               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.10.2020
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kroatian ja Puolan avustamiseksi luonnonkatastrofin johdosta ja ennakkomaksujen maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille kansanterveysuhan vuoksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen tausta

               Tämä päätös koskee varojen käyttöön ottamista Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  1
               , jäljempänä ’asetus’, mukaisesti. Käyttöön otettavalla 823 548 633 euron määrällä on tarkoitus tukea Kroatiaa ja Puolaa kyseisissä maissa vuonna 2020 tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta ja rahoittaa ennakkomaksuja seitsemälle jäsenvaltiolle (Espanja, Irlanti, Kreikka, Kroatia, Portugali, Saksa ja Unkari) covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan seurauksena. Tämän varojen käyttöönottoa koskevan päätöksen ohella annetaan lisätalousarvioesitys (LTE) nro 9/2020
                  2
               , jossa esitetään tarvittavien määrärahojen ottamista vuoden 2020 yleiseen talousarvioon maksusitoumus- ja maksumäärärahoina.

               2.Tiedot ja ehdot

               2.1Kroatia – maanjäristys Zagrebin kaupungissa ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakunnissa maaliskuussa 2020

               (1)Kroatian tasavalta, jäljempänä ’Kroatia’, esitti 10. kesäkuuta 2020 hakemuksen rahoituksen saamiseksi EUSR:sta hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseksi Zagrebin kaupungissa ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakunnissa 22. maaliskuuta 2020 tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena.

               (2)Hakemus toimitettiin 12 viikon kuluessa ensimmäisestä katastrofin aiheuttamasta vahingosta, ja se sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Kroatian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 11 572 586 387 euroa. Määrä on 22,9 prosenttia suhteessa Kroatian bruttokansantuloon (BKTL) ja ylittää suurkatastrofien osalta EUSR:n varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 303,3 miljoonaa euroa (0,6 % Kroatian BKTL:sta vuonna 2020). Katastrofi on siten suuri luonnonkatastrofi ja kuuluu näin ollen asetuksen soveltamisalaan.

               (5)EUSR:sta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

               (6)Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti asetuksen ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Komissio pyysi 17. heinäkuuta 2020 Kroatialta täydentäviä tietoja menetelmästä, jota soveltaen asuinrakennusten ja oppilaitosten korjauskustannukset on arvioitu. Kroatia toimitti tiedot asianmukaisesti 28. ja 31. heinäkuuta 2020, ja komissio on näin voinut saattaa arviointinsa päätökseen.

               (7)Kroatian viranomaiset kuvasivat hakemuksessaan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Pahiten kärsivät Zagrebin kaupunki sekä Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakunnat, joissa on yhteensä 1,23 miljoonaa asukasta. Näistä 1,18 miljoonaa asuu kunnissa ja kaupungeissa, jotka julistettiin luonnonkatastrofialueeksi. Maanjäristys, jonka voimakkuus oli 5,5 Richterin asteikolla, oli voimakkain Zagrebissa sitten vuoden 1880. Maanjäristyksessä loukkaantui 27 ihmistä ja yksi ihminen kuoli vammoihinsa.

               (8)Maanjäristys aiheutti laajoja rakenteellisia vahinkoja rakennusrakannalle ja erityisesti asuinrakennuksille ja julkisille rakennuksille (mm. koulurakennuksille, sairaaloille ja julkisille laitoksille). Kroatian viranomaiset arvioivat, että 26 000 rakennusta vaurioitui (noin 5 % kärsi vakavia vaurioita, 20 % kohtalaisia vaurioita ja 74 % lieviä vaurioita). Kodeistaan on joutunut siirtymään arviolta 30 000 ihmistä, joille Kroatian hallitus on myöntänyt tukea tilapäisen majoituksen vuokraamista varten.

               (9)Maanjäristys aiheutti merkittävää vahinkoa suurimmalle osalle rakennuksista Zagrebin historiallisessa keskustassa. Lisäksi vahinkoa kärsivät yksittäiset kulttuurirakennukset, lähinnä kirkot, jotka sijaitsevat laajemmalla kaupunkialueella ja naapurimaakunnissa. Zagrebin tunnetuimman kulttuurikohteen, tuomiokirkon, toinen torni romahti. Yli 80 prosenttia sairaalarakennuksista kärsi vahinkoa suoraan maanjäristyksen vuoksi, ja 17 prosenttia rakennuksista on arvion mukaan joko tilapäisesti tai pysyvästi käyttökelvottomia. Maanjäristys aiheutti vahinkoa monille oppilaitoksille. Alustavan arvion mukaan vahinkoa kärsi 106 esikoulurakennusta, 214 koulurakennusta ja koulutuskeskusta sekä 12 oppilasasuntolaa. Lisäksi Zagrebin yliopiston 36 yksikköä ilmoitti vaurioista 142 rakennuksessa. Myös 29 tutkimuslaitoksen rakennukset kärsivät vaurioita. Tarkempia tietoja kaikista vahingoista ja niiden aiheuttamista kustannuksista sekä katastrofin sosioekonomisista vaikutuksista on saatavilla raportissa ”Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020”, jonka Kroatian hallitus on laatinut Maailmanpankin tuella.

               (10)Katastrofin kohteeksi joutunut alue sekä hakemuksessa ilmoitettu, katastrofista kärsineen väestön kokonaismäärä on vahvistettu komission yksiköiden suorittamassa riippumattomassa arvioinnissa. Julkiselle omaisuudelle ja asuinrakennuksille aiheutuneiden vahinkojen erillisessä analyysissa vahvistettiin vahinkojen alueellinen jakautuminen ja oppilaitoksille aiheutuneiden vahinkojen tarkat määrät. Täydentävät tiedot, jotka Kroatia toimitti komission yksiköiden pyynnöstä, auttoivat ymmärtämään paremmin pyynnössä esitettyjen kustannusten alkuperää. Kun näitä kustannuksia tarkastellaan Yhteisen tutkimuskeskuksen laatiman komission kustannusarviointimenetelmän mukaisesti, saatu välittömien vahinkojen kokonaismäärä vastaa suuruudeltaan Kroatian viranomaisten arviota.

               (11)Kroatia arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 2 270,1 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus koskee kustannuksia, jotka aiheutuvat erityisesti koulutus- ja terveydenhuoltoalan infrastruktuurin toimintakuntoon saattamisesta sekä tilapäismajoituksesta.

               (12)Kroatian viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (13)Kroatia pyysi 10. kesäkuuta 2020 toimittamassaan hakemuksessa asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 10. elokuuta 2020 täytäntöönpanopäätöksen C(2020) 5575, jonka nojalla Kroatialle maksettiin EUSR:sta 88 951 877 euron ennakkomaksu.

               (14)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               (15)Joulukuun 28. päivänä 2019 voimaan tulleiden Kroatian rakennuslain muutosten 47a §:ssä säädetään velvoitteesta laatia pitkän aikavälin strategia kansallisen rakennuskannan peruskorjausta varten. Strategian olisi sisällettävä toimintatapoja ja toimenpiteitä, joilla edistetään rakennuskannan parempaa suojelua maanjäristyksiin liittyviltä riskeiltä, jotka vaikuttavat rakennusten elinkaareen.

               2.2Puola – tulvat Ala-Karpatian voivodikunnassa kesäkuussa 2020

               (1)Puolan tasavalta, jäljempänä ’Puola’, esitti 24. elokuuta 2020 hakemuksen rahoituksen saamiseksi EUSR:sta Ala-Karpatian voivodikunnassa kesäkuussa 2020 esiintyneiden tulvien seurauksena.

               (2)Hakemus toimitettiin 12 viikon kuluessa ensimmäisestä katastrofin aiheuttamasta vahingosta, ja se sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (3)Rankkasadetulvat muodostavat luonnonkatastrofin, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alueellinen luonnonkatastrofi. Alueelliseksi katastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokanantuotteesta (BKT). Puolan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 282 851 202 euroa. Vahinkojen määrä on 1,56 prosenttia asianomaisen Ala-Karpatian NUTS 2 -tason alueen BKT:sta ja ylittää sille asetuksessa säädetyn kynnysarvon, joka on 270 961 950 euroa (1,5 % alueen BKT:sta). Puolalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea EUSR:sta.

               (5)EUSR:sta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitustukea saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätätoimien toteuttamiseen.

               (6)Puola ei pyytänyt ennakkomaksua.

               (7)Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti asetuksen ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Komissio pyysi 3. syyskuuta 2020 Puolalta lisätietoja, jotka koskivat vahinkojen tarkempaa jaottelua tyypeittäin (alalajeittain), mukaan luettuina liiketoiminnalle ja maa- ja metsätaloudelle aiheutuneet vahingot. Puola toimitti nämä tiedot asianmukaisesti 7. syyskuuta 2020, ja komissio on näin voinut saattaa arviointinsa päätökseen.

               (8)Hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Koko Ala-Karpatian voivodikunnan alueella esiintyi 7. kesäkuuta 2020 ja 29. kesäkuuta 2020 välisenä aikana voimakkaita myrskyrintamia, puuskaisia tuulia ja rankkasateita. Niitä seuranneet äkilliset rankkasadetulvat vaikuttivat pääasiassa voivodikunnan etelä-, lounais-, kaakkois- ja keskiosiin. Rankkasateiden takia pienten purojen ja suurimpien jokien sivujokien vedenpinta nousi nopeasti yli äyräiden ja aiheutti hyökytulvia, jotka vaikuttivat yli 2 000 asuin- ja maatalousrakennukseen ja yleishyödyllisten laitosten rakennukseen. Kyseisellä aikavälillä valtion palolaitoksen ja vapaaehtoisen palokunnan yksiköt vastasivat yhteensä 4 569 hätäilmoitukseen, joiden seurauksena ne vahvistivat ja korottivat jokien tulvapenkereitä, evakuoivat väestöä ja rakennuksia (yli 400 ihmistä evakuoitiin), pumppasivat vettä rakennuksista, laajensivat tierumpuja ja raivasivat kaatuneita puita ja oksia. Kaikkiaan noin 4 300 ihmistä jäi tilapäisesti ilman sähköä.

               (9)Tulvien vuoksi noin 251 kilometriä säänneltyjä ja sääntelemättömiä vesiväyliä tuhoutui tai vahingoittui. Tulvat aiheuttivat vahinkoa verkkoinfrastruktuurille sekä tuhoalueilla toimiville yrityksille. Useita tuotantolaitoksia ja varastohalleja sekä paljon koneita ja laitteita tuhoutui tai kulkeutui tulvavesien mukana. Lisäksi yli 2 000 viljelijää kärsi merkittäviä vahinkoja, ja noin 9 000 hehtaaria viljelyalaa ja useita maatalousrakennuksia ja -koneita vahingoittui.

               (10)Puola arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 216 180 849 euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus koskee kustannuksia, joita aiheutuu liikenneinfrastruktuurin toimintakuntoon saattamisesta, suojaavien infrastruktuurien turvaamisesta ja vahingoittuneiden luonnonalueiden välittömästä ennallistamisesta, jotta voidaan estää maaperän eroosiosta johtuvat välittömät vaikutukset.

               (11)Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (12)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               2.3Espanja, Irlanti, Kreikka, Kroatia, Portugali, Saksa ja Unkari – covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttama vakava kansanterveysuhka

               Maailman terveysjärjestölle (WHO) ilmoitettiin joulukuussa 2019 tuntematonta alkuperää olevasta keuhkokuume-epidemiasta Wuhanissa, Kiinassa. Myöhemmin havaittiin, että kyseessä on uusi koronaviruskanta eli vakavan äkillisen hengitystieoireyhtymän aiheuttava koronavirus 2 (SARS-CoV-2), jota ei ole aiemmin havaittu ihmisissä ja joka aiheuttaa tarttuvan covid-19-koronavirustaudin. Väestöllä ei ole immuniteettia tätä uutta virusta vastaan. Virus leviää ihmisestä toiseen pisaratartuntana ja aiheuttaa suhteellisen nopeasti suuren määrän tapauksia, joissa esiintyy pääasiassa hengitystieoireita. WHO julisti 30. tammikuuta 2020 uuden koronavirusepidemian johdosta epidemian aiheuttaman kansainvälisen hätätilanteen.

               Asetusta muutettiin vuonna 2020 osana koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa investointialoitetta siten, että voidaan tukea kattavia unionin toimia vakaviin kansanterveysuhkiin reagoimiseksi muun muassa sisällyttämällä vakavat kansanterveysuhat EU:n yhteisvastuuperiaatteen soveltamisalaan.
                  3

               Komissio vastaanotti tämän jälkeen määräaikaan eli 24. kesäkuuta 2020 mennessä 22 hakemusta, joissa pyydettiin EUSR:sta taloudellista tukea covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan seurauksena.

               (1)Yhteensä 19 EU:n jäsenvaltiota (Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro) ja kolme liittymisneuvotteluja käyvää maata (Albania, Montenegro ja Serbia) on pyytänyt apua.

               (2)Seitsemän jäsenvaltiota (Espanja, Irlanti, Kreikka, Kroatia, Portugali, Saksa ja Unkari) pyysi hakemuksissaan ennakkomaksua EUSR:sta odotettavissa olevasta rahoitusosuudesta. Asetuksen mukaan ennakkomaksua EUSR:sta voivat pyytää vain jäsenvaltiot.

               (3)Covid-19-pandemia on vakava kansanterveysuhka, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Komission yksiköt ovat arvioineet alustavasti edellä mainittujen seitsemän jäsenvaltion toimittamia hakemuksia ja todenneet, että edellytykset ennakkomaksun maksamiseksi EUSR:sta täyttyvät kaikkien hakemusten osalta.

               (5)Asetuksen 4 a asetuksen 4 kohdassa säädetään, että ennakkomaksun määrä saa olla enintään 25 prosenttia ennakoidun rahoitusosuuden määrästä eikä se missään tapauksessa saa olla yli 100 miljoonaa euroa. Koska EUSR:n ennakkomaksuja varten vuoden 2020 talousarviossa alun perin varatut määrärahat on käytetty kokonaan, komissio esittää tarvittavien lisävarojen käyttöönottoa, noudattaen kuitenkin EUSR:a varten vahvistettua vuotuista enimmäismäärää.

               (6)Komission yksiköt vahvistivat alustavan arvioinnin pohjalta Espanjaa, Irlantia, Kreikkaa, Kroatiaa, Portugalia, Saksaa ja Unkaria varten alustavasti hyväksytyt kokonaismenot yksinomaan ennakkomaksun määrittämistä varten. Mikäli osa menoista katsottiin tukeen oikeuttamattomiksi, asianomainen määrä vähennettiin kokonaismäärästä. Ennakon maksaminen ei vaikuta komission yksiköiden suorittaman kattavan arvioinnin tuloksiin.

               (7)Ennakon määrä olisi otettava huomion ennen rahoitusosuuden loppuosan maksamista edunsaajavaltiolle.

               (8)Komission on perittävä takaisin perusteetta maksetut ennakot.

               (9)Edunsaajavaltion on valittava yksittäiset toimet ja toteutettava EUSR:n rahoitusosuutta koskeva ennakko asetuksen 3 artiklan, 5 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan mukaisesti.

               Edellytykset ennakon maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille täyttyvät kaikkien seitsemän hakemuksen osalta, joissa pyydetään rahoitusosuutta EUSR:sta covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan johdosta.

               2.4Päätelmät

               Edellä esitetyistä syistä katastrofit, joihin Kroatia ja Puola viittaavat hakemuksissaan, sekä covid-19-pandemiaan liittyvät seitsemän hakemusta täyttävät asetuksessa säädetyt edellytykset.

               3.Rahoitus EUSR:n vuoden 2020 määrärahoista

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  4
               , jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 10 artiklan nojalla EUSR:sta voidaan ottaa käyttöön varoja vuosittain enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  5
                11 kohdassa vahvistetaan EUSR:n varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

               Koska EUSR on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, EUSR:n varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa bruttokansantuloon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

               Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. EUSR:sta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

               Seuraavassa esitetään Kroatian ja Puolan hakemuksiin perustuva laskelma EUSR:sta maksettavasta rahoitustuesta, joka perustuu arvioon välittömistä kokonaisvahingoista:

                        Jäsenvaltiot

                        Katastrofin luokitus

                        Välittömät kokonaisvahingot

                        (milj. euroa)

                        Sovellettava alueellisen katastrofin kynnysarvo
                        [1,5 % BKT:sta/
                        1 % BKT:sta syrjäisimmillä alueilla]

                        (milj. euroa)

                        Suurkatastrofin kynnysarvo

                        (milj. euroa)

                        2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta

                        (euroa)

                        6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittävältä osuudelta

                        (euroa)

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä

                        (euroa)

                        Maksetut ennakot

                        (euroa)

                        KROATIA

                        Suuri

                        (2 artiklan 2 kohta)

                        11 572,586

                        -

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        PUOLA

                        Alueellinen

                        (2 artiklan 3 kohta)

                        282,851

                        270,962

                        -

                        7 071 280

                        -

                        7 071 280

                        YHTEENSÄ

                        690 811 803

               Komissio soveltaa vakavien kansanterveysuhkien yhteydessä tukimäärien määrittämiseen samaa menetelmää kuin luonnonkatastrofien kohdalla. Näin ollen maa saa 2,5 prosenttia julkisista hätätoimista aiheutuvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä vakaviin kansanterveysuhkiin sovellettavan maakohtaisen kynnysarvon alle jäävältä osuudelta sekä 6 prosenttia kynnysarvon ylittävältä julkisten menojen osuudelta. Jos tämän laskelman seurauksena kaikkien maiden yhteenlaskettu tukimäärä ylittää käytettävissä olevat määrärahat, maakohtaisia määriä pienennetään määräsuhteessa.

               Komission yksiköt vahvistivat ennakkomaksua pyytäneiden seitsemän maan hakemusten alustavan arvioinnin pohjalta yhteenlasketut menot, jotka hyväksyttiin alustavasti Espanjan, Irlannin, Kreikan, Kroatian, Portugalin, Saksan ja Unkarin osalta covid-19-pandemian aiheuttamaan kansanterveysuhkaan liittyen yksinomaan ennakkomaksun määrittämistä varten seuraavasti:

                        Hakijamaa

                        Ilmoitetut välittömät julkiset menot yhteensä
                        (euroa)

                        Komission alustavasti hyväksymät menot yhteensä

                        (euroa)

                        Vakavaan kansanterveysuhkaan sovellettava kynnysarvo

                        (milj. euroa)

                        2,5 % välittömistä vahingoista vakavaan kansanterveysuhkaan sovellettavan kynnysarvon alle jäävältä osuudelta
                        (euroa)

                        6 % välittömistä vahingoista vakavaan kansanterveysuhkaan sovellettavan kynnysarvon ylittävältä osuudelta
                        (euroa)

                        Mahdollinen tuen määrä

                        (euroa)

                        25 %:n ennakkomaksu

                        (euroa)

                        Kroatia

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Saksa

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Kreikka

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Unkari

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Irlanti

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762,921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugali

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Espanja

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        YHTEENSÄ

                        132 736 830

               EUSR:sta vuonna 2020 käytettävissä olevat vuotuiset määrärahat ovat 597 546 284 euroa (500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina). Lisäksi vuoden 2019 määrärahoista oli vuoden lopussa käyttämättä 552 977 761 euroa, jotka siirrettiin vuodelle 2020.

               Rahoituskehysasetuksen
                  6
                10 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 prosenttia vuoden 2020 alkuperäisistä määrärahoista (149 386 571 euroa) on säilytettävä rahastossa 1. lokakuuta 2020 asti, mutta ne ovat käytettävissä sen jälkeen. Näin ollen EUSR:sta vuonna 2020 käytettävissä oleva enimmäismäärä on 1 150 524 045 euroa.

               Aiemmin vuonna 2020 tehdyn varojen käyttöönottoa koskevan päätöksen seurauksena EUSR:sta on jo otettu käyttöön
                  7
                varoja seuraavia neljää hakemusta varten, joten loppuvuotta varten määrärahoja on käytettävissä vähemmän:

                        Katastrofi

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä
                        (euroa)

                        PORTUGALI– hirmumyrsky Lorenzo 2019 (alueellinen katastrofi)

                        8 212 697

                        ESPANJA – äärimmäinen sääilmiö DANA vuonna 2019 (alueellinen katastrofi)

                        56 743 358

                        ITALIA – äärimmäiset sääolosuhteet vuonna 2019 (suurkatastrofi)

                        211 707 982

                        ITÄVALTA – äärimmäiset sääolosuhteet vuonna 2019 (luonnonkatastrofi naapurivaltiossa)

                        2 329 777

                        YHTEENSÄ

                        278 993 814

               Tämän vuoksi EUSR:sta tässä vaiheessa vuotta 2020 käytettävissä oleva enimmäismäärä on 871 530 231 euroa, joka riittää kattamaan edellä esitetyt, tämän käyttöönottopäätöksen mukaiset tarpeet (823 548 633 euroa, joista 683 740 523 euroa liittyy maanjäristykseen Kroatiassa, 7 071 280 euroa liittyy tulviin Puolassa ja 132 736 830 euroa on covid-19-pandemiaan liittyviä ennakkomaksuja varten).
                  8

                        Solidaarisuusrahastosta tällä hetkellä käytettävissä oleva määrä:

                        Vuoden 2020 määrärahat

                          597 546 284 euroa

                        Plus vuodelle 2020 siirretyt vuoden 2019 käyttämättä jääneet määrärahat

                        +552 977 761 euroa

                        [25 % vuoden 2020 määrärahoista, jotka on säilytettävä rahastossa 1.10.2020 saakka]

                        [149 386 571 euroa]

                        Miinus Portugalia (hirmumyrsky Lorenzo), Espanjaa (äärimmäinen sääilmiö DANA vuonna 2019), Italiaa (äärimmäiset sääolosuhteet vuonna 2019) ja Itävaltaa (äärimmäiset sääolosuhteet vuonna 2019) varten ehdotetun tuen kokonaismäärä

                        –278 993 814 euroa

                        Käytettävissä oleva määrä tammikuusta syyskuuhun 2020

                        722 143 660 euroa

                        Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä

                        871 530 231 euroa

                        Kroatiaa, Puolaa ja covid-19-ennakkkomaksuja varten käyttöön otettavaksi ehdotettu määrä

                        –823 548 633 euroa

                        Jäljellä oleva määrä 31.12.2020 saakka

                        47 981 598 euroa

               2020/0299 (BUD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kroatian ja Puolan avustamiseksi luonnonkatastrofin johdosta ja ennakkomaksujen maksamiseksi Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille kansanterveysuhan vuoksi

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  9
                ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  10
                ja erityisesti sen 11 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta suurten tai alueellisten luonnonkatastrofien tai vakavien kansanterveysuhkien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan.

               (2)Rahaston määrärahojen vuotuinen enimmäismäärä on 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  11
                10 artiklan mukaisesti.

               (3)Kroatia esitti 10 päivänä kesäkuuta 2020 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi Zagrebin kaupungissa ja Zagrebin ja Krapina-Zagorjen maakunnissa maaliskuussa 2020 tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena.

               (4)Puola esitti 24 päivänä elokuuta 2020 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi Ala-Karpatian voivodikunnassa kesäkuussa 2020 esiintyneiden tulvien seurauksena.

               (5)Espanja, Irlanti, Kreikka, Kroatia, Portugali, Saksa ja Unkari esittivät 24 päivänä kesäkuuta 2020 hakemukset rahaston varojen käyttöönottamiseksi covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan seurauksena. Kaikki seitsemän jäsenvaltiota pyysivät hakemuksissaan ennakkomaksua rahaston ennakoidusta rahoitusosuudesta.

               (6)Kroatian ja Puolan hakemukset, jotka liittyvät luonnonkatastrofeihin, täyttävät asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklassa säädetyt edellytykset rahoitustuen myöntämiseksi rahastosta.

               (7)Sen vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja rahoitusosuuden myöntämiseksi Kroatialle ja Puolalle.

               (8)Jotta unionin yleisessä talousarviossa olisi käytettävissä riittävästi määrärahoja vuodeksi 2020, rahastosta olisi otettava käyttöön varoja Espanjalle, Irlannille, Kreikalle, Kroatialle, Portugalille, Saksalle ja Unkarille suoritettavia, vakavaan kansanterveysuhkaan liittyviä ennakkomaksuja varten.

               (9)Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Varainhoitovuotta 2020 koskevassa Euroopan unionin yleisessä talousarviossa otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja maksusitoumus- ja maksumäärärahoina luonnonkatastrofeihin liittyen seuraavasti:

               a) 683 740 523 euroa Kroatiaa varten;

               b) 7 071 280 euroa Puolaa varten.

               2 artikla

               Varainhoitovuotta 2020 koskevassa Euroopan unionin yleisessä talousarviossa otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja maksusitoumus- ja maksumäärärahoina vakavaan kansanterveysuhkaan liittyvien ennakkojen maksamista varten seuraavasti:

               a) 8 462 280 euroa Kroatiaa varten;

               b) 15 499 409 euroa Saksaa varten;

               c) 4 535 700 euroa Kreikkaa varten;

               d) 26 587 069 euroa Unkaria varten;

               e) 23 279 441 euroa Irlantia varten;

               f) 37 528 511 euroa Portugalia varten;

               g) 16 844 420 euroa Espanjaa varten.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan … päivästä ...kuuta ... [sen hyväksymispäivästä]
                  12***.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                     (1)

                        EUVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 9.10.2020.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/461, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020.

                     (4)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (5)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/1076, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Portugalin, Espanjan, Italian ja Itävallan avustamiseksi. Päätöksen taloudelliset seuraukset sisältyivät samana päivänä hyväksyttyyn lisätalousarvioon nro 4/2020.

                     (8)

                        Jäljelle jäävää 47 981 598 euron määrä ei käytetä vuonna 2020, ja siihen liittyvät maksusitoumusmäärärahat siirretään vuodelle 2021.

                     (9)

                        EUVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (10)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (11)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (12)
                  ** Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.10.2020
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä maailmanfoorumissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153, ehdotuksista muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 7, 15 ja 18, ehdotuksesta muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3, ehdotuksista kahdeksi peruuttamista sekä liikkeellelähdön yhteydessä toimivaa varoitusjärjestelmää koskevaksi uudeksi E-säännöksi sekä ehdotuksesta sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskevaksi uudeksi maailmanlaajuiseksi tekniseksi säännöksi

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä maailmanfoorumissa (WP.29) unionin puolesta otettava kanta, joka koskee uusien E-sääntöjen, voimassa oleviin E-sääntöihin tehtävien muutosten, uusien UNECE:n maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen, voimassa oleviin UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin tehtävien muutosten ja yhden päätöslauselman hyväksymistä.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1.Vuoden 1958 sopimus ja vuoden 1998 sopimus

               Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimuksella pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) ja pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevalla sopimuksella (rinnakkaissopimus) pyritään poistamaan kaupan tekniset esteet UNECE:n sopimuspuolten välisestä moottoriajoneuvojen kaupasta ja varmistamaan tällaisten ajoneuvojen osalta korkeatasoinen turvallisuus ja ympäristönsuojelu. Vuoden 1958 tarkistettu sopimus tuli voimaan EU:ssa 24. maaliskuuta 1998 ja rinnakkaissopimus 15. helmikuuta 2000. Kummankin sopimuksen hallinnoinnista vastaa UNECE:n ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi (työryhmä 29 eli WP.29).

               2.2. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi (työryhmä 29 eli WP.29)

               WP.29 tarjoaa yhtenäiset puitteet ajoneuvoja koskeville maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetuille säännöille. WP.29 on Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa toimiva pysyvä työryhmä, jolla on erityinen toimeksianto ja oma työjärjestys. Se toimii maailmanlaajuisena foorumina, jolla voidaan käydä avoimia keskusteluja moottoriajoneuvoja koskevista säännöistä ja jolla keskustellaan vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen ja rinnakkaissopimuksen täytäntöönpanosta. Kaikki Yhdistyneiden kansakuntien jäsenmaat ja kaikki Yhdistyneiden kansakuntien jäsenmaiden perustamat alueelliset taloudelliset yhdentymisjärjestöt voivat osallistua täysimääräisesti WP.29:n toimintaan ja liittyä WP.29:n hallinnoimien ajoneuvoja koskevien sopimusten sopimuspuoliksi. Euroopan unioni on näiden sopimusten sopimuspuoli.
                  1

               WP.29:n kokoukset pidetään kolme kertaa vuodessa eli maalis-, kesä- ja marraskuussa. Kussakin kokouksessa vahvistetaan uusia E-sääntöjä, uusia UNECE:n maailmanlaajuisia teknisiä sääntöjä (GTR-sääntöjä), muutoksia voimassa oleviin vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen perustuviin E-sääntöihin ja päätöslauselmiin ja muutoksia rinnakkaissopimukseen perustuviin GTR-sääntöihin ja päätöslauselmiin tekniikan kehityksen ottamiseksi huomioon. Muutoksista käydään ennen kutakin WP.29:n kokousta tekniset keskustelut asianomaisissa WP.29:n apuelimissä.

               Sen jälkeen niistä äänestetään WP.29:ssä (vuoden 1958 tarkistettuun sopimukseen perustuvista ehdotuksista läsnä olevien ja äänestykseen osallistuvien sopimuspuolten määräenemmistöllä ja rinnakkaissopimukseen perustuvista ehdotuksista läsnä olevien ja äänestykseen osallistuvien sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä).

               Unionin puolesta otettava kanta, joka koskee uusia E- ja GTR-sääntöjä, niiden muutoksia, täydennyksiä ja oikaisuja sekä päätöslauselmia, vahvistetaan ennen kutakin WP.29:n kokousta annettavalla SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaan perustuvalla neuvoston päätöksellä.

               2.3. Suunniteltu WP.29:n säädös

               WP.29 voi 10. marraskuuta 2020 pidettävässä 182. kokouksessaan hyväksyä ehdotukset muutoksiksi E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 35, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153, ehdotuksen todellisia ajonaikaisia kokonaispäästöjä koskevaksi uudeksi E-säännöksi, ehdotuksen uudeksi E-säännöksi, joka koskee peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät, ehdotuksen uudeksi E-säännöksi, joka koskee moottoriajoneuvojen hyväksyntää jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta, ehdotusta onnettomuustietotallenninta koskevaksi uudeksi E-säännöksi, ehdotuksia muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (GTR-sääntöihin) nro 7, 15 ja 18, ehdotusta sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskevaksi uudeksi GTR-säännöksi sekä ehdotusta muutoksiksi ajoneuvojen sisäilman laatua koskevaan keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3.

               3. UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA

               WP.29-järjestelmä vahvistaa ajoneuvostandardien kansainvälistä yhdenmukaistamista. Vuoden 1958 sopimus on tässä suhteessa olennainen, sillä sen ansiosta EU:n valmistajat voivat toimia yhteisten tyyppihyväksyntäsääntöjen pohjalta ja tietävät, että sopimuspuolet hyväksyvät niiden tuotteet kansallisen lainsäädäntönsä mukaisina. Järjestelmän ansiosta on esimerkiksi pystytty moottoriajoneuvojen yleisestä turvallisuudesta annetulla asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumoamaan yli 50 EU-direktiiviä ja korvaamaan ne vuoden 1958 sopimuksen puitteissa laadituilla vastaavilla säännöillä.

               Vastaavaa mallia sovelletaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858,
                  2
                jossa vahvistetaan hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset kaikkien uusien ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää ja markkinoille saattamista varten. Kyseisellä asetuksella sisällytetään vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen nojalla vahvistetut säännöt eli E-säännöt EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina.

               Kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun WP.29 on hyväksynyt ehdotukset E-sääntöihin tehtäviksi muutoksiksi tai uusiksi E-säännöiksi ja kun UNECE:n pääsihteeri on antanut nämä säädökset tiedoksi sopimuspuolille, ne voivat, elleivät määrävähemmistön muodostavat sopimuspuolet ole esittäneet vastalauseita, tulla voimaan ja ne voidaan saattaa osaksi kunkin sopimuspuolen asianomaisia kansallisia sääntöjä. EU:ssa osaksi lainsäädäntöä saattaminen saadaan päätökseen, kun säädökset on julkaistu EU:n virallisessa lehdessä.

               Sen vuoksi on syytä vahvistaa unionin kanta

               –ehdotuksiin muutoksiksi E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153, jotka koskevat koko ajoneuvon kansainvälistä tyyppihyväksyntää koskevien määräysten päivittämistä, raskaiden ajoneuvojen jarruja, turvavöitä, istuinten lujuutta, lasten turvajärjestelmiä, moottoriajoneuvoihin asennettuja mekaanisia kytkinlaitteita, luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöjä, etualleajosuojia, etu- ja sivutörmäyssuojausta, sähköisellä voimalaitteella varustettuja ajoneuvoja, jälkiasennettavia neste- ja maakaasujärjestelmiä, etutörmäystä ja erityisesti turvajärjestelmiä, onnettomuuden sattuessa käytettäviä hätäviestijärjestelmiä, kuolleen kulman varoitusjärjestelmiä, luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen kehittyneitä hätäjarrutusjärjestelmiä sekä polttoainejärjestelmän eheyttä ja sähköisen voimalaitteen turvallisuutta peräänajotilanteessa,

               –ehdotukseen uudeksi E-säännöksi, joka koskee peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät,

               –ehdotukseen uudeksi E-säännöksi, joka koskee moottoriajoneuvojen hyväksyntää jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta,

               –ehdotuksiin muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (GTR-sääntöihin) nro 7, 15 ja 18, jotka koskevat pääntukia, yhdenmukaistettua kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmää (WLTP) ja luokan L ajoneuvojen sisäisiä valvontajärjestelmiä,

               –ehdotukseen sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskevaksi uudeksi maailmanlaajuiseksi tekniseksi säännöksi

               – ja ehdotukseen muutoksiksi ajoneuvojen sisäilman laatua koskevaan keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3,

               jotka on toimitettu äänestettäväksi 10. marraskuuta 2020 pidettävään WP.29:n kokoukseen. Lisäksi on syytä vahvistaa unionin kanta

               –ehdotuksiin luviksi, jotka koskevat muutosten laatimista elektronisia ajonvakautusjärjestelmiä koskevaan GTR-sääntöön nro 8 ja ajoneuvon sisäisen akun kestävyydestä annettavan uuden GTR-säännön laatimista, ja

               –ehdotuksiin E-sääntöjä nro 155 ja 156 koskeviksi tulkinta-asiakirjoiksi sekä ehdotukseen ohjeiksi, jotka koskevat E-säännön nro 155 mukaista tyyppihyväksyntätietojen vaihtoon tarkoitetun tietokannan (DETA) käyttöä.

               Unionin olisi tuettava edellä mainittuja säädöksiä, koska ne ovat täysin unionin sisämarkkinapolitiikan mukaisia siltä osin kuin kyse on autoteollisuudesta ja yhdenmukaisia suhteessa unionin liikenne-, ilmasto- ja energiapolitiikkaan. Näillä säädöksillä on erittäin myönteinen vaikutus EU:n autoteollisuuden kilpailukykyyn ja kansainväliseen kauppaan. Äänestämällä näiden säädösten puolesta edistetään teknistä kehitystä, saadaan mittakaavaetuja, estetään sisämarkkinoiden hajanaistuminen ja varmistetaan, että autoteollisuuden standardeja sovelletaan yhdenmukaisesti kaikkialla EU:ssa.

               Koska unioni ei sovella E-säännön nro 35 yhtenäisiä vaatimuksia, ei kuitenkaan ole tarpeen vahvistaa unionin kantaa WP.29:n tarkasteltavana olevaan ehdotukseen E-sääntöön nro 35 tehtäviksi muutoksiksi.

               Todellisista ajonaikaisista kokonaispäästöistä annettavaa uutta E-sääntöä koskeva ehdotus ja onnettomuustietotallentimesta annettavaa uutta E-sääntöä koskeva ehdotus eivät ole vielä valmiita äänestettäväksi marraskuussa 2020 pidettävässä WP.29:n kokouksessa, vaan niiden käsittelyä on vielä jatkettava.

               Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu tämän ehdotuksen yhteydessä. Moottoriajoneuvoja käsittelevä tekninen komitea kuitenkin tarkastelee sitä.

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1.
                     Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.
                     Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  3

               4.1.2.
                     Soveltaminen tässä asiassa

               WP.29 on elin, jossa UNECE:n sopimuspuolet keskustelevat vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen ja rinnakkaissopimuksen täytäntöönpanosta.

               Säädökset, jotka WP.29:n on määrä hyväksyä, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

               Suunniteltuun säädökseen sisältyvät E-säännöt sitovat unionia ja voivat yhdessä GTR-sääntöjen ja UNECE:n päätöslauselmien kanssa vaikuttaa ratkaisevasti ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan unionin lainsäädännön sisältöön.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.
                     Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.
                     Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2. Soveltaminen tässä asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät lainsäädännön lähentämiseen. Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 114 artikla.

               4.3.
                     Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 114 artikla luettuna yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0295 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä maailmanfoorumissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153, ehdotuksista muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 7, 15 ja 18, ehdotuksesta muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3, ehdotuksista kahdeksi peruuttamista sekä liikkeellelähdön yhteydessä toimivaa varoitusjärjestelmää koskevaksi uudeksi E-säännöksi sekä ehdotuksesta sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskevaksi uudeksi maailmanlaajuiseksi tekniseksi säännöksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY
                  4
                liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission, jäljempänä ’UNECE’, sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’. Vuoden 1958 tarkistettu sopimus tuli voimaan 24 päivänä maaliskuuta 1998.

               (2)Unioni on neuvoston päätöksellä 2000/125/EY
                  5
                liittynyt sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamisesta, jäljempänä ’rinnakkaissopimus’. Rinnakkaissopimus tuli voimaan 15 päivänä helmikuuta 2000.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858,
                  6
                vahvistetaan hallinnolliset säännökset ja tekniset vaatimukset kaikkien uusien ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntää ja markkinoille saattamista varten. Kyseisellä asetuksella sisällytetään vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen nojalla vahvistetut säännöt eli E-säännöt EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina.

               (4)UNECE:n ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi, jäljempänä ’WP.29’, voi vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen 1 artiklan ja rinnakkaissopimuksen 6 artiklan nojalla hyväksyä ehdotukset muutoksiksi E-sääntöihin, UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (GTR-säännöt) ja UNECE:n päätöslauselmiin samoin kuin ehdotukset uusiksi E-säännöiksi, GTR-säännöiksi ja UNECE:n päätöslauselmiksi, jotka koskevat ajoneuvojen hyväksyntää. Näiden määräysten nojalla WP.29 voi lisäksi hyväksyä ehdotuksia luviksi laatia muutoksia GTR-sääntöihin tai luviksi laatia uusia GTR-sääntöjä sekä hyväksyä ehdotuksia GTR-sääntöihin liittyvien toimeksiantojen pidentämiseksi.

               (5)WP.29 voi 10 päivänä marraskuuta 2020 pidettävässä maailmanfoorumin 182. kokouksessa hyväksyä ehdotukset muutoksiksi E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153, ehdotuksen uudeksi E-säännöksi, joka koskee peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät, ehdotuksen uudeksi E-säännöksi, joka koskee moottoriajoneuvojen hyväksyntää jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta, ehdotuksia muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (GTR-sääntöihin) nro 7, 15 ja 18, ehdotusta sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskevaksi uudeksi GTR-säännöksi sekä ehdotusta muutoksiksi ajoneuvojen sisäilman laatua koskevaan keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3. WP.29:n on lisäksi määrä hyväksyä ehdotus luviksi, jotka koskevat muutoksen laatimista GTR-sääntöön nro 8 ja ajoneuvon sisäisen akun kestävyydestä annettavan uuden GTR-säännön laatimista.

               (6)On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta WP.29:ssä siltä osin kuin on kyse näiden ehdotusten hyväksymisestä, sillä E-säännöistä tulee unionia sitovia ja ne voivat yhdessä GTR-sääntöjen ja keskinäisen päätöslauselman kanssa vaikuttaa ratkaisevasti ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevan unionin lainsäädännön sisältöön.

               (7)Saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen vuoksi olisi mukautettava tai täydennettävä tiettyjä vaatimuksia, jotka liittyvät E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153 ja keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3.

               (8)Lisäksi on tarpeen muuttaa tiettyjä GTR-sääntöjen nro 7, 15 ja 18 määräyksiä.

               (9)Tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi ja ajoneuvojen turvallisuuden ja päästötestausten parantamiseksi on tarpeen hyväksyä kaksi uutta E-sääntöä, jotka koskevat peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät, sekä moottoriajoneuvojen hyväksyntää jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta. Samoin on syytä hyväksyä sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskeva uusi maailmanlaajuinen tekninen sääntö.

               (10)Jotta teknisiä vaatimuksia voidaan kehittää edelleen, on tarpeen hyväksyä ehdotukset, jotka koskevat lupia GTR-sääntöön nro 8 liittyvän muutoksen ja ajoneuvon sisäisen akun kestävyydestä annettavan uuden E-säännön laatimiseksi ja jotka perustuvat GTR-sääntöihin liittyvää työtä tukevien UNECE:n sopimuspuolten tai asianomaisten WP.29:n apuelinten esittämiin pyyntöihin.

               (11)Jotta voidaan varmistaa, että E-sääntöjä nro 155 ja 156 tulkitaan johdonmukaisesti, olisi hyväksyttävä ehdotukset näitä sääntöjä koskeviksi tulkinta-asiakirjoiksi samoin kuin ehdotus ohjeiksi, jotka koskevat E-säännön nro 155 mukaista tyyppihyväksyntätietojen vaihtoon tarkoitetun tietokannan (DETA) käyttöä.

               (12)Neuvosto hyväksyi 16 päivänä kesäkuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/848
                  7
               , joka koskee 24 päivänä kesäkuuta 2020 pidetyssä WP.29:n 181. kokouksessa otettavaa kantaa siltä osin kuin on kyse GTR-säännöstä nro 7 sekä ehdotuksista luviksi GTR-sääntöön nro 8 liittyvän muutoksen ja ajoneuvon sisäisen akun kestävyydestä annettavan uuden E-säännön laatimiseksi. WP.29 ei kyseisessä kokouksessaan kuitenkaan pystynyt äänestämään ja päätti, että ehdotukset toimitetaan uudelleen äänestettäväksi marraskuun kokouksessa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               UNECE:n ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevän maailmanfoorumin 10 päivänä marraskuuta 2020 pidettävässä 182. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on äänestää tämän päätöksen liitteessä lueteltujen ehdotusten puolesta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Puheenjohtaja

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).Neuvoston päätös 2000/125/EY, tehty 31 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (”rinnakkaissopimus”) tekemisestä (EYVL L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (5)

                        Neuvoston päätös 2000/125/EY, tehty 31 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (”rinnakkaissopimus”) tekemisestä (EYVL L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

                     (7)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/848, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2020, Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä maailmanfoorumissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi E-sääntöihin nro 13, 14, 16, 22, 30, 41, 78, 79, 83, 94, 95, 101, 108, 109, 117, 129, 137, 138, 140 ja 152, ehdotuksista muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (GTR) nro 3, 6, 7, 16 ja 19, ehdotuksesta muutokseksi konsolidoituun päätöslauselmaan R.E.3 ja ehdotuksista viideksi moottoriajoneuvojen turvallisuuteen, päästöihin ja automaatioon liittyväksi uudeksi E-säännöksi.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.10.2020
            COM(2020) 656 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevässä maailmanfoorumissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi E-sääntöihin nro 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 ja 153, ehdotuksista muutoksiksi maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 7, 15 ja 18, ehdotuksesta muutoksiksi keskinäiseen päätöslauselmaan M.R.3, ehdotuksista kahdeksi peruuttamista sekä liikkeellelähdön yhteydessä toimivaa varoitusjärjestelmää koskevaksi uudeksi E-säännöksi sekä ehdotuksesta sähköajoneuvon tehon määrittämistä koskevaksi uudeksi maailmanlaajuiseksi tekniseksi säännöksi

               LIITE

                        Sääntö nro

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite
                           1

                        0

                        Ehdotus: muutossarja 03 E-sääntöön nro 0 (koko ajoneuvon kansainvälinen tyyppihyväksyntä, IWVTA) (ECE/TRANS/WP.29/1153, kohta 32, perustana WP.29-181-03)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13

                        Ehdotus: täydennys 17 muutossarjaan 11, E-sääntö nro 13 (raskaiden ajoneuvojen jarrut) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, kohta 67, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16

                        Ehdotus: täydennys 6 muutossarjaan 07, E-sääntö nro 16 (turvavyöt, ISOFIX ja kokoluokka i) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 9 ja liite III, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSP-67-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16

                        Ehdotus: täydennys 2 muutossarjaan 08, E-sääntö nro 16 (turvavyöt, ISOFIX ja kokoluokka i) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 9 ja liite III, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSP-67-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17

                        Ehdotus: muutossarja 10 E-sääntöön nro 17 (istuinten ja niiden kiinnityspisteiden lujuus sekä pääntuet) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 12 ja liite IV, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44

                        Ehdotus: täydennys 18 muutossarjaan 04, E-sääntö nro 44 (lasten turvajärjestelmät). (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 33 ja liite V, perustana GRSP-67-14 ja GRSP-6731).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 02, E-sääntö nro 55 (mekaaniset kytkinlaitteet) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/97, kohta XX, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSG-118-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55

                        Ehdotus: täydennys 9 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 55 (mekaaniset kytkinlaitteet)

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83

                        Ehdotus: täydennys 13 muutossarjaan 05, E-sääntö nro 83 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöt) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, kohta 8, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 ja GRPE-81-21, sellaisena kuin ne ovat muutettuina liitteellä IV)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83

                        Ehdotus: täydennys 15 muutossarjaan 06, E-sääntö nro 83 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöt) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, kohta 8, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 ja GRPE-81-21, sellaisena kuin ne ovat muutettuina liitteellä IV)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83

                        Ehdotus: täydennys 12 muutossarjaan 07, E-sääntö nro 83 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöt) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, kohta 8, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 ja GRPE-81-21, sellaisena kuin ne ovat muutettuina liitteellä IV)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93

                        Ehdotus: täydennys 1 E-sääntöön nro 93 (etualleajosuojat) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, kohta XX)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94

                        Ehdotus: muutossarja 04 E-sääntöön nro 94 (etutörmäyssuojaus) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 17 ja liite VI, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSP-67-20-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95

                        Ehdotus: muutossarja 05 E-sääntöön nro 95 (sivutörmäyssuojaus) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 18, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSP-67-21-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100

                        Ehdotus: muutossarja 03 E-sääntöön nro 100 (sähköisellä voimalaitteella varustetut ajoneuvot) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 19, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSP-67-22-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115

                        Ehdotus: täydennys 9 E-sääntöön nro 115 (jälkiasennettavat neste- ja maakaasujärjestelmät) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, kohta 28, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/11 ja GRPE-81-37, sellaisena kuin se on muutettuna liitteellä VI)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137

                        Ehdotus: muutossarja 02 E-sääntöön nro 137 (etutörmäys ja erityisesti turvajärjestelmät) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 25 ja liite IX, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSP-67-18-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 144 (onnettomuuden sattuessa käytettävät hätäviestijärjestelmät) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, kohta XX, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151

                        Ehdotus: täydennys 2 E-sääntöön nro 151 (kuolleen kulman varoitusjärjestelmät (BSIS)) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, kohta XX, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/7, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSG-118-09)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 01, E-sääntö nro 152 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen kehittyneet hätäjarrutusjärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153

                        Ehdotus: täydennys 1 E-sääntöön nro [153] (polttoainejärjestelmän eheys ja sähköisen voimalaitteen turvallisuus peräänajotörmäystilanteessa) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, kohta 35 ja liite X, perustana GRSP-67-19-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Uusi sääntö

                        Ehdotus: uusi E-sääntö peruuttamista avustavien laitteiden sekä moottoriajoneuvojen hyväksynnästä siltä osin kuin kyse on siitä, että kuljettaja havaitsee ajoneuvon takana olevat loukkaantumiselle alttiit tienkäyttäjät (peruuttaminen) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/97, kohta XX, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSG-118-05)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Uusi sääntö

                        Ehdotus: uusi E-sääntö moottoriajoneuvojen hyväksynnästä jalankulkijoista ja pyöräilijöistä liikkeellelähdön yhteydessä varoittavan järjestelmän osalta (liikkeellelähdön yhteydessä toimivat varoitusjärjestelmät) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/97, kohta XX, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRSG-118-06)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        GTR-säännön numero

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        7

                        Ehdotus: muutos 1 GTR-sääntöön nro 7 (pääntuet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15

                        Ehdotus: muutos 6 GTR-sääntöön nro 15 (WLTP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18

                        Ehdotus: muutos 1 GTR-sääntöön nro 18 (luokan L ajoneuvojen sisäiset valvontajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Uusi maailmanlaajuinen tekninen sääntö

                        Ehdotus: uusi GTR -sääntö sähköajoneuvon tehon määrittämisestä (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        Päätöslauselman nro

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        M.R.3

                        Ehdotus: muutos 1 keskinäiseen päätöslauselmaan nro 3 (ajoneuvon sisäilman laatu) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, kohta [59], perustana ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Muut asiat

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        Lupa laatia muutoksia GTR-sääntöön

                        Pyyntö luvaksi laatia muutoksia GTR-sääntöön nro 8 (elektroninen ajonvakautusjärjestelmä)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        Lupa laatia GTR-sääntö

                        Pyyntö luvaksi laatia ajoneuvon sisäisen akun kestävyyttä koskeva uusi GTR-sääntö (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, kohta 59, perustana GRPE-80-41, sellaisena kuin se on muutettuna liitteellä X)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Tulkinta-asiakirja

                        Ehdotus E-sääntöä nro 155 (kyberturvallisuus ja sen hallintajärjestelmä) koskevaksi tulkinta-asiakirjaksi, perustana GRVA-07–04-Rev.1

                        WP.29-182-05

                        Tulkinta-asiakirja

                        Ehdotus E-sääntöä nro 156 (ohjelmistopäivitykset ja niiden hallintajärjestelmä) koskevaksi tulkinta-asiakirjaksi, perustana ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla GRVA-07-50

                        WP.29-182-06

                        Ohjeet

                        Ehdotus E-säännön nro 155 mukaista tyyppihyväksyntätietojen vaihtoon tarkoitetun tietokannan (DETA) käyttöä koskeviksi ohjeiksi, perustana GRVA-07-25

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Kaikki taulukossa mainitut asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.10.2020
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (Bernin yleissopimus) pysyvän komitean 40. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean Strasbourgissa, Ranskassa, 1.–4. joulukuuta 2020 pidettävässä 40. kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa kaksi päätöstä yleissopimuksen muuttamisesta ja laajennetun osittaisen sopimuksen tekemisestä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yleissopimus Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta (Bernin yleissopimus)

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on suojella Euroopan luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä ja niiden elinympäristöä, varsinkin niitä, joiden suojelu vaatii usean valtion yhteistyötä. Kyseessä on hallitustenvälinen sopimus, joka on tehty Euroopan neuvoston johdolla. Yleissopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 1982.

               Euroopan unioni on ollut yleissopimuksen sopimuspuoli 1. syyskuuta 1982
                  1
                lähtien. Tällä hetkellä yleissopimuksen sopimuspuolia on yhteensä 51, mukaan lukien kaikki EU:n jäsenvaltiot.

               2.2.Pysyvä komitea

               Pysyvä komitea on yleissopimuksen päätösvaltaa käyttävä elin.  Se vastaa yleissopimuksen soveltamisen seurannasta. Pysyvän komitean tehtävät luetellaan yleissopimuksen 13–15 artiklassa. Se kokoontuu vähintään kahden vuoden välein ja sopimuspuolten enemmistön pyynnöstä. Pysyvän komitean tavaksi on tullut kokoontua joka vuosi.

               Yleissopimuksen 16 artiklan mukaan yleissopimuksen 13–24 artiklan muutos hyväksytään sopimuspuolten kolmen neljäsosan enemmistöllä pysyvässä komiteassa, minkä jälkeen se toimitetaan ministerikomitean hyväksyttäväksi.

               Yleissopimuksen 14 artiklan mukaisesti pysyvä komitea voi tehdä esityksiä yleissopimuksen mukaisen toiminnan tehostamiseksi. Näin ollen pysyvä komitea voi päättää ehdottaa ministerikomitealle laajennetun osittaisen sopimuksen hyväksymistä yleissopimuksen soveltamisen parantamiseksi.  Työjärjestyksen 8 b artiklan mukaisesti tähän pysyvän komitean päätökseen vaaditaan kaksi kolmasosaa kaikista annetuista äänistä.

               2.3.Suunniteltu pysyvän komitean säädös

               Pysyvän komitean on määrä hyväksyä 1.–4. joulukuuta 2020 Strasbourgissa, Ranskassa, pidettävässä 40. kokouksessaan päätökset, jotka koskevat

               ·yleissopimuksen muuttamista rahoituslausekkeiden käyttöön ottamiseksi, jäljempänä ’ensimmäinen suunniteltu säädös’, ja

               ·laajennetun osittaisen sopimuksen tekemistä rahastosta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi, jäljempänä ’toinen suunniteltu säädös’.

               Ensimmäisen suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa yleissopimusta siten, että otetaan käyttöön rahoitusmekanismi, missä yhteydessä pysyvä komitea määrittää sopimuspuolten pakollisten rahoitusosuuksien suuruuden Euroopan neuvoston tavanomaisten talousarviomäärärahojen täydentämiseksi.

               Ensimmäinen suunniteltu säädös tulee voimaan kaikkiin sopimuspuoliin nähden yleissopimuksen 16 artiklan mukaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun pysyvä komitea on hyväksynyt sen ja kaikki sopimuspuolet ovat ilmoittaneet hyväksyneensä sen.

               Toisen suunnitellun säädöksen tarkoituksena on tiivistää hallitustenvälistä yhteistyötä Bernin yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi muun muassa määrittämällä pakollinen rahoitusosuus laajennetun osittaisen sopimuksen osapuolille.

               Euroopan neuvoston perussäännön 20 artiklan d kohdan ja Euroopan neuvoston ministerikomitean menettelyitä ja työmenetelmiä koskevan oppaan 2 artiklan mukaisesti toinen suunniteltu säädös tulee pysyvän komitean antaman päätöksen myötä voimaan kaikkiin laajennetun osittaisen sopimuksen osapuoliin nähden sen jälkeen, kun ministerikomitea on hyväksynyt sen edustajien äänten kahden kolmasosan enemmistöllä ja niiden edustajien enemmistöllä, joilla on oikeus kuulua ministerikomiteaan, ja  kun tietty määrä allekirjoittajia on saavutettu. Jollei ministerikomitea toisin päätä, jäsenten päätösvaltaisuuteen vaaditaan vähintään yksi kolmasosa Euroopan neuvoston jäsenvaltioista, mikä tällä hetkellä on 16 maata.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Pysyvä komitea antoi 39. kokouksessaan 6. joulukuuta 2019 päätöslauselman nro 9 (2019), joka koskee Bernin yleissopimuksen rahoittamista ja uuden, sopimuspuolten pakollisten rahoitusosuuksien järjestelmän käyttöönottoa. Päätöslauselman mukaisesti on perustettu istuntojenvälinen asiantuntijatyöryhmä, jonka tehtävänä on avustaa sihteeristöä laadittaessa ehdotuksia, jotka koskevat Bernin yleissopimusten artiklojen muuttamista rahoituslausekkeiden käyttöön ottamiseksi ja laajennetun osittaisen sopimuksen tekemistä. Näitä ehdotuksia on tarkoitus käsitellä pysyvän komitean 40. kokouksessa.

               Euroopan neuvoston Bernin yleissopimukseen osoittamat tavanomaiset määrärahat ovat vähentyneet asteittain vuosien mittaan siinä määrin, ettei Bernin yleissopimuksen toimintaa voida taata ilman, että sopimuspuolet tekevät merkittäviä vapaaehtoisia rahoitusosuuksia, jotka nekin ovat laskussa.  Sen vuoksi on olennaisen tärkeää luoda luotettava rahoituslähde yleissopimusta varten.

               Ehdotus yleissopimuksen muuttamiseksi siten, että otetaan käyttöön pakollisen rahoitusosuuden mekanismi, on linjassa useimpien monenvälisten ympäristösopimusten kanssa, mistä syystä sitä olisi tuettava periaatteessa.   Muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa tehdään kuitenkin yleensä ero perusbudjetin ja ohjelmabudjetin välillä, ja pakolliset rahoitusosuudet koskevat ainoastaan perusbudjettia.  Yleissopimukseen ehdotetussa muutoksessa ei selvennetä, että perustettava mekanismi noudattaa tätä mallia.  Siinä ei myöskään täsmennetä sovellettavien maksujen suuruutta.  Unionin ei näin ollen pitäisi tukea muutosta tämän nykyisessä muodossa vaan kannattaa asiasta järjestettävän äänestyksen lykkäämistä, jotta voidaan varata aikaa neuvotteluille, joissa ehdotetun muutoksen sanamuotoa voidaan tarkentaa näiden kysymysten selkeyttämiseksi.

               Koska ehdotettua muutosta koskevat neuvottelut ja muutoksen voimaantulo vievät aikaa, tarvitaan nopeampi ratkaisu.  Unionin olisi sen vuoksi tuettava ehdotusta laajennetun osittaisen sopimuksen tekemisestä, jotta sopimuspuolet ja muut kuin jäsenet voivat halutessaan liittyä mainittuun sopimukseen ja siten tukea yleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä toimia.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Pysyvä komitea on yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädökset, jotka pysyvän komitean on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimusten institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska pysyvän komitean suunnitellut säädökset edellyttävät ministerikomitean lisähyväksyntää, niitä ei ole aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun ne on hyväksytty.

               2020/0293 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (Bernin yleissopimus) pysyvän komitean 40. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 82/72/ETY
                  3
               , ja yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 1982.

               (2)Yleissopimuksen 16 artiklan mukaan pysyvä komitea voi hyväksyä muutoksia yleissopimuksen liitteisiin ja toimittaa ne tämän jälkeen ministerikomitean hyväksyttäviksi.

               (3)Koska yleissopimuksen 14 artiklan mukaan Bernin yleissopimuksen sopimuspuolten pysyvä komitea vastaa yleissopimuksen soveltamisen seurannasta ja voi erityisesti tehdä esityksiä yleissopimuksen mukaisen toiminnan tehostamiseksi, pysyvä komitea voi päättää ehdottaa ministerikomitealle laajennetun osittaisen sopimuksen hyväksymistä yleissopimuksen soveltamisen parantamiseksi.

               (4)Pysyvän komitean on määrä hyväksyä 1.–4. joulukuuta 2020 pidettävässä 40. kokouksessaan päätökset, jotka koskevat yleissopimuksen muuttamista rahoituslausekkeiden käyttöön ottamiseksi ja laajennetun osittaisen sopimuksen tekemistä rahastosta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi.

               (5)On aiheellista vahvistaa pysyvässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska päätökset tulevat olemaan unionia sitova.

               (6)Sihteeristö on esittänyt ehdotuksen, jolla muutetaan yleissopimusta siten, että otetaan käyttöön rahoitusmekanismi, missä yhteydessä pysyvä komitea määrittää sopimuspuolten pakollisten rahoitusosuuksien suuruuden Euroopan neuvoston tavanomaisten talousarviomäärärahojen täydentämiseksi.

               (7)Tämä muutos tulee voimaan kaikkiin sopimuspuoliin nähden yleissopimuksen 16 artiklan mukaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun pysyvä komitea on hyväksynyt sen ja kaikki sopimuspuolet ovat ilmoittaneet hyväksyneensä sen.

               (8)Sihteeristö on esittänyt myös ehdotuksen, jolla tiivistetään hallitustenvälistä yhteistyötä Bernin yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi siten, että tehdään laajennettu osittainen sopimus, johon sisältyy laajennetun osittaisen sopimuksen osapuolten pakollinen rahoitusosuus.

               (9)Euroopan neuvoston perussäännön 20 artiklan d kohdan ja Euroopan neuvoston ministerikomitean menettelyitä ja työmenetelmiä koskevan oppaan 2 artiklan mukaisesti ehdotettu laajennettu osittainen sopimus tulee pysyvän komitean antaman päätöksen myötä voimaan kaikkiin laajennetun osittaisen sopimuksen osapuoliin nähden sen jälkeen, kun ministerikomitea on hyväksynyt sen edustajien äänten kahden kolmasosan enemmistöllä ja niiden edustajien enemmistöllä, joilla on oikeus kuulua ministerikomiteaan, ja  kun tietty määrä allekirjoittajia on saavutettu.

               (10)Bernin yleissopimuksen toiminnan takaamiseksi on kiireellisesti luotava varma ja luotettava rahoituslähde, koska sen rahoitus, joka on peräisin Euroopan neuvoston tavanomaisista määrärahoista ja sopimuspuolten vapaaehtoisista rahoitusosuuksista, on laskussa.

               (11)Yleissopimuksen muuttaminen rahoitusmekanismin käyttöön ottamiseksi on linjassa muiden monenvälisten ympäristösopimuksien rahoitustavan kanssa ja takaisin sen, että kaikki yleissopimuksen sopimuspuolet maksaisivat oikeudenmukaisen osuuden. Ehdotettu yleissopimuksen muuttamista koskeva teksti ei kuitenkaan anna selvyyttä käyttöön otettavan rahoitusmekanismin suhteen, erityisesti kun on kyse perus- ja ohjelmabudjetin välisestä erosta sekä rahoitusosuuden suuruudesta.

               (12)Tuen, jota annetaan yleissopimukseen tehtävälle muutokselle rahoitusmekanismin käyttöönottamiseksi, on noudatettava perustamissopimuksen 218 artiklan 2–4 kohdassa määrättyä menettelyä.

               (13)Koska yleissopimuksen muutosta koskevat neuvottelut ja mainitun muutoksen voimaantulo vievät aikaa, tarvitaan nopeampi ratkaisu, joka voidaan saavuttaa ehdotetulla laajennetulla osittaisella sopimuksella.

               (14)Laajennetut osittaiset sopimukset eivät itsessään kansainvälisiä sopimuksia, mutta ne ovat yksi yhteistyön muodoista Euroopan neuvostossa.

               (15)Kun otetaan huomioon perussopimuksessa vahvistettu velvoite tehdä vilpitöntä yhteistyötä, jäsenvaltiot, joista tulee laajennetun osittaisen sopimuksen osapuolia, ovat velvollisia varmistamaan, että tämän sopimuksen soveltaminen on linjassa Bernin yleissopimukseen liittyvien unionin etujen kanssa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen pysyvän komitean 40. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               ·lykätään äänestystä yleissopimuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta pysyvän komitean 41. kokoukseen;

               ·tuetaan ehdotusta laajennetun osittaisen sopimuksen tekemiseksi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 82/72/ETY, tehty 3 päivänä joulukuuta 1981, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.