				|

		52013PC0097

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rekisteröityjen matkustajien ohjelman perustamisesta /* COM/2013/097 final - 2013/0059 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
·      Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
Uusien teknologioiden tarjoamia
mahdollisuuksia yhdennetyn rajaturvallisuuden alalla on pohdittu aktiivisesti
EU:n tasolla vuodesta 2008, jolloin komissio julkaisi tiedonantonsa Euroopan
unionin rajaturvallisuuteen liittyvien tulevien toimien valmistelu[1]. Tiedonannossaan komissio
ehdotti, että perustetaan rekisteröityjen matkustajien ohjelma (RTP)
ennakkotutkinnan läpäisseiden, usein matkustavien kolmansista maista tulevien
matkustajien rajanylitysten helpottamiseksi.
RTP kirjattiin myös Eurooppa-neuvoston
joulukuussa 2009 hyväksymään Tukholman ohjelmaan[2].
Eurooppa-neuvosto kehotti kesäkuussa 2011
kiirehtimään ”älykkäitä rajoja” koskevaa työtä. Komissio vastasi kehotukseen
julkaisemalla 25. lokakuuta 2011 tiedonannon[3]
vaihtoehdoista maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän ja RTP:n toteuttamiseksi.
Tämä ehdotus esitetään kyseisten kahden uuden
järjestelmän toimintaa koskevista syistä yhdessä kahden muun ehdotuksen kanssa,
jotka koskevat maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän perustamista sekä
ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa suoritettavia tarkastuksia ja
ulkorajojen valvontaa koskevan yhteisön säännöstön (Schengenin rajasäännöstö)[4] muuttamista. Kummastakin
järjestelmästä esitetään vaikutusten arviointi.
Tämä ehdotus ei vaikuta tullitarkastuksiin eli
tavaroiden tarkastuksiin.
·      Yleinen tausta
Schengenin rajasäännöstö hyväksyttiin 15.
maaliskuuta 2006. Tavoitteena oli vahvistaa edellytykset, perusteet ja
yksityiskohtaiset säännöt, joilla säännellään sekä ulkorajojen ylityspaikoissa
suoritettavia tarkastuksia että ulkorajoilla suoritettavaa valvontaa. Asetuksen
7 artiklan mukaisesti kaikille henkilöille tehdään ulkorajoilla tarkastus.
Yleensä kolmansien maiden kansalaisille
tehdään perusteellinen tarkastus ja EU:n kansalaisille ja vapaata liikkuvuutta
koskevan oikeuden piiriin kuuluville henkilöille vähimmäistarkastus[5]. Kolmansien maiden kansalaisia
koskevat säännöt ovat kuitenkin ”yhden koon” sääntöjä, sillä samoja
tarkastuksia sovelletaan riippumatta siitä, onko eri matkustajien välillä eroa
riskeissä tai matkustustiheydessä. Näin on siksi, että voimassa olevassa
lainsäädännössä annetaan mahdollisuus poiketa perusteellisten rajatarkastusten
periaatteesta ainoastaan, jos kyseessä on Schengenin rajasäännöstössä tai
paikallisesta rajaliikenteestä annetussa asetuksessa[6] erikseen mainittuihin ryhmiin
kuuluva kolmansien maiden kansalainen, kuten valtionpäämies, rajatyöntekijä tai
raja-alueen asukas.
Edellä mainituista poikkeuksista pääsee nauttimaan
vain hyvin pieni vähemmistö ulkorajan ylittävistä henkilöistä (noin kaksi
miljoonaa henkilöä eli 0,2 prosenttia kaikista matkustajavirroista). Määrän
voidaan odottaa säilyvän hyvin vakaana ja lisääntyvän vain vähän, kun
paikallisten rajaliikennejärjestelyjen hyödyntäminen lisääntyy. Vuoden 2010
loppuun mennessä jäsenvaltioissa oli myönnetty 110 000 paikallista
rajaliikennelupaa.
Schengenin rajasäännöstön vaatimusten
täyttämiseksi rajavartijan on varmistettava, että kolmannen maan kansalainen
täyttää aina maahan tullessaan kaikki maahantulon vaatimukset (EU:ssa oleskelun
tarkoitus, toimeentuloon tarvittavat varat ja aikomus palata takaisin
lähtömaahan). Tämä toteutetaan haastattelemalla matkustajaa ja tarkastamalla
tarvittavat asiakirjat, kuten majoituksen ja paluulennon, -laivamatkan tai
-junamatkan varausvahvistus. Rajavartijan on myös valvottava laillista
oleskelua Schengen-alueella, mikä tällä hetkellä tehdään laskemalla
matkustusasiakirjan leimat.
Koska matkustajavirtojen odotetaan
ulkorajoilla kasvavan, kolmansista maista tuleville usein matkustaville olisi
tarjottava vaihtoehtoinen rajatarkastusmenettely ja siirryttävä maakeskeisestä
lähestymistavasta asteittain kohti henkilökeskeistä lähestymistapaa.
RTP toimisi rajalla käytännössä seuraavasti:
Rekisteröidylle matkustajalle annetaan koneellisesti luettavan kortin muodossa
oleva tunnisteväline, joka sisältää ainoastaan yksilöivän tunnisteen (eli
hakemuksen numeron) ja joka saavuttaessa ja lähdettäessä luetaan rajalla
rajatarkastusautomaattia käyttäen. Automaatti lukee matkustajan
tunnistevälineen ja matkustusasiakirjan (ja viisumitarran numeron, jos
vaaditaan viisumi) sekä sormenjäljet, joita verrataan keskusrekisteriin ja
muihin tietokantoihin, kuten viisumitietojärjestelmään (VIS), tallennettuihin
tietoihin. Jos matkustaja läpäisee kaikki tarkastukset, hän voi kulkea
automaattisen portin läpi. Jos on ongelmia, rajavartija avustaa matkustajaa.
Rajanylitykset helpottuvat myös manuaalisten
rajatarkastusten osalta, kun rajavartijoiden ei enää tarvitse esittää
rekisteröidylle matkustajalle lisäkysymyksiä esimerkiksi matkan määränpäästä
tai varojen riittävyydestä.
Edellä kuvattu rekisteröityjen matkustajien
rajatarkastusten täydellinen automatisointi edellyttää, että perustetaan
biometriikkaan perustuen tai ilman sitä maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmä
(Entry/Exit System, EES), jossa lyhytaikaiseen oleskeluun liittyvät kolmansien
maiden kansalaisten maahantulot ja maastalähdöt kirjataan ulkorajoilla. EES:n
ansiosta Schengenin rajasäännöstössä säädetty matkustusasiakirjan
leimaamisvelvoite voitaisiin korvata automaattisella oleskelun kirjaamisella ja
sen keston laskemisella. Kun leimaamisvelvoite on poistunut, ulkorajoilla
tulisi pakolliseksi katsoa EES:stä, että kolmannen maan kansalainen ei ole ylittänyt
laillista oikeuttaan oleskella Schengen-alueella. Järjestelmää voitaisiin
käyttää automaattisesti matkustusasiakirjan konelukukentän tai sormenjälkien
avulla.
RTP ja EES parantavat matkustajavirtojen
hallintaa ja valvontaa rajoilla merkittävästi tehostamalla tarkastuksia ja
samalla nopeuttamalla usein matkustavien, ennakkotutkinnan läpäisseiden EU:n
ulkopuolelta tulevien matkustajien rajanylitystä.
Tähän säädösehdotukseen liitetty
rahoitusselvitys perustuu EES:n ja RTP:n kustannuksia koskevaan selvitykseen,
jonka on toteuttanut ulkopuolinen toieksisaaja.
Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella
tämän Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta koskevan ehdotuksen
tavoitteena on:
–
määrittää RTP:hen pääsyä koskevat menettelyt ja
edellytykset,
–
määritellä rekisteröityjä matkustajia koskevien
tietojen säilyttämiseen tarkoitetun, tunnistevälineestä[7] ja keskusrekisteristä
muodostuvan järjestelmän tarkoitus, toiminnot ja tehtävät ja
–
siirtää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan
eurooppalaisen viraston[8],
jäljempänä ’tietotekniikkavirasto’, vastuulle keskusrekisterin kehittäminen ja
operatiivinen hallinnointi sekä tunnistevälineen teknisten eritelmien
määritteleminen.
Tämä asetus on RTP:tä koskevan oikeuskehyksen
perussäädös. Tämän oikeuskehyksen täydentämiseksi myös Schengenin
rajasäännöstöä on muutettava kolmansien maiden kansalaisten rajanylitysten
helpottamisen osalta. Tämän ehdotuksen rinnalla esitetään tätä koskeva ehdotus.
Lisäksi samaan aikaan esitetään ehdotus maahantulo- ja
maastalähtöjärjestelmästä, johon kolmansien maiden kansalaisten maahantulot ja
maastalähdöt kirjataan.
·      Voimassa olevat aiemmat säännökset
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 562/2006/EY henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön
säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 1931/2006 paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn
käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla sekä Schengenin yleissopimuksen
säännösten muuttamisesta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 767/2008 viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten
myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 810/2009 yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
N:o 1077/2011 vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen
viraston perustamisesta.
2.           KUULEMISET JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
·      Intressitahojen kuuleminen
Intressitahojen kuuleminen kuvaillaan
ehdotukseen liittyvässä vaikutusten arvioinnissa.
·      Vaikutusten arviointi
Ensimmäinen vaikutusten arviointi[9] toteutettiin vuonna 2008
valmisteltaessa komission tiedonantoa kyseessä olevasta asiasta, ja toinen
tehtiin vuonna 2013[10].
Ensimmäisessä vaikutusten arvioinnissa analysoitiin vaihtoehtoisia
toimintalinjoja ja niiden todennäköisimpiä vaikutuksia ja tultiin siihen
johtopäätökseen, että kolmansien maiden kansalaisia koskeva RTP olisi syytä
perustaa.
Jälkimmäisessä vaikutusten arvioinnissa
analysoitiin kuulemis- ja ennakkoarviointiprosessin pohjalta tärkeimpiä
täytäntöönpanovaihtoehtoja.
Eri vaihtoehtojen ja alavaihtoehtojen analyysi
osoitti, että toteuttamiskelpoisin vaihtoehto, jolla taataan matkustajavirtojen
sujuva eteneminen ulkorajoilla heikentämättä kuitenkaan turvallisuuden tasoa
EU:ssa, on maksullinen usein matkustavien, ennakkotutkinnan läpäisseiden ja
ennakolta tarkastettujen kolmansista maista tulevien matkustajien RTP, jossa
tiedot (biometriset tiedot, aakkosnumeeriset tiedot ja yksilöivä
tunnistenumero) on tallennettu keskusrekisteriin ja yksilöivä tunniste (hakemuksen
numero) tunnistevälineeseen. Vaihtoehdossa minimoidaan henkilötietojen käyttö
EU:n tietotekniikkajärjestelmässä, sillä rajavartijat eivät hae järjestelmästä
tietoja ensivaiheen tarkastuksessa, ja vaihtoehdolla vältetään pelkkään
tunnistevälineeseen perustuvan järjestelmän tärkeimmät turvallisuusongelmat. Jotta
parhaaksi katsotun vaihtoehdon tietosuojasäännökset olisivat riittävät, olisi
sovellettava samoja tietosuojasäännöksiä kuin VIS-järjestelmässä ja
säilytettävä vallitseva tilanne, kuten tietojen säilyttäminen enintään viiden
vuoden ajan. Keskusrekisteriin tallennettuja henkilötietoja (biometriset tiedot
ja hakemusten aakkosnumeeriset tiedot) olisi säilytettävä vain niin kauan kuin
se on tarpeen RTP:n käyttötarkoituksia varten. On asianmukaista säilyttää
tiedot enintään viiden vuoden ajan, jotta myöhempien RTP-hakemusten
arvioinnissa ja RTP:hen pääsyä uusittaessa voidaan ottaa huomioon myös aiempien
hakemusten tiedot ja ottaa huomioon myös rekisteriin (59 kuukaudeksi)
tallennettujen sormenjälkien uudelleenkäyttö. Jos säilytysaika olisi viisi
vuotta, RTP:hen voitaisiin myöntää pääsy viiden vuoden ajan ilman uutta
hakemusta. RTP:hen pitäisi ensimmäisellä kerralla myöntää pääsy yhdeksi
vuodeksi. Pääsyä voidaan jatkaa kaksi kertaa
kahdella vuodella tekemättä uutta hakemusta. Kun
viiden vuoden voimassaoloaikaa on päättynyt, on jätettävä uusi hakemus pääsyn
uusimiseksi. Tämä vastaa toistuvaisviisumien
myöntämistä (enintään viideksi vuodeksi), jossa käytäntönä on säilyttää tietoja
VIS-järjestelmässä viiden vuoden ajan.
Keskusrekisteriin olisi tallennettava neljä
sormenjälkeä, jotta rekisteröidyt matkustajat voidaan ulkorajojen
ylityspaikoilla todentaa tarkasti. Neljän sormenjäljen tallentaminen takaa,
että tietoja on riittävästi kaikissa olosuhteissa, samalla kun tietomäärä pysyy
kohtuullisella tasolla. Ainoastaan yhden tai kahden sormenjäljen tallentaminen
voi aiheuttaa ulkorajoilla ongelmia matkustajille ja rajaviranomaisille, sillä
sormenjäljet voivat olla tuhruisia, vääristyneitä tai osittaisia. Tämä on
RTP:ssä erityisen tärkeää, sillä pääsy voidaan myöntää viideksi vuodeksi ja
samat sormenjäljet voidaan ottaa uudelleen käyttöön (59 kuukauden ajan), jos
rekisteröity matkustaja tekee uuden hakemuksen.
Keskusrekisteriin tallennetut tiedot ovat
rajavartioiden käytettävissä ainoastaan, kun he arvioivat hakemusta tai
peruuttavat RTP:hen pääsyn tai jatkavat sitä tai kun tunnisteväline on kadonnut
tai varastettu tai rekisteröityjen matkustajien rajanylityksen helpottamiseen
liittyy ongelmia. Rajavartija saisi rajatarkastuksessa keskusrekisteristä vain
tiedon, onko haun tulos myönteinen vai kielteinen. Parhaaksi arvioidussa
vaihtoehdossa turvallisuus, matkustamisen helpottaminen ja tietosuoja ovat siis
oikeassa tasapainossa.
Jotta RTP:hen pääsisi helposti, kolmansien
maiden kansalaisten olisi voitava jättää RTP-hakemus minkä tahansa jäsenvaltion
konsulaattiin tai mihin tahansa ulkorajan ylityspaikkaan. Tällä tavoin
ohjelmaan saataisiin enemmän osallistujia, mikä auttaisi jäsenvaltioita
hallitsemaan matkustajavirtoja ulkorajojen ylityspaikoilla. Hakemukset olisi
tutkittava samojen kriteerien perusteella kuin toistuvaisviisumeita
myönnettäessä. Euroopan unionin kansalaisten perheenjäsenten hakemukset
tutkitaan kuitenkin samojen kriteerien perusteella kuin heidän maahantuloviisumihakemuksensa.
Jäsenvaltiot voivat päättää, ottavatko ne ulkorajojen ylityspaikoilla käyttöön
automaattisia rajatarkastusjärjestelmiä. On selvää, että rekisteröityjen
matkustajien rajanylityksiä voidaan helpottaa eniten, jos tutkintakriteerit
ovat samat kuin toistuvaisviisumeja myönnettäessä ja rajatarkastukset ovat
täysin automaattisia. Lisäksi turvallisuuden taso säilyisi korkeana kuitenkin
perusoikeuksia kunnioittaen. Tämä on myös kaikkein edullisin vaihtoehto, kun
otetaan huomioon tiukemmasta tutkintamenettelystä ja osittain automaattisesta
rajatarkastuksesta aiheutuvat kustannukset. Täydellinen automatisointi olisi
kustannustehokas väline etenkin vilkkaimmilla rajanylityspaikoilla, joissa on
jo nykyisin kapasiteettiongelmia ja jonoja. Kunkin jäsenvaltion olisi kuitenkin
arvioitava kunkin yksittäisen rajanylityspaikan osalta, toisiko automaattinen
rajatarkastus lisäarvoa rajanylityspaikan suorituskyvyn kannalta ja vähentäisi
näin matkustajien rajanylitysaikaa, vapauttaisi henkilöresursseja ja antaisi
jäsenvaltiolle välineen hallita lisääntyviä matkustajavirtoja. Riippumatta
siitä, käytetäänkö automaattisia rajatarkastuslaitteita, rajanylityksen
helpottamista olisi sovellettava kaikilla ulkorajojen ylityspaikoilla niihin
kolmansien maiden kansalaisiin, joille on myönnetty pääsy RTP:hen. Hakijoiden
luotettava todentaminen edellyttää keskusrekisterissä olevien biometristen
tietojen (sormenjälkien) käsittelyä ja biometristen tietojen todentamista
ulkorajojen ylityspaikoilla[11].
Vaikutustenarviointilautakunta tarkasteli
luonnosta vaikutusten arvioinniksi ja antoi lausuntonsa 14. maaliskuuta 2012. Parannussuositukset
on sisällytetty lopulliseen versioon. Erityisesti on tehty seuraavia muutoksia:
perusskenaariota on terävöitetty ja selkeytetty; ongelmanmäärittelyä on
laajennettu ottamalla huomioon kokemukset, joita on saatu muiden
laajamittaisten tietotekniikkajärjestelmien kehittämisestä ja jäsenvaltioissa
ja EU:n ulkopuolisissa valtioissa toteutetuista automaattisista
rajatarkastusjärjestelmistä ja RTP-ohjelmista; yhteyttä liitteisiin ja vuonna
2008 tehtyyn vaikutusten arviointiin on parannettu; sidosryhmien näkemyksistä
on kerrottu mahdollisimman laajasti ottaen huomioon, että sidosryhmät esittivät
melko yleisluonteisia näkemyksiä; kustannusten laskemiseen käytettyä menetelmää
on selostettu laajemmin ja eri sidosryhmille aiheutuvista kustannuksista ja
hyödyistä on kerrottu tarkemmin; rajavartijoiden uudelleenkohdentamista
matkustajavirtojen odotettavissa olevan lisääntymisen perusteella on
selvennetty; ja on lisätty Euroopan tietosuojavaltuutetun kantaa koskeva selkeä
katsaus.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
·      Ehdotettujen toimien lyhyt kuvaus
Tunnistevälineestä ja keskusrekisteristä
muodostuvan RTP:n tarkoitus ja toiminnot sekä niitä koskeva vastuu on
määriteltävä. Lisäksi tietotekniikkavirastolle on annettava tehtäväksi
keskusrekisterin kehittäminen, perustaminen ja hallinnoiminen sekä
tunnistevälineen teknisten eritelmien määritteleminen ennalta määriteltyjen
toimintavaatimusten perusteella. RTP-hakemuksen tutkimista ja rekisteröityjä
matkustajia koskevien tietojen säilyttämistä koskevat menettelyt ja
edellytykset on vahvistettava. Ehdotuksesta on tehty yksityiskohtainen
artiklakohtainen selostus erillisessä komission valmisteluasiakirjassa.
·      Oikeusperusta
Asetuksen oikeusperustan muodostavat Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artikla, 77 artiklan 2 kohdan b
alakohta ja 77 artiklan 2 kohdan d alakohta. SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2
kohdan b ja d alakohta muodostavat asianmukaisen oikeusperustan jäsenvaltioiden
ulkorajojen ylittämistä koskevien toimenpiteiden määrittämiselle ja sellaisten
standardien ja menettelyjen kehittämiselle, joita jäsenvaltioiden on
noudatettava tarkastaessaan henkilöitä näillä rajoilla. SEUT-sopimuksen 74
artikla on sopiva oikeusperusta RTP:n perustamiselle ja ylläpitämiselle sekä
jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa koskeville menettelyille, joiden
tarkoituksena on varmistaa yhteistyö paitsi jäsenvaltioiden toimivaltaisten
viranomaisten välillä myös näiden viranomaisten ja komission välillä
perussopimuksen V osaston soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.
·      Toissijaisuusperiaate
Unionilla on Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen 74 artiklan, 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 77 artiklan
2 kohdan d alakohdan nojalla valtuudet säätää toimenpiteistä, jotka koskevat
henkilöille tehtäviä tarkastuksia sekä tehokasta valvontaa jäsenvaltioiden
ulkorajojen ylittämisen yhteydessä. Jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä
koskevia nykyisiä EU-säännöksiä on tarpeen muuttaa, jotta lisääntyvät
matkustajavirrat ja uuden teknologian tarjoamat mahdollisuudet voidaan ottaa
huomioon. Tarvitaan yhteinen järjestelmä, jotta voidaan vahvistaa yhdenmukaiset
säännöt rekisteröityjen matkustajien rajanylitysten helpottamiseksi niin, että
helpottaminen tapahtuu kaikissa Schengen-alueen rajanylityspaikoissa ilman
erillistä tutkintaa ja heikentämättä turvallisuutta.
Tämän vuoksi ehdotuksen tavoitetta ei voida
saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin.
·      Suhteellisuusperiaate
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen
sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n toimenpiteet on toteutettava
sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja
sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotetulla aloitteella kehitetään
Schengenin säännöstön määräyksiä sen varmistamiseksi, että yhteisiä sääntöjä
sovelletaan ulkorajoilla kaikissa jäsenvaltioissa samalla tavalla. Ehdotus on
siksi suhteellisuusperiaatteen mukainen.
·      Sääntelytavan valinta
Ehdotettu sääntelytapa: asetus.
Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista
syistä:
Ehdotuksessa säädetään ulkorajoilla
suoritettavia rajatarkastuksia koskevista säännöistä, jotka ovat yhtenäiset kaikille
jäsenvaltioille. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain
asetus.
·      Perusoikeudet
Ehdotetulla asetuksella voi olla vaikutusta
perusoikeuksiin, erityisesti seuraaviin: henkilötietojen suoja (EU:n
perusoikeuskirjan 8 artikla) ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin
(perusoikeuskirjan 47 artikla).
Ehdotukseen sisältyy suojalausekkeita.
Erityisesti 15 ja 16 artiklassa, jotka koskevat RTP:hen pääsyn epäämistä tai
peruuttamista, säädetään oikeudesta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.
Ehdotuksen 48 ja 49 artikla koskevat oikeutta tutustua asetuksen tarkoituksiin
käytettyihin tietoihin, oikaista niitä ja poistaa ne, ja asetuksen 51
artiklassa on säädetty oikeudesta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Komission ehdotus uudesta monivuotisesta
rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 sisältää 4,6 miljardin euron määrärahan
sisäisen turvallisuuden rahastoa varten. Ehdotuksessa 1,1 miljardia euroa
kohdennetaan ohjeellisena määränä EES:n ja RTP:n kehittämiseen olettaen, että
kehityskustannukset alkaisivat vuodesta 2015[12].

Rahoitus kattaisi keskuskomponenttien
kustannukset koko monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajan (EU-tason
kehittämis- ja toimintakustannukset), mutta myös näiden kahden järjestelmän
kansallisten komponenttien kehittämiskustannukset, käytettävissä olevin
resurssein. Kohdentamalla taloudellista tukea kansallisiin
kehittämiskustannuksiin varmistettaisiin, ettei kansallisen tason vaikea
taloustilanne vaaranna tai viivästytä hankkeita. Tähän sisältyy 145 miljoonaa euroa
kansallisen tason kustannuksiin, jotka liittyvät tietotekniikkajärjestelmien
ylläpitoon, peruskäyttäjälaitteistojen ylläpitotiloihin ja käyttäjien
toimistotiloihin. Siihen sisältyy myös 341 miljoonaa euroa kansallisen tason
kustannuksiin, jotka liittyvät ylläpitoon, esim. laitteistoihin ja
ohjelmistolisensseihin
Kun uudet järjestelmät olisivat käytössä,
jäsenvaltioiden tuleviin toimintakustannuksiin voitaisiin antaa tukea niiden
kansallisista ohjelmista. Ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat käyttää 50
prosenttia kansallisten ohjelmien määrärahoista tukemaan EU:n ulkorajat
ylittävien muuttovirtojen hallintaan käytettävien tietoteknisten järjestelmien
toimintakustannuksia. Näihin kustannuksiin voivat kuulua VIS:n ja SIS:n sekä
rahoituskehyskauden aikana perustettavien uusien järjestelmien
hallinnointikustannukset, henkilöstökulut, palvelukustannukset, turvallisten
tilojen vuokraus jne. Näin ollen tulevalla välineellä varmistettaisiin
tarvittaessa rahoituksen jatkuvuus.
Automatisoinnin kustannuksiin vaikuttaa
suuresti se, kuinka paljon rajatarkastusautomaatteja otettaisiin käyttöön.
5.           LISÄTIEDOT
·      Osallistuminen
Tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin
säännöstöä, sillä se koskee ulkorajojen ylittämistä. Sen vuoksi on otettava
huomioon seuraavat pöytäkirjoista ja assosioituneiden maiden kanssa tehdyistä
sopimuksista johtuvat näkökohdat.
Tanska:
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja
Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta
tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska
ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston
nojalla.
Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin
säännöstöä, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden
kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen
osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti:
Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi
Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 4 ja 5 artiklan sekä Ison-Britannian ja
Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua
joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn
neuvoston päätöksen 2000/365/EY ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua
joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn
neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti
eivät osallistu rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa koskevan asetuksen
antamiseen, se ei sido niitä eikä sitä sovelleta niihin.
Islanti ja Norja:
Neuvosto on tehnyt Islannin tasavallan ja Norjan
kuningaskunnan kanssa sopimuksen niiden osallistumisesta Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Sopimuksessa määrättyjä
menettelyjä on sovellettava, koska tämä ehdotus perustuu sopimuksen[13] liitteessä A määriteltyyn
Schengenin säännöstöön.
Sveitsi:
Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin
säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön
ja Sveitsin valaliiton välillä tehdyssä sopimuksessa Sveitsin valaliiton
osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja
kehittämiseen[14].
Liechtenstein:
Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin
säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön,
Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa,
joka koskee Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin,
Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton
osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja
kehittämiseen tehtyyn sopimukseen[15].
Kypros:
Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan
3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva
tai muuten siihen liittyvä säädös.
Bulgaria ja Romania:
Tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan
4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva
tai muuten siihen liittyvä säädös.
2013/0059 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
rekisteröityjen matkustajien ohjelman
perustamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan sekä 77 artiklan 2 kohdan b ja
d alakohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[16],
sen jälkeen kun ehdotus
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[17],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[18],
kuultuaan Euroopan tietosuojavaltuutettua,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Rajatarkastuksilla on varmistettava turvallisuuden
korkea taso samalla kun odotusaikoja lyhennetään siinä määrin kuin mahdollista.
Matkustajavirtojen lisääntyminen ulkorajoilla lisää osaltaan tarvetta löytää
uusia ratkaisuja, joilla nämä tavoitteet voidaan saavuttaa. Kun
rajatarkastusten eriyttämistä lisätään, jäsenvaltioiden on mahdollista soveltaa
vähäriskisiksi arvioituihin kolmansien maiden kansalaisiin yksinkertaistettuja
tarkastuksia.
(2)
EU:n kansalaiset voivat käyttää automaattisia
rajatarkastusjärjestelmiä, jotka ovat osoittaneet tehokkuutensa
rajatarkastusten nopeuttamisessa. Niiden
käytöstä olisi tehtävä mahdollista myös kolmansien maiden kansalaisille, jotta
odotusaikoja voitaisiin lyhentää ja samalla varmistaa turvallisuuden korkea
taso.
(3)
Komission tiedonannossa Euroopan unionin
rajaturvallisuuteen liittyvien tulevien toimien valmistelu[19], joka annettiin 13 päivänä
helmikuuta 2008, todettiin tarve perustaa rekisteröityjen matkustajien ohjelma
(Registered Traveller Programme, RTP), usein matkustaville kolmansien maiden
kansalaisille ja ottaa käyttöön automaattisia rajatarkastuslaitteita, jotta
ulkorajojen ylittämistä voidaan helpottaa osana Euroopan unionin yhdennetyn
rajaturvallisuuden strategiaa.
(4)
Eurooppa-neuvosto korosti kokouksessaan 19 ja 20
päivänä kesäkuuta 2008, että on tärkeää jatkaa työtä EU:n yhdennetyn
rajaturvallisuuden strategian kehittämiseksi, mihin kuuluu myös uudenaikaisten
teknologioiden parempi hyödyntäminen ulkorajojen valvonnan parantamiseksi.
(5)
Komission tiedonannossa Vapauden, turvallisuuden
ja oikeuden alue kansalaisia varten[20],
joka annettiin 10 päivänä kesäkuuta 2009, korostettiin tarvetta perustaa RTP,
jotta voitaisiin varmistaa sujuva henkilöliikenne unionin alueelle.
(6)
Eurooppa-neuvosto kehotti kokouksessaan 23 ja 24
päivänä kesäkuuta 2011 kiirehtimään ”älykkäitä rajoja” koskevaa työtä. Ensimmäisenä vastauksena tähän kehotukseen komissio
julkaisi 25 päivänä lokakuuta 2011 tiedonannon Älykkäät rajat –
vaihtoehdot ja jatkotoimet.
(7)
RTP:n tarkoituksena olisi oltava, että usein
matkustavien, ennakolta tarkastettujen ja ennakkotutkinnan läpäisseiden
kolmansista maista tulevien matkustajien olisi helpompi ylittää unionin
ulkorajat.
(8)
RTP:tä koskevien säännösten olisi oltava samat
kaikissa jäsenvaltioissa, jotta rekisteröity matkustaja voisi hyötyä
helpotetuista rajatarkastuksista kaikkien jäsenvaltioiden ulkorajojen ylityspaikoilla
ilman että ennakkotarkastus ja ennakkotutkinta tehtäisiin kussakin
yksittäisessä jäsenvaltiossa erikseen.
(9)
On välttämätöntä määrittää RTP:n tavoitteet ja
tekninen rakenne, vahvistaa säännöt, jotka koskevat sen toimintaa ja käyttöä,
ja määrittää järjestelmää koskevat vastuut, järjestelmään syötettävät
tietoluokat, tietojen syöttämisen tarkoitus, syöttämistä koskevat kriteerit, ne
viranomaiset, joilla on oikeus käyttää tietoja, sekä tarkemmat säännöt tietojen
käsittelystä ja henkilötietojen suojasta.
(10)
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan
eurooppalaisen viraston perustamisesta 25 päivänä lokakuuta 2011 annetulla
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011[21] perustetun vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien
operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston, jäljempänä
’tietotekniikkavirasto’, olisi vastattava keskusrekisteristä,
varakeskusrekisteristä, yhdenmukaisista rajapinnoista kussakin jäsenvaltiossa,
verkkoliityntäpisteistä sekä keskusrekisterin ja verkkoliityntäpisteiden
välisestä tiedonsiirtoinfrastruktuurista muodostuvan keskitetyn järjestelmän
kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista. Lisäksi
tietotekniikkaviraston olisi vastattava tunnistevälineen teknisten eritelmien
määrittelemisestä, jotta voidaan taata, että RTP toimii yhteen kaikkialla
unionissa. Jäsenvaltioiden olisi vastattava
omien kansallisten järjestelmiensä kehittämisestä ja operatiivisesta
hallinnoinnista.
(11)
Keskusrekisterin olisi oltava yhteydessä
jäsenvaltioiden kansallisiin järjestelmiin, jotta jäsenvaltioiden
toimivaltaiset viranomaiset voivat käsitellä RTP-hakemuksiin liittyviä tietoja.
(12)
Jotta rekisteröity matkustaja voidaan luotettavasti
todentaa, on tarpeen tallentaa yksilöivä tunniste (hakemuksen numero),
biometriset tiedot (sormenjäljet) ja hakemuksesta poimitut aakkosnumeeriset
tiedot keskusrekisteriin ja yksilöivä tunniste tunnistevälineeseen sekä
tarkistaa biometriset tiedot ulkorajoilla. Aakkosnumeeriset
tiedot ja sormenjäljet olisi tallennettava keskusrekisterin eri osiin, eivätkä
ne saisi olla yhteydessä toisiinsa. Aakkosnumeeriset
tiedot ja sormenjäljet olisi voitava yhdistää toisiinsa ainoastaan yksilöivän
tunnisteen avulla.
(13)
Kolmansien maiden kansalaisten, jotka haluavat
osallistua RTP:hen, olisi osoitettava tarve tai perusteltava aikomus matkustaa
usein tai säännöllisesti erityisesti ammatillisista tai perhesyistä; kyseeseen
tulee esimerkiksi liiketoiminnan harjoittaja, jäsenvaltioiden ja unionin
toimielinten kanssa säännöllisiä virallisia yhteyksiä ylläpitävä virkamies,
kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustaja, joka matkustaa osallistuakseen
koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin, tutkija, taloudelliseen toimintaan
osallistuva henkilö, unionin kansalaisen perheenjäsen tai jäsenvaltion alueella
laillisesti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen perheenjäsen.
(14)
Kolmansien maiden kansalaisille, joilla on
toistuvaisviisumi tai vähintään vuoden voimassa oleva D-viisumi taikka
jäsenvaltion myöntämä oleskelulupa, olisi pääsääntöisesti myönnettävä pääsy
RTP:hen, jos he sitä pyytävät.
(15)
Jos kolmannen maan kansalainen hakee
toistuvaisviisumia ja RTP:hen pääsyä, toimivaltaiset viranomaiset voivat
päättää tutkia molemmat hakemukset samaan aikaan ja tehdä niitä koskevat
päätökset samaan aikaan saman haastattelun ja samojen liiteasiakirjojen
perusteella.
(16)
Unionin kansalaisten perheenjäsenille olisi
pääsääntöisesti myönnettävä pääsy RTP:hen. Unionin
kansalaisten perheenjäsenten olisi voitava hyödyntää RTP:tä myös siinä
tapauksessa, että he eivät asu unionin alueella mutta matkustavat usein
jäsenvaltioon kyseisen unionin kansalaisen mukana tai kyseisen kansalaisen luo.
Ulkorajat ylittävien unionin kansalaisten perheenjäsenten tarkastukset olisi
tehtävä Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta
liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29 päivänä huhtikuuta
2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2004/38/EY[22] noudattaen.
(17)
Unionin kansalaisten perheenjäsenten jättämiä
hakemuksia tutkittaessa olisi käytettävä samoja kriteerejä kuin tutkittaessa
unionin kansalaisten perheenjäsenten jättämiä viisumihakemuksia. Tämä olisi
voimassa olevan rajaturvallisuuspolitiikan mukaista.
(18)
On tarpeen määritellä ne jäsenvaltioiden
toimivaltaiset viranomaiset, joiden asianmukaisesti valtuutetulla henkilöstöllä
on valtuudet syöttää, muuttaa, poistaa, katsoa tai hakea tietoja RTP:n
erityistarkoituksia varten tämän asetuksen mukaisesti ja siinä laajuudessa kuin
se on tarpeen viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.
(19)
Keskusrekisteriin tallennettujen RTP-tietojen
käsittely olisi suhteutettava tavoitteisiin, jotka ovat toimivaltaisten
viranomaisten tehtävien suorittamisen kannalta tarpeellisia. RTP:tä käyttäessään toimivaltaisten viranomaisten
olisi varmistettava, että kunnioitetaan niiden henkilöiden ihmisarvoa ja
koskemattomuutta, joiden tietoja pyydetään, ja ettei heitä syrjitä sukupuolen,
rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai
sukupuolisen suuntautumisen perusteella.
(20)
Käytettävissä olisi oltava varautumissuunnitelmat,
ja niiden olisi oltava matkustajien, lentoyhtiöiden/liikenteenharjoittajien ja
kaikkien rajanylityspaikalla työskentelevien viranomaisten tiedossa. Jos rekisteröity matkustaja ei esimerkiksi jostakin
syystä pysty käyttämään automaattista rajatarkastusjärjestelmää ja hänet siksi
ohjataan manuaaliseen rajatarkastukseen, olisi kiinnitettävä asianmukaista
huomiota siihen, että siitä seuraavissa menettelyissä kunnioitetaan kaikilta
osin perusoikeuksia.
(21)
Keskusrekisteriin tallennettuja henkilötietoja
(biometriset tiedot ja aakkosnumeeriset tiedot) olisi säilytettävä vain niin
kauan kuin se on tarpeen RTP:n käyttötarkoituksia varten. On asianmukaista säilyttää tiedot enintään viiden
vuoden ajan, jotta myöhempien RTP-hakemusten arvioinnissa voidaan ottaa
huomioon myös aiempien hakemusten aakkosnumeeriset tiedot, ja myös ottaen
huomioon rekisteriin (59 kuukaudeksi) tallennettujen sormenjälkien
uudelleenkäyttö. Lyhyempi ajanjakso ei olisi
riittävä näitä tarkoituksia varten. Tiedot
olisi poistettava viiden vuoden jälkeen, ellei ole perusteita poistaa niitä jo
aiemmin. Enimmillään RTP:hen pääsy voisi olla
voimassa viisi vuotta.
(22)
Mahdollisten myöhempien hakemusten käsittelyn helpottamiseksi
sormenjäljet olisi voitava jäljentää niiden ensimmäisestä keskusrekisteriin
tallentamisesta 59 kuukauden ajan. Tämän
ajanjakson jälkeen sormenjäljet olisi otettava uudelleen.
(23)
Hakemismenettelyn helpottamiseksi hakijan olisi
voitava jättää RTP:hen pääsyä koskeva hakemus minkä tahansa jäsenvaltion
konsulaattiin tai mihin tahansa ulkorajojen ylityspaikkaan. Minkä tahansa jäsenvaltion olisi voitava tutkia
hakemus ja tehdä siitä päätös yhteisen hakemuslomakkeen ja yhteisten
kelpoisuussääntöjen ja ‑kriteerien perusteella.
Pääsääntöisesti olisi suoritettava haastattelu.
(24)
Koska keskusrekisteriin kirjataan biometrisiä
tietoja, hakijan henkilökohtaisen läsnäolon olisi – ainakin, kun on kyse
ensimmäisestä hakemuksesta – oltava perusedellytys RTP:hen pääsyä koskevan
pyynnön tutkimiselle ja sitä koskevien päätösten tekemiselle.
(25)
Automaattisen rajatarkastusmenettelyn yhteydessä
henkilöllisyys olisi todennettava ulkorajoilla keskusrekisteriin tallennettujen
biometristen tietojen avulla. Todentamisen
olisi oltava mahdollista ainoastaan esittämällä tunnisteväline ja sormenjäljet
konkreettisesti samaan aikaan. Automaattisen
ja manuaalisen rajatarkastusmenettelyn yhteydessä pääsyn todentaminen olisi
tehtävä keskusrekisteriin tallennettujen aakkosnumeeristen tietojen avulla
esittämällä tunnisteväline konkreettisesti rajalla. Henkilöllisyyden
ja myönnetyn pääsyn todentamisen olisi tuotettava rajatarkastuksen
suorittaville rajavartijoille ainoastaan tieto, onko tulos myönteinen vai
kielteinen.
(26)
Tätä asetusta olisi seurattava ja arvioitava
asianmukaisin toimenpitein. Tämän asetuksen
soveltamisen tuloksellinen seuranta edellyttää säännöllisin väliajoin
suoritettavaa arviointia.
(27)
Tilastotiedot ovat tärkeä apuväline
rajatarkastusmenettelyjen seurannassa, ja niitä voidaan käyttää myös tehokkaana
hallinnointivälineenä. Sen vuoksi
tilastotietoja olisi kerättävä säännöllisesti yhtenäisessä muodossa.
(28)
Jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti
toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta
henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta
24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiiviä 95/46/EY[23]. Tiettyjä näkökohtia olisi kuitenkin tarkennettava
henkilötietojen käsittelyn laillisuuden, tietojen käsittelyä koskevan vastuun,
rekisteröityjen oikeuksien turvaamisen ja tietosuojan valvonnan osalta.
(29)
Tunnistevälineestä ja rekisteristä muodostuvan
järjestelmän operatiiviseen hallinnointiin liittyviin unionin toimielinten ja
elinten toimiin sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja
elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta
liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[24]. Tiettyjä näkökohtia olisi kuitenkin tarkennettava
henkilötietojen käsittelyn laillisuuden, tietojen käsittelyä koskevan vastuun
ja tietosuojan valvonnan osalta.
(30)
Direktiivin 95/46/EY 28 artiklalla perustettujen
valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen
käsittelyn laillisuutta, kun taas asetuksella (EY) N:o 45/2001 perustetun
Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava tällaisten henkilötietojen
käsittelyyn liittyvää unionin toimielinten ja elinten toimintaa, ottaen
huomioon unionin toimielimillä ja elimillä olevat vähäiset itse tietoja
koskevat tehtävät.
(31)
Euroopan tietosuojavaltuutetun ja
valvontaviranomaisten olisi tehtävä aktiivista yhteistyötä keskenään RTP:n
koordinoidun valvonnan varmistamiseksi.
(32)
Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt tämän
asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja
varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.
(33)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen
yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi
käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti
jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä
helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o
182/2011[25]
mukaisesti.
(34)
Jotta liitteisiin voidaan hyväksyä teknisiä
muutoksia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, joilla
hyväksytään liitteisiin tehtäviä teknisiä muutoksia 58 artiklan nojalla. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa
valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä
valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat
toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin
ja asianmukaisesti.
(35)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja
noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita,
erityisesti henkilötietojen suojaa (8 artikla) ja oikeutta tehokkaisiin
oikeussuojakeinoihin (51 artikla), ja sitä on sovellettava näiden oikeuksien ja
periaatteiden mukaisesti.
(36)
Koska yhteisen RTP:n perustamista ja yhteisten
velvoitteiden, edellytysten ja menettelyjen laatimista rekisteröityjä
matkustajia koskevien tietojen säilyttämistä varten ei voida riittävällä
tavalla saavuttaa yksistään jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan toiminnan
laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi
toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa
vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti asetuksessa ei
ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.
(37)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn
pöytäkirjan (N:o 22) 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän
asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin
säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden
kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako
se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
(38)
Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön
määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja
Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua
joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn
neuvoston päätöksen 2000/365/EY[26]
mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei siten osallistu tämän asetuksen
antamiseen, se ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta
Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
(39)
Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön
määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua
joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn
neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti[27]. Irlanti ei siten osallistu tämän asetuksen antamiseen,
se ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.
(40)
Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella
kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan
unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä
sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen[28] ja jotka kuuluvat tietyistä
mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä
toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[29] 1 artiklan A alakohdassa
tarkoitettuun alaan.
(41)
Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä
Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan
yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin
valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon,
soveltamiseen ja kehittämiseen[30] ja jotka kuuluvat 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston
päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston
päätöksen 2008/146/EY[31]
3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.
(42)
Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään
niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin,
Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan
välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa, joka koskee Liechtensteinin
ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin
valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen [32], ja jotka kuuluvat 17 päivänä
toukokuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa,
tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU[33] 3 artiklan kanssa,
tarkoitettuun alaan.
(43)
Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003
liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön
perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.
(44)
Tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4
artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten
siihen liittyvä säädös.
(45)
Koska Schengenin säännöstöä täysimääräisesti
soveltavat jäsenvaltiot ovat kohdistaneet rekisteröityihin matkustajiin kaikki
tarvittavat valvontatoimenpiteet ja suorittaneet ennakkotarkastuksen eivätkä
rekisteröidyt matkustajat näin aiheuta vaaraa Bulgarialle, Romanialle ja
Kyprokselle, viimeksi mainitut jäsenvaltiot voivat yksipuolisesti tunnustaa
rekisteröityjen matkustajien kuulumisen RTP:hen ja helpottaa näiden
rajatarkastuksia ulkorajoillaan,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yleiset
säännökset
1 artikla
Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan rekisteröityjen
matkustajien ohjelmaan (RTP) pääsyä koskevat edellytykset ja menettelyt sekä
määritellään tarkoitus, toiminnot ja tehtävät tunnistevälineestä ja
keskusrekisteristä muodostuvalle järjestelmälle, johon tiedot rekisteröidyistä
matkustajista tallennetaan.
2
artikla
RTP:n
rakenne
1.
RTP perustuu rekisteröityjä matkustajia koskevien
tietojen tallentamiseen tarkoitettuun järjestelmään, joka muodostuu toisaalta
yksittäisten matkustajien hallussa olevista tunnistevälineistä ja toisaalta
keskusrekisteristä, johon RTP-tietojen fyysinen tallentaminen on keskitetty, ja
joita yhdessä kutsutaan ’tunnistevälineistä ja keskusrekisteristä muodostuvaksi
järjestelmäksi’.
2.
Tunnistevälineistä ja keskusrekisteristä
muodostuvan järjestelmän tekninen rakenne määritetään tarkemmin 21 artiklassa.
3.
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan
eurooppalaisen viraston, jäljempänä ’tietotekniikkavirasto’, tehtäväksi
annetaan keskusrekisterin, kussakin jäsenvaltiossa olevan yhdenmukaisen
rajapinnan, verkkoliityntäpisteiden sekä keskusrekisterin ja
verkkoliityntäpisteiden välisen tiedonsiirtoinfrastruktuurin kehittäminen ja
operatiivinen hallinnointi. Tietotekniikkaviraston tehtävänä on myös
tunnistevälinettä koskevien teknisten eritelmien määritteleminen.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)      ’rekisteröityjen matkustajien ohjelmalla’
(RTP) ohjelmaa, joka antaa kolmansien maiden kansalaisille, joille on tehty
ennakkotutkinta ja myönnetty pääsy RTP:hen, mahdollisuuden hyötyä helpotetuista
rajatarkastuksista unionin ulkorajoilla;
2)      ’rekisteröidyllä matkustajalla’ kolmannen
maan kansalaista, jolle on tämän asetuksen mukaisesti myönnetty pääsy RTP:hen;
3)      ’tietotekniikkavirastolla’ asetuksella
(EU) N:o 1077/2011 perustettua vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavaa
eurooppalaista virastoa;
4)      ’keskusrekisterillä’ keskitettyä
RTP-tietojen fyysistä tallennuspaikkaa;
5)      ’tunnistevälineellä’ välinettä, johon
rekisteröidylle matkustajalle annettu yksilöivä tunniste on tallennettu. Yksilöivä
tunniste yhdistää matkustajan tietoihin, joita hänestä on syötetty
keskusrekisteriin;
6)      ’operatiivisella hallinnoinnilla’ kaikkia
tehtäviä, jotka ovat tarpeen laajojen tietojärjestelmien pitämiseksi
toiminnassa, näiden tietojärjestelmien käyttämää tiedonsiirtoinfrastruktuuria
koskeva vastuu mukaan lukien;
7)      ’kehittämisellä’ kaikkia tehtäviä, jotka
ovat tarpeen laajan tietojärjestelmän luomiseksi, sen käyttämä
tiedonsiirtoinfrastruktuuri mukaan lukien;
8)      ’toimivaltaisilla viranomaisilla’
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008[34] 4 artiklan 3 kohdassa
tarkoitettuja viisumi- ja rajaviranomaisia ja viranomaisia, jotka on
kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetty suorittamaan henkilötarkastuksia
ulkorajojen ylityspaikoilla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)
N:o 562/2006[35]
mukaisesti;
9)      ’kolmannen maan kansalaisella’ tai
’kolmannesta maasta tulevalla matkustajalla’ henkilöä, joka ei ole
perussopimuksen 20 artiklassa tarkoitettu unionin kansalainen eikä kolmannen
maan kansalainen, jolla on yhtäältä unionin ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta
kyseisten kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten perusteella unionin
kansalaisten kanssa yhtäläinen oikeus vapaaseen liikkuvuuteen;
10)    ’hakemuslomakkeella’ liitteessä I
esitettyä, RTP:hen pääsyä koskevaa yhdenmukaista hakemuslomaketta;
11)    ’biometrisillä tiedoilla’ sormenjälkiä;
12)    ’matkustusasiakirjalla’ passia tai muuta
vastaavaa asiakirjaa, joka antaa haltijalle oikeuden ylittää ulkorajat ja johon
viisumi voidaan kiinnittää;
13)    ’todentamisella’ menettelyä, jossa tietoja
vertaillaan toisiinsa väitetyn henkilöllisyyden selvittämiseksi (yksi yhteen
-haku);
14)    ’aakkosnumeerisilla tiedoilla’ kirjainten,
lukujen, erikoismerkkien ja välimerkkien avulla esitettyjä tietoja;
15)    ’kansallisella järjestelmällä’ laitteistoja,
ohjelmistoja ja kansallista tiedonsiirtoinfrastruktuuria, jolla 23 artiklan 2
kohdassa määriteltyjen toimivaltaisten viranomaisten peruskäyttäjälaitteet
kytketään verkkoliityntäpisteisiin kussakin jäsenvaltiossa;
16)    ’tunnistevälineistä ja keskusrekisteristä
muodostuvalla järjestelmällä’ rekisteröityjä matkustajia koskevien tietojen
säilyttämiseen tarkoitettua järjestelmää, joka muodostuu keskusrekisteristä ja
tunnistevälineestä;
17)    ’vastuussa olevalla jäsenvaltiolla’
jäsenvaltiota, joka on syöttänyt tiedot keskusrekisteriin;
18)    ’yhteisellä viisumikeskuksella’ Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009[36] 41 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua keskusta;
19)    ’valvontaviranomaisella’ direktiivin
95/46/EY 28 artiklan nojalla perustettua valvontaviranomaista.
II luku
RTP:hen pääsyä koskevan hakemuksen
jättämiseen liittyvät menettelyt ja edellytykset
4
artikla
Viranomaiset ja jäsenvaltiot, joilla on toimivalta tutkia RTP:hen
pääsyä koskevat hakemukset ja tehdä niistä päätökset
RTP:hen pääsyä koskevan hakemuksen tutkimista
ja sitä koskevan päätöksen tekemistä varten toimivaltaisia viranomaisia ovat
minkä tahansa jäsenvaltion viisumi- ja rajaviranomaisten asianmukaisesti
valtuutetut työntekijät.
5 artikla
Hakemuksen jättäminen
1.
Kolmannen maan kansalainen voi jättää RTP:hen
pääsyä koskevan hakemuksen minkä tahansa jäsenvaltion konsulaattiin, mihin
tahansa yhteiseen viisumikeskukseen tai mihin tahansa ulkorajojen
ylityspaikkaan. Sähköinen hakemuslomake voidaan hyväksyä, jos sellainen on
käytettävissä.
2.
Hakijoita voidaan vaatia varaamaan tapaamisaika
hakemuksen jättämistä varten. Tapaaminen on yleensä järjestettävä kahden viikon
kuluessa sen pyytämisestä.
3.
Kun hakija hakee ensimmäisen kerran pääsyä RTP:hen,
hänen on oltava henkilökohtaisesti läsnä, jotta häneltä voidaan ottaa
sormenjäljet, häntä voidaan haastatella ja hänen matkustusasiakirjansa voidaan
tarkastaa.
4.
Jos hakija tekee sähköisen hakemuksen tai kuuluu 5
kohdan soveltamisalaan, biometriset tiedot kerätään, matkustusasiakirja
tarkastetaan ja suoritetaan tarvittaessa haastattelu siinä yhteydessä, kun
hakemusta koskeva päätös tehdään ja tunnisteväline annetaan.
5.
Toimivaltaiset viranomaiset voivat poiketa 3 kohdan
vaatimuksesta, jos hakijalla on oleskelulupa tai oleskelukortti tai jos hakijan
luotettavuus ja rehellisyys on tunnettu, rajoittamatta kuitenkaan 8 artiklan
soveltamista.
6.
Hakemusta jättäessään hakijan on
a)      oltava vähintään 12-vuotias;
b)      esitettävä 6 artiklassa tarkoitettu
hakemuslomake;
c)      esitettävä 7 artiklassa tarkoitettu
matkustusasiakirja;
d)      sallittava 8 artiklassa tarkoitettu
sormenjälkiensä ottaminen;
e)      toimitettava 9 artiklassa ja liitteessä
II tarkoitetut todistusasiakirjat, jos niitä vaaditaan;
f)       maksettava 10 artiklassa tarkoitettu
maksu.
7.
Hakija voi peruuttaa hakemuksensa milloin tahansa
ennen kuin hakemuksesta on tehty päätös.
6 artikla
Hakemuslomake
8.
Jokaisen hakijan on jätettävä hakemuslomake
täytettynä ja allekirjoitettuna. Alaikäisten on toimitettava pysyvän huoltajan
tai laillisen holhoojan allekirjoittama hakemuslomake.
9.
Jäsenvaltioiden on pidettävä hakemuslomake laajasti
ja helposti saatavilla, ja se on toimitettava maksutta hakijoille.
10.
Hakemuslomakkeen on oltava saatavilla ainakin
seuraavilla kielillä: kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä tai
virallisilla kielillä, sen kolmannen maan tai niiden kolmansien maiden
virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, joissa hakemuksen voi jättää,
ja mahdollisten naapureina olevien kolmansien maiden virallisella kielellä tai
virallisilla kielillä.
11.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava hakijoille, millä
kielellä tai kielillä hakemuslomake voidaan täyttää.
7 artikla
Matkustusasiakirja
Hakijan on esitettävä viimeisten viiden vuoden
aikana myönnetty koneluettava matkustusasiakirja tai sähköinen koneluettava
matkustusasiakirja, joka on voimassa vähintään sen ajan, joksi pääsyä RTP:hen
on pyydetty. Matkustusasiakirjassa on oltava kiinnitettynä vaadittu viisumi tai
sen yhteydessä on esitettävä vaadittu koneluettava oleskelulupa tai
oleskelukortti. Jos hakijalta vaaditaan viisumi, hän voi vaihtoehtoisesti hakea
viisumia samaan aikaan kuin hän hakee pääsyä RTP:hen.
8 artikla
Biometriset tiedot
12.
Jos hakija ei ole aiemmin hakenut pääsyä RTP:hen,
jäsenvaltioiden on kerättävä biometrisiä tietoja ottamalla hakijalta
digitaalisesti neljä sormenjälkeä alas painetuista sormista siten, että
menettelyssä noudatetaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi
tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa, Euroopan unionin
perusoikeuskirjassa ja Yhdistyneiden Kansakuntien lasten oikeuksien yleissopimuksessa
annettuja suojalausekkeita.
13.
Jos sormenjälkiä ei ole mahdollista ottaa neljästä
sormesta, on otettava sormenjäljet mahdollisimman monesta sormesta. Jäsenvaltioiden
on varmistettava asianmukaiset menettelyt hakijan ihmisarvoisen kohtelun
varmistamiseksi tapauksissa, joissa sormenjälkien ottamisessa on vaikeuksia.
14.
Jos hakijalta aiempaa hakemusta varten otetut
sormenjäljet on syötetty ensimmäisen kerran keskusrekisteriin vähemmän kuin 59
kuukautta ennen uuden hakemuksen päivämäärää, ne voidaan jäljentää seuraavaan
hakemukseen.
Jos kuitenkin voidaan perustellusti epäillä
hakijan henkilöllisyyttä tai ei voida välittömästi vahvistaa, että sormenjäljet
on otettu ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna aikana, toimivaltaisten
viranomaisten on otettava hakijalta sormenjäljet.
15.
Komissio päättää 37 artiklan mukaisesti
eritelmistä, jotka koskevat sormenjälkien resoluutiota ja käyttöä biometriseen
todentamiseen RTP:ssä.
16.
Toimivaltaisten viranomaisten pätevän ja
asianmukaisesti valtuutetun henkilökunnan on otettava sormenjäljet.
17.
Sormenjälkiä ei saa yhdistää aakkosnumeerisiin
tietoihin, ja ne on syötettävä keskusrekisterissä eri osiin.
9 artikla
Hakemuksen liitteet
18.
RTP:hen pääsyä hakiessaan hakijan on esitettävä
a)      matkojen tarkoituksiin liittyvät
selvitykset;
b)      todisteet siitä, että hänellä on
toimentuloon riittävät varat suhteessa matka- ja majoituskuluihin seuraavien
kahden matkan osalta;
c)      asiakirjat, joista käy ilmi ammatillinen
tai perhesyy, kuten että kyseessä on esimerkiksi liiketoiminnan harjoittaja,
jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten kanssa säännöllisiä virallisia
yhteyksiä ylläpitävä virkamies, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustaja,
henkilö, joka matkustaa osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai
konferensseihin, henkilö, joka osallistuu taloudelliseen toimintaan, unionin
kansalaisen perheenjäsen tai jäsenvaltion alueella laillisesti oleskelevan
kolmannen maan kansalaisen perheenjäsen.
19.
Jos hakija on unionin kansalaisen perheenjäsen,
jolla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen, hakijan on esitettävä ainoastaan
jäsenvaltion myöntämä oleskelukortti, jos sellainen vaaditaan, ja todisteet
henkilöllisyydestään, kansalaisuudestaan ja perhesiteestään unionin
kansalaiseen, johon sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY.
20.
Jos kolmannen maan kansalainen jättää
toistuvaisviisumia koskevan hakemuksen ja RTP:hen pääsyä koskevan hakemuksen
samaan aikaan ja samassa paikassa, häneltä vaaditaan ainoastaan yhdet
hakemusten liitteet.
21.
Jos toistuvaisviisumin haltija jättää RTP:hen
pääsyä koskevan hakemuksen samassa paikassa, jossa toistuvaisviisumi on
myönnetty, mutta ei tee sitä samaan aikaan, toistuvaisviisumihakemusta varten
toimitettuja hakemuksen liitteitä voidaan käyttää arvioitaessa RTP-hakemusta. Jos
on vähänkään epäilyksiä siitä, ovatko aikaisemmin toimitetut hakemuksen
liitteet ajan tasalla, jäsenvaltio voi pyytää uusia liitteitä kymmenen
työpäivän kuluessa.
Esimerkkiluettelo hakemuksen liitteistä, joita
toimivaltaiset viranomaiset voivat hakijalta vaatia, on liitteessä II.
22.
Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijat esittävät
ylläpitositoumusta ja/tai yksityistä majoitussitoumusta koskevan selvityksen
täyttämällä kyseisen jäsenvaltion laatiman lomakkeen. Tällaista selvitystä
voidaan pyytää enintään seuraavien kahden matkan osalta. Kyseisessä lomakkeessa
on ilmoitettava erityisesti
a)      ylläpito- ja/tai majoitussitoumuksen
voimassaoloaika;
b)      onko se tarkoitettu ylläpito- ja/tai
majoitussitoumusta varten;
c)      toimiiko isäntänä yksityishenkilö, yritys
vai organisaatio;
d)      isäntänä toimivan henkilöllisyys ja
yhteystiedot;
e)      kutsuttu hakija tai kutsutut hakijat;
f)       majoituspaikan osoite;
g)      mahdolliset perhesiteet isäntänä
toimivaan.
Lomake on laadittava jäsenvaltion virallisen
kielen tai virallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla Euroopan
unionin toimielinten virallisella kielellä. Lomakkeessa on annettava sen
allekirjoittavalle henkilölle 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot. Lomakkeen
malli on annettava tiedoksi komissiolle.
23.
Toimivaltaiset viranomaiset voivat poiketa yhdestä
tai useammasta 1 kohdan vaatimuksesta, jos hakijalla on oleskelulupa tai jos
hakijan luotettavuus ja rehellisyys on niiden tiedossa.
10 artikla
Maksu
24.
Hakijoiden on suoritettava maksu liitteen III
mukaisesti.
25.
Maksun suuruus tarkistetaan säännöllisesti
hallinnollisten kulujen huomioon ottamiseksi. Siirretään komissiolle valta
antaa 59 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä maksun muuttamisesta.
26.
Maksu on perittävä joko euroina tai sen kolmannen
maan kansallisena valuuttana tai siinä kolmannessa maassa yleensä käytettävänä
valuuttana, jossa hakemus jätetään, eikä sitä palauteta, riippumatta hakemuksen
tuloksesta tai peruuttamisesta.
27.
Kun maksu peritään muuna valuuttana kuin euroina,
maksun määrä on määritettävä ja tarkistettava säännöllisesti soveltamalla
Euroopan keskuspankin vahvistamaa euron valuuttaviitekurssia. Perittävä määrä
voidaan pyöristää ylöspäin.
28.
Hakijalle on annettava tulostettu tai sähköinen
kuitti suoritetusta maksusta.
III LUKU
Hakemusten tutkiminen ja niistä
päättäminen
11 artikla
Tutkittavaksi ottaminen
29.
Toimivaltaisten viranomaisten on tarkistettava,
että
–
hakija on vähintään 12-vuotias;
–
hakemus sisältää 5 artiklan 6 kohdan b, c ja e
alakohdassa tarkoitetut asiakirjat,
–
hakijan biometriset tiedot on kerätty;
–
maksu on peritty.
30.
Kun toimivaltaiset viranomaiset ovat todenneet,
että 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät, hakemus on otettava
tutkittavaksi ja toimivaltaisten viranomaisten on
–
noudatettava 24 artiklassa kuvattuja menettelyjä;

–
tutkittava hakemus tarkemmin.
31.
Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että 1
kohdassa tarkoitetut edellytykset eivät täyty, hakemusta ei oteta tutkittavaksi
eivätkä toimivaltaiset viranomaiset tutki sitä vaan niiden on viipymättä
–      palautettava hakemuslomake ja kaikki hakijan toimittamat asiakirjat;
–
hävitettävä kerätyt biometriset tiedot.
12 artikla
Hakemuksen tutkiminen
32.
Ainoastaan 4 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset
viranomaiset voivat tutkia hakemukset ja tarvittaessa haastatella hakijoita.
33.
Hakemusta tutkittaessa toimivaltaisen viranomaisten
on tarkistettava
a)      että hakija täyttää asetuksen (EY) N:o
562/2006 5 artiklan 1 kohdassa säädetyt maahantulon edellytykset;
b)      että hakijan esittämä matkustusasiakirja
ja mahdollinen viisumi, oleskelulupa tai oleskelukortti ovat voimassa eivätkä
ole virheellisiä, vääriä tai väärennettyjä;
c)      että hakija todistaa tarpeen tai
perustelee aikomuksensa matkustaa usein ja/tai säännöllisesti;
d)      että hakija ei ole aikaisemmin ylittänyt
jäsenvaltioiden alueella oleskelun laillista enimmäisaikaa ja että hän todistaa
luotettavuutensa ja rehellisyytensä ja erityisesti vilpittömän aikomuksensa
poistua jäsenvaltioiden alueelta oikeaan aikaan;
e)      hakijan esittämät tiedot suunniteltujen
oleskelujen tarkoituksesta ja olosuhteista;
f)       että hakija todistaa rahatilanteensa
alkuperämaassa tai asuinmaassa ja että hakijalla on riittävät varat
oleskelukustannusten kattamiseen, kun otetaan huomioon sekä suunniteltujen
oleskelujen kestot että alkuperä- tai asuinmaahan paluu tai että hän kykenee
hankkimaan laillisesti nämä varat;
g)      että hakijasta ei ole kuulutusta
Schengenin tietojärjestelmässä (SIS);
h)      että hakijan ei katsota voivan vaarantaa
minkään jäsenvaltion yleistä järjestystä, sisäistä turvallisuutta,
kansanterveyttä eikä kansainvälisiä suhteita eikä häntä etenkään ole
jäsenvaltioiden kansallisissa tietokannoissa samoin perustein määrätty
maahantulokieltoon;
i)       onko hakijalle aiemmin myönnetty pääsy
RTP:hen, onko pääsyä jatkettu tai onko se evätty tai peruutettu.
Tarkistettaessa, että hakija täyttää asetuksen
(EY) N:o 562/2006 5 artiklan 1 kohdassa säädetyt maahantulon edellytykset
erityistä huomiota on kiinnitettävä sen arvioimiseen, aiheutuuko hakijasta
laittoman maahanmuuton riski tai vaara jäsenvaltioiden turvallisuudelle ja
aikooko hakija poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen laillisen oleskeluajan
päättymistä.
34.
Toimeentuloon tarvittavat varat arvioidaan
suunnitellun oleskelun tai suunniteltujen oleskelujen keston ja tarkoituksen
mukaan jäsenvaltioiden Schengenin rajasäännöstön 34 artiklan mukaisesti
asettamien ohjeellisten määrien perusteella soveltamalla asianomaisen
jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden edullisessa majoituksessa
tapahtuvan ylläpidon keskihintoja. Ylläpito- ja/tai majoitussitoumusta koskeva
selvitys voi myös olla osoituksena toimeentuloon tarvittavien varojen
olemassaolosta.
35.
Hakemuksen tutkinta perustuu erityisesti
esitettyjen asiakirjojen aitouteen ja luotettavuuteen sekä hakijan antamien
ilmoitusten totuudenmukaisuuteen ja luotettavuuteen. Jos hakemuksen
tutkimisesta vastaavalla jäsenvaltiolla on vähänkään hakijaan, hänen
ilmoituksiinsa tai hakemuksen liitteisiin liittyviä epäilyksiä, se voi kuulla
muita jäsenvaltioita ennen kuin hakemuksesta tehdään päätös.
36.
Toimivaltaiset viranomaiset voivat hakemusta
tutkiessaan perustelluissa tapauksissa pyytää lisäasiakirjoja, joista säädetään
9 artiklassa.
37.
Aiempi RTP:hen pääsyn epääminen ei johda
automaattisesti uuden hakemuksen epäämiseen. Uutta hakemusta on arvioitava
kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella.
38.
Unionin kansalaisten perheenjäsenten jättämiä
hakemuksia tutkittaessa on käytettävä samoja kriteerejä kuin tutkittaessa
unionin kansalaisten perheenjäsenten jättämiä viisumihakemuksia.
13 artikla
Hakemusta koskeva päätös
39.
Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä 11
artiklan nojalla tutkittavaksi otetusta hakemuksesta päätös 25 kalenteripäivän
kuluessa hakemuksen jättämisestä.
40.
Ellei ole todettu, että hakemusta ei oteta
käsiteltäväksi, tai ellei hakija ole peruuttanut hakemusta, on tehtävä päätös
a)      RTP:hen pääsyn myöntämisestä 14 artiklan
mukaisesti tai
b)      RTP:hen pääsyn epäämisestä 15 artiklan
mukaisesti.
IV LUKU
RTP:hen pääsyn myöntäminen, jatkaminen,
epääminen ja peruuttaminen
14 artikla
RTP:hen pääsyn myöntäminen ja
jatkaminen
41.
RTP:hen pääsy on myönnettävä aluksi yhdeksi
vuodeksi. Niiden matkustajien pääsyä, jotka ovat noudattaneet Schengen-alueen
ulkorajojen ylittämistä ja Schengen-alueella oleskelua koskevia sääntöjä ja
määräyksiä, voidaan pyynnöstä jatkaa kaksi kertaa kahdella vuodella tekemättä
uutta hakemusta. Pääsyä ei voida myöntää pidemmäksi ajaksi kuin matkustusasiakirja
tai matkustusasiakirjat ja mahdollinen viisumi, oleskelulupa tai oleskelukortti
ovat voimassa, ja pääsy on myönnettävä 12 artiklan mukaisesti suoritetun
tutkimisen perusteella.
42.
Henkilöille, joilla on tai joille myönnetään
toistuvaisviisumi tai joilla on vähintään vuoden voimassa oleva D-viisumi
taikka oleskelulupa, ja unionin kansalaisten perheenjäsenille on myönnettävä
pääsy RTP:hen ilman menettelyjä koskevia lisävaatimuksia, jos he täyttävät
tässä asetuksessa säädetyt aineelliset vaatimukset.
43.
Kun päätös RTP:hen pääsyn myöntämisestä on tehty,
keskusrekisteriin on syötettävä 26 artiklassa säädetyt tiedot.
44.
Kun päätös RTP:hen pääsyn myöntämisestä on tehty,
tunnistevälineeseen on syötettävä 27 artiklassa säädetyt tiedot.
45.
Kun päätös RTP:hen pääsyn jatkamisesta on tehty,
keskusrekisteriin on syötettävä 30 artiklassa tarkoitetut tiedot.
15 artikla
RTP:hen pääsyn epääminen
46.
RTP:hen pääsy on evättävä, jos
a)      hakija esittää matkustusasiakirjan, joka
ei ole voimassa tai on virheellinen, väärä tai väärennetty;
b)      hakijalla ei ole voimassa olevaa
oleskelulupaa, oleskelukorttia tai viisumia, jos sitä neuvoston asetuksen (EY)
N:o 539/2001[37]
nojalla vaaditaan, eikä hän täytä niiden myöntämisvaatimuksia;
c)      hakija ei osoita tarvetta tai perustele
aikomustaan matkustaa usein ja/tai säännöllisesti;
d)      hakija on aikaisemmin ylittänyt
jäsenvaltioiden alueella oleskelun laillisen enimmäisajan, eikä hän todista
luotettavuuttaan ja rehellisyyttään eikä varsinkaan vilpitöntä aikomustaan
poistua jäsenvaltioiden alueelta oikeaan aikaan;
e)      hakija ei perustele suunniteltujen
oleskelujen tarkoitusta tai olosuhteita;
f)       hakija ei todista rahatilannettaan
alkuperämaassaan tai asuinmaassaan, eikä hakijalla ole riittäviä varoja
oleskelukustannusten kattamiseen, kun otetaan huomioon sekä suunniteltujen
oleskelujen kestot että alkuperä- tai asuinmaahan paluu, eikä hän kykene
hankkimaan laillisesti näitä varoja;
g)      hakijasta on kuulutus SIS-järjestelmässä;

h)      hakijan katsotaan voivan vaarantaa jonkin
jäsenvaltion yleisen järjestyksen, sisäisen turvallisuuden, kansanterveyden tai
kansainväliset suhteet, ja erityisesti jos hänet on jäsenvaltioiden
kansallisissa tietokannoissa samoin perustein määrätty maahantulokieltoon;
tai
i)       jos on perustellut syyt epäillä hakijan
esittämien liiteasiakirjojen aitoutta tai niiden sisällön todenmukaisuutta
taikka hakijan esittämien ilmoitusten luotettavuutta.
47.
Epäämispäätös ja sen perusteena olevat syyt on
ilmoitettava hakijalle liitteessä IV olevalla vakiolomakkeella.
48.
Hakijalla, jonka pääsy RTP:hen on evätty, on
tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden[38] perusteella oikeus hakea
muutosta epäämispäätökseen mahdollisten virheiden riitauttamisen ja
oikaisemisen osalta sen jäsenvaltion prosessioikeudellisen lainsäädännön
mukaan, jossa hakemuksesta on tehty lopullinen päätös, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta oikeutta hakea muutosta tuomioistuimissa. Muutosta on haettava
siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt hakemusta koskevan päätöksen, kyseisen
jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava
hakijoille tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä
liitteen IV mukaisesti.
49.
Jos RTP:hen pääsyä koskeva hakemus evätään,
keskusrekisteriin on lisättävä 28 artiklassa tarkoitetut tiedot.
16 artikla
Peruuttaminen
50.
Pääsy RTP:hen on peruutettava
a)      jos käy ilmi, että RTP:hen pääsyn
myöntämistä koskevat edellytykset eivät täyttyneet;
b)      jos käy ilmi, että RTP:hen pääsyn
myöntämistä koskevat edellytykset eivät enää täyty;
c)      rekisteröidyn matkustajan pyynnöstä.
51.
Minkä tahansa jäsenvaltion toimivaltaiset
viranomaiset voivat 1 kohdan nojalla peruuttaa pääsyn milloin tahansa.
52.
Jos muilla viranomaisilla kuin niillä, jotka ovat
toimivaltaisia, on näyttöä, joka viittaa siihen, että pääsy RTP:hen olisi 1
kohdan nojalla peruutettava, niiden on viipymättä ilmoitettava asiasta
toimivaltaisille viranomaisille.
53.
RTP:hen pääsyn peruuttamispäätös ja sen perusteena
olevat syyt on ilmoitettava rekisteröidylle matkustajalle liitteessä IV
olevalla vakiolomakkeella.
54.
Hakijalla, jonka pääsy RTP:hen on peruutettu, on
tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden[39] perusteella oikeus hakea
muutosta peruuttamispäätökseen mahdollisten virheiden riitauttamisen ja
oikaisemisen osalta sen jäsenvaltion prosessioikeudellisen lainsäädännön
mukaan, jossa hakemus on peruutettu, ellei pääsyä ole peruutettu rekisteröidyn
matkustajan pyynnöstä 1 kohdan c alakohdan nojalla, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta oikeutta hakea muutosta tuomioistuimissa. Muutosta on haettava
siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt peruuttamista koskevan päätöksen, kyseisen
jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava
hakijoille tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä
liitteen IV mukaisesti.
55.
Jos RTP:hen pääsy peruutetaan, keskusrekisteriin on
lisättävä 29 artiklassa tarkoitetut tiedot.
56.
Jos pääsyn peruuttamista on pyytänyt rekisteröity
matkustaja, hänellä on oikeus pyytää, että hänen tietonsa poistetaan
välittömästi. Jäsenvaltioiden on tiedotettava rekisteröidylle matkustajalle
tästä oikeudesta.
V LUKU
Hallinnollisten asioiden hoito ja
järjestäminen
17 artikla
Hallinnointi
57.
Toimivaltaisten viranomaisten on arkistoitava
hakemukset. Kussakin hakemuskansiossa on oltava hakemuslomake, jäljennökset
siihen liittyvistä lisäselvityksistä, selvitys suoritetuista tarkistuksista ja
myönnetyn RTP:hen pääsyn viitenumero, jotta henkilöstö voi tarvittaessa
rekonstruoida hakemusta koskevan päätöksenteon taustan.
58.
Yksittäisiä hakemuskansioita on säilytettävä niin
kauan kuin pääsy RTP:hen on voimassa.
59.
Jos RTP:hen pääsy evätään tai peruutetaan,
hakemuskansiot on säilytettävä enintään kaksi vuotta. Aika alkaa siitä
päivästä, jona toimivaltainen viranomainen tekee pääsyn epäämistä tai
peruuttamista koskevan päätöksen. Hakijoiden peruuttamat hakemukset on poistettava
viipymättä. Jäsenvaltiot voivat säilyttää hakemuskansioita liitteineen
sähköisessä muodossa.
18 artikla
Hakemusten tutkimista,
tunnistevälineiden antamista, valvontaa ja tilastointia varten tarvittavat
resurssit
60.
Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava hakemusten
jättämiseen ja tutkintaan sekä tunnistevälineiden antamiseen liittyvien
menettelyjen järjestämisestä.
61.
Jäsenvaltioiden on osoitettava hakemusten
tutkintaan liittyviin tehtäviin riittävästi pätevää henkilöstöä, jotta voidaan
varmistaa, että yleisölle tarjottujen palvelujen laatu on riittävä ja
yhdenmukainen.
62.
Toimivaltaisten viranomaisten on annettava
henkilöstölleen asianmukainen koulutus, ja niiden vastuulla on antaa
henkilöstölle täydelliset, täsmälliset ja ajantasaiset tiedot asiaa koskevasta
kansallisesta ja unionin lainsäädännöstä.
63.
Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava,
että hakemusten tutkintaa ja tunnistevälineiden antamista valvotaan
säännöllisesti asianmukaisella tavalla, ja toteutettava korjaavia
toimenpiteitä, jos todetaan, että tämän asetuksen säännöksistä ja menettelyistä
on poikettu.
64.
Jäsenvaltioiden on laadittava RTP:tä koskevat
vuosittaiset tilastot liitteessä V olevan taulukon mukaisesti. Tilastot on
toimitettava tietotekniikkavirastolle kunkin vuoden 1 päivään maaliskuuta mennessä.
Tietotekniikkavirasto julkaisee ne.
19 artikla
Henkilöstön käyttäytyminen
65.
Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava,
että hakijat otetaan vastaan kohteliaasti.
66.
Toimivaltaisten viranomaisten on tehtäviään
suorittaessaan kunnioitettava ihmisarvoa. Kaikkien toimenpiteiden on oltava
oikeassa suhteessa niiden tavoitteeseen nähden.
67.
Toimivaltaiset viranomaiset eivät tehtäviään
suorittaessaan saa syrjiä hakijoita tai rekisteröityjä matkustajia sukupuolen,
rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai
sukupuolisen suuntautumisen vuoksi.
20 artikla
Yleisölle suunnattu tiedotus
Jäsenvaltioiden on annettava suurelle
yleisölle kaikki RTP:hen pääsyn hakemisessa tarvittavat tiedot, erityisesti
a)      hakemiseen liittyvät kriteerit, edellytykset
ja menettelyt;
b)      hakemusten tutkinnan määräajat;
c)      maksu;
d)      minne hakemukset voidaan toimittaa.
VI LUKU
Tunnistevälineestä ja keskusrekisteristä
muodostuvan järjestelmän tekninen rakenne, tietoluokat ja toimivaltaisten
viranomaisten suorittama tietojen syöttäminen
21 artikla
Tunnistevälineestä ja
keskusrekisteristä muodostuvan järjestelmän tekninen rakenne
Tunnistevälineestä ja keskusrekisteristä
muodostuvaan järjestelmään kuuluvat seuraavat:
a)      keskusrekisteri, joka sisältää
päärekisterin ja vararekisterin, joka voi huolehtia kaikista päärekisterin
toiminnoista, jos viimeksi mainittuun tulee vika;
b)      kussakin jäsenvaltiossa oleva
yhdenmukainen rajapinta, joka perustuu yhteisiin teknisiin eritelmiin ja on
samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa;
c)      verkkoliityntäpisteet, jotka ovat osa
yhdenmukaista rajapintaa ja kunkin jäsenvaltion 3 artiklan 15 kohdassa
määritellyn kansallisen järjestelmän keskusrekisteriin yhdistäviä kansallisia
liitäntäpisteitä;
d)      tiedonsiirtoinfrastruktuuri keskusrekisterin
ja verkkoliityntäpisteiden välillä; ja
e)      yhteisiin teknisiin standardeihin
perustuva tunnisteväline.
22 artikla
Tunnistevälineistä ja
keskusrekisteristä muodostuvan järjestelmän tietoluokat
68.
Keskusrekisteriin kirjataan ainoastaan seuraavat
tietoluokat:
a)      25 artiklan 1–4 kohdassa, 26 artiklassa
ja 28, 29 ja 30 artiklassa tarkoitetut aakkosnumeeriset tiedot hakijasta ja
tieto pääsyn myöntämisestä, epäämisestä, peruuttamisesta tai jatkamisesta;
b)      25 artiklan 5 kohdassa
tarkoitetut biometriset tiedot.
Aakkosnumeeriset ja biometriset tiedot on
tallennettava keskusrekisterissä eri osiin.
69.
Tunnistevälineeseen on tallennettava ainoastaan 27
artiklassa tarkoitettu yksilöivä tunniste.
23 artikla
Tietojen syöttäminen, muuttaminen,
poistaminen, katsominen ja hakeminen
70.
Pääsy keskusrekisteriin ja tunnistevälineeseen
syöttämään, muuttamaan, poistamaan, suoraan katsomaan tai hakemaan 22 artiklan
1 kohdassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen mukaisesti on varattu
ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisesti valtuutetulle
henkilöstölle tässä asetuksessa säädettyjä käyttötarkoituksia varten. Näille
viranomaisille on annettava pääsy ainoastaan siinä laajuudessa kuin
käyttötarkoitusten mukaisten tehtävien suorittaminen edellyttää ja oikeassa
suhteessa tavoitteisiin nähden.
71.
Kunkin jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset
viranomaiset, joiden asianmukaisesti valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy
syöttämään, muuttamaan, poistamaan, katsomaan tai hakemaan keskusrekisteriin
tai tunnistevälineeseen kirjattuja tietoja. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava
tietotekniikkavirastolle viipymättä luettelo näistä viranomaisista, myös
52 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista, ja kaikista luetteloon
tehtävistä muutoksista.
72.
Tietotekniikkavirasto julkaisee kootun luettelon 2
kohdassa tarkoitetuista viranomaisista Euroopan unionin virallisessa
lehdessä neljän kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Jos
luetteloon tehdään muutoksia, tietotekniikkavirasto julkaisee päivitetyn
luettelon kerran vuodessa.
24 artikla
Hakemuksesta saatavien tietojen
syöttämiseen liittyvät menettelyt
73.
Jos hakemus otetaan 11 artiklan nojalla
tutkittavaksi, toimivaltaisen viranomaisen on luotava siitä viipymättä
hakemustiedosto syöttämällä 25 artiklassa tarkoitetut tiedot keskusrekisteriin,
mikäli hakijan on annettava nämä tiedot.
74.
Jos jotakin tietoa ei oikeudellisista syistä
vaadita, kyseiseen kohtaan tai kohtiin merkitään ’ei sovelleta’.
25 artikla
RTP:hen pääsyä koskevan hakemuksen
jättämisen yhteydessä syötettävät tiedot
Toimivaltaisen viranomaisen on syötettävä
hakemustiedostoon seuraavat tiedot:
1)           yksilöivä hakemuksen numero;
2)           statusta koskevat tiedot, joista käy
ilmi, että RTP:hen pääsyä on haettu;
3)           viranomainen, jolle hakemus on
jätetty, sen paikkakunta mukaan lukien;
4)           seuraavat hakemuslomakkeesta saadut
tiedot:
a)      sukunimi; etunimi tai etunimet;
b)      sukunimi syntymähetkellä (aiempi sukunimi
tai aiemmat sukunimet), syntymämaa, kansalaisuus tai kansalaisuudet ja
sukupuoli;
c)      syntymäaika, syntymäpaikka;
d)      matkustusasiakirjan tai -asiakirjojen
laji ja numero, asiakirjan myöntänyt viranomainen ja myöntämispäivä sekä
voimassaolon päättymispäivä;
e)      hakemuksen paikka ja päiväys;
f)       edellä olevan 9 artiklan 5 kohdan
nojalla tiedot mahdollisesta henkilöstä, joka vastaa hakijan ylläpitokustannuksista
oleskelun ajan, eli
i)        luonnollisesta henkilöstä hänen suku-
ja etunimensä, osoitteensa ja puhelinnumeronsa;
ii)       yrityksestä tai muusta organisaatiosta
sen nimi ja osoite sekä yrityksessä/organisaatiossa toimivan yhteyshenkilön
suku- ja etunimi sekä puhelinnumero;
g)      matkojen päätarkoitukset;
h)      hakijan kotiosoite ja puhelinnumero;
i)       mahdollisen viisumitarran numero;
j)       mahdollisen oleskeluluvan tai
oleskelukortin numero;
k)      nykyinen toimi ja työnantaja; opiskelijoiden
osalta oppilaitoksen nimi;
l)       alaikäisten osalta hakijan huoltajan tai
laillisen holhoojan sukunimi ja etunimi tai etunimet;
5)           sormenjäljet 8 artiklan mukaisesti.
26 artikla
Tiedot, jotka on lisättävä
keskusrekisteriin myönnettäessä tai peruutettaessa pääsy RTP:hen
75.
Kun on päätetty myöntää pääsy RTP:hen, pääsyn
myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä hakemustiedostoon seuraavat
tiedot:
a)      statusta koskevat tiedot, joista käy
ilmi, että RTP:hen pääsy on myönnetty;
b)      viranomainen, joka on myöntänyt pääsyn,
paikkakunta mukaan lukien;
c)      RTP:hen pääsyn myöntämispäätöksen paikka
ja päiväys;
d)      pääsyn voimassaolon alkamis- ja
päättymispäivä.
76.
Jos hakija peruuttaa hakemuksen ennen kuin päätös
pääsyn myöntämisestä RTP:hen on tehty, toimivaltaisen viranomaisen on
merkittävä tieto hakemuksen tutkimisen päättämisestä tästä syystä ja
päättämisen päivämäärä sekä poistettava tiedot hakemustiedostosta.
27 artikla
Tiedot, jotka on syötettävä tunnistevälineeseen
myönnettäessä pääsy RTP:hen
77.
Kun pääsy RTP:hen on päätetty myöntää, pääsyn myöntäneen
toimivaltaisen viranomaisen on syötettävä tunnistevälineeseen yksilöivä
tunnistenumero. Yksilöivän tunnistenumeron on oltava sama kuin hakemuksen
numero.
78.
Tunnisteväline on annettava hakijalle.
28 artikla
Tiedot, jotka on lisättävä
keskusrekisteriin evättäessä pääsy RTP:hen
79.
Kun pääsy RTP:hen on päätetty evätä, pääsyn
evänneen toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä hakemustiedostoon seuraavat
tiedot:
a)      statusta koskevat tiedot, joista käy
ilmi, että RTP:hen pääsy on evätty;
b)      viranomainen, joka on evännyt pääsyn
RTP:hen, paikkakunta mukaan lukien;
c)      RTP:hen pääsyn epäämispäätöksen paikka ja
päiväys.
80.
Hakemustiedostossa on ilmoitettava myös RTP:hen
pääsyn epäämisen perusteet, jotka voivat olla yksi tai useampi 15 artiklan 1
kohdassa luetelluista syistä.
29 artikla
Tiedot, jotka on lisättävä
keskusrekisteriin peruutettaessa pääsy RTP:hen
81.
Kun pääsy RTP:hen on päätetty peruuttaa, päätöksen
tehneen toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä hakemustiedostoon seuraavat
tiedot:
a)      statusta koskevat tiedot, joista käy
ilmi, että RTP:hen pääsy on peruutettu;
b)      viranomainen, joka on peruuttanut pääsyn,
paikkakunta mukaan lukien;
c)      RTP:hen pääsyn peruuttamispäätöksen
paikka ja päiväys.
82.
Hakemustiedostossa on ilmoitettava RTP:hen pääsyn
peruuttamisen perusteet, jotka voivat olla yksi tai useampi 16 artiklan 1
kohdassa luetelluista syistä.
30 artikla
Tiedot, jotka on lisättävä
keskusrekisteriin jatkettaessa pääsyä RTP:hen
Kun pääsyä RTP:hen on päätetty jatkaa,
päätöksen tehneen toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä hakemustiedostoon
seuraavat tiedot:
a)      statusta koskevat tiedot, joista käy
ilmi, että RTP:hen pääsyä on jatkettu;
b)      viranomainen, joka on jatkanut pääsyä,
paikkakunta mukaan lukien;
c)      päätöksen paikka ja päiväys;
d)      jatketun voimassaoloajan alkamis- ja
päättymispäivä.
VII LUKU
Tietojen käyttö
31 artikla
Tietojen käyttö hakemusten
tutkinnassa, tunnistevälineen katoamis- ja varastamistapauksissa tai kun
rekisteröityjen matkustajien rajanylitysten helpottamisessa esiintyy ongelmia
83.
Toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä
keskusrekisteriä hakemuksia tutkiessaan ja niitä koskevia päätöksiä tehdessään,
RTP:hen pääsyn peruuttamista tai jatkamista koskevat päätökset mukaan lukien. Lisäksi
toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä keskusrekisteriä, jos tunnisteväline
on kadonnut tai varastettu tai jos rekisteröityjen matkustajien rajanylityksen
helpottamisessa esiintyy ongelmia.
84.
Edellä 1 kohdassa mainittuja tarkoituksia varten
toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä hakuja käyttäen yhtä tai useampaa seuraavista
tiedoista:
a)      yksilöivä hakemuksen numero;
b)      edellä 25 artiklan 4 kohdan a, b ja c
alakohdassa tarkoitetut tiedot;
c)      25 artiklan 4 kohdan d alakohdassa
tarkoitetut matkustusasiakirjaa koskevat tiedot;
d)      mahdollinen viisumitarran, oleskeluluvan tai
oleskelukortin numero.
85.
Jos yhden tai useamman 2 kohdassa luetellun tiedon
perusteella tehty haku osoittaa, että hakijan tiedot on kirjattu
keskusrekisteriin, toimivaltaiselle viranomaiselle on annettava pääsy
hakemustiedostoon mutta ei sen erilliseen osaan, joka sisältää biometrisiä
tietoja.
86.
Kun on kyse RTP:hen pääsyn jatkamisesta tai kun
rekisteröityjen matkustajien rajanylitysten helpottamisessa esiintyy ongelmia,
toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä haku keskusrekisterin erilliseen osaan
biometrisiä tietoja käyttäen ainoastaan, jos rekisteröity matkustaja esittää
tunnistevälineen ja sormenjäljet samaan aikaan. Jos haku osoittaa, että
rekisteröidyn matkustajan tiedot on kirjattu keskusrekisteriin,
toimivaltaiselle viranomaiselle on annettava pääsy hakemustiedostoon myös
biometristen tietojen osalta.
87.
Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä haku
keskusrekisterin erilliseen osaan pelkästään biometrisiä tietoja käyttäen ilman
tunnistevälinettä ainoastaan hakemuksia tutkittaessa, RTP:hen pääsyn
peruuttamisesta päätettäessä tai siinä tapauksessa, että tunnisteväline on
kadonnut tai varastettu. Jos haku osoittaa, että hakijan tiedot on kirjattu
keskusrekisteriin, toimivaltaiselle viranomaiselle on annettava pääsy
hakemustiedostoon myös biometristen tietojen osalta.
32 artikla
Tietojen käyttö ulkorajojen ylityspaikoilla rajatarkastuksia varten
88.
Kun tarkoituksena on helpottaa rekisteröityjen
matkustajien rajanylitystä todentamalla rekisteröidyn matkustajan
henkilöllisyys ja tarkistamalla, onko tälle myönnetty pääsy RTP:hen ja/tai
täyttyvätkö Schengenin rajasäännöstön mukaiset jäsenvaltioiden alueelle tuloa
tai sieltä lähtöä koskevat edellytykset, toimivaltaiset viranomaiset saavat
tehdä hakuja keskusrekisterissä yksilöivää tunnistenumeroa (tunnisteväline) ja
matkustusasiakirjan numeroa käyttäen sen tarkistamiseksi, että pääsy RTP:hen on
myönnetty, samalla, kun rekisteröidyn matkustajan henkilöllisyys todennetaan
tarkistamalla rekisteröidyn matkustajan sormenjäljet.
89.
Jos 1 kohdassa lueteltujen tietojen perusteella tehty
haku osoittaa, että rekisteröidyn matkustajan tiedot on kirjattu
keskusrekisteriin, toimivaltainen viranomainen saa tiedon, onko haun tulos
myönteinen vai kielteinen.
90.
Jos rajatarkastus suoritetaan manuaalisesti,
rekisteröidyn matkustajan henkilöllisyyden todentaminen voidaan tehdä
manuaalisesti tarkastamalla matkustusasiakirja silmämääräisesti, rajoittamatta
kuitenkaan 1 kohdan soveltamista.
33 artikla
Tietojen käyttö kertomusten ja
tilastojen laatimista varten
Toimivaltaiset viranomaiset saavat käyttää
seuraavia tietoja, mutta ainoastaan kertomusten ja tilastojen laatimista varten
ja ilman, että yksittäiset hakijat voidaan tunnistaa:
1)      statusta koskevat tiedot;
2)      hakijan nykyinen kansalaisuus;
3)      hakemuksen päiväys ja paikka;
4)      RTP:hen pääsyä koskevan päätöksen tyyppi
(tyypit) ja peruste (perusteet);
5)      matkustusasiakirjan
(matkustusasiakirjojen) laji ja myöntäjämaa;
6)      toimivaltainen viranomainen, mukaan
lukien paikkakunta, jossa päätös RTP:hen pääsyn myöntämisestä, epäämisestä,
peruuttamisesta tai jatkamisesta on tehty, ja päätöksen päiväys;
7)      matkojen tarkoitukset;
8)      kadonneet tai varastetut
tunnistevälineet.
VIII LUKU
Säilyttämisaika, tietojen muuttaminen ja
kadonnut tai varastettu tunnisteväline
34 artikla
Tietojen säilyttämisaika
91.
Kukin yksittäinen hakemustiedosto on säilytettävä
keskusrekisterissä enintään viiden vuoden ajan, tämän kuitenkaan vaikuttamatta
16 artiklan 7 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 35 artiklassa tarkoitettuun
tietojen poistamiseen tai 45 artiklassa tarkoitettuun tietojenkäsittelytapahtumien
kirjaamiseen.
Tämä ajanjakso alkaa
a)      myönnetyn tai jatketun RTP:hen pääsyn
voimassaolon päättymispäivänä;
b)      päivänä, jona hakemustiedosto on
perustettu keskusrekisteriin, jos hakemus on peruutettu;
c)      päivänä, jona toimivaltainen viranomainen
on tehnyt päätöksen, jos pääsy RTP:hen on evätty tai peruutettu.
92.
Kun 1 kohdassa tarkoitettu ajanjakso päättyy,
keskusrekisterin on automaattisesti poistettava yksittäinen hakemustiedosto.
93.
Rekisteröity matkustaja saa pitää tunnistevälineen.
35 artikla
Tietojen muuttaminen ja tietojen
poistaminen ennen määräaikaa
94.
Vain vastuussa olevalla jäsenvaltiolla on oikeus
muuttaa keskusrekisteriin syöttämiään tietoja oikaisemalla tai poistamalla
näitä tietoja.
95.
Jos vastuussa oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että
keskusrekisterissä olevat tiedot ovat virheellisiä tai että tietoja on
käsitelty keskusrekisterissä tämän asetuksen vastaisesti, sen on tarkistettava
asianomaiset tiedot ja tarvittaessa oikaistava tai poistettava ne viipymättä. Näin
voidaan menetellä myös rekisteröidyn matkustajan pyynnöstä.
96.
Jos jokin muu kuin vastuussa oleva jäsenvaltio voi
osoittaa, että keskusrekisterissä olevat tiedot ovat virheellisiä tai että
tietoja on käsitelty keskusrekisterissä tämän asetuksen vastaisesti, sen on
viipymättä ilmoitettava vastuussa olevalle jäsenvaltiolle. Vastuussa olevan
jäsenvaltion on tarkistettava asianomaiset tiedot ja tarvittaessa oikaistava
tai poistettava ne viipymättä.
97.
Jos hakija on saanut jonkin jäsenvaltion
kansalaisuuden ennen 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä,
sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jonka kansalaisuuden hakija on
saanut, on viipymättä poistettava hakemustiedostot keskusrekisteristä.
98.
Jos tuomioistuin tai valituslautakunta on kumonnut
RTP:hen pääsyn epäämisen, RTP:hen pääsyn evänneen jäsenvaltion on poistettava
28 artiklassa tarkoitetut tiedot viipymättä sen jälkeen, kun RTP:hen pääsyn
epäämisen kumoamista koskeva päätös on tullut lainvoimaiseksi. Toimivaltaisen
viranomaisen on tutkittava uudelleen edellä mainitun tuomioistuimen tai
valituslautakunnan päätöksen kohteena oleva yksittäinen hakemus ottaen huomioon
tuomioistuimen tai valituslautakunnan lausunto.
36 artikla
Kadonnut tai varastettu tunnisteväline
99.
Rekisteröidyn matkustajan on ilmoitettava tunnistevälineen
myöntäneelle viranomaiselle tunnistevälineen katoamisesta tai varastamisesta.
100.
Jos toimivaltaiset viranomaiset saavat ilmoituksen
tunnistevälineen katoamisesta tai varkaudesta kolmannelta osapuolelta,
toimivaltaisten viranomaisten on estettävä myönnetty pääsy RTP:hen ja
ilmoitettava asiasta jäsenvaltiolle, joka on myöntänyt pääsyn. Vastuussa olevan
jäsenvaltion on ilmoitettava rekisteröidylle matkustajalle tunnistevälineen
katoamisesta tai varastamisesta puhelimitse, faksitse, kirjeenä tai sähköpostitse.
101.
Jos ilmoituksen katoamisesta tai varkaudesta tekee
rekisteröity matkustaja, vastuussa olevan jäsenvaltion on tarkistettava, onko
RTP:hen myönnetty pääsy. Vastuussa olevan jäsenvaltion on rekisteröidyn
matkustajan pyynnöstä annettava uusi tunnisteväline. Muussa tapauksessa
myönnetty pääsy on estettävä.
102.
Rekisteröidyn matkustajan on vastattava uuden
tunnistevälineen kustannuksista.
IX LUKU
Kehittäminen, toiminta ja vastuualueet
37 artikla
Komission täytäntöönpanotoimenpiteiden
hyväksyminen
103.
Komissio hyväksyy seuraavat toimenpiteet, jotka
ovat tarpeen keskusrekisterin, yhdenmukaisten rajapintojen ja
tiedonsiirtoinfrastruktuurin kehittämisen ja teknisen toteuttamisen ja
jatkokehittelyn kannalta, ja erityisesti
a)       edellä 8 artiklassa tarkoitetut
eritelmät, jotka koskevat sormenjälkien resoluutiota ja käyttöä biometriseen
todentamiseen RTP:ssä;
b)      järjestelmän fyysisen arkkitehtuurin
suunnittelu sen tietoliikenneverkko mukaan lukien;
c)       edellä 24 artiklassa tarkoitettu
tietojen syöttäminen;
d)      edellä 31, 32 ja 33 artiklassa
tarkoitettu pääsy tietoihin;
e)       edellä 34 ja 35 artiklassa tarkoitettu
tietojen säilyttäminen, muuttaminen, poistaminen ja poistaminen ennen
määräaikaa;
f)       edellä 36 artiklassa tarkoitettu
myönnetyn pääsyn estäminen, jos tunnisteväline on kadonnut tai varastettu;
g)       jäljempänä 45 artiklassa tarkoitettu
kirjattujen tietojen säilyttäminen ja pääsy niihin;
h)       suorituskykyvaatimukset;
i)        toimintavaatimusten ja tunnistevälineen
ulkoasun määritteleminen.
Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 57 artiklassa
tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
38 artikla
Kehittäminen ja operatiivinen
hallinnointi
104.
Tietotekniikkavirasto vastaa päärekisterin,
vararekisterin, yhdenmukaisten rajapintojen ja verkkoliityntäpisteiden sekä
kansallisten järjestelmien ja verkkoliityntäpisteiden välisen
tiedonsiirtoinfrastruktuurin kehittämisestä sekä tunnistevälineen teknisten
eritelmien määrittelemisestä mahdollisimman pian sen jälkeen, kun tämä asetus
on tullut voimaan ja komissio on hyväksynyt 37 artiklassa tarkoitetut
toimenpiteet. Tietotekniikkavirasto voi hyväksyä tunnistevälineen,
keskusrekisterin, yhdenmukaisten rajapintojen ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin
tekniset eritelmät komission myönteisen lausunnon saatuaan.
Kehittäminen koostuu teknisten eritelmien laatimisesta
ja täytäntöönpanosta, testauksesta ja hankkeen yleisestä koordinoinnista.
Tietotekniikkavirasto suorittaa keskusrekisterin
kattavan testauksen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio ilmoittaa testin
tuloksista Euroopan parlamentille.
105.
Tietotekniikkavirasto vastaa päärekisterin,
vararekisterin ja yhdenmukaisten rajapintojen operatiivisesta hallinnoinnista. Se
varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että käytetään aina parasta
saatavilla olevaa teknologiaa, siitä tehtävä kustannushyötyanalyysi huomioiden.
Tietotekniikkavirasto vastaa myös keskusrekisterin ja verkkoliityntäpisteiden
välisen tiedonsiirtoinfrastruktuurin operatiivisesta hallinnoinnista.
Keskusrekisterin operatiiviseen hallinnointiin
kuuluvat kaikki tehtävät keskusrekisterin pitämiseksi toiminnassa ympäri
vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa tämän asetuksen mukaisesti sekä
erityisesti järjestelmän ylläpito ja tarpeellinen tekninen kehittäminen, joilla
varmistetaan, että järjestelmä toimii operationaalisesti tyydyttävällä laadullisella
tasolla, erityisesti kun on kyse konsulaattien ja rajanylityspaikkojen
keskusrekisteristä tekemään hakuun käytetystä ajasta, jonka olisi oltava
mahdollisimman lyhyt.
106.
Rajoittamatta Euroopan unionin virkamiehiin
sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista
tietotekniikkavirasto soveltaa asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita
vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kaikkiin RTP:n tietoja
käsitteleviin henkilöstönsä jäseniin. Salassapitovelvollisuus jatkuu vielä senkin
jälkeen, kun kyseiset henkilöt jättävät virka- tai työsuhteensa tai kun heidän
työtehtävänsä ovat muutoin päättyneet.
39 artikla
Kansalliset vastuualueet
107.
Kukin jäsenvaltio on vastuussa
a)       kansallisen järjestelmänsä
kehittämisestä, yhteydestä keskusrekisteriin ja tunnistevälineiden antamisesta;
b)      oman kansallisen järjestelmänsä
organisoinnista, hallinnoinnista, toiminnasta ja ylläpidosta;
c)       hallinnoinnista ja järjestelyistä, jotka
koskevat toimivaltaisten viranomaisten pääsyä keskusrekisteriin tämän asetuksen
mukaisesti, sekä henkilöstöä ja sen profiileja koskevan luettelon laatimisesta
ja ajan tasalla pitämisestä.
108.
Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen
viranomainen, joka myöntää toimivaltaisille viranomaisille pääsyn
keskusrekisteriin ja liittää kyseisen kansallisen viranomaisen
verkkoliityntäpisteeseen.
109.
Kussakin jäsenvaltiossa on käytettävä tietojen
käsittelyssä automaattisia tietojenkäsittelyjärjestelmiä.
110.
Ennen kuin niiden viranomaisten, joilla on pääsy-
tai käyttöoikeus keskusrekisteriin, henkilöstölle annetaan valtuudet käsitellä
keskusrekisteriin tallennettuja tietoja, sen on saatava asianmukaista
koulutusta tietoturva- ja tietosuojasäännöistä.
111.
Kansallisista järjestelmistä ja kansallisten
rajapintojen hoitamisesta aiheutuvat kustannukset katetaan unionin
talousarviosta.
40 artikla
Vastuu tietojen käytöstä
112.
Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että tietoja
käsitellään lainmukaisesti ja erityisesti että vain asianmukaisesti
valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy keskusrekisteriin tallennettuihin tietoihin
tämän asetuksen mukaisten tehtävien suorittamiseksi. Vastuussa olevan
jäsenvaltion on varmistettava erityisesti, että
a)       tiedot kerätään lainmukaisesti;
b)      tiedot toimitetaan keskusrekisteriin
lainmukaisesti;
c)       tiedot ovat oikeita ja ajantasaisia silloin
kun ne toimitetaan keskusrekisteriin.
113.
Tietotekniikkavirasto varmistaa, että
keskusrekisterin toiminta on tämän asetuksen ja sen 37 artiklassa
tarkoitettujen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaista. Erityisesti se
a)       toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskusrekisterin
sekä sen ja verkkoliityntäpisteiden välisen tiedonsiirtoinfrastruktuurin
turvallisuuden varmistamiseksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta kunkin
jäsenvaltion vastuuseen;
b)      varmistaa, että vain asianmukaisesti
valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy keskusrekisteriin tallennettuihin
tietoihin tietotekniikkaviraston tämän asetuksen mukaisten tehtävien
suorittamiseksi.
114.
Tietotekniikkavirasto ilmoittaa Euroopan
parlamentille, neuvostolle ja komissiolle 2 kohdan nojalla toteuttamistaan
toimenpiteistä RTP:n toiminnan käynnistämiseksi.
41 artikla
Tietojen säilyttäminen kansallisissa
tiedostoissa
115.
Jäsenvaltio saa säilyttää kansallisissa
tiedostoissaan aakkosnumeeriset tiedot, jotka kyseinen jäsenvaltio on syöttänyt
keskusrekisteriin, RTP:n käyttötarkoitusten ja asiaan kuuluvien säännösten
mukaisesti, tietosuojasäännökset mukaan lukien.
116.
Tietoja ei saa säilyttää kansallisissa tiedostoissa
pidempään kuin niitä säilytetään keskusrekisterissä.
117.
Edellä olevan 1 kohdan vastaista tietojen käyttöä
pidetään väärinkäyttönä kunkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön
mukaisesti.
118.
Tätä artiklaa ei saa tulkita siten, että se
edellyttää keskusrekisterin teknistä mukauttamista. Jäsenvaltiot saavat
säilyttää tietoja tämän artiklan mukaisesti ainoastaan omalla kustannuksellaan,
omalla riskillään ja omien teknisten välineidensä avulla.
42 artikla
Tietojen välittäminen kolmansille
maille tai kansainvälisille järjestöille
Tämän asetuksen nojalla keskusrekisterissä tai
hakemusten tutkimisen yhteydessä käsiteltyjä tietoja ei saa missään
olosuhteissa siirtää kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille eikä
asettaa niiden saataville.
43 artikla
Tietoturva
119.
Toimivaltaisen jäsenvaltion on varmistettava
tietojen turvallisuus ennen niiden siirtämistä verkkoliityntäpisteeseen ja siirron
aikana. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava keskusrekisteristä saamiensa
tietojen turvallisuus.
120.
Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat
kansallista järjestelmäänsä koskevat toimenpiteet, mukaan lukien
turvallisuussuunnitelma, joiden avulla
a)      tiedot suojataan fyysisesti, muun muassa
laatimalla varautumissuunnitelmia kriittisen infrastruktuurin suojaamiseksi;
b)      estetään luvaton
pääsy kansallisiin laitoksiin, joissa jäsenvaltio harjoittaa RTP:n tavoitteiden
mukaista toimintaa (laitoksiin pääsyn valvonta);
c)      estetään tietojen siirtämisessä
käytettävien välineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai
poistaminen (tietovälineiden valvonta);
d)      estetään tietojen luvaton syöttäminen ja
tallennettujen henkilötietojen luvaton tarkastelu, muuttaminen tai poistaminen
(tietojen säilyttämisen valvonta);
e)      estetään tietojen luvaton käsittely
keskusrekisterissä ja käsiteltyjen tietojen luvaton muuttaminen tai poistaminen
(tietojen käsittelyn valvonta);
f)       varmistetaan, että henkilöillä, joilla
on keskusrekisterin käyttöoikeus, on pääsy ainoastaan tietoihin, joita heidän
käyttöoikeutensa koskee, yksilöllisten ja yksilöivien käyttäjätunnusten avulla
ja luottamuksellisia käyttömuotoja käyttäen (tietoihin pääsyn valvonta);
g)      varmistetaan, että kaikki viranomaiset,
joilla on pääsy keskusrekisteriin, luovat henkilöille, joilla on valtuudet
syöttää, muuttaa, poistaa, katsoa ja hakea tietoja, profiilit, joissa esitetään
heidän tehtävänsä ja vastuualueensa, ja saattavat heidän käyttäjäprofiilinsa pyynnöstä
viipymättä 52 artiklassa tarkoitettujen valvontaviranomaisten käyttöön
(henkilöstöprofiilit);
h)      varmistetaan, että
on mahdollista varmentaa ja määritellä, mille elimille henkilötietoja voidaan
siirtää tiedonsiirtolaitteilla (tiedonsiirron valvonta);
i)       varmistetaan, että voidaan tarkastaa ja
määritellä, minkälaisia tietoja keskusrekisterissä on käsitelty, milloin niitä
on käsitelty, kuka niitä on käsitellyt ja missä tarkoituksessa (tietojen
kirjaamisen valvonta);
j)       estetään erityisesti asianmukaista
salaustekniikkaa käyttäen henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen,
muuttaminen tai poistaminen siirrettäessä henkilötietoja keskusrekisteriin ja
keskusrekisteristä taikka kuljetettaessa tietovälineitä (kuljetuksen valvonta);
k)      valvotaan tässä kohdassa tarkoitettujen
turvallisuustoimenpiteiden tehokkuutta ja toteutetaan tarvittavat sisäiseen
valvontaan liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että
tätä asetusta noudatetaan (sisäinen valvonta).
121.
Tietotekniikkavirasto toteuttaa tarvittavat
toimenpiteet 2 kohdassa mainittujen keskusrekisterin toimintaa koskevien
tavoitteiden saavuttamiseksi, turvallisuussuunnitelman hyväksyminen mukaan
lukien.
44 artikla
Korvausvastuu

122.
Henkilöllä tai jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut
vahinkoa lainvastaisesta tietojenkäsittelystä tai jostakin tämän asetuksen
vastaisesta teosta, on oikeus saada vahingosta vastuussa olevalta
jäsenvaltiolta korvaus aiheutuneesta vahingosta. Kyseinen jäsenvaltio vapautuu
tästä vastuusta osittain tai kokonaan, jos se osoittaa, ettei se ole vastuussa
vahingon aiheuttaneesta tapahtumasta.
123.
Jos RTP:lle aiheutuu vahinkoa siitä, ettei jokin
jäsenvaltio ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan, tämä
jäsenvaltio on velvollinen korvaamaan tällaisen vahingon, paitsi jos ja siltä
osin kuin tietotekniikkavirasto tai toinen RTP:hen osallistuva jäsenvaltio on
jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet vahingon syntymisen
ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin.
124.
Jäsenvaltiota vastaan esitettyihin
korvausvaatimuksiin, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua vahinkoa,
sovelletaan vastaajana olevan jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä.
45 artikla
Tietojenkäsittelytapahtumien
kirjaaminen
125.
Kunkin jäsenvaltion ja tietotekniikkaviraston on
pidettävä kirjaa kaikista keskusrekisterissä toteutetuista
tietojenkäsittelytapahtumista. Kirjatuissa tiedoissa on mainittava 23 artiklan
1 kohdassa ja 31–33 artiklassa tarkoitettu tietojen käyttötarkoitus, käsittelyn
päivämäärä ja kellonaika, 25 ja 26 artiklassa ja 28–30 artiklassa tarkoitettu
siirrettyjen tietojen luonne, 31–33 artiklassa tarkoitettu haussa käytettyjen
tietojen luonne sekä tietoja syöttävän ja niitä hakevan viranomaisen nimi. Lisäksi
kunkin jäsenvaltion on pidettävä kirjaa henkilöistä, joilla on asianmukainen
lupa syöttää tai hakea tietoja.
126.
Tällaisia kirjattuja tietoja saa käyttää ainoastaan
tietosuojaan liittyvään tietojenkäsittelyn luvallisuuden valvontaan sekä
tietoturvallisuuden varmistamiseen. Kirjatut tiedot on suojattava asianmukaisesti
niiden luvattoman käytön estämiseksi, ja ne on tuhottava vuoden kuluttua
33 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun viiden vuoden säilyttämisajan
päättymisestä, jollei niitä tarvita jo aloitetuissa valvontamenettelyissä.
46 artikla
Sisäinen valvonta
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
jokainen viranomainen, jolla on oikeus käyttää keskusrekisteriä, toteuttaa
tämän asetuksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet ja tekee tarvittaessa
yhteistyötä valvontaviranomaisen kanssa.
47 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että keskusrekisteriin syötettyjen tietojen
väärinkäyttäminen on rangaistavaa seuraamuksin, kansallisen lainsäädännön
mukaiset hallinnolliset ja/tai rikosoikeudelliset seuraamukset mukaan lukien,
ja että seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
X LUKU
Rekisteröidyn oikeudet ja valvonnan
toteuttaminen
48
artikla
Tiedonsaantioikeus
127.
Vastuussa olevan jäsenvaltion on ilmoitettava
hakijoille ja 25 artiklan 4 kohdan f alakohdassa tarkoitetuille
henkilöille seuraavat tiedot:
a)       52 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu
rekisterinpitäjä ja sen yhteystiedot;
b)      tarkoitus, johon tietoja käytetään
RTP:ssä;
c)       tietojen vastaanottajaryhmät;
d)      tietojen säilyttämisaika;
e)       se, että tietojen kerääminen on
pakollista hakemuksen tutkimista varten;
f)       hakijan oikeus tutustua itseään
koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää, että häntä koskevat virheelliset tiedot
oikaistaan tai että häntä koskevat lainvastaisesti käsitellyt tiedot poistetaan,
mukaan lukien oikeus saada tietoa edellä mainittujen oikeuksien käyttöä
koskevista menettelyistä ja niiden 52 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
valvontaviranomaisten yhteystiedot, jotka käsittelevät henkilötietosuojaa
koskevia vaatimuksia.
128.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on
ilmoitettava kirjallisesti hakijalle, kun 25 artiklan 4 ja 5 kohdassa
tarkoitetut hakemuslomakkeen tiedot kerätään ja sormenjäljet otetaan.
129.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on
ilmoitettava 25 artiklan 4 kohdan f alakohdassa tarkoitetuille henkilöille
lomakkeissa, jotka näiden on allekirjoitettava osoitukseksi siitä, että he ovat
kutsuneet hakijan ja sitoutuneet huolehtimaan tämän ylläpidosta ja
majoituksesta.
Jos näiden henkilöiden allekirjoittamaa lomaketta
ei ole, tiedot on ilmoitettava direktiivin 95/46/EY 11 artiklan
mukaisesti.
49 artikla
Oikeus tutustua tietoihin sekä
oikaista ja poistaa ne
130.
Kenellä tahansa on oikeus saada tietoonsa
keskusrekisteriin kirjatut itseään koskevat tiedot ja tiedot keskusrekisteriin
siirtänyt jäsenvaltio, tämän rajoittamatta velvollisuutta ilmoittaa muita
tietoja direktiivin 95/46/EY 12 artiklan a kohdan mukaisesti. Ainoastaan
jäsenvaltio voi antaa luvan tutustua tietoihin. Kunkin jäsenvaltion on
kirjattava tällaista lupaa koskevat pyynnöt.
131.
Kuka tahansa voi pyytää, että häntä koskevat
virheelliset tiedot oikaistaan ja että lainvastaisesti kirjatut tiedot
poistetaan. Tiedot siirtäneen jäsenvaltion on omien lakiensa, asetustensa ja
menettelyjensä mukaisesti viipymättä oikaistava tiedot tai poistettava ne.
132.
Jos 2 kohdassa säädetty pyyntö esitetään muulle
kuin vastuussa olevalle jäsenvaltiolle, on sen jäsenvaltion viranomaisten,
jolle pyyntö on esitetty, otettava yhteyttä vastuussa olevan jäsenvaltion
viranomaisiin 14 päivän kuluessa. Vastuussa olevan jäsenvaltion on
kuukauden kuluessa tarkistettava tietojen oikeellisuus ja se, onko niiden
käsittely keskusrekisterissä tapahtunut lainmukaisesti.
133.
Jos keskusrekisterissä olevat tiedot osoittautuvat
virheellisiksi tai jos ne on kirjattu lainvastaisesti, tiedot siirtäneen
jäsenvaltion on oikaistava tiedot tai poistettava ne 35 artiklan 2 ja 3 kohdan
mukaisesti. Vastuussa olevan jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä
asianomaiselle henkilölle kirjallisesti häntä koskevien tietojen oikaisusta tai
niiden poistamisesta.
134.
Jos vastuussa oleva jäsenvaltio ei ole samaa mieltä
siitä, että keskusrekisteriin kirjatut tiedot ovat virheellisiä tai että ne on
kirjattu lainvastaisesti, sen on annettava asianomaiselle henkilölle viipymättä
kirjallinen selvitys siitä, miksi se ei aio oikaista tai poistaa tätä koskevia
tietoja.
135.
Vastuussa olevan jäsenvaltion on ilmoitettava
asianomaiselle henkilölle myös siitä, mitä toimenpiteitä tämä voi toteuttaa,
jollei hyväksy saamaansa selvitystä. Ilmoitukseen on sisällytettävä tiedot
siitä, miten voi panna vireille kanteen tai tehdä kantelun kyseisen
jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille tai tuomioistuimille, sekä avusta,
jota on saatavilla muun muassa 52 artiklassa tarkoitetuilta
valvontaviranomaisilta kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen
mukaisesti.
50
artikla
Tietosuojaa koskevien oikeuksien
varmistamista koskeva yhteistyö
136.
Jäsenvaltioiden on tehtävä aktiivisesti yhteistyötä
49 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädettyjen oikeuksien toteuttamiseksi.
137.
Valvontaviranomaisen on kussakin jäsenvaltiossa
pyynnöstä autettava ja neuvottava asianomaista henkilöä hänen käyttäessään
oikeuttaan oikaista tai poistaa itseään koskevia tietoja direktiivin 95/46/EY
28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
138.
Tiedot siirtäneen jäsenvaltion valvontaviranomaisen
ja niiden jäsenvaltioiden, joille pyyntö on tehty, valvontaviranomaisten on
tehtävä tätä varten yhteistyötä.
51
artikla
Oikeussuojakeinot
139.
Kenellä tahansa on oltava kaikissa jäsenvaltiossa
oikeus panna vireille kanne tai tehdä kantelu toimivaltaisille viranomaisille
ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin sen jäsenvaltion tuomioistuimessa,
jossa häneltä on evätty 49 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetty oikeus tutustua
itseään koskeviin tietoihin tai oikaista niitä tai poistaa ne.
140.
Valvontaviranomaisten on avustettava asianomaista
henkilöä asian koko käsittelyn ajan.
52 artikla
Kansallisen valvontaviranomaisen
harjoittama valvonta
141.
Valvontaviranomaisen on valvottava 22 artiklan 1
kohdassa tarkoitettujen henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta asianomaisessa
jäsenvaltiossa sekä näiden tietojen siirtämistä keskusrekisteriin ja
keskusrekisteristä.
142.
Valvontaviranomaisen on varmistettava, että
kansallisessa järjestelmässä tapahtunut tietojenkäsittely tarkastetaan
vähintään joka neljäs vuosi asiaankuuluvien kansainvälisten
tarkastuskäytäntöjen mukaisesti.
143.
Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen
valvontaviranomaisella on riittävät voimavarat sille tämän asetuksen nojalla
annettujen tehtävien hoitamiseksi.
144.
Kunkin jäsenvaltion on nimettävä RTP:ssä tapahtuvaa
henkilötietojen käsittelyä varten viranomainen, joka toimii direktiivin
95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuna rekisterinpitäjänä ja jolle on
keskitetty vastuu kyseisen jäsenvaltion tietojen käsittelystä. Kunkin
jäsenvaltion on ilmoitettava tämä viranomainen komissiolle.
145.
Kunkin jäsenvaltion on toimitettava
valvontaviranomaisille näiden pyytämät tiedot ja erityisesti ilmoitettava
niille 39 artiklan ja 40 artiklan 1 kohdan mukaisista toimista
sekä annettava niille pääsy 39 artiklan 1 kohdan c alakohdassa
mainittuihin luetteloihin ja 45 artiklan mukaisesti kirjattuihin tietoihin
ja pääsy milloin tahansa kaikkiin toimitiloihinsa.
53 artikla
Euroopan tietosuojavaltuutetun
harjoittama valvonta
146.
Euroopan tietosuojavaltuutettu valvoo, että
tietotekniikkavirasto käsittelee henkilötietoja tämän asetuksen mukaisesti. Asetuksen
(EY) N:o 45/2001 46 ja 47 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä ja
toimivaltaa sovelletaan vastaavasti.
147.
Euroopan tietosuojavaltuutettu varmistaa, että
tietotekniikkaviraston suorittama henkilötietojen käsittely tarkastetaan
vähintään joka neljäs vuosi asiaankuuluvien kansainvälisten
tarkastuskäytäntöjen mukaisesti. Tarkastusta koskeva selvitys toimitetaan
Euroopan parlamentille, neuvostolle, tietotekniikkavirastolle, komissiolle ja
valvontaviranomaisille. Tietotekniikkavirastolle annetaan tilaisuus esittää
huomautuksia ennen selvityksen hyväksymistä.
148.
Tietotekniikkavirasto toimittaa Euroopan
tietosuojavaltuutetun pyytämät tiedot ja myöntää hänelle pääsyn kaikkiin 45
artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin ja kirjattuihin tietoihin
sekä antaa hänelle milloin tahansa pääsyn kaikkiin toimitiloihinsa.
54 artikla
Valvontaviranomaisten ja Euroopan
tietosuojavaltuutetun yhteistyö
149.
Valvontaviranomaisten ja Euroopan
tietosuojavaltuutetun on toimivaltansa puitteissa tehtävä aktiivisesti
yhteistyötä hoitaessaan tehtäviään ja varmistettava RTP:n yhteensovitettu
valvonta.
150.
Niiden on tarpeen mukaan toimivaltansa rajoissa
vaihdettava asiaankuuluvia tietoja, avustettava toisiaan tarkastusten ja tutkimusten
suorittamisessa, tarkasteltava tämän asetuksen tulkintaan tai soveltamiseen
liittyviä vaikeuksia, tutkittava riippumattomaan valvontaan tai rekisteröidyn
oikeuksien käyttöön liittyviä ongelmia, laadittava yhdenmukaisia ehdotuksia
ongelmien ratkaisemiseksi yhdessä sekä edistettävä tietoisuutta
tietosuojaoikeuksista.
151.
Valvontaviranomaiset ja Euroopan
tietosuojavaltuutettu kokoontuvat tätä tarkoitusta varten vähintään kaksi
kertaa vuodessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu vastaa näiden kokousten kustannuksista.
Ensimmäisessä kokouksessa hyväksytään työjärjestys. Uusia työmenetelmiä
kehitetään tarvittaessa yhteisesti.
152.
Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja
tietotekniikkavirastolle toimitetaan kahden vuoden välein yhteinen
toimintakertomus. Kertomukseen sisällytetään kunkin jäsenvaltion
valvontaviranomaisen laatima kyseistä jäsenvaltiota koskeva luku.
XI LUKU
Loppusäännökset
55
artikla
Tietojensiirron aloittaminen
153.
Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle,
että se on toteuttanut tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt 22
artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen siirtämiseksi keskusrekisteriin.
154.
Tietotekniikkavirasto ilmoittaa komissiolle, että
se on toteuttanut tarvittavat 38 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tekniset
järjestelyt.
56
artikla
Käyttöönotto
Komissio määrää päivän, jona RTP otetaan
käyttöön, kun
a)      37 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut
toimenpiteet on hyväksytty;
b)      jäsenvaltiot ovat validoineet tekniset
järjestelyt ja ilmoittaneet komissiolle toteuttaneensa tarvittavat tekniset ja
oikeudelliset järjestelyt 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen
keräämiseksi ja siirtämiseksi keskusrekisteriin;
c)      tietotekniikkavirasto on ilmoittanut,
että sen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa suorittama 38 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettu keskusrekisterin kattava testaus on saatettu onnistuneesti
päätökseen, ja;
d)      tietotekniikkavirasto on ilmoittanut
komissiolle, että keskusrekisteri on valmis aloittamaan toimintansa.
57 artikla
Komiteamenettely
155.
Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on
asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
156.
Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
58 artikla
Liitteisiin tehtävät muutokset
Siirretään komissiolle valta antaa tämän
asetuksen liitteiden muuttamisesta delegoituja säädöksiä 59 artiklan
mukaisesti.
59 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
157.
Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja
säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
158.
Siirretään 10 artiklan 2 kohdassa ja 58 artiklassa
tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi
ajaksi X päivästä Xkuuta 201X. (Tämän asetuksen voimaantulopäivä.)
159.
Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin
tahansa peruuttaa 10 artiklan 2 kohdassa ja 58 artiklassa tarkoitetun
säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana
päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai
jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo
voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
160.
Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
161.
Edellä olevan 10 artiklan 2 kohdan ja 58 artiklan
nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan
parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto
ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne
eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta
tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
60 artikla
Ilmoitukset
162.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle
a)      edellä 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu
kansallinen lomake yksityismajoitus- ja/tai ylläpitositoumusta varten, jos
sellainen on;
b)      viranomainen, joka on katsottava 52
artiklan 4 kohdassa tarkoitetuksi rekisterinpitäjäksi;
c)      edellä 56 artiklassa tarkoitetut
tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt.
163.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
tietotekniikkavirastolle
a)      edellä 23 artiklassa tarkoitetut
toimivaltaiset viranomaiset, jotka pääsevät syöttämään, muuttamaan, poistamaan,
katsomaan tai hakemaan tietoja;
b)      edellä olevan 18 artiklan 5 kohdan ja
liitteen V mukaisesti laaditut tilastot.
164.
Tietotekniikkavirasto ilmoittaa komissiolle, että
se on toteuttanut tarvittavat tekniset järjestelyt ja että keskusrekisteri on
valmis aloittamaan toimintansa.
165.
Komissio toimittaa 1 kohdan a alakohdan nojalla
saamansa tiedot jäsenvaltioille ja yleisölle jatkuvasti päivitettävänä
sähköisenä julkaisuna.
166.
Bulgarian, Kyproksen ja Romanian on ilmoitettava
komissiolle kymmenen työpäivän kuluessa, tunnustavatko ne yksipuolisesti, että
rekisteröity matkustaja on RTP:n jäsen, jonka rajatarkastuksia helpotetaan
niiden ulkorajoilla. Komissio julkaisee näiden jäsenvaltioiden antamat tiedot Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
61
artikla
Neuvoa-antava ryhmä
Neuvoa-antava ryhmä tarjoaa
tietotekniikkavirastolle RTP:hen liittyvää asiantuntemusta erityisesti sen
vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan yhteydessä.
62
artikla
Koulutus
Tietotekniikkavirasto hoitaa keskusrekisterin
teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen liittyvät tehtävät.
63
artikla
Seuranta ja arviointi
167.
Tietotekniikkavirasto varmistaa, että käytettävissä
on menetelmiä, joiden avulla voidaan seurata keskusrekisterin toimintaa
suhteessa tuotoksia, kustannustehokkuutta, turvallisuutta ja palvelujen laatua
koskeviin tavoitteisiin.
168.
Tietotekniikkavirastolla on oltava teknistä
ylläpitoa varten käytössään tarvittavat tiedot keskusrekisterissä suoritetusta
tietojenkäsittelystä.
169.
Kahden vuoden kuluttua RTP:n käyttöönotosta ja sen
jälkeen kahden vuoden välein tietotekniikkavirasto antaa Euroopan
parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kertomuksen RTP:n teknisestä
toiminnasta ja turvallisuudesta.
170.
Kolmen vuoden kuluttua RTP:n käyttöönotosta ja
tämän jälkeen neljän vuoden välein komissio laatii RTP:n toiminnasta
yleisarvioinnin. Yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa
asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan toiminnan perustana olevien
periaatteiden pätevyyttä, tämän asetuksen soveltamista suhteessa RTP:hen, RTP:n
turvallisuutta, biometristen tietojen keräämisen ja käytön täytäntöönpanoa,
tietosuojasääntöjen noudattamista sekä hakemuksiin ja tunnistevälineiden
antamiseen liittyvien menettelyjen järjestämistä. Komissio toimittaa arvioinnin
Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa
asianmukaisia ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.
171.
Jäsenvaltioiden on toimitettava
tietotekniikkavirastolle ja komissiolle tiedot, jotka ovat tarpeen 3 ja 4
kohdassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseksi tietotekniikkaviraston ja/tai
komission ennalta määrittelemien määrällisten parametrien mukaisesti.
172.
Tietotekniikkavirasto toimittaa komissiolle 4
kohdassa tarkoitettujen yleisarviointien laatimiseen tarvittavat tiedot.
64
artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
173.
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä
päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
174.
Sitä sovelletaan 56 artiklassa tarkoitetusta
päivästä alkaen.
175.
Asetuksen 37, 38, 39, 43, 55, 56, 57, 58, 59 ja 60
artiklaa sovelletaan 1 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja

LIITE I
YHDENMUKAINEN HAKEMUSLOMAKE[40]
Hakemus
rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan
 1. Sukunimi tai -nimet (x) || VAIN VIRANOMAISTEN KÄYTTÖÖN
 2. Sukunimi tai -nimet syntymähetkellä (aiemmat sukunimet) (x) || Hakemuksen jättöpäivä: Hakemuksen numero: Hakemus jätetty: □ Suurlähetystö/konsulaatti □ Yhteinen viisumikeskus □ Rajanylityspaikka   Nimi:   Hakemuksen käsittelijä:   Liiteasiakirjat: □ Matkustusasiakirja □ Toimeentuloon tarvittavat varat □ Kutsu □ Kulkuväline □ Muu:   Päätös: □ Evätty □ Myönnetty   Voimassaoloaika: mistä mihin
 3. Etunimi tai -nimet (x)
 4. Syntymäaika (päivä-kuukausi-vuosi)   || 5. Syntymäpaikka 5a. Syntymämaa || 6. Nykyinen kansalaisuus 6a. Kansalaisuus syntymähetkellä (jos eri):
 7. Sukupuoli □ Mies □ Nainen □ Täsmentämätön || 8. Siviilisääty □ Naimaton □ Naimisissa □ Asumuserossa □ Eronnut □ Leski  □ Muu (täsmennettävä)
 9. Alaikäisten osalta: Huoltajuudesta vastaavan henkilön / laillisen holhoojan sukunimi, etunimi, osoite (jos eri kuin hakijalla) ja kansalaisuus
 10. Matkustusasiakirjan laji □ Tavallinen passi □ Diplomaattipassi □ Virkapassi □ Virkamatkapassi □ Erityispassi □ Muu matkustusasiakirja (täsmennettävä):
 11. Matkustusasiakirjan numero || 12. Myöntämispäivä || 13. Viimeinen voimassaolopäivä || 14. Asiakirjan myöntänyt viranomainen
 15. Hakijan kotiosoite ja sähköpostiosoite ||  Puhelinnumero(t)
 16. Asuinmaa eri kuin nykyinen kansalaisuus □ Ei □ Kyllä. Oleskelulupa tai vastaava ______nro______________Viimeinen voimassaolopäivä
 * 17. Nykyinen työ ja työsuhteen pituus
 * 18. Työnantajan nimi, osoite ja puhelinnumero. Opiskelijat ilmoittavat oppilaitoksen nimen ja osoitteen.
 19. Matkojen päätarkoitukset: □ Matkailu □ Liikematka □ Sukulaisten tai ystävien tapaaminen □ Kulttuuri □ Urheilu □ Virkamatka □ Lääketieteelliset syyt         □ Opiskelu □ Muu (täsmennettävä)
EU:n, ETA:n tai
Sveitsin kansalaisten perheenjäsenten (puolisoiden, lasten tai heidän
huollettavanaan olevien vanhempien sukulaisten), jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen
liikkuvuuteen, ei tarvitse täyttää tähdellä (*) merkittyjä kenttiä. EU:n, ETA:n tai Sveitsin kansalaisten
perheenjäsenten on todistettava tämä perhesiteensä asiakirjoin ja täytettävä
kentät nro 25 ja 26.
(x) Kentät 1, 2 ja 3
on täytettävä matkustusasiakirjan tietojen mukaisesti.
 20. Voimassa oleva Schengen-viisumi □ Ei______________ □ Kyllä. Voimassa ______________ alkaen ______________ asti   Viisumin tunnistenumero:   ||
 21. Sormenjäljet otettu aiemmin rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan hakemista varten □ Ei [……………………………….] □ Kyllä […………………………………….] Päivämäärä, jos tiedossa
 *22. Jäsenvaltioon (tai jäsenvaltioihin) kutsuvan henkilön (tai henkilöiden) suku- ja etunimi. Jos sellaista ei ole, ilmoittakaa hotellin nimi tai tilapäinen osoite jäsenvaltiossa.   ||
 Kutsuvan henkilön/hotellin/tilapäisen majapaikan osoite ja sähköpostiosoite   || Puhelinnumero ja faksinumero   ||
 *23. Kutsun esittäneen yrityksen tai organisaation nimi ja osoite     || Yrityksen tai organisaation puhelinnumero ja faksinumero ||
 Yrityksen tai organisaation yhteyshenkilön sukunimi, etunimi, osoite, puhelinnumero, faksinumero sekä sähköpostiosoite:   ||
   ||
 *24. Matkustus- ja asumiskuluista oleskelun aikana vastaa ||
 □ Hakija itse       Toimeentuloon tarvittavat varat □ Käteisvarat □ Matkasekit □ Luottokortti □ Majoitus maksettu ennakkoon □ Kuljetus maksettu ennakkoon □ Muu (täsmennettävä) || □ Ylläpitäjä (isäntä, yritys, organisaatio), täsmennettävä [… …] □ Mainittu kentässä nro 18 tai 19 [….…] □ Muu (täsmennettävä)   Toimeentuloon tarvittavat varat □ Käteisvarat □ Majoitus järjestetty □ Kaikki kustannukset katettu oleskelun aikana □ Kuljetus maksettu ennakkoon □ Muu (täsmennettävä) ||
   ||
 25. Henkilötiedot perheenjäsenestä, joka on EU:n, ETA:n tai Sveitsin kansalainen ||
 Sukunimi || Etunimi (-nimet) ||
 Syntymäaika || Kansalaisuus || Matkustusasiakirjan tai henkilötodistuksen numero ||
 Osoite || Puhelin || Sähköpostiosoite ||
 26. Perheside EU:n, ETA:n tai Sveitsin kansalaiseen □ Puoliso □ Lapsi □ Lapsenlapsi □ Huollettavana oleva vanhempi sukulainen ||
 27. Paikka ja päiväys || 28. Allekirjoitus (alaikäisten hakemuksen allekirjoittaa huoltajuudesta vastaava henkilö / laillinen holhooja)     ||
 Olen tietoinen siitä, että RTP:n hakemusmaksua ei palauteta missään olosuhteissa.
 Olen tietoinen siitä, että minulla on oltava asianmukainen matkasairausvakuutus ensimmäistä oleskelukertaani ja jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvia myöhempiä vierailuja varten.
Tiedossani on ja
suostun siihen, että tässä hakemuksessa
edellytettyjen tietojen kerääminen ja tarvittaessa sormenjälkien ottaminen on
pakollista rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa koskevan hakemuksen tutkintaa
varten. Tähän RTP-hakemuslomakkeeseen merkityt henkilötietoni sekä
sormenjälkeni toimitetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille,
jotka voivat käsitellä niitä, jos RTP-hakemustani koskevan päätöksen tekeminen
sitä edellyttää.
Nämä tiedot sekä
tiedot hakemustani koskevasta päätöksestä tai päätös RTP:hen pääsyn
peruuttamisesta tai jatkamisesta syötetään ja tallennetaan enintään viideksi
vuodeksi keskusrekisteriin, jona aikana niitä voivat tutkia toimivaltaiset
viisumi- ja rajaviranomaiset. Tietojen käsittelystä vastaa jäsenvaltion
viranomainen: [(…)].
Olen tietoinen siitä,
että minulla on oikeus missä tahansa jäsenvaltiossa saada ilmoitus siitä, mitä
itseäni koskevia tietoja on kirjattu keskusrekisteriin ja mikä jäsenvaltio
tiedot on toimittanut, sekä vaatia, että minua koskevat virheelliset tiedot
oikaistaan ja laittomasti käsitellyt tiedot poistetaan. Nimenomaisesta
pyynnöstäni hakemustani tutkiva viranomainen antaa minulle ohjeet siitä, miten
voin käyttää oikeuttani tarkastaa itseäni koskevat henkilötiedot ja pyytää
niiden oikaisemista tai poistamista, sekä tätä koskevista kyseisen valtion
kansalliseen lainsäädäntöön perustuvista muutoksenhakukeinoista. Kyseisen
jäsenvaltion kansallinen valvontaviranomainen [yhteystiedot] käsittelee
henkilötietojen suojaa koskevat vaateet.
Vakuutan, että kaikki
ilmoittamani tiedot ovat parhaan tietoni mukaan oikein ja täydelliset. Olen tietoinen siitä, että virheelliset ilmoitukset
johtavat hakemukseni hylkäämiseen tai minulle jo myönnetyn RTP:hen pääsyn
peruuttamiseen ja minut voidaan myös asettaa syytteeseen hakemusta käsittelevän
jäsenvaltion lainsäädännön nojalla.
Sitoudun poistumaan
jäsenvaltioiden alueelta oikeaan aikaan.
 Paikka ja päiväys || Allekirjoitus (alaikäisten hakemuksen allekirjoittaa huoltajuudesta vastaava henkilö / laillinen holhooja)
LIITE II
ESIMERKKEJÄ
HAKEMUKSEN LIITEASIAKIRJOISTA
Rekisteröidyksi matkustajaksi hakijoilta
voidaan vaatia 9 artiklan nojalla esimerkiksi seuraavia selvityksiä:
176.
Matkan tarkoitukseen liittyvät asiakirjat
1)      Työmatkat:
a)       yrityksen tai viranomaisen esittämä
kutsu osallistua kauppaa, teollisuutta tai palveluja koskeviin neuvotteluihin,
konferensseihin tai tilaisuuksiin;
b)      muut asiakirjat, joista ilmenevät
kauppaan tai palveluihin liittyvät suhteet;
c)       asiakirjat, joista käy ilmi yrityksen
liiketoiminnan luonne;
d)      asiakirjat, joista käy ilmi hakijan
[asema][toimenkuva] yrityksessä.
2)      Opiskelu- tai koulutustarkoituksessa
tehdyt matkat:
a)       todistus kirjoittautumisesta
oppilaitokseen perus- tai jatkokoulutuksen teoreettiseen tai käytännön
opetukseen osallistumiseksi;
b)      opiskelijakortti tai todistukset
kursseista, joille on tarkoitus osallistua.
3)      Turisti- tai yksityismatkat:
a)       majoitukseen liittyvät asiakirjat:
i)        yksityishenkilön esittämä kutsu, jos
sellainen on esitetty;
ii)       majoituslaitoksen antama vahvistus tai
muu asiakirja majoituksen järjestämisestä;
b)      matkareittiä koskevat asiakirjat:
i)        vahvistus edellisenä vuonna tehdyistä
varauksista tai muu asiakirja, josta suunnitellut ja/tai tehdyt matkat käyvät
ilmi.
4)      Poliittisia, tieteellisiä, uskonnollisia
tai kulttuuri- tai urheilutilaisuuksia yms. varten tehtävät matkat:
a)       kutsu(t), ilmoittautumistodistukset tai
ohjelmat, joissa mainitaan (mahdollisuuksien mukaan) kutsun esittäneen järjestäjän
nimi ja oleskelun kesto, tai muu asiakirja, josta matkan tai matkojen tarkoitus
käy ilmi.
5)      Virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka
osallistuvat asianomaisen kolmannen maan hallitukselle esitetyn virallisen
kutsun perusteella kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin
tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät
jäsenvaltioiden alueella:
a)       asianomaisen kolmannen maan viranomaisen
kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on virallisen valtuuskunnan jäsen, joka
matkustaa jäsenvaltioon osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja
virallisen kutsun tai kutsujen jäljennös.
177.
Asiakirjat, joiden perusteella voidaan arvioida
hakijan aikomusta poistua jäsenvaltioiden alueelta
a)      selvitys riittävistä varoista
asuinmaassa;
b)      todistus työpaikasta: pankkitiliotteet;
c)      todistus kiinteästä omaisuudesta;
d)      selvitys kotoutumisesta asuinmaahan: perhesiteet;
ammattiasema.
178.
Hakijan perhetilannetta koskevat asiakirjat
a)      vanhempien suostumus (kun alaikäinen
matkustaa ilman vanhempia);
b)      selvitys perhesiteistä isäntänä toimivaan
kutsun esittäneeseen henkilöön;
c)      oleskelulupa.
LIITE III
REKISTERÖINTIMAKSU
179.
Hakijan on maksettava 20 euron rekisteröintimaksu.
180.
Jos RTP-hakemus tutkitaan samanaikaisesti
toistuvaisviisumihakemuksen kanssa, hakijan on suoritettava 10 euron maksu.
LIITE IV
VAKIOLOMAKE, JOLLA ILMOITETAAN
REKISTERÖITYJEN MATKUSTAJIEN OHJELMAAN PÄÄSYN EPÄÄMISESTÄ TAI PERUUTTAMISESTA
PERUSTELUINEEN[41]

___________
__________________________________________________________________________
EPÄÄMINEN/PERUUTTAMINEN
Arvoisa_____________________________
 ________________:n
lähetystö/pääkonsulaatti/konsulaatti/yhteinen viisumikeskus_______________:ssa;
 Rajaviranomainen____________________
[rajanylityspaikan nimi ja maa].
on/ovat
 tutkinut/tutkineet
hakemuksenne;
 tutkinut/tutkineet
pääsynne rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan, numero: __________, myönnetty ____________ [päivä/kuukausi/vuosi].
 Pääsy RTP:hen on evätty  Pääsy RTP:hen on peruutettu
Päätös perustuu seuraaviin syihin:
1.    hakijalla ei ole voimassa olevaa oleskelulupaa/oleskelukorttia, jos
sellainen vaaditaan, tai viisumia, jos sitä maaliskuussa 2001 annetun neuvoston
asetuksen (EY) N:o 539/2001 nojalla vaaditaan
2.    hakija on esittänyt virheellisen/väärän/väärennetyn asiakirjan
3.    hakija ei ole osoittanut tarvetta tai perustellut aikomusta matkustaa usein
ja/tai säännöllisesti;
4.    hakija ei ole esittänyt todisteita suunnitellun oleskelun tai
suunniteltujen oleskelujen tarkoituksesta ja edellytyksistä
5.    hakija ei ole todistanut rahatilannettaan alkuperämaassaan tai asuinmaassaan
tai ei ole esittänyt todisteita riittävistä varoista oleskelukustannusten
kattamiseen, kun otetaan huomioon sekä suunniteltujen oleskelujen kestot että
alkuperä- tai asuinmaahan paluu eikä hän kykene hankkimaan laillisesti näitä
varoja;
6.    hakija on aikaisemmin ylittänyt jäsenvaltioiden alueella oleskelun
laillisen enimmäisajan eikä hän ole todistanut luotettavuuttaan ja
rehellisyyttään
7.    hakija on määrätty maahantulokieltoon SIS-järjestelmässä ....................:n
(jäsenvaltio) toimesta
8.    yksi tai useampi jäsenvaltio katsoo, että hakija muodostaa uhkan yhden
tai useamman jäsenvaltion yleiselle järjestykselle, sisäiselle
turvallisuudelle, kansanterveydelle Schengenin rajasäännöstön 2 artiklan 19
kohdassa määritellyllä tavalla tai kansainvälisille suhteille
9.    esitetyt tiedot suunnitellun oleskelun tarkoituksesta ja edellytyksistä
eivät olleet luotettavia
10.  hakijan aikomusta poistua jäsenvaltioiden alueelta oikeaan aikaan ei
voitu varmistaa
11.  rekisteröity hakija on pyytänyt hakemuksen
peruuttamista[42].
Selvitysosa:
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
Huomautuksia: Ao.
henkilö voi hakea muutosta rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan pääsyn
epäämistä tai peruuttamista koskevaan päätökseen kansallisen lainsäädännön ja
perusoikeuskirjan 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Henkilölle annetaan jäljennös tästä asiakirjasta
(kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava viittaukset muutoksenhakua koskevaan
kansalliseen lainsäädäntöön ja menettelyyn, myös viittaus toimivaltaiseen
viranomaiseen, jolle muutoksenhaku voidaan osoittaa, sekä muutoksenhaun
määräaika).
Päivämäärä sekä lähetystön / pääkonsulaatin / konsulaatin /
rajaviranomaisen / muiden toimivaltaisten viranomaisten leima.
Hakijan
allekirjoitus[43]
LIITE V
VUOSITTAISET TILASTOTIEDOT
REKISTERÖITYJEN MATKUSTAJIEN OHJELMASTA
Tiedot, jotka on toimitettava
tietotekniikkavirastolle 18 artiklassa asetetun määräajan puitteissa kaikista
rajanylityspaikoista ja sijaintipaikoista, joissa yksittäiset jäsenvaltiot
myöntävät pääsyn RTP:hen:
–
Pääsyä koskevien hakemusten kokonaismäärä
–
Hyväksyttyjen hakemusten kokonaismäärä
–
Hylättyjen hakemusten kokonaismäärä
–
Peruutettujen hakemusten kokonaismäärä
–
Sellaisten kolmansien maiden kansalaisten, joilla
on viisumi, pääsyä koskevien hakemusten, hyväksyttyjen hakemusten, hylättyjen
hakemusten, peruutettujen hakemusten ja pääsyn jatkamista koskevien
hyväksyttyjen hakemusten kokonaismäärä
–
Sellaisten kolmansien maiden kansalaisten, joilla
ei ole viisumia, pääsyä koskevien hakemusten, hyväksyttyjen hakemusten,
hylättyjen hakemusten, peruutettujen hakemusten ja pääsyn jatkamista koskevien
hyväksyttyjen hakemusten kokonaismäärä
–
Keskimääräinen ohjelmassaoloaika
–
Käsittelyaika rajanylityspaikassa
–
Keskusrekisterin käytettävyysaste
–
Virheiden määrä, esim. rekisteröinnin
epäonnistuminen, väärä osuma jne.
Tietojen toimittamista koskevat yleiset
säännöt:
–
Koko edeltävän vuoden tiedot on koottava yhteen
tiedostoon.
–
Tiedot on toimitettava käyttäen yhteistä mallia
(jonka tietotekniikkavirasto antaa).
–
Tiedot on oltava käytettävissä yksittäisistä
rajanylityspaikoista ja yksittäisistä sijaintipaikoista, joissa kyseinen
jäsenvaltio tutkii RTP-hakemuksia, ja ne on ryhmiteltävä kolmannen maan mukaan.
Jos tietoja ei ole saatavilla tai ne eivät ole
olennaisia jonkin tietyn luokan ja kolmannen maan kannalta, jäsenvaltioiden on
jätettävä kenttä tyhjäksi (kenttään ei saa tehdä merkintää ”0” (nolla), ”N.A.”
(non applicable) eikä mitään muuta merkintää).
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa
johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen luonne
              1.4.    Tavoitteet
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen perustelut
              1.6.    Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa (hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta- ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen tulevat monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut vaikutukset menoihin
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi

Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus rekisteröityjen matkustajien ohjelman (RTP)
perustamisesta. Edellytyksenä on, että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy
ehdotuksen ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta
osana sisäisen turvallisuuden rahastoa (KOM(2011) 750) sekä ehdotuksen
neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen
vahvistamisesta (KOM(2011) 398) ja että suhteessa talousarvion asiaankuuluvan
otsakkeen menokattoon on käytettävissä riittävästi varoja.

1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[44]

Toimintalohko:
Sisäasiat (osasto 18)

1.3.
Ehdotuksen/aloitteen luonne

x Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[45].

¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

1.4.
Tavoitteet
1.4.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee

Eurooppa-neuvoston
joulukuussa 2009 hyväksymässä Tukholman ohjelmassa vahvistettiin, että
rekisteröityjen matkustajien ohjelman (RTP) avulla voitaisiin helpottaa
laillista pääsyä jäsenvaltioiden alueelle. Toimintasuunnitelmaan Tukholman
ohjelman toteuttamiseksi sisällytettiin näin ollen RTP:n perustamista koskeva
ehdotus. Älykkäitä rajoja koskevan paketin kehittämisen rahoittaminen kuuluu
sisäisen turvallisuuden rahaston painopisteisiin[46].

1.4.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä

Erityistavoitteet
nro 1 ”Järjestelmän kehittäminen” ja nro 2 ”Järjestelmän toiminta”.
RTP:n
ja tunnistevälineestä ja keskusrekisteristä muodostuvan järjestelmän
tavoitteena on tehdä Euroopan unionin ulkorajojen ylittäminen helpommaksi usein
matkustaville, ennakkotutkinnan läpäisseille kolmansista maista tuleville
matkustajille.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Toiminnot:
Solidaarisuus – Ulkorajat, palauttamismenettelyt, viisumipolitiikka ja
henkilöiden vapaa liikkuvuus (luku 18 02)

1.4.3.
Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
RTP
alentaa rekisteröityjen matkustajien rajanylitysaikaa ja -kustannuksia uutta
teknologiaa hyödyntämällä ja lisää rajanylityspaikkojen suorituskykyä sekä
antaa näin jäsenvaltioille uuden välineen hallita matkustajavirtoja tehokkaasti
ja edullisesti. Rekisteröityjen matkustajien rajatarkastuksiin ei saisi kulua
keskimäärin enempää kuin 20–40 sekuntia.
Lisäksi
RTP:n ansiosta rajavalvonnan voimavaroista 25 prosenttia vapautuu tarkastamasta
usein matkustavien ja ennakkotutkinnan läpäisseiden matkustajien rajanylityksiä
ja voidaan paremmin keskittyä suuremman riskin matkustajien tarkastamiseen.

1.4.4.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan.
Kehittämisen
aikana:
Ehdotusluonnoksen
ja teknisten eritelmien hyväksymisen jälkeen ulkopuolinen toimeksisaaja
kehittää teknisen järjestelmän. Järjestelmät kehitetään keskustasolla ja
kansallisella tasolla, ja kokonaiskoordinoinnista vastaa tietotekniikkavirasto.
Tietotekniikkavirasto määrittelee yleisen hallintorakenteen yhteistyössä
kaikkien sidosryhmien kanssa. Kuten tällaisten järjestelmien kehittämisen
yhteydessä yleensäkin, hankkeen alussa laaditaan sitä koskeva
kokonaishallintosuunnitelma sekä laadunvarmistussuunnitelma. Niihin olisi
sisällyttävä tulostauluja, jotka käsittävät erityisesti seuraaviin seikkoihin
liittyviä indikaattoreita:
          Hankkeen
kokonaistilanne:
          kehittämistyön
eteneminen sovitun aikataulun mukaisesti (välitavoitteet),
          riskinhallinta,
          resurssien
(henkilöstö- ja rahoitusresurssien) hallinta sovitun jaottelun mukaisesti,
          organisatoriset
valmiudet
          …
Järjestelmän
tultua toimintakuntoon:
Ohjelmaan
kuuluvien henkilöiden lukumäärä luokittain (viisumipakko/viisumivapaus) ja
syittäin (liiketoiminnan harjoittajat / opiskelijat / työntekijät jne.);
Niiden
henkilöiden lukumäärää, joiden pääsy RTP:hen on peruutettu tai evätty;
Keskimääräinen
rekisteröintiaika rajanylityspaikassa ja konsulaatissa;
Aika,
joka rekisteröidyltä matkustajalta kuluu rajanylitykseen;
Järjestelmän
käytettävyysaste;
Virheiden
määrä, esim. väärät osumat, rekisteröinnin epäonnistuminen ja väärien
hyväksyntöjen osuus;
Yksityishenkilöiden
kansalliselle valvontaviranomaiselle (tietosuojaviranomainen) tekemien
kanteluiden lukumäärä;
Viranomaisista
väärien päätösten ja/tai syrjinnän vuoksi tehtyjen kanteluiden lukumäärä;
Rajanylityspaikan
suorituskyvyn lisääntyminen XX prosenttia;
Rajavartijaresursseja,
jotka ovat RTP:n ansiosta vapautuneet suuremman riskin matkustajien
tarkastamiseen ja/tai muihin tehtäviin.

1.5.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

Ulkorajojen
ylityspaikoilla (maa-, meri- tai ilmaraja) tapahtuu vuosittain noin 700
miljoonaa rajanylitystä. Kun otetaan huomioon, että rajanylitykset suurimmissa
ja vilkkaimmissa rajanylityspaikoissa ovat lisääntyneet ja lisääntyvät
vastakin, EU:n tason toimien jättäminen toteuttamatta tarkoittaisi sitä, että
ainoastaan Schengenin rajasäännöstössä ja paikallisesta rajaliikenteestä
annetussa asetuksessa erikseen mainittuja kolmansien maiden kansalaisten
rajanylityksiä voitaisiin helpottaa. Tällöin kolmansien maiden kansalaisiin
sovellettaisiin perusteellisia tarkastuksia eikä heille voitaisi antaa pääsyä
automaattisiin rajatarkastusjärjestelmiin. Useilla jäsenvaltioilla on jo
ongelmia jonojen hallinnassa. Näillä jäsenvaltioilla ei olisi muuta ratkaisua
kuin palkata lisää henkilöstöä ja rakentaa infrastruktuuria; matkustajavirtojen
mahdollinen tuleva kasvu johtaisi tällaisten ongelmien lisääntymiseen.
Siksi
RTP:tä tarvitaan rekisteröityjen matkustajien rajanylitysten helpottamiseen,
rajavartijaresurssien vapauttamiseen ja henkilökeskeisen rajatarkastusstrategian
käyttöönottoon.

1.5.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

On
selvää, että tarvitaan Euroopan tason toimia. Mikään jäsenvaltio ei voi yksin
perustaa RTP:tä, jolla rajatarkastuksia helpotettaisiin kaikissa
jäsenvaltioissa. RTP on toteutettava kaikilla EU:n ulkorajojen ylityspaikoilla,
ja se vaikuttaa myönteisesti kaikkien jäsenvaltioiden
rajavartiointiresursseihin, joita voidaan käyttää tehokkaasti.
RTP-ehdotuksella
varmistetaan, että EU:lla on yhteinen RTP-strategia, joka perustuu yhteiseen
lainsäädäntöön ja takaa näin sen, että säännöt ovat edelleen samat kaikilla
Schengen-rajoilla. Matkustajille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia,
tämä tarkoittaa, että RTP on heidän käytössään kaikissa Schengen-alueen
rajanylityspaikoissa ilman erillistä tutkintaa. Toisin sanoen, jos henkilö on
läpäissyt jonkin jäsenvaltion suorittaman tutkinnan, hänen rajanylitystään
voidaan helpottaa myös, kun hän ylittää minkä tahansa muun jäsenvaltion
ulkorajan. Tämä ei olisi mahdollista ilman yhteisiä sääntöjä eli ilman EU:n
mukanaoloa RTP:n tavoitteita ei saavutettaisi.

1.5.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset

Toisen
sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) ja viisumitietojärjestelmän
(VIS) kehittämisestä saaduista kokemuksista voidaan vetää seuraavat
johtopäätökset:
1)
Jotta voitaisiin välttyä muuttuvista vaatimuksista aiheutuvilta kustannusten
ylittymisiltä ja viivästyksiltä, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella
ei kehitetä uusia tietojärjestelmiä, etenkään jos kyseessä on laaja
tietojärjestelmä, ennen kuin oikeudelliset välineet, joissa vahvistetaan
tällaisen järjestelmän tarkoitus, kattavuus, toiminnot ja tekniset
yksityiskohdat, on lopullisesti hyväksytty.
2) Kansallisen kehittämistyön rahoittaminen on osoittautunut
vaikeaksi jäsenvaltioissa, jotka eivät ole sisällyttäneet siihen liittyviä
toimintoja monivuotisiin ohjelmiinsa tai joiden suunnitelmat ulkorajarahaston
puitteissa eivät ole olleet riittävän tarkkoja. Tämän vuoksi nyt ehdotetaan,
että nämä kehittämiskustannukset sisällytetään ehdotukseen.

1.5.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Tämä
ehdotus olisi nähtävä osana Euroopan unionin yhdennetyn rajaturvallisuuden
strategian ja erityisesti älykkäitä rajoja koskevan tiedonannon[47] jatkuvaa kehittämistä sekä yhdessä
sisäisen turvallisuuden rahastoa koskevan ehdotuksen[48] kanssa osana monivuotista
rahoituskehystä. Tietotekniikkavirastoa koskevaan komission muutettuun
ehdotukseen[49]
liitetty rahoitusselvitys kattaa olemassa olevien tietoteknisten järjestelmien
(Eurodac, SIS II, VIS) kustannukset, mutta ei tulevia
rajaturvallisuusjärjestelmiä, joita ei vielä ole siirretty viraston vastuulle
oikeudellisen kehyksen avulla. Näin ollen ehdotukseen neuvoston asetukseksi
vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta[50] sisältyvässä liitteessä
kaavaillaan, että otsake 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) kattaisi nykyiset
tietojärjestelmät otsakkeessa Tietojärjestelmät (822 miljoonaa euroa) ja
tulevat rajaturvallisuusjärjestelmät otsakkeessa Sisäinen turvallisuus (1,1
miljoonaa euroa 4,648 miljoonan euron kokonaissummasta). Komission sisällä
sisäasioiden pääosasto on vastuussa sellaisen vapaan liikkuvuuden alueen
perustamisesta, jossa ihmiset voivat ylittää sisärajat ilman rajatarkastuksia
ja jonka ulkorajoja valvotaan ja hallinnoidaan johdonmukaisesti EU:n tasolla.
RTP on täysin EU:n rajapolitiikan mukainen: turvallisuus ja laittoman
maahanmuuton torjunta ei rajanylitysten yhteydessä heikkene, mutta EU:n
avoimuus muuta maailmaa kohtaan ja sen valmiudet helpottaa rajat ylittävää
ihmisten välistä vuorovaikutusta, kauppaa ja kulttuurivaihtoa lisääntyvät. Lisäksi
se on sopusoinnussa yhteisön viisumisäännöstön (810/2009) ja VIS-asetuksen
(767/2008) kanssa. Schengenin rajasäännöstöä on muutettava, jotta kolmansien maiden
kansalaisille voidaan luoda täysin automaattiset rajatarkastusjärjestelmät.
Viisumitietojärjestelmän
kanssa voidaan saada aikaan teknistä synergiaa. Synergiaetuja syntyy myös EES:n
kanssa, kun siihen kirjataan rekisteröityjen matkustajien maahantulo- ja
maastalähtötiedot ja sen avulla seurataan Schengen-alueella oleskelun laillista
pituutta. Rekisteröityjen matkustajien täysin automatisoituja rajanylityksiä ei
voitaisi toteuttaa ilman EES:ää.
Ei
ole vaaraa, että muissa pääosastoissa toteutettaisiin vastaavia päällekkäisiä
aloitteita.

1.6.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
¨  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa
[PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.
–
¨Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
valmisteleva vaihe vuosina 2013–2015 (oikeudellisen
kehyksen vahvistaminen)
–
kehittämisvaihe vuosina 2015–2017
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.7.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[51]

x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
x yhteisöjen perustamille elimille[52]
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai
julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi
toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia
erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan
mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Ehdotuksessa
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa vuosiksi
2014–2020 (KOM(2011) 750) kaavaillaan 15 artiklassa rekisteröityjen
matkustajien ohjelman kehittämisen rahoittamista. Edellä mainitun
rahoitusohjelman toteuttamistehtävät siirretään uuden varainhoitoasetuksen 58
artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 60 artiklan mukaisesti (välillinen
hallinnointi) tietotekniikkavirastolle.
Kaikki
kehitystoiminta uskotaan vuosina 2015–2017 tietotekniikkavirastolle tehtävien
siirtoa koskevalla sopimuksella. Tämä kattaa hankkeen kaikkien osien, toisin
sanoen keskusjärjestelmän, jäsenvaltioiden järjestelmien, verkkojen ja
jäsenvaltioiden infrastruktuurin kehittämisosion.
Väliarviointivaiheessa vuonna 2017 tarkoituksena on siirtää
587 000 miljoonan euron määrärahasta jäljellä oleva osuus
tietotekniikkaviraston budjettikohtaan käytettäväksi keskusjärjestelmän ja
verkon käyttö- ja ylläpitokustannuksiin sekä kansallisiin ohjelmiin
kansallisten järjestelmien käyttö- ja ylläpitokustannuksiin, kuten
infrastruktuurikustannuksiin (ks. jäljempänä oleva taulukko). Säädökseen
liittyvää rahoitusselvitystä tarkistetaan tämän mukaisesti vuoden 2016 loppuun
mennessä.
 Osio || Hallinnointitapa || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Keskusjärjestelmän kehittäminen || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X ||   ||   ||
 Kehittäminen jäsenvaltioissa || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X ||   ||   ||
 Keskusjärjestelmän ylläpito || Välillinen keskitetty hallinnointi ||   ||   || X || X || X || X
 Kansallisten järjestelmien ylläpito || Välillinen keskitetty hallinnointi ||   ||   || X || X || X || X
 Verkko (1) || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X || X || X || X
 Jäsenvaltioiden infrastruktuuri || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X || X || X || X
(1) Verkon kehittäminen vuosina 2015–2017,
verkon toiminta vuosina 2017–2020

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt

Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset
RTP:n
seurantaa ja arviointia koskevat säännöt sisältyvät RTP-ehdotuksen 63
artiklaan.
63
artikla
Seuranta
ja arviointi
1.
Tietotekniikkavirasto varmistaa, että käytettävissä on
menetelmiä, joiden avulla voidaan seurata keskusrekisterin toimintaa suhteessa
tuotoksia, kustannustehokkuutta, turvallisuutta ja palvelujen laatua koskeviin
tavoitteisiin.
2.
Tietotekniikkavirastolla on oltava teknistä ylläpitoa
varten käytössään tarvittavat tiedot keskusrekisterissä suoritetusta
tietojenkäsittelystä.
3.
Kahden vuoden kuluttua RTP:n käyttöönotosta ja sen jälkeen
kahden vuoden välein tietotekniikkavirasto antaa Euroopan parlamentille,
neuvostolle ja komissiolle kertomuksen RTP:n teknisestä toiminnasta ja
turvallisuudesta.
4.
Kolmen vuoden kuluttua RTP:n käyttöönotosta ja tämän jälkeen
neljän vuoden välein komissio laatii RTP:n toiminnasta yleisarvioinnin. Yleisarvioinnissa
tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan
toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä, tämän asetuksen
soveltamista suhteessa RTP:hen, RTP:n turvallisuutta, biometristen tietojen
keräämisen ja käytön täytäntöönpanoa, tietosuojasääntöjen noudattamista sekä
hakemuksiin ja tunnistevälineiden antamiseen liittyvien menettelyjen
järjestämistä. Komissio toimittaa arvioinnin Euroopan parlamentille ja
neuvostolle. Kertomukseen liitetään tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia tämän
asetuksen muuttamiseksi.
5.
Jäsenvaltioiden on toimitettava tietotekniikkavirastolle
ja komissiolle tiedot, jotka ovat tarpeen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen
kertomusten laatimiseksi tietotekniikkaviraston ja/tai komission ennalta
määrittelemien määrällisten parametrien mukaisesti.
6.
Tietotekniikkavirasto toimittaa komissiolle 4 kohdassa
tarkoitettujen yleisarviointien laatimiseen tarvittavat tiedot.

2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

1)
Järjestelmän tekniseen kehittämiseen liittyvät vaikeudet
Jäsenvaltioiden
tietojärjestelmät eroavat teknisesti toisistaan. Lisäksi rajavalvonnan
prosessit voivat vaihdella paikallisten olosuhteiden mukaan (rajanylityspaikalla
käytettävissä oleva tila, matkustajavirrat jne.). RTP on yhdistettävä
kansalliseen tietotekniikkarakenteeseen ja kansallisiin
rajavalvontaprosesseihin. Lisäksi järjestelmän kansallisten osien kehittäminen
on sovitettava täysin yhteen keskustason vaatimusten kanssa. Tältä osin on
havaittu seuraavat kaksi pääriskiä:
a)
Ellei keskustason ja kansallisten tahojen koordinaatio ole riittävää, riskinä
on, että eri jäsenvaltiot toteuttavat RTP:n tekniset ja oikeudelliset
näkökohdat eri tavoin.
b)
Mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien riski tulevan järjestelmän käytössä
riippuen siitä, miten jäsenvaltiot sisällyttävät RTP:n olemassa oleviin
rajavalvontaprosesseihin.
2)
Järjestelmän oikea-aikaiseen kehittämiseen liittyvät vaikeudet
VIS-
ja SIS II -järjestelmien kehittämisestä saatujen kokemusten perusteella voidaan
ennakoida, että RTP:n käyttöönoton onnistumisen kannalta ratkaiseva tekijä on
se, pystyykö ulkopuolinen toimeksisaaja kehittämään järjestelmän aikataulussa. Laajojen
tietotekniikkajärjestelmien kehittämisen ja hallinnoinnin
asiantuntijakeskuksena tietotekniikkavirasto vastaa myös sopimusten tekemisestä
ja hallinnoinnista, erityisesti järjestelmän kehittämiseen liittyvästä
alihankinnasta. Ulkopuolisen toimeksisaajan käyttämisessä tämän kehitystyön
toteuttamiseen liittyy useita riskejä:
a)
Erityisenä riskinä on se, että toimeksisaaja ei pysty osoittamaan hankkeeseen
riittävästi resursseja tai että se suunnittelee ja kehittää järjestelmän, joka
ei vastaa uusinta tekniikan tasoa.
b)
Riskinä on myös, että toimeksisaaja ei noudata täysimääräisesti laajojen
tietotekniikkahankkeiden hoitamiseen tarkoitettuja hallinnollisia tekniikoita
ja menetelmiä keinona vähentää kustannuksia.
c)
Nykyisessä talouskriisissä ei voida myöskään täysin sulkea pois riskiä siitä,
että toimeksisaaja kohtaa hankkeen ulkopuolisista tekijöistä johtuvia
taloudellisia vaikeuksia.

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

1)
Tietotekniikkavirastosta on tarkoitus tulla laajojen tietojärjestelmien
kehittämisen ja hallinnoinnin asiantuntijakeskus. Sen tehtäväksi annetaan
järjestelmän keskusosan sekä jäsenvaltioiden yhdenmukaisten rajapintojen
kehittäminen ja toiminta. Näin on tarkoitus välttää useimmat ongelmista, joita
komissiolle aiheutui SIS II- ja VIS-järjestelmien kehittämisen yhteydessä.

Kehittämisvaiheessa
(2015–2017) kokonaisvastuu säilyy komissiolla, kun hanketta kehitetään
välillisen keskitetyn hallinnoinnin avulla. Tietotekniikkavirasto vastaa
teknisestä ja taloushallinnosta, erityisesti sopimusten tekemisestä ja
hallinnoinnista. Tehtävien siirtoa koskeva sopimus kattaa keskusosan (julkisten
hankintojen välityksellä) ja kansallisen osan (avustusten välityksellä). Soveltamissääntöjen
40 artiklan mukaan komissio tekee sopimuksen, jossa säädetään varojen
hallinnoimista ja valvontaa koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä ja
komission taloudellisten etujen suojaamisesta. Tällaiseen sopimukseen
sisällytetään 40 artiklan 2 kohdassa esitetyt säännökset. Sen ansiosta komissio
pystyy hallitsemaan 2.2.1 kohdassa kuvatut riskit.
Väliarvioinnin
yhteydessä (suunniteltu ajankohta vuonna 2017 sisäisen turvallisuuden rahaston
yhteydessä, horisontaalisen asetuksen 15 artikla) hallinnointitapaa
tarkastellaan uudelleen.
2)
Kansallisen tason viivästysten välttämiseksi on tarkoitus huolehtia tehokkaasta
hallinnosta kaikkien sidosryhmien välillä. Komissio on ehdottanut
asetusluonnoksessa, että jäsenvaltioiden kansallisista asiantuntijoista
koostuva neuvoa-antava ryhmä tarjoaisi tietotekniikkavirastolle RTP:hen ja
EES:ään liittyvää asiantuntemusta. Tämä neuvoa-antava ryhmä kokoontuu
säännöllisesti käsittelemään järjestelmän täytäntöönpanoa, jakamaan kokemuksia
ja antamaan neuvoja tietotekniikkaviraston hallintoneuvostolle. Lisäksi
komissio aikoo suositella jäsenvaltioille, että nämä perustaisivat kansallisen
hankeinfrastruktuurin/hankeryhmän sekä teknistä että toiminnallista
kehittämistä varten ja loisivat luotettavan tiedonsiirtoinfrastruktuurin, johon
kuuluisivat keskitetyt asiointipisteet.

2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Petosten
torjumiseksi suunnitellut toimenpiteet esitetään asetuksen (EU) N:o 1077/2011
35 artiklassa, jossa säädetään seuraavaa:
1.       Petosten, lahjonnan ja muiden
sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi sovelletaan asetusta (EY)
N:o 1073/1999.
2.       Virasto liittyy Euroopan
petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista tehtyyn toimielinten
väliseen sopimukseen ja antaa viipymättä määräykset, jotka koskevat kaikkia
viraston työntekijöitä.
3.       Rahoituspäätöksissä ja niistä
johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä on määrättävä
nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa
tehdä paikan päällä suoritettavia tarkastuksia, jotka koskevat viraston antaman
rahoituksen saajia ja sen jakamisesta vastaavia tahoja.
Kyseisen
säännöksen mukaan 28. kesäkuuta 2012 annettiin vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta
hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston hallintoneuvoston päätös,
joka koskee petosten, korruption ja kaiken unionin etuja vahingoittavan
laittoman toiminnan torjuntaan liittyvien sisäisten tutkimusten ehtoja.
Lisäksi
sisäasioiden pääosasto valmistelee parhaillaan omaa petostentorjunta- ja
havaitsemisstrategiaansa.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

Tietotekniikkavirastolle annetaan tehtävien
siirtoa koskevan sopimuksen välityksellä tehtäväksi luoda paikallisten
rahoitusjärjestelmiensä tasolle asianmukaiset välineet RTP:n toteuttamiseen
liittyvien kustannusten tehokkaan valvonnan, seurannan ja raportoinnin
takaamiseksi uuden varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisesti. Se ryhtyy asianmukaisiin
toimenpiteisiin, jotta se pystyy raportoimaan asiasta lopullisesta
budjettinimikkeistöstä riippumatta.
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…...…...] || JM/ ([53]) || EFTA[54]-mailta || ehdokasmailta[55] || kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || [XX.YY.YY.YY]   || JM/ || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…...…...] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 || [18.02.CC] Sisäisen turvallisuuden rahasto – rajat || JM/ || EI || EI || KYLLÄ || EI

3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

Seuraavassa taulukossa on esitetty jäsenvaltioiden
ja keskusjärjestelmän vuotuiset kustannukset sekä kehittämis- ja
toimintakustannukset. Jäsenvaltiot vastaavat rajatarkastusautomaattien kustannuksista.
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   Monivuotisen rahoituskehyksen otsake:   || 3 || Turvallisuus ja kansalaisuus
 PO: sisäasioiden pääosasto ||   ||   || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017[56] || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 18.02.CC || Sitoumukset || (1) || 137,674 || 34,836 || 167,402 || 82,362 || 82,363 || 82,363 ||   || 587,000
 Maksut || (2) || 68,837 || 93,222 || 145,148 || 101,198 || 88,013 || 68,585 || 21,996 || 587,000
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen toimintaohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sisäasioiden pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 137,674 || 34,836 || 167,402 || 82,362 || 82,363 || 82,363 ||   || 587,000
 Maksut || =2+2a +3 || 68,837 || 93,222 || 145,148 || 101,198 || 88,013 || 68,585 || 21,996 || 587,000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <….> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 PO: sisäasioiden pääosasto ||   ||   ||   ||
  Henkilöresurssit || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Muut hallintomenot || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 Sisäasioiden pääosasto YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015[58] || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 0,455 || 0,455 || 138,129 || 35,226 || 167,793 || 82,753 || 82,753 || 82,753 ||   ||   590,317
 Maksut || 0,455 || 0,455 || 69,292 || 93,613 || 145,539 || 101,589 || 88,403 || 68,975 || 21,996 || 590,317
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi 2015   || vuosi 2016   || vuosi 2017   || vuosi 2018   || vuosi 2019   || vuosi 2020   || YHTEENSÄ ||
 ||
 Tyyppi[59] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 ERITYISTAVOITE 1[60] Järjestelmän kehittäminen (keskus- ja kansallisella tasolla)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || 1 || 137,674 || 1 || 34,836 || 1 || 50,356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 222,866 ||
 Välisumma erityistavoite 1[61] ||   || 137,674 ||   || 34,836   ||   || 50,356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 222,866 ||
 ERITYISTAVOITE 2 Järjestelmän toiminta (keskus- ja kansallisella tasolla)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   || 1  || 117,047 ||  1 || 82,362 || 1 || 82,362 ||  1 || 82,363 || 1 || 364,134 ||
 Välisumma erityistavoite 2[62] ||   ||   ||   ||   ||   || 117,047 ||   || 82,362 ||   || 82,362 ||   || 82,363 ||   || 364,134 ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 1 || 137,674 ||  1 || 34,836 || 2 || 167,403 || 1 || 82,362 || 1 || 82,362 || 1 || 82,363 || 2 || 587,000 ||

3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Muut hallintomenot || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[63] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Henkilöresurssien arvioitu
tarve

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna (tai enintään
yhden desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020
 ·        Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[64]
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[65] || - päätoimipaikassa[66] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokra-henkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || 2 valmistelevassa vaiheessa vuosina 2013–2015: 1 hallintovirkamies hoitamaan lainsäädäntöneuvotteluja, tehtävien koordinointia tietotekniikkaviraston kanssa ja tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen seurantaa 0,5 hallintovirkamiestä valvomaan rahoitustoimintoja sekä antamaan rajavalvonnan ja teknisten kysymysten asiantuntemusta 0,5 hallintoavustajaa hoitamaan hallinto- ja rahoitustoimintoja 1,5 kehittämisvaiheen aikana vuosina 2016–2020: 1 hallintovirkamies tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen seurantaa varten (raportit, komiteamenettelyjen valmistelu, toiminnallisten ja teknisten eritelmien validointi, rahoitustoimintojen valvonta ja koordinointi tietotekniikkaviraston kanssa) sekä antamaan rajavalvonnan ja teknisten kysymysten asiantuntemusta 0,5 hallintoavustajaa hoitamaan hallinto- ja rahoitustoimintoja
 Ulkopuolinen henkilöstö || 0

3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa

–
x Ehdotus/aloite on nykyisen ja seuraavan
monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen
asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen
käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[67].
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen

–
x Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin

–
¨  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
–
x Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin
seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
x        vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[68]
 vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja seuraavat vuodet
 6313 artikla ||   || 4,188 || 5,672 || 8,832 || 6,157 || 5,355 || 4,173 || 1,338
Vastaava(t)
menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen
sekalaisten tulojen tapauksessa:
18.02.CC
Sisäisen turvallisuuden rahasto – rajat
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
Määrärahoihin
sisältyy Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden rahoitusosuus
niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. Esitetyt arviot ovat täysin
viitteellisiä ja perustuvat tuoreisiin laskelmiin Schengenin säännöstön
täytäntöönpanosta saatavista tuloista valtioissa, jotka tällä hetkellä maksavat
Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (suoritetut maksut) kutakin
varainhoitovuotta kohden vuosittaisen summan (Islanti, Norja ja Sveitsi). Summa
lasketaan kunkin valtion bruttokansantuotteen mukaisesti prosenttiosuutena
kaikkien osallistuvien valtioiden bruttokansantuotteesta. Laskelma perustuu
Eurostatin lukuihin kesäkuulta 2012, ja niissä on huomattavia eroja
osallistuvien valtioiden taloudellisen tilanteen mukaan.
[1]               KOM(2008)
69 lopullinen.
[2]               EUVL
C 115, 4.5.2010. s. 1.
[3]               KOM(2011)
680 lopullinen.
[4]               EUVL
L 105, 13.4.2006.
[5]               EUVL
L 158, 30.4.2004; direktiivi 2004/38/EY.
[6]               EUVL
L 405, 30.12.2006.
[7]               RTP:n
yhteydessä tunnisteväline on hyväksytylle käyttäjälle annettava fyysinen esine,
jolla hän voi sähköisesti osoittaa, että hänet on hyväksytty RTP:hen.
Tunnistevälinettä voi verrata sähköiseen avaimeen, joka antaa pääsyn johonkin,
tässä tapauksessa automaattisen portin läpi. Teknisissä eritelmissä
määritetään, käytetäänkö ainoastaan viivakoodia vai käytetäänkö sirua, johon
yksilöivä tunniste (hakemuksen numero) tallennetaan.
[8]               EUVL
L 286, 1.11.2011.
[9]               SEC(2008)
153.
[10]             SWD(2013)
50.
[11]             Vaikutusten
arviointi on seuraavassa internetosoitteessa:
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2013_en.htm
[12]             Edellytyksenä
on, että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy ehdotuksen ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
(KOM(2011) 750 lopullinen) sekä ehdotuksen vuosia 2014–2020 koskevan
monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (KOM(2011) 398) ja että suhteessa
talousarvion asiaankuuluvan otsakkeen menokattoon on käytettävissä riittävästi
varoja.
[13]             EYVL
L 176, 10.7.1999, s. 36.
[14]             EUVL
L 53, 27.2.2008, s. 52.
[15]             EUVL
L 160, 18.6.2011, s. 19.
[16]             EUVL
C… , …, s…
[17]             EUVL
C… , …, s…
[18]             EUVL
C… , …, s…
[19]             KOM(2008)
69 lopullinen, 13.2.2008.
[20]             KOM(2009)
262 lopullinen, 10.6.2009.
[21]             EUVL
L 286, 1.11.2011, s. 1.
[22]             EUVL
L 158, 29.4.2004, s. 77.
[23]             EUVL
L 281, 23.11.1995, s. 31.
[24]             EYVL
L 8, 12.1.2001, s. 1.
[25]             EUVL
L 55, 28.2.2011, s. 13.
[26]             EYVL
L 131, 1.6.2000, s. 43.
[27]             EYVL
L 64, 7.3.2002, s. 20.
[28]             EYVL
L 176, 10.7.1999, s. 36.
[29]             EYVL
L 176, 10.7.1999, s. 31.
[30]             EUVL
L 53, 27.2.2008, s. 52.
[31]             EUVL
L 53, 27.2.2008, s. 1.
[32]             EUVL
L 160, 18.6.2011, s. 21.
[33]             EUVL
L 160, 18.6.2011, s. 19.
[34]             EUVL
L 218, 13.8.2008, s. 60.
[35]             EUVL
L 105, 13.4.2006, s. 1.
[36]             EUVL
L 243, 15.9.2009, s. 1.
[37]             EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.
[38]             Euroopan
unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan 1 kohta.
[39]             Euroopan
unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan 1 kohta.
[40]             Norjan,
Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin ei tarvitse käyttää logoa.
[41]             Norjan,
Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin ei tarvitse käyttää logoa.
[42]             Muutoksenhakuoikeutta
ei sovelleta, jos tämä on peruuttamisen syynä.
[43]             Jos
kansallinen lainsäädäntö tätä edellyttää.
[44]             ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[45]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[46]             Ehdotus
– Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
(KOM(2011) 750).
[47]             Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Älykkäät rajat – vaihtoehdot
ja jatkotoimet (KOM (2011) 680.
[48]             Ehdotus
– Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
(KOM(2011) 750).
[49]             KOM(2010) 93,
19.3.2010.
[50]             KOM(2011) 398,
29.6.2011.
[51]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[52]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[53]             JM
= jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[54]             EFTA:
Euroopan vapaakauppaliitto.
[55]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[56]             Kustannusten
vaihtelu ja korkeat kustannukset erityisesti vuosina 2015 ja 2017 voidaan
selittää seuraavasti: kehittämistä koskevat maksusitoumukset tehdään
kehittämisvaiheen alussa vuonna 2015 (kertaluontoiset kustannukset, jotka
kattavat laitteisto-, ohjelmisto- ja toimeksisaajan kustannukset kolmeksi
vuodeksi). Kehittämisvaiheen lopussa vuonna 2017 tehdään toimintaa koskevat
maksusitoumukset. Laitteistojen ja ohjelmistojen hallinnoinnin kustannukset
vaihtelevat jaksosta riippuen.
[57]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[58]             Vuosi
n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[59]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[60]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet.....”.
[61]             Tämä
määrä sisältää keskusjärjestelmän kehittämisen osalta erityisesti
verkkoinfrastruktuurin, tarvittavan laitteiston ja ohjelmistolisenssit sekä
ulkopuoliselle toimeksisaajalle keskusjärjestelmän kehittämisestä aiheutuvat
kustannukset. Lisäksi se kattaa jäsenvaltioissa toteutettavan kehitystyön
osalta tarvittavasta laitteistosta ja ohjelmistolisensseistä aiheutuvat
kustannukset sekä ulkopuolisen sopimusperusteisen kehitystyön.
[62]             Tämä
määrä kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat keskusjärjestelmän pitämisestä
toiminnassa, erityisesti verkon toiminnan hoitamisen, ulkopuolisen
toimeksisaajan suorittaman keskusjärjestelmän ylläpidon ja tarvittavat
laitteistot ja ohjelmistolisenssit. Kansallisen toiminnan osalta se kattaa
kansallisten järjestelmien toiminnasta aiheutuvat kustannukset, erityisesti
laitteistojen ja ohjelmistojen lisenssit ja häiriötilanteiden hallinnan sekä
tarvittavista ulkopuolisista toimeksisaajista aiheutuvat kustannukset.
[63]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[64]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä,
paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat.
[65]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[66]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[67]             Katso
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[68]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.