä.Rahoitus47.  Espanjan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia varten 2 752 935 euroa, joka on 65 prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Espanjan toimittamiin tietoihin.48.  Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän, joka on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a.49.  Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetyn mukaisesti.50.  Esittämällä tämän ehdotuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous.51.  Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2010 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.Maksumäärärahojen lähteet52.  Tämänhetkisen täytäntöönpanotilanteen perusteella vaikuttaa siltä, että vuonna 2010 budjettikohdassa 01.0404 ”Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma – Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma” käytettävissä olevia maksumäärärahoja ei käytetä kokonaan tänä vuonna.53.  Tämä budjettikohta kattaa menot, jotka liittyvät tämän ohjelman rahoitusvälineen täytäntöönpanoon. Ohjelman päätavoitteena on edistää pk-yritysten rahoituksen saantia Euroopan investointirahaston hallinnoimille sijoitustileille tehtävien siirtojen ja edunsaajille suoritettavien maksujen välillä on tietty viive. Talouskriisillä on merkittävä vaikutus vuoden 2010 maksuennusteisiin. Sen vuoksi maksumäärärahojen laskentamenetelmää on tarkistettu ottaen huomioon odotettavissa olevat maksut, jotta voidaan välttää sijoitustilien liian suuret saldot. Näin ollen budjettikohdasta voidaan siirtää 2 752 935 euroa.Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[11] ja erityisesti sen 28 kohdan,ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[12] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[13]sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi irtisanotuille työntekijöille, jotka kärsivät globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksista, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.(2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin suorana seurauksena.(3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.(4) Espanja esitti 29 päivänä tammikuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu yhdellä ainoalla Espanjan NUTS II -alueella, Kataloniassa (ES51), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) piirissä toimivissa 23 yrityksessä; hakemusta täydennettiin lisätiedoin 26 päivään huhtikuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 2 752 935 euroa.(5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaEuroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 2 752 935 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty Brysselissä/Strasbourgissa […] päivänä […]kuuta […].Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.[2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.[3] Euroopan Parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 31.12.2006, s. 1).[4] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.[5] Euroopan autoteollisuuden kriisiin reagoiminen, KOM(2009) 104.[6] Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto: ”Impact of the economic crisis on key sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries”, päivitetty kesäkuussa 2009(http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemshortdetail.cfm?item_id=3437).[7] Kansainvälisen ammattiluokituksen (ISCO-88) pääluokkien mukainen ryhmittely.[8] Kansainvälisen koulutusluokituksen (ISCED-97) mukainen ryhmittely.[9] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[10] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[11] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.[12] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.[13] EUVL C […], […], s. […].


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.7.2017
            COM(2017) 387 final
            2017/0166(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            urheilukilpailujen manipuloinnista tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta muiden kuin aineelliseen rikosoikeuteen ja rikosoikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Urheilutulosten manipulointia pidetään yleisesti yhtenä nykyurheilun suurimmista uhista. Urheilutulosten manipulointi polkee urheilun arvoja, joita ovat urheilun rehellisyys, reilu peli ja toisten kunnioittaminen. Se uhkaa vieraannuttaa faneja ja kannattajia järjestäytyneestä urheilusta. Lisäksi urheilutulosten manipuloinnissa on usein mukana maailmanlaajuisesti toimivia järjestäytyneitä rikollisverkostoja. Viranomaiset, urheiluliike ja lainvalvontaviranomaiset kautta maailman ovat nyt antaneet tälle ongelmalle prioriteettiaseman. Haasteisiin vastatakseen Euroopan neuvosto kehotti Euroopan kulttuuriyleissopimuksen osapuolia kesällä 2012 aloittamaan neuvottelut Euroopan neuvoston yleissopimuksesta urheilutulosten manipuloinnin torjumiseksi. Neuvottelut käynnistyivät lokakuussa 2012 Euroopan neuvoston valmisteluryhmän kokoonnuttua ensimmäiseen tapaamiseensa.

               Komissio hyväksyi 13. marraskuuta 2012 suosituksen neuvoston päätökseksi Euroopan komission valtuuttamisesta osallistumaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta.
                  1
                Komission suositus toimitettiin urheilua käsittelevälle neuvoston työryhmälle 15. marraskuuta 2012. Neuvoston työryhmän keskusteltua asiasta neuvosto jakoi päätösehdotuksen kahdeksi eri päätökseksi, koska neuvosto lisäsi siihen aineellisia oikeusperustoja, muun muassa SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osastosta johtuvan oikeusperustan.
                  2
                Neuvosto hyväksyi 10. kesäkuuta 2013 päätöksistä toisen, joka koski urheilualan vedonlyöntiin liittyviä kysymyksiä,
                  3
                ja 23. syyskuuta 2013 toisen, joka koski rikosoikeudelliseen yhteistyöhön ja poliisiyhteistyöhön liittyviä asioita.
                  4

               Ministerien sijaiset hyväksyivät 9. heinäkuuta 2014 Euroopan neuvoston yleissopimuksen urheilukilpailujen manipuloinnista.
                  5
                Yleissopimus avattiin allekirjoitettavaksi 18. syyskuuta 2014 Euroopan neuvoston urheilusta vastaavien ministerien konferenssissa. Yleissopimuksen 32 artiklan 1 kohdan mukaan se on avoinna Euroopan unionin allekirjoitusta varten. Tämän jälkeen useat osapuolet ovat allekirjoittaneet sopimuksen, myös monet jäsenvaltiot.

               Komissio esitti 2. maaliskuuta 2015 neuvostolle seuraavat ehdotuksensa neuvoston päätöksiksi yleissopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta: i) ehdotus neuvoston päätökseksi yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta aineelliseen rikosoikeuteen ja rikosoikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta (COM(2015) 86, perustana SEUT-sopimuksen 82 artiklan 1 kohta ja 83 artiklan 1 kohta) ja ii) ehdotus neuvoston päätökseksi yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta muiden kuin aineelliseen rikosoikeuteen ja rikosoikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta (COM(2015) 84, perustana SEUT-sopimuksen 114 ja 165 artikla). Näiden komission ehdotusten perusteluissa esitettiin yleissopimuksesta tehty yksityiskohtainen toimivalta-analyysi. Komission ehdotuksista keskusteltiin viimeksi pysyvien edustajien komiteassa 11. ja 20. marraskuuta 2015. Tällöin puheenjohtajavaltio päätyi toteamaan, ettei se vie asiaa eteenpäin ennen kuin se on saanut kaikkien valtuuskuntien suostumuksen.

               Näin ollen unioni ei ole vielä allekirjoittanut yleissopimusta. Komissio katsoo, että yleissopimuksen allekirjoittaminen on osa unionin pyrkimyksiä osallistua urheilutulosten manipuloinnin torjuntaan. Muihin keinoihin kuuluvat vedonlyöntiin liittyvää urheilutulosten manipulointia koskeva tuleva komission aloite, joka on linjassa komission vuonna 2012 antaman sähköisiä rahapelejä koskevan tiedonannon
                  6
                kanssa, sopupelejä käsittelevän EU:n asiantuntijaryhmän työ sekä urheilutulosten manipuloinnin torjuntaan kohdistetut valmistelutoimet ja hankkeet.
                  7

               Tässä ehdotuksessa esitetään oikeudellinen väline sopimuksen tekemiseksi.

               2.
                     SOPIMUS

               Yleissopimuksen 1 artiklan mukaan yleissopimuksen tarkoituksena on ”estää urheilukilpailujen manipulointi urheilun rehellisyyden ja urheilun etiikan suojelemiseksi urheilun itsemääräämisoikeuden periaatteen mukaisesti”. Tätä varten yleissopimuksen perimmäinen tavoite on ”urheilun rehellisyyden ja urheilun etiikan suojeleminen”. Tähän pyritään useilla toimenpiteillä, joiden tavoitteena on urheilukilpailujen manipuloinnin ehkäiseminen, tunnistaminen ja rankaiseminen. Yleissopimuksen tavoitteeseen pyritään myös edistämällä kansainvälistä yhteistyötä ja perustamalla seurantamekanismi sen varmistamiseksi, että yleissopimuksen määräyksiä noudatetaan.

               Yleissopimus muodostaa näin ollen monitahoisen lähestymistavan urheilukilpailujen manipuloinnin torjuntaan. Hyväksyttävät toimenpiteet ovat luonteeltaan erilaisia ja vaikuttavat eri oikeuden aloihin. Vallitsevana ovat ennaltaehkäisevät näkökohdat.
                  8
                Muita kyseeseen tulevia oikeuden aloja ovat aineellinen rikosoikeus, rikosoikeudellinen yhteistyö, tietosuoja ja myös vedonlyönnin sääntely.

               Useimmat ehkäisemistä koskevat määräykset annetaan yleissopimuksen II ja III luvussa,
                  9
                minkä vuoksi sen III luku sisältää määräyksiä tiedonvaihdon helpottamiseksi kaikkien sidosryhmien kesken.

               Vedonlyöntipalveluita koskevat toimenpiteet voivat vaikuttaa sijoittautumisoikeutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskeviin sisämarkkinavapauksiin siltä osin kuin vedonlyönnin toimeenpanijat harjoittavat taloudellista toimintaa. Erityisesti 3 artiklan 5 kohdan a alakohtaan ja 11 artiklaan liittyvästi on huomattava, että ”laittoman urheiluvedonlyönnin” määritelmä viittaa mihin tahansa urheiluvedonlyöntiin, jonka toimeenpanomuoto tai toimeenpanija on kielletty vedonlyöjän sijaintipaikan lainkäyttöalueella sovellettavassa lainsäädännössä. Ilmaisu ”sovellettava lainsäädäntö” käsittää myös EU:n lainsäädännön. Tämä merkitsee sitä, että myös mahdolliset unionin lainsäädännössä myönnetyt oikeudet on otettava huomioon ja että jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön on oltava sopusoinnussa EU:n lainsäädännön ja erityisesti sisämarkkinasääntöjen kanssa.

               Yleissopimuksen 9–11 artiklassa puolestaan esitetään toimenpiteitä, jotka voivat johtaa tietynasteiseen lainsäädännön lähentämiseen. Esimerkiksi 9 artiklassa esitetään ohjeellinen luettelo toimenpiteistä, joita asianomainen vedonlyönnin sääntelyviranomainen voi soveltaa ”tarpeen mukaan” urheilukilpailujen manipuloinnin torjumiseksi urheiluvedonlyönnin yhteydessä. Yleissopimuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaan ”sopimuspuolen on ryhdyttävä lainsäädännöllisiin tai muihin toimenpiteisiin, jotka voivat olla tarpeen urheiluvedonlyönnin toimeenpanoon osallistuvien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden eturistiriitatilanteiden ja sisäpiiritietojen väärinkäytön estämiseksi [...]” (alleviivaus lisätty). Yleissopimuksen 10 artiklan 3 kohdan tarkoituksena on vahvistaa raportointivelvoitteet seuraavasti: ”Sopimuspuolen on ryhdyttävä tarvittaviin lainsäädännöllisiin tai muihin toimenpiteisiin, jotka voivat olla tarpeen, jotta urheiluvedonlyönnin toimeenpanijat voidaan velvoittaa raportoimaan välittömästi epäsäännöllisestä tai epäilyttävästä vedonlyönnistä vedonlyönnin sääntelyviranomaiselle [...]” (alleviivaus lisätty). Laitonta urheiluvedonlyöntiä koskeva yleissopimuksen 11 artikla tarjoaa vieläkin suuremman liikkumavaran sopimuspuolille. Sen mukaan ”sopimuspuolen on tarkasteltava parhaiten soveltuvia keinoja laittoman urheiluvedonlyönnin toimeenpanijoiden torjumiseksi ja harkittava muun muassa seuraavanlaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä lainkäyttöalueellaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti [...]”.

               Tämä osoittaa, että yleissopimuksen 9 artikla ja 10 artiklan 1 ja 3 kohta luovat perustan mahdolliselle SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaiselle yhdenmukaistamiselle siltä osin kuin vedonlyönnin toimeenpanijat harjoittavat taloudellista toimintaa. Sanamuodoltaan vieläkin joustavampi yleissopimuksen 11 artikla sekin jossain määrin lähentää säännöksiä, mikä voi niin ikään kuulua sisämarkkinoiden perustamista ja toimintaa koskevan SEUT-sopimuksen 114 artiklan soveltamisalaan.

               Yleissopimuksen 11 artikla saattaa myös vaikuttaa kolmannesta maasta tarjottaviin palveluihin. Kyseessä olevat toimenpiteet, jotka kohdistuvat suoraan tällaisten palvelujen saantiin, kuuluisivat unionin yhteisen kauppapolitiikan alaan SEUT-sopimuksen 207 artiklan nojalla.

               Yleissopimuksen IV luku koskee rikosoikeutta ja yhteistyötä lainvalvonnassa (15–18 artikla). Yleissopimuksen 15 artiklalla ei kriminalisoida yleisesti urheilukilpailujen manipulointiin liittyvää toimintaa, vaan pelkästään sen tietyt muodot (silloin kun siihen sisältyy lahjontaa, pakotusta tai petoksia). Yleissopimuksen 16 artikla koskee rahanpesua. Unionin tasolla tätä säännellään neuvoston puitepäätöksellä 2001/500/YOS
                  10
                yhdessä direktiivin 2014/42/EU
                  11
                kanssa. Yleissopimuksen 16 artiklan 3 kohta kuuluu EU:n toimivaltaan ja SEUT-sopimuksen 114 artiklan soveltamisalaan (rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesutarkoituksiin sekä terrorismin rahoitukseen annettu direktiivi 2005/60/EY).
                  12
                Lainkäyttövaltaa, rikosprosessia ja täytäntöönpanotoimia koskevan V luvun ja seuraamuksia ja toimenpiteitä koskevan VI luvun määräykset täydentävät yleissopimuksen 15–18 artiklaan sisältyviä aineellista rikosoikeutta koskevia määräyksiä. Yleissopimuksen 19 artikla (lainkäyttövalta) on liitännäinen määräys rikosoikeutta koskevien määräysten vahvistamiselle. Yleissopimuksen 20, 21 ja 25 artikla (tutkintatoimenpiteet, suojelutoimenpiteet, takavarikointi ja menettämisseuraamus) ovat rikosprosessiin kuuluvia toimenpiteitä, jotka voivat kuulua SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohdan (a ja b alakohdan) soveltamisalaan.

               Yleissopimuksen VII luku koskee kansainvälistä yhteistyötä oikeudellisissa ja muissa asioissa. On tärkeää huomata, että sopimus ei sisällä oikeudellista järjestelmää, joka korvaisi voimassa olevia sääntöjä, eikä näin ollen vaikuta välineisiin, jotka ovat jo käytössä keskinäisessä rikosoikeusavussa ja rikoksen johdosta tapahtuvassa luovuttamisessa.
                  13
                Tämän suhteen on käytössä kattava valikoima Euroopan tason välineitä, joilla helpotetaan rikosoikeudellista yhteistyötä ja joita voidaan soveltaa joko urheilutulosten manipuloinnin eri toimintamuotoihin tai kriminalisoitaessa urheilutulosten manipulointi uutena rikoksena jäsenvaltioiden sisäisessä oikeusjärjestyksessä.
                  14
                Tämä kattaisi yleissopimuksen 26 artiklan.

               Päätelmät

               SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta ei nykyisellään kata tiettyjä rikoksia. Unionilla on toimivaltaa muiden rikosten suhteen mutta yksinomainen toimivalta vain seuraavien kahden määräyksen osalta: 11 artikla (siltä osin kuin sitä sovelletaan palveluihin, joita tarjotaan kolmansista maista ja kolmansiin maihin) ja tietosuojaa koskeva 14 artikla (osittain).
                  15
                Loput kuuluvat jaettuun tai ”täydentävään” toimivaltaan.

               3.EHDOTETUN PÄÄTÖKSEN OIKEUSPERUSTA

               3.1 Aineellinen oikeusperusta

               Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU:n toimen oikeudellisen perustan valinnan on perustuttava objektiivisiin seikkoihin, jotka voivat olla tuomioistuimen suorittaman valvonnan kohteena ja joihin kuuluvat erityisesti toimen tarkoitus ja sisältö.
                  16
                Jos Euroopan unionin toimea tarkasteltaessa ilmenee, että sillä on kaksi eri tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia tekijöitä, ja jos toinen näistä on yksilöitävissä toimen pääasialliseksi tai määrääväksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on käytettävä yhtä oikeudellista perustaa, toisin sanoen sitä, jota toimen pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää. Jos poikkeustapauksessa näytetään, että toimella on useampi samanaikainen tarkoitus, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden toisarvoinen ja välillinen, tällaista toimea annettaessa on käytettävä useaa eri oikeudellista perustaa.
                  17

               Tässä yhteydessä voivat tulla kyseeseen seuraavat aineelliset oikeusperustat: SEUT-sopimuksen 16 artikla (tietosuoja), 82 artiklan 1 ja 2 kohta (rikosoikeudellinen yhteistyö), 83 artiklan 1 kohta (aineellinen rikosoikeus), 114 artikla (sisämarkkinoiden perustaminen ja toiminta), 165 artikla (urheilu) ja 207 artikla (yhteinen kauppapolitiikka).

               Kokonaisuutena tarkastellen urheilukilpailujen manipuloinnin torjumiseen tähtäävä tavoite käsittää ehkäisemiseen ja yhteistyöhön liittyviä elementtejä, joita koskee pääasiassa SEUT-sopimuksen 165 artikla, sekä yhteistyöhön ja lähentämiseen liittyviä elementtejä, joita koskevat SEUT-sopimuksen 114 artikla (muut kuin rikosoikeudelliset määräykset), 207 artikla (siltä osin kuin määräykset koskevat kolmansien maiden vedonlyönnin toimeenpanijoiden mahdollisuutta tarjota palveluja), 82 artiklan 1 kohta ja 83 artikla (rikosoikeudelliset asiat).

               Vedonlyöntipalvelujen osalta kyseeseen voivat tulla SEUT-sopimuksen 114 ja 207 artikla sen mukaan, ovatko palvelut ”EU:n sisäisiä” vai eivät. Kaiken kaikkiaan näyttää siltä, että sisämarkkinanäkökohdat ovat yleissopimuksessa voimakkaammin esillä ja yhteisen kauppapolitiikan näkökohtia sisältyy vain sen 11 artiklaan. Toisaalta vaikka SEUT-sopimuksen 207 artiklaa ei mainittaisi ja sitä pidettäisiin liitännäisenä sisämarkkinanäkökohtiin verrattuna, jäsenvaltioilla ei olisi toimivaltaa kyseeseen tulevissa yhteisen kauppapolitiikan näkökohdissa.

               Mitä tulee tietosuojaan, se ei ole yleissopimuksen päätavoite ja sitä koskevilla määräyksillä on pelkästään täydentävä merkitys. Useissa Euroopan neuvoston yleissopimuksissa on viime aikoina viitattu tarpeeseen kunnioittaa tietosuojaa, vaikka vastaavat velvoitteet johtuisivat myös muista yleissopimuksista (kuten yleissopimuksesta N:o 108 yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä), koska sopimusten osapuolet eivät välttämättä ole samat.

               Näin ollen jotta EU voisi käyttää toimivaltaansa koko yleissopimuksen laajuudelta (lukuun ottamatta elementtejä, jotka eivät kuulu sen toimivaltaan), pääasialliset aineelliset oikeusperustat ovat SEUT-sopimuksen 82 artiklan 1 kohta, 83 artiklan 1 kohta sekä 114 ja 165 artikla.

               Koska yleissopimukseen nivoutuu useita oikeusperustoja ja aloja, joista osa kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan ja osa jää sen ulkopuolelle, unioni tai jäsenvaltiot eivät voisi liittyä yleissopimukseen yksin.

               3.2 Menettelyllinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvosto tekee neuvottelijan ehdotuksesta päätöksen sopimuksen tekemisestä.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdassa määrätään, että aloilla, joilla sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, neuvosto tekee päätöksen sopimuksen tekemisestä Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan.

               Kuten edellä on esitetty, yleissopimus urheilukilpailujen manipuloinnista kattaa aloja, joilla sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä.

               Lisäksi neuvosto päättää sopimuksen tekemisestä määräenemmistöllä, kuten SEUT-sopimuksen 218 artiklan 8 kohdassa määrätään.

               3.3
                     Päätelmät

               Tämän päätösehdotuksen oikeusperustana olisi käytettävä SEUT-sopimuksen 114 ja 165 artiklaa yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa.

               2017/0166 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               urheilukilpailujen manipuloinnista tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta muiden kuin aineelliseen rikosoikeuteen ja rikosoikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 ja 165 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  18

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Ehkäisemistä koskevat määräykset vahvistetaan pääosin yleissopimuksen II ja III luvussa.
                  19
                Kyseiset määräykset voivat potentiaalisesti kuulua kokonaan tai suureksi osaksi SEUT-sopimuksen 165 artiklan soveltamisalaan. On syytä mainita, että SEUT-sopimuksen 165 artiklassa määrätään ainoastaan täydentävästä toimivallasta, joka sulkee pois yhdenmukaistamistoimenpiteet eikä korvaa jäsenvaltioiden toimivaltaa näillä aloilla.
                  20

               (2)Muissa yleissopimuksen määräyksissä ja erityisesti 9 artiklassa, 10 artiklan 1 ja 3 kohdassa sekä 11 artiklassa määrätään tietystä rajoitetusta lainsäädännön lähentämisestä, joka voi kuulua SEUT-sopimuksen 114 artiklan soveltamisalaan.

               (3)Yleissopimuksen 11 artikla voi vaikuttaa myös kolmansista maista tarjottaviin palveluihin. Kyseessä olevat toimenpiteet, jotka kohdistuvat suoraan tällaisten palvelujen saantiin, kuuluvat yhteisen kauppapolitiikan alaan (SEUT-sopimuksen 207 artikla). Jäsenvaltioilla ole toimivaltaa kyseeseen tulevissa yhteisen kauppapolitiikan alaan kuuluvissa näkökohdissa.

               (4)Tietosuojaa koskeva yleissopimuksen 14 artikla kuuluu SEUT-sopimuksen 16 artiklan nojalla unionin toimivaltaan, joka on lisäksi luonteeltaan yksinomaista.

               (5)Euroopan unioni kannattaa urheilukilpailujen manipuloinnista tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimusta osana Euroopan unionin pyrkimyksiä torjua urheilukilpailujen manipulointia urheilun rehellisyyden ja urheilun etiikan suojelemiseksi urheilun itsemääräämisoikeuden periaatteen mukaisesti.

               (6)[signer] on [date of signature] allekirjoittanut [date of adoption of Decision] annetun neuvoston päätöksen [no of decision] mukaisesti Euroopan neuvoston urheilukilpailujen manipulointia koskevan yleissopimuksen sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               (7)Tietyt yleissopimuksen määräykset koskevat aineellista rikosoikeutta ja rikosoikeudellista yhteistyötä ja kuuluvat näin ollen SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osaston soveltamisalaan. Näiden määräysten osalta hyväksytään erillinen neuvoston päätös samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.

               (8)Yleissopimus olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Tehdään unionin puolesta Euroopan neuvoston yleissopimus urheilukilpailujen manipuloinnista.

               Yleissopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet tallettaa Euroopan unionin puolesta yleissopimuksen 32 artiklassa tarkoitetut hyväksymisasiakirjat osoitukseksi siitä, että Euroopan unioni suostuu sitoutumaan yleissopimukseen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  COM(2012) 655 final.

                     (2)
                  Komissio lisäsi neuvoston pöytäkirjaan lausuman, jossa se ilmaisi erimielisyytensä aineellisen oikeusperustan lisäämisestä (ks. neuvoston asiakirja 10509/13).

                     (3)
                  Neuvoston päätös 2013/304/EU, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan komission valtuuttamisesta osallistumaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta, rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä koskevia asioita lukuun ottamatta (EUVL L 170, 22.6.2013, s. 62).

                     (4)
                  Neuvoston päätös Euroopan komission valtuuttamisesta osallistumaan Euroopan unionin puolesta neuvotteluihin urheilutulosten manipuloinnin torjumista koskevasta Euroopan neuvoston kansainvälisestä yleissopimuksesta rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä koskevien asioiden osalta (neuvoston asiakirja 10180/13).

                     (5)
                  Malta äänesti yleissopimusta vastaan ja pyysi unionin tuomioistuimelta lausuntoa yleissopimuksesta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan nojalla 11. heinäkuuta 2014 (lausunto 1/14).

                     (6)
                  http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm

                     (7)
                  Tuore esimerkki: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private/index_en.htm

                     (8)

                        Ehkäisemistä käsitellään yleissopimuksen II ja III luvussa sekä 27 ja 28 artiklassa.

                     (9)
                  Ks. myös yleissopimuksen 27 ja 28 artikla, joissa annetaan yhteistyötä koskevia yleisiä määräyksiä.

                     (10)
                  Neuvoston puitepäätös 2001/500/YOS rahanpesusta, rikoksentekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn tunnistamisesta, jäljittämisestä, jäädyttämisestä tai takavarikoimisesta ja menetetyksi tuomitsemisesta (EYVL L 182, 5.7.2001, s. 1).

                     (11)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/42/EU, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta Euroopan unionissa.

                     (12)
                  Direktiivissä vahvistetaan kehys, jonka tarkoituksena on luotto- ja finanssilaitosten luotettavuuden, koskemattomuuden ja vakauden sekä koko rahoitusjärjestelmän uskottavuuden suojaaminen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen riskeiltä.

                     (13)
                  Selitysmuistion kohta 21.

                     (14)
                  Neuvoston säädös, annettu 29 päivänä toukokuuta 2000, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisen yleissopimuksen tekemisestä keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä (EYVL C 197, 12.7.2000, s. 1); neuvoston puitepäätös 2002/584/YOS eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä, (EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1); neuvoston puitepäätös 2003/577/YOS omaisuuden tai todistusaineiston jäädyttämistä koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa (EUVL L 196, 2.8.2003, s. 45); neuvoston puitepäätös 2006/783/YOS vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisesta menetetyksi tuomitsemista koskeviin päätöksiin; neuvoston puitepäätös 2008/978/YOS eurooppalaisesta todisteiden luovuttamismääräyksestä (EUVL L 350, 30.12.2008); neuvoston puitepäätös 2009/948/YOS rikosoikeudellisia menettelyjä koskevien toimivaltaristiriitojen ehkäisemisestä ja ratkaisemisesta (EUVL L 328, 15.12.2009, s. 42); direktiivi 2014/41/EU rikosasioita koskevasta eurooppalaisesta tutkintamääräyksestä (EUVL L 130, 1.5.2014, s. 1); direktiivi 2014/42/EU rikoksentekovälineiden ja rikoshyödyn jäädyttämisestä ja menetetyksi tuomitsemisesta Euroopan unionissa (EUVL L 127, 29.4.2014, s. 39).

                     (15)
                  Kyseeseen tulevia säädöksiä olisivat direktiivi 95/46/EY yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31), asetus (EY) N:o 45/2001 yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1) ja puitepäätös 2008/977/YOS rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta (EUVL L 350, 30.12.2008, s. 60).

                     (16)
                  Asia C-377/12, komissio v. neuvosto, 34 kohta.

                     (17)
                  Ks. edellinen alaviite, tuomion 34 kohta.

                     (18)
                  EUVL C , , s. .

                     (19)
                  Ks. kuitenkin myös 27 ja 28 artikla yhteistyöstä muissa kuin rikosoikeudellisissa asioissa.

                     (20)
                  Ks. SEUT-sopimuksen 2 artiklan 5 kohta.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007SC0394

Luonnos ETA:n sekakomitean päätös yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/2007/0394 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 28.3.2007SEK(2007) 394 lopullinenLuonnosETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSyhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta- Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi - (komission esittämä)PERUSTELUT1. ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä yhteisön ja ETA:n EFTA-valtioiden yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.2. Oheisen ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen tarkoituksena on muuttaa pöytäkirjaa 31 kuluttajansuojan alaa koskevan yhteistyön laajentamiseksi. Siinä annetaan puitteet yhteistyölle ja yksityiskohtaiset säännöt ETA:n EFTA-valtioiden osallistumiseksi yhteisön ohjelmiin ja toimiin kyseisellä alalla 1 päivästä tammikuuta 2007 ottamalla seuraava päätös osaksi sopimusta:-  32006 D 1926 : Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1926/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 404, 30.12.2006, s. 39).3. ETA-sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta yhteisön kannan tällaisiin päätöksiin.4. ETA:n sekakomitean päätösluonnos esitetään neuvostolle, jonka hyväksyttyä sen komissio esittää yhteisön kannan ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.LuonnosETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSyhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen pöytäkirjaa 31 muutettiin ... päivänä ...kuuta ... tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o .../....[1].(2) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten yhteistyö kattamaan kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1926/2006/EY[2] .(3) Sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi tämän vuoksi muutettava, jotta tämä laajennettu yhteistyö voitaisiin aloittaa 1 päivänä tammikuuta 2007,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 6 artikla seuraavasti:1. Lisätään 3 kohdan jälkeen kohta seuraavasti:”3a. EFTA -valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2007 seuraavaan toimintaan:- 32006 D 1926 : Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1926/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, kuluttajapolitiikkaa koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 404, 30.12.2006, s. 39) .”.2. Korvataan 4 kohta seuraavasti:”EFTA-valtiot osallistuvat 3 ja 3a kohdassa tarkoitetun toiminnan rahoitukseen sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.”.3. Korvataan 5 kohta seuraavasti:”EFTA-valtiot osallistuvat 3 ja 3a kohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin ja toimiin liittyvän yhteistyön alettua täysimääräisesti niiden Euroopan yhteisön komiteoiden ja muiden elinten työhön, jotka avustavat EY:n komissiota näiden ohjelmien ja toimien hallinnoinnissa ja kehittämisessä.”.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle*.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaETA:n sekakomitean sihteerit [1] EUVL L …[2] EUVL L 404, 30.12.2006, s. 39.* [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.]


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0311

Ehdotus neuvoston päätös Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista (vuoden 2009 toinen erä)  /* KOM/2009/0311 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 24.6.2009KOM(2009) 311 lopullinenEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista (vuoden 2009 toinen erä)PERUSTELUTKymmenettä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevassa sisäisessä sopimuksessa ja varainhoitoasetuksessa vahvistetaan uusi menettely jäsenvaltioiden EKR:n rahoittamiseksi suorittamien rahoitusosuuksien maksupyynnöille. EKR:n varainhoitoasetuksen 157 artiklan mukaan uutta menettelyä sovelletaan ensimmäisen kerran vuoden 2009 rahoitusosuuksiin (artiklassa tarkoitettu ’vuosi n + 2’ ).EKR:n varainhoitoasetuksen 57 artiklan 3 kohdan mukaisesti tähän ehdotukseen sisältyy-  vuoden 2009 rahoitusosuuden toisen erän määrä (kyseisessä artiklassa säädetyissä pysyvissä menettelyissä tarkoitettu ’vuosi n + 1’ ).EKR:n varainhoitoasetuksen 57 artiklan 7 kohdan mukaisesti ehdotuksessa yksilöidään komission hallinnoima määrä ja Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoima määrä.EIP on EKR:n varainhoitoasetuksen 145 artiklan mukaisesti toimittanut komissiolle ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista maksusitoumuksista ja maksuista.EKR:n varainhoitoasetuksen 57 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvoston on päätettävä ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on sen esittänyt, ja jäsenvaltioiden on maksettava rahoitusosuutensa toinen erä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua päivästä, jona neuvoston päätös annettiin niille tiedoksi.EKR:n varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan mukaan rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille vahvistetut määrät aikajärjestyksessä. Tämän ehdotuksen maksupyynnöissä on näin ollen kyse yhdeksännen EKR:n määristä.EKR:n varainhoitoasetuksen 60 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltio ei suorita rahoitusosuutensa eriä määräajassa, siltä peritään maksamattomalta määrältä korko; koronmaksua koskevista yksityiskohdista säädetään samassa artiklassa.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista (vuoden 2009 toinen erä)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille[1] ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille[2] ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen[3], jäljempänä ’kymmenennen EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 57 artiklan ja 58 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan mukaisesti rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille vahvistetut määrät. Tästä syystä olisi esitettävä yhdeksättä EKR:ää koskeva maksupyyntö.(2) Euroopan investointipankki on toimittanut komissiolle kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 145 artiklan mukaisesti ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.(3) Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 57–61 artiklassa säädettyä menettelyä olisi asetuksen 157 artiklan mukaisesti sovellettava ensimmäisen kerran vuonna 2009. Menettelyssä komissio esittää ehdotuksen, johon sisältyy vuoden 2009 rahoitusosuuden toisen erän määrä. Neuvoston on tehtävä päätös viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on esittänyt ehdotuksensa, ja jäsenvaltioiden on maksettava rahoitusosuutensa toinen erä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua päivästä, jona neuvoston päätös annettiin niille tiedoksi,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaEKR:n rahoittamiseen tarkoitettujen, vuoden 2009 rahoitusosuuksien toinen erä, joka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään tämän päätöksen liitteenä olevassa taulukossa.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan päivästä, jona se tehdään.3 artiklaTämä päätös on osoitettu yhdeksännen EKR:n rahoittamiseen osallistuville jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEVuoden 2009 rahoitusosuuksien toinen erä (euroina)Jäsenvaltio | % | EIP:lle | Komissiolle | Yhteensä |Saksa | 23,36 | 21 024 000 | 256 960 000 | 277 984 000 |Belgia | 3,92 | 3 528 000 | 43 120 000 | 46 648 000 |Tanska | 2,14 | 1 926 000 | 23 540 000 | 25 466 000 |Espanja | 5,84 | 5 256 000 | 64 240 000 | 69 496 000 |Ranska | 24,30 | 21 870 000 | 267 300 000 | 289 170 000 |Kreikka | 1,25 | 1 125 000 | 13 750 000 | 14 875 000 |Irlanti | 0,62 | 558 000 | 6 820 000 | 7 378 000 |Italia | 12,54 | 11 286 000 | 137 940 000 | 149 226 000 |Luxemburg | 0,29 | 261 000 | 3 190 000 | 3 451 000 |Alankomaat | 5,22 | 4 698 000 | 57 420 000 | 62 118 000 |Portugali | 0,97 | 873 000 | 10 670 000 | 11 543 000 |Yhdistynyt kuningaskunta | 12,69 | 11 421 000 | 139 590 000 | 151 011 000 |Itävalta | 2,65 | 2 385 000 | 29 150 000 | 31 535 000 |Suomi | 1,48 | 1 332 000 | 16 280 000 | 17 612 000 |Ruotsi | 2,73 | 2 457 000 | 30 030 000 | 32 487 000 |YHTEENSÄ | 100,00 | 90 000 000 | 1 100 000 000 | 1 190 000 000 |[1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.[2] EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.[3] EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.[4] EUVL C …, …, s. ….