Avis juridique important

|

52003PC0070

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös rahoitusnäkymien mukauttamisesta laajentumiseen Komission esitys, joka perustuu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 25 kohtaan  /* KOM/2003/0070 lopull. */

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Rahoitusnäkymien mukauttamisesta laajentumiseen Komission esitys, joka perustuu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 25 kohtaanPERUSTELUTTalousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen [1] 25 kohdassa määrätään, että unionin laajentuessa komission on tehtävä ehdotus rahoitusnäkymien mukauttamisesta laajentumisen aiheuttamien menotarpeiden huomioon ottamiseksi. Mukautettaviin otsakkeisiin tehtävät muutokset eivät saa ylittää määriä, jotka esitetään toimielinten sopimukseen sisältyvässä ohjeellisessa rahoituskehyksessä (liite II).[1]  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi tulokset neuvotteluista, joissa määriteltiin kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisestä vuonna 2004 aiheutuvat menotarpeet (tämän asiakirjan liite 1), ja kehotti komissiota ottamaan nämä tarpeet huomioon rahoitusnäkymien mukauttamista koskevassa ehdotuksessaan.Tämän asiakirjan tarkoituksena on esittää budjettivallan käyttäjälle laajentumisen edellyttämät mukautukset, jotka ovat- rahoitusnäkymien (EU-15) mukauttaminen niin, että vuoden 1999 hintoina esitetty vuosien 2004-2006 rahoituskehys saadaan vastaamaan 25 jäsenvaltioon laajentuneen unionin tilannetta;- näiden määrien tekninen mukautus vuodeksi 2004 bruttokansantulon ja hintojen muutosten mukaisesti.1. Vuoden 1999 hintoina esitettyjen EU:n viidentoista jäsenvaltion rahoitusnäkymien mukauttaminen vuosiksi 2004-2006 kahteenkymmeneenviiteen jäsenvaltioon laajentuneen EU:n tilanteeseen* EU:n 15 jäsenvaltion rahoitusnäkymien enimmäismäärää korotetaan otsakkeissa 1 (alaotsakkeet 1a ja 1b mukaan luettuina), 2, 3 ja 5 vastaavilla tämän asiakirjan liitteessä 1 esitetyillä määrillä (toimielinten sopimuksen 25 kohdan mukaisesti).* Tämä toimenpide ei koske otsakkeiden 4 ja 6 enimmäismääriä.* Otsakkeen 7 enimmäismäärään ei esitetä muutoksia. Otsakkeesta 7 on määrä rahoittaa tällä hetkellä seuraavanlaisia menoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liittymistä edeltäviin menoihin vaikuttavia uusia tilanteita:a) Liittymistä valmisteleviin tukivälineisiin (Phare, Sapard ja ISPA) osoitettuja rahamääriä korotetaan Bulgarian ja Romanian osalta kauden jäljellä oleville vuosille 20, 30 ja 40 prosenttia aiempien vuosien keskimääriin verrattuna komission hyväksymien, Bulgariaa ja Romaniaa koskevien etenemissuunnitelmien [2] mukaisesti, sellaisina kuin ne esitetään Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä. Näille maille esitetyt rahamäärät ovat yhteenlaskettuna seuraavat: 1 228 miljoonaa euroa vuonna 2004; 1 330 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 1 432 miljoonaa euroa vuonna 2006. Rahamäärien yksityiskohtainen jakautuminen eri tukivälineisiin esitetään vuosittaisen talousarviomenettelyn yhteydessä laadittavissa asiakirjoissa.  Tämän lisäksi Phare-ohjelman määrärahoihin sisältyvät Bulgariassa sijaitsevan Kozloduyn ydinvoimalan sulkemiseen tarvittavat rahamäärät. On arvioitu, että vuonna 1999 tehdystä 200 miljoonan euron sitoumuksesta, jolla on tarkoitus korvata korjauskelvottomien yksiköiden sulkemisesta aiheutuvat kustannukset, on sitomatta 60 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintoina) kaudella 2004-2006. Lisäksi Bulgarian hallitus teki marraskuussa 2002 päätöksen yksiköiden 3 ja 4 sulkemisen aikaistamisesta, joten on tullut tarpeelliseksi tehdä uusi sitoumus. Rahoitusehdotukset tehdään sen jälkeen kun asiasta on saatu yksityiskohtaiset arviot;[2]  KOM(2002) 624 lopullinen, 13.11.2002.b) liittymistä valmistelevat määrärahat tukimenoja varten; tukimenoihin lasketaan mukaan myös kymmenen uuden jäsenvaltion lähetystöissä työskentelevän ulkopuolisen henkilöstön palkat; tukimenoja tarvitaan liittymistä valmistelevien rahoitusvälineiden asteittaiseksi lakkauttamiseksi ja siirtymiseksi joustavasti liittymistä ennen sovellettavista säännöistä liittymisen jälkeen sovellettaviin sääntöihin liittymistä valmistelevan tuen hallinnoinnissa;c) Turkin liittymistä valmisteleva tukiohjelma (Turkin avustusmäärärahat on tällä hetkellä luokiteltu otsakkeeseen 4). Komissio laati lokakuussa 2002 strategia-asiakirjan, jossa ehdotettiin, että tuen kokonaismäärä voidaan nostaa kaksinkertaiseksi vuoteen 2006 mennessä. Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti asiakirjan perusteella, että unioni lisää merkittävästi Turkin liittymistä valmistelevaa tukea.Koska osa otsakkeen 7 rahamääristä on vielä erittelemättä tai niihin voidaan tehdä kauden aikana muutoksia, ehdotetaan, ettei tätä menoluokkaa jaeta alaotsakkeisiin.* Rahoitusnäkymiin otetaan uusi otsake 8 "Korvaukset", joka sisältää Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kööpenhaminassa hyväksytyn ja kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle myönnettävän ns. tilapäisen talousarviokompensaation sekä ns. erityisen kassavirtajärjestelyn yhteissumman.* Kaikissa asianomaisissa otsakkeissa on varauduttava lisämenoihin, jos Kyproksen kysymykseen löydetään poliittinen ratkaisu ja saari saadaan yhdistettyä. Kyseiset lisämäärät lisätään tarvittaessa asianomaisiin enimmäismääriin. Poliittisesta ratkaisusta arvioidaan aiheutuvan kauden aikana menoja talousarvioon 273 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina (ks. tämän asiakirjan liite 2).* Toukokuun 6 päivänä 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteestä II tulee mukautusehdotusten jälkeen tarpeeton, joten se poistetaan.Tämän päätösehdotuksen liitteenä olevassa taulukossa 1a esitetään EU:n 25 jäsenvaltion rahoitusnäkymät mukautuksen jälkeen vuoden 1999 hintoina, Kyproksen poliittisen ratkaisun budjettivaikutukset pois luettuina. Toimielinten sopimuksessa esitettyyn arvioon verrattuna maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (vuoden 1999 hintoina) supistuu 410 miljoonaa euroa vuonna 2004, 387 miljoonaa euroa vuonna 2005 ja 939 miljoonaa euroa vuonna 2006.Jos Kypros saadaan poliittisen ratkaisun löytymisen ansiosta yhdistettyä, sovelletaan taulukossa 1b esitettyjä rahoitusnäkymiä.Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti vastaava maksumäärärahojen enimmäismäärä (EU-25) vuosiksi 2004-2006 ei muutu toimielinten sopimuksen liitteessä 1 esitetystä enimmäismäärästä.2. Tekninen mukautus vuoden 2004 hintoinaTaulukossa 2a (EU:n 25 jäsenvaltion rahoitusnäkymät vuoden 2004 hintoina) esitetään kokonaistulos 23 päivänä joulukuuta 2002 vuoden 2004 hintoina esitetystä EU:n 15 jäsenvaltion rahoitusnäkymien teknisestä mukautuksesta [3] ja menotarpeet, jotka aiheutuvat Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamasta unionin laajentumisesta kymmeneen uuteen jäsenvaltioon; taulukossa ei esitetä Kyproksen mahdollisesta yhdistymisestä aiheutuvia budjettivaikutuksia.[3]  KOM(2002) 756 lopullinen, 23.12.2002.Taulukossa 2b esitetään arvio yhteenlasketuista rahamääristä (vuoden 2004 hintoihin mukautettuna) siltä varalta, että Kyproksen kysymykseen löydetään poliittinen ratkaisu ja saari saadaan yhdistettyä.2.1. Omien varojen enimmäismääräMaaliskuussa 1999 Berliinissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti EU:n 25 jäsenvaltion omien varojen enimmäismäärä ei prosentuaalisesti muutu, joten se on 1,24 prosenttia 25 jäsenvaltion BKTL:sta.2.2. Menojen mukauttamisessa käytetyt muuttujatVuoden 2004 hintoina esitetty mukautus on laskettu käyttämällä samoja deflaattoreita kuin EU:n 15 jäsenvaltion rahoitusnäkymien teknisessä mukautuksessa vuodeksi 2004. Deflaattorit ovat seuraavat:- 10,41 prosentin kumulatiivinen deflaattori vuosiksi 2000-2004; deflaattoria sovelletaan rahamääriin, jotka on varattu uusia jäsenvaltioita varten otsakkeeseen 1 ja rakennerahastoja koskevaan alaotsakkeeseen otsakkeessa 2 toimielinten sopimuksen 15 kohdan mukaisesti (kiinteä 2 prosentin vuosideflaattori).- euromääräinen BKTL-deflaattori vuosiksi 2000-2004 (10,72624 %); deflaattoria sovelletaan kaikkiin muihin otsakkeisiin ja alaotsakkeisiin otettuihin rahamääriin (efektiivinen deflaattori).- Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymien rahoitusnäkymien mukaisesti rahoitusvaraus on poistettu vuodesta 2003 alkaen.Maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja on mukautettu samoilla deflaattoreilla; rahamäärät perustuvat rahoitusnäkymien laadintavaiheessa kullekin otsakkeelle arvioituihin määriin (vuoden 1999 hintoina) ja ne on lisätty uusille jäsenvaltioille suunniteltuihin maksumääräyksiin käytettäviin määrärahoihin, jotka vahvistettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kööpenhaminassa. Taulukossa 2a lueteltujen maksumäärärahojen laskutapa on esitetty yksityiskohtaisesti seuraavassa taulukossa:>TAULUKON PAIKKA>Tässä mukautuksessa on liikkumavaran laskennassa on käytetty samoja makrotaloudellisia muuttujia (esim. talouden kasvuvauhtia ja deflaattoria) kuin vuoden 2004 hintoina tehdyssä EU:n 15 jäsenvaltion rahoitusnäkymien teknisessä mukautuksessa. Muuttujat esitetään taulukossa 3.2.3. EU:n 25 jäsenvaltion rahoitusnäkymien kokonaistulos vuoden 2004 hintoinaMaksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (EU-25) vuodeksi 2004 on 115 379 miljoonaa euroa, mikä on 1,12 prosenttia 25 jäsenvaltion BKTL:sta (115 445 milj. euroa eli 1,12 % 25 jäsenvaltion BKTL:sta, jos mukaan lasketaan Kyproksen ratkaisun budjettivaikutukset).Maksusitoumusten yhteenlaskettu enimmäismäärä (EU-25) vuoden 1999 hintoina on 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 25 kohdan toisen alakohdan mukaisesti kunakin kauden 2004-2006 kattamana vuonna alempi kuin EU:n 21 jäsenvaltiolle alustavasti laaditussa rahoituskehyksessä.Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä on 111 380 miljoonaa euroa vuonna 2004 eli 1,08 prosenttia EU:n 25 jäsenvaltion BKTL:sta. Tämänhetkisten talousennusteiden mukaan liikkumavaraa omien varojen enimmäismäärään nähden jää 16 680 miljoonaa euroa (0,16 % EU:n 25 jäsenvaltion BKTL:sta).3. LoppuhuomautuksetJotta Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kööpenhaminassa vahvistettu laajentuminen voi tulla voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004, kunkin allekirjoittajavaltion ratifiointiasiakirjat on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 313 artiklan mukaisesti talletettava Italian tasavallan hallituksen huostaan viimeistään 15 päivänä huhtikuuta 2004.3.1. Tapaus, jossa ehdokasmaa jättää liittymissopimuksen ratifioimattaJos ehdokasmaa hylkää liittymissopimuksen, rahoitusnäkymien asianomaisten otsakkeiden enimmäismääristä vähennetään kyseistä maata varten arvioidut määrät.3.2. Tapaus, jossa jokin jäsenvaltio jättää liittymissopimuksen ratifioimattaJos jokin EU:n jäsenvaltio hylkää liittymissopimuksen omassa ratifiointimenettelyssään tai ei hyväksy sitä määräajassa, EU:n laajentumisprosessi kymmeneen uuteen jäsenvaltioon keskeytyy.>VIITTAUS KAAVIOON>Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Rahoitusnäkymien mukauttamisesta laajentumiseen Komission esitys, joka perustuu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 25 kohtaanEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ja erityisesti sen 25 kohdan [4],[4]  EYVL C 172, 18.6.1999.ottavat huomioon komission ehdotuksen [5],[5]  EYVL C [...], [...], s. [...].toimivat perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti,sekä katsovat seuraavaa:(1) Toukokuun 6 päivänä 1999 tehdyssä toimielinten sopimuksessa sovittuja Euroopan unionin (15 jäsenvaltion) rahoitusnäkymiä on mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon 25 jäsenvaltioon laajentuneen Euroopan unionin tilanne kaudella 2004-2006 vuoden 1999 hintoina.(2) Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on hyväksynyt tulokset neuvotteluista, joissa määriteltiin unioniin vuonna 2004 liittyvistä kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta syntyvät menotarpeet.(3) Eurooppa-neuvosto on selkeästi todennut, että Turkin liittymistä valmisteleva taloudellinen apu rahoitetaan vuodesta 2004 alkaen liittymistä valmistelevan tuen otsakkeesta.(4) On otettava huomioon seuraukset, joita rahoitusnäkymiin aiheutuu, jos Kyproksen kysymykseen löydetään poliittinen ratkaisu nykyisen rahoituskehyksen aikana.(5) Mukautettaviin otsakkeisiin tehtävät muutokset eivät saa toukokuun 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 25 kohdan toisen alakohdan mukaan ylittää määriä, jotka esitetään kyseisen sopimuksen liitteeseen II sisältyvässä ohjeellisessa rahoituskehyksessä.OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artiklaMaksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen vuosittaisia enimmäismääriä 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteeseen I sisältyvien rahoitusnäkymien otsakkeissa 1, 2, 3 ja 5 korotetaan kaudella 2004-2006 kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisestä aiheutuvia menotarpeita vastaavalla määrällä.Otsakkeen 7 enimmäismäärään sisällytetään määrärahat Turkin liittymistä valmistelevaa tukea varten.Perustetaan uusi otsake 8, johon otetaan Eurooppa-neuvoston kokouksessa Kööpenhaminassa sovitut talousarviokompensaatiot.2 artikla1. Näin ollen 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liite I korvataan tämän päätöksen liitteenä olevassa taulukossa 1a vuoden 1999 hintoina esitetyillä EU:n 25 jäsenvaltion mukautetuilla rahoitusnäkymillä (Kyproksen kysymyksen mahdollisen poliittisen ratkaisun budjettivaikutukset pois luettuina).Jos Kyproksen kysymykseen löydetään poliittinen ratkaisu, sovelletaan taulukossa 1b vuoden 1999 hintoina esitettyjä Euroopan unionin 25 jäsenvaltion rahoitusnäkymiä.Näin ollen 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen liitteestä II tulee tarpeeton.2. Vuodeksi 2004 bruttokansantulon ja hintojen muutosten mukaisesti tehdyn teknisen mukautuksen jälkeiset rahoitusnäkymät esitetään vastaavasti tämän päätöksen liitteenä olevissa taulukoissa 2a ja 2b.Tehty Brysselissä [...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaLIITE>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

51999PC0646

Ehdotus: neuvoston päätös AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta poikkeuksellisesta apua voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille koskevasta yhteisön kannasta  /* KOM/99/0646 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta poikkeuksellisesta apua voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille koskevasta yhteisön kannasta(komission esittämä) PERUSTELUTVuoden 1999 kesäkuussa Kölnissä pidetyssä G7-maiden huippukokouksessa ehdotettiin vuonna 1996 tehdyn voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen (HIPC-aloite) laajentamista siten, että kyseisten maiden ulkomaanvelkataakkaa voitaisiin keventää enemmän ja nopeammin. Bretton Woodsin toimielinten vuosikokouksissa Washingtonissa vuoden 1999 syyskuussa nämä ehdotukset vahvistettiin ja tehtiin joukko kunnianhimoisia poliittisia päätöksiä, joissa luotiin läheinen yhteys köyhyyden torjuntastrategioiden, rakennesopeutusohjelmien ja velan vähentämistä koskevan aloitteen välille. Komissio antoi 26. lokakuuta 1999 tiedonannon, jonka tavoitteena oli vastata HIPC-aloitteen laajentamista koskeviin haasteisiin (KOM (1999) 518). 8. marraskuuta 1999 kokoontunut Ecofin-neuvosto ehdotti, että komissio aloittaa AKT-valtioiden kanssa neuvottelut yhteisön noin miljardin euron rahoitusosuuden perusteella. Neuvosto esitti, että kyseisellä miljardilla katettaisiin yhtäältä yhteisön osallistuminen niiden ensimmäisten AKT-maiden velkojana, joiden sallittiin osallistua aloitteeseen (jonka määräksi arvioitiin 320-380 miljoonaa), ja toisaalta sellainen yhteisön osuus Maailmanpankin hallinnoimasta aloitteeseen liittyvästä rahastosta, joka olisi sekä riittävä että vastaisi lainanantajien kulujen tasapuolista jakoa.AKT-maat esittivät näkemyksensä asiasta Accrassa 13. marraskuuta 1999 pidetyssä kehitysrahoitusyhteistyön AKT-ministerikomitean ja komission kokouksessa. Tällöin ne asettivat ehdotettua järjestelyä koskevan suostumuksensa nimenomaiseksi ehdoksi erityisten rakennesopeutusvarojen välittömän lisäämisen vähintään 250 miljoonalla eurolla.Muiden kuin AKT-maiden osalta yhteisön enintään 54 miljoonan euron rahoitusosuus kolmelle vuodelle rahoitettaisiin asianmukaisista budjettikohdista, ja siitä päätettäisiin erikseen tavanomaisten menettelyjen mukaisesti osana Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa koskevaa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa.Tässä yhteydessä komissio ehdottaa neuvostolle yhteisön kannan määrittämistä AKT-EY -ministerineuvostossa seuraavien kahden päätösluonnoksen hyväksymiseksi, jotka koskevat:a) poikkeuksellista tukea voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille jab) rakennesopeutusvarojen lisäämistä.Nämä luonnokset, jotka hyväksytään samanaikaisesti, on määrä hyväksyä AKT-EY -ministerineuvoston kokouksessa 8. joulukuuta. Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSAKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta poikkeuksellisesta apua voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille koskevasta yhteisön kannastaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 ja 300 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, 30 artiklalla on perustettu ministerineuvosto, jolla on yleissopimuksessa määrätty päätösvalta.(2) On määritettävä yhteisön kanta, jotta AKT-EY-ministerineuvostossa voidaan päättää yhteisön osallistumisesta voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaan aloitteeseen,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaAKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettu yhteisön kanta, joka koskee yhteisön osallistumista aloitteeseen voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden tukemiseksi (HIPC-aloite), perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan luonnokseen ministerineuvoston päätökseksi.2 artiklaLuonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman uutta neuvoston päätöstä.3 artiklaKomissio raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen liitteenä olevan AKT-EY-ministerineuvoston päätöksen täytäntöönpanosta.Talous- ja rahoituskomitealle tiedotetaan tämän päätöksen täytäntöönpanosta.Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITEEhdotus:AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS N:o...,tehty ... päivänä ...kuuta 1999,poikkeuksellisesta avusta voimakkaasti velkaantuneille AKT-maille AKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, jokaottaa huomioon neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 tehdyllä sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) AKT-maat ovat jatkuvasti ja toistuvasti pyytäneet edistämään tehokkaampia aloitteita niiden velkataakan vähentämiseksi.(2) Vuoden 1999 kesäkuussa Kölnissä pidetyssä G7-maiden huippukokouksessa ministerit hyväksyivät laajennetun aloitteen, jolla pyritään perusteellisempaan, laajempaan ja nopeampaan velkahuojennukseen, ja että ehdotettujen parannusten vuoksi aloitteen kokonaiskustannusten on nyt määrä kaksinkertaistua ja ovat lähes 27,4 miljardia Yhdysvaltain dollaria.(3) Komissio antoi 26 päivänä lokakuuta 1999 tiedonannon KOM (1999) 518 Euroopan yhteisön osallistumisesta voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaan aloitteeseen (HIPC), jäljempänä 'tiedonanto'.(4) Huolimatta ilmoitetuista merkittävistä HIPC-aloitetta koskevista rahoitusosuuksista tarvitaan vielä lisää varoja laajennetun HIPC-aloitteen monenvälisen osuuden rahoittamiseen.(5) Kahdeksannen ja aikaisempien EKR:ien kohdentamattomat varat ovat käytettävissä, ja niitä voidaan käyttää tähän aloitteeseen.(6) Syyskuussa 1999 Washingtonissa järjestettyjen Bretton Woodsin toimielinten vuosikokousten yhteydessä lainanantajat tekivät huomattavan määrän poliittisia päätöksiä, joilla köyhyyden torjuntastrategiat, rakennesopeutusohjelmat ja velan vähentämistä koskeva aloite liitetään kiinteästi yhteen.(7) Yhteisön huomattava rahoitusosuus Maailmanpankin johtamaan aloitteeseen liittyvässä HIPC-sijoitusrahastossa edesauttaisi merkittävästi aloitteen yleistä onnistumista.(8) Tältä kannalta muihin kuin AKT-maihin kuuluvien HIPC-maiden ulkomaanvelasta olisi myös tehtävä erilliset päätökset asianmukaisia menettelyjä noudattaen, ja tähän tarkoitukseen olisi käytettävä budjettivaroja, jotka on tarkoitettu yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaan Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa.(9) Kehitysrahoitusyhteistyön AKT-ministerikomitean ja komission välillä Accrassa 13 päivänä marraskuuta 1999 pidetystä kokouksesta on annettu päätelmät.(10) Edellä mainittujen kohdentamattomien varojen käyttöön ottamiseksi on tehtävä AKT-EY -ministerineuvoston päätös,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaKahdeksannen EKR:n ja aiempien EKR:ien kohdentamattomat varat voidaan käyttää tukiin, joita ei tarvitse maksaa takaisin,i) kattamaan HIPC-aloitteeseen ensimmäisinä hyväksyttyjen AKT-maiden yhteisöltä ottamien velkojen hoito- ja maksuvelvoitteita 320 miljoonalla eurollaii) osallistumaan HIPC-aloitteen kokonaisrahoitukseen enintään 626 miljoonalla eurolla, jotka maksetaan HIPC-sijoitusrahastolle.2 artiklaEdellä 1 artiklan i) alakohdassa tarkoitettu apu kattaa niiden AKT-maiden tarpeet, joiden arvioidaan tällä hetkellä olevan hyväksymisvaiheessa ('päätösvaiheessa') ennen vuotta 2001. Apua täydennetään kyseisen päivämäärän jälkeen hyväksyttyjen maiden osalta voimassa olevien EKR:ien muista varoista.Yhteisön käyttää muiden merkittävien monenvälisten velkojien tavoin kyseisiä varoja myös velanhoitorasitteiden keventämiseen aloitteen välivaiheen aikana, koska tämä toimenpide vähennetään tuesta, jota yhteisön on määrä antaa myöhemmin 'loppuvaiheessa' ('completion point').3 artiklaEdellä 1 artiklan ii alakohdassa tarkoitetun avun käyttöön ottamisessa noudatetaan maksuaikataulua, jossa otetaan huomioon sekä maiden tarpeet että muiden avunantajien suorittamat takaisinmaksut.Edellä 1 artiklan ii alakohdassa tarkoitettu rahoitusosuus on tarkoitettu yksinomaan AKT-maille ja se osoitetaan erityisesti Afrikan kehityspankin tarpeisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön talousarviosta maksettavia varoja muiden kuin AKT-maiden tarpeiden kattamiseksi.4 artiklaEdellä 1 artiklan i ja ii alakohdassa tarkoitetut varat otetaan käyttöön Lomén yleissopimuksen mukaisesti toteutettua rahoitusyhteistyötä koskevia sääntöjä ja menettelyjä noudattaen.Tässä yhteydessä toteutetaan erityisjärjestelyjä, jotta voidaan hyödyntää uutta liikkumavaraa, joka yhteisön talousarviossa on varattu yhteisön tuelle AKT-maiden sosiaalisen kehityksen edistämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi. 5 artiklaKomissiota kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi, joka tulee voimaan sinä päivänä, jona se tehdään.Tehty AKT-EY-ministerineuvoston puolesta  Puheenjohtaja


Avis juridique important

|

51998PC0515

Ehdotus neuvoston päätökseksi tiettyjen kalastusalan toimien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseen tähtäävästä erityistoimenpiteestä ja 28 päivänä huhtikuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/292/EY muuttamisesta  /* KOM/98/0515 lopull. - CNS 98/0274 */

Virallinen lehti nro C 314 , 13/10/1998 s. 0018

Ehdotus neuvoston päätökseksi tiettyjen kalastusalan toimien toimintasuunnan muuttamisen edistämiseen tähtäävästä erityistoimenpiteestä ja neuvoston päätöksen 97/292/EY muuttamisesta (98/C 314/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 515 lopull. - 98/0274(CNS)(Komission esittämä 4 päivänä syyskuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, että(1) asetuksen (ETY) N:o 2080/93 soveltamista KOR:n osalta koskevan 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/93 (1) mukaisesti erityistoimenpiteet voidaan rahoittaa kyseisellä välineellä,(2) tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 29 päivänä huhtikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 894/97 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1239/98 (3), 11 a artiklassa kielletään tiettyjen lajien pyyntiin tarkoitettuja ajoverkkoja käyttäen tapahtuva kalastus 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen,(3) tällä päätöksellä on lyhytaikaisia epäsuotuisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia tietyille laivastoille, millä voidaan perustella palvelukseen otettuihin kalastajiin ja alusten omistajiin sovellettavien asiaan kuuluvien toimien ja erityisten liitännäistoimenpiteiden toteuttaminen yhteisössä; kyseisten toimien on oltava luonteeltaan poikkeuksellisia, ja niiden on joka tapauksessa kuuluttava kyseessä olevien jäsenvaltioiden rakenneohjelmien talousarvion piiriin,(4) näin ollen on soveliasta poiketa väliaikaisesti KOR:n kelpoisuusehdoista ja tarvittaessa myös asiaankuuluvien tukikelpoisten menojen katosta,(5) asetuksessa (EY) N:o 1239/98 säädetty ajoverkkokalastuskielto koskee tiettyjä Espanjan, Irlannin, Italian, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivia aluksia; neuvosto hyväksyi 28 päivänä huhtikuuta 1997 Italian kalastajien harjoittamien eräiden kalstustoimintojen uudelleensuuntautumista edistävästä erityistoimenpiteestä tehdyn päätöksen 97/292/EY (4); tämän vuoksi ei ole tarpeen toteuttaa uutta erityistoimenpidettä kyseisten Italian kalastajien osalta; selvyyden vuoksi on kuitenkin syytä muuttaa mainittu päätös niiden tapausten luettelemiseksi, joissa tukien päällekkäisyys on sallittua,(6) useimmat kyseeseen tulevat toimenpiteet kuuluvat yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3699/93 (5) vahvistetun KOR:stä myönnettävän tuen piiriin; tällaiset toimenpiteet rahoitetaan KOR:stä siten, että säädettyjä menettelyjä noudatetaan,(7) kyseessä olevien jäsenvaltioiden olisi laadittava tätä varten toimintasuunnan muuttamista koskevia suunnitelmia,(8) sen varmistamiseksi, että säädetyt palkkiot myönnetään ainoastaan kalastajille ja alusten omistajille, joiden tulot ovat riippuvaisia neuvoston määräämässä kiellossa tarkoitetusta ajoverkkokalastuksesta, on syytä tarkentaa, että kalastajien ja alusten omistajien on oltava harjoittanut tällaista toimintaa vuonna 1995, 1996 tai 1997; on myös syytä säätää korvausten määrän muuttamisesta erityisesti sen mukaan, missä määrin tällaista toimintaa on tosiasiallisesti harjoitettu ja kuinka merkittäviä toimintasuunnan muuttamisesta aiheutuneet kustannukset ovat ja kuinka vanhoja alukset ovat,(9) kyseessä olevien jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kun niiden toimintasuunnan muuttamista koskevaa suunnitelmaa pannaan täytäntöön, edunsaajat eivät voi saada muuta kuin tässä päätöksessä säädettyä tukea eivätkä perusteettomia taloudellisia kannustimia; on erityisesti syytä kieltää mahdollisuus, että kaiken kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta maksettavia tämän erityistoimenpiteen mukaisia palkkioita ja kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteiden parantamiseksi ja mukauttamiseksi toteutettavista yhteisön toimista 18 päivänä joulukuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4028/86 (6) tai asetuksen (EY) N:o 3699/93 mukaisesti ennen vuotta 1998 saatuja alusten rakentamiseen annettavia tukia myönnetään päällekkäin, ja(10) tämä erityistoimenpide on pantava täytäntöön viimeistään sinä päivänä, jona ajoverkkokalastusta koskeva kielto tulee voimaan; jäsenvaltioiden sitoumus antaa tarvittavaa rahoitusta 31 päivään joulukuuta 1999 saakka ja kustannusten huomioon ottaminen 31 päivään joulukuuta 2001 saakka ovat joka tapauksessa rakennerahastojen sääntöjen mukaiset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla 1. Ennen asetuksella (EY) N:o 894/97, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1239/98, säädetyn ajoverkkokalastusta koskevan kiellon voimaantuloa kyseessä olevien jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnan muuttamista koskeva suunnitelma, jonka ne toimittavat komissiolle. Toimintasuunnan muuttamista koskevia suunnitelmia tarkastelevat tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien seurantakomiteat.2. Edellä 1 kohdassa mainittujen suunnitelmien täytäntöönpanemiseksi vahvistetaan kalastajia ja alusten omistajia koskeva erityistoimenpide tämän päätöksen 2-6 artiklassa säädetyin edellytyksin.2 artikla Kalastajat, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia ja jotka on vuonna 1995, 1996 tai 1997 otettu palvelukseen Espanjan, Irlannin, Ranskan tai Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivalle alukselle, jolla on käytetty yhtä tai useampaa asetuksen (EY) N:o 894/97 liitteessä VIII lueteltujen lajien kalastamiseen tarkoitettua ajoverkkoa, voivat saadaa) enintään 50 000 ecua henkilökohtaista kiinteämääräistä palkkiota, jos kaikki taloudellinen toiminta lopetetaan ennen 1 päivää tammikuuta 2002; tätä palkkiotai) voidaan myöntää päällekkäin mahdollisesta kyseisen jäsenvaltion voimassaolevan lainsäädännön mukaisesta varhaiseläkejärjestelmästä myönnettyjen etuuksien kanssa, vaikka kyseistä varhaiseläkejärjestelmää rahoitettaisiin osittain KOR:stä asetuksen (EY) N:o 3699/93 14 a artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti;ii) ei voida myöntää päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 14 a artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn henkilökohtaisen kiinteämääräisen palkkion kanssa;b) enintään 20 000 ecua henkilökohtaista kiinteämääräistä palkkiota, jos muuhun kalastustoimintaan tai muulle alalle on siirrytty ennen 1 päivää tammikuuta 2002. Tätä tukea voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 14 a artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn henkilökohtaisen kiinteämääräisen palkkion kanssa ja soveltuvin osin kyseisen asetuksen III osastossa säädettyjen tukien kanssa.3 artikla Jos Espanjan, Irlannin, Ranskan tai Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtivalla aluksella on käytetty yhtä tai useampaa asetuksen (EY) N:o 894/97 liitteessä VIII lueteltujen lajien kalastamiseen tarkoitettua ajoverkkoa vuonna 1995, 1996 tai 1997, alusten omistajat voivat saada kyseisille aluksillea) kiinteämääräistä palkkiota, jonka enimmäismäärästä säädetään tämän päätöksen liitteessä I, jos kaikki kalastustoiminta on lopetettu pysyvästi ennen 1 päivää tammikuuta 2002; tätä palkkiotai) voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 8 artiklassa säädetyn, kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta maksettavan palkkion kanssa;ii) ei voi saada päällekkäin asetuksen (ETY) N:o 4028/86 tai asetuksen (EY) N:o 3699/93 mukaisesti mahdollisesti maksettujen rakennustukien kanssa;b) kiinteämääräistä palkkiota, jonka enimmäismäärästä säädetään tämän päätöksen liitteessä 1, jos muuhun kalastustoimintaan tai muulle alalle on siirytty kokonaan ennen 1 päivää tammikuuta 2002; tätä tukeai) voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklan mukaisen alusten nykyaikaistamiseen tarkoitetun, vuonna 1998 tai 1999 myönnetyn tuen kanssa tämän päätöksen liitteessä II säädetyin poikkeuksellisin edellytyksin;ii) ei voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 8 ja 9 artiklan mukaisten pysyvästä siirtämisestä kolmanteen maahan ja yhteisyritysten perustamisesta maksettavan palkkion kanssa.4 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat pidättää oikeuden soveltaa 2 ja 3 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä kalastajiin ja alusten omistajiin, jotka todistavat kärsineensä tosiasiallista vahinkoa 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kalastuskiellon vuoksi.2. Edellä 2 ja 3 artiklassa säädettyjen henkilökohtaisten palkkioiden määrän vahvistamiseksi jäsenvaltioiden on otettava huomioon erityisesti:a) missä määrin edunsaajat (kalastajat ja alusten omistajat) tosiasiallisesti käyttävät 1 artiklan 1 kohdassa mainitussa kiellossa tarkoitettuja ajoverkkoja viitekautena;b) toimintasuunnan muuttamisesta aiheutuneiden kustannusten suuruus;c) alusten ikä.5 artikla 1. Julkisen rahoituksen osuus, mukaan lukien yhteisön rahoitusosuus, tällä päätöksellä perustetuista toimenpiteistä kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset 2 ja 3 artiklassa säädettyjen enimmäismäärien rajoissa.2. Yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 50 prosenttia jäsenvaltioiden tukikelpoisista kustannuksista. Se ei saa olla suurempi kuin kyseisille jäsenvaltioille rakennerahastojen ohjelmakauden 1994-1999 yhteydessä myönnetyt varat (yhteisön tukijärjestelmät, toimintaohjelmat ja rakennerahastojen 1- ja 5a-tavoitteiden yhtenäiset ohjelma-asiakirjat).3. Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, 2 ja 3 artiklassa säädettyihin palkkioihin sovelletaan edellytyksiä, joilla 2 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia johdetaan; tämän vuoksi niihin on kyseisissä jäsenvaltioissa sovellettava juridisesti sitovia säännöksiä ja niiden osalta tarvittavat rahoituslähteet on oltava vahvistettu sitovasti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999. Kustannukset voidaan ottaa huomioon 31 päivään joulukuuta 2001 saakka.6 artikla Kyseessä olevien jäsenvaltioiden viranomaisten on toimitettava komissiolle vuosittain ja joka tapauksessa viimeistään edellisen vuoden 1 päivään huhtikuuta mennessä kertomus 1 artiklassa tarkoitetun toimintasuunnan muuttamista koskevan suunnitelman toteuttamisesta, muita sovellettavia säännöksiä ja erityisesti yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (7) säännöstä rajoittamatta. Niiden on annettava tarvittavat säännökset estääkseen sellaisen palkkioiden ja tukien päällekkäisyyden, jota ei nimenomaisesti hyväksytä tässä päätöksessä, sekä perusteettomien palkkioiden ja tukien myöntämisen.7 artikla Korvataan päätöksen 97/292/EY 1 artiklan b ja c kohta seuraavasti:"b) alusten omistajille, jotka ovat sitoutuneet lopettamaan pysyvästi kaiken kalastustoiminnan. Tuen määrä esitetään liitteen taulukossa A; tätä tukeai) voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 8 artiklassa säädetyn, kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta maksettavan palkkion kanssa. Mainitun asetuksen liitteessä III olevan 1.1 kohdan a alakohdan säännöksiä ei kuitenkaan sovelleta;ii) ei voi saada päällekkäin asetuksen (ETY) N:o 4028/86 tai asetuksen (EY) N:o 3699/93 mukaisesti mahdollisesti maksettujen rakennustukien kanssa;c) alusten omistajille, jotka ovat sitoutuneet muuttamaan toimintasuuntaansa pysyvästi muuhun kalastustoimintaan; toimintasuunnan muuttamisesta maksettava palkkion määrä esitetään liitteen taulukossa B; tätä palkkiota:i) voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklan mukaisen alusten nykyaikaistamiseen tarkoitetun tuen kanssa;ii) ei voi saada päällekkäin asetuksen (EY) N:o 3699/93 8 ja 9 artiklan mukaisten pysyvästä siirtämisestä kolmanteen maahan ja yhteisyritysten perustamisesta maksettavan palkkion kanssa."8 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle, Irlannille, Ranskan tasavallalle, Italian tasavallalle ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.(1) EYVL L 193, 31.7.1993, s. 1.(2) EYVL L 132, 23.5.1997, s. 1.(3) EYVL L 171, 17.6.1998, s. 1.(4) EYVL L 121, 13.5.1997, s. 20.(5) EYVL L 346, 31.12.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 25/97 (EYVL L 6, 10.1.1997, s. 7).(6) EYVL L 376, 31.12.1986, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3944/90 (EYVL L 380, 31.12.1990, s. 1).(7) EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2635/97 (EYVL L 356, 31.12.1997, s. 14).LIITE I >TAULUKON PAIKKA>LIITE II Asetuksen (EY) N:o 3699/93 liitteessä IV vahvistetuista edellytyksistä poiketen muutetaan päällekkäin 3 artiklan b kohdassa tarkoitetun palkkion kanssa myönnettyjä alusten nykyaikaistamiseen tarkoitettuja tukia seuraavasti:a) korvataan 1.4 kohdassa ("kalastusaluksia koskeva asteikko - nykyaikaistamistuet") ilmaisu "50 prosenttia" ilmaisulla "65 prosenttia";b) korvataan 2.1 kohdassa ("rahoitusosuus - investoinnit yrityksiin") taulukossa 3 olevan kohdan "ryhmä 1" rivillä "muut alueet" yksityisten edunsaajien vähimmäisosuutta (C) koskeva ilmaisu "60 %" ilmaisulla "40 %".


|

52010PC0246

 Ehdotus neuvoston päätös Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta  /* KOM/2010/0246 lopull. - NLE 2010/0131 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 26.5.2010KOM(2010)246 lopullinen2010/0131 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan unionin ja Indonesian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaPERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Neuvosto antoi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ns. open skies -asioissa antamien tuomioiden jälkeen 5. kesäkuuta 2003 komissiolle valtuudet aloittaa kolmansien maiden kanssa neuvottelut voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta unionitason sopimuksella[1] (”horisontaaliset valtuudet”). Tällaisten sopimusten tarkoituksena on antaa kaikille Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajille syrjimätön pääsy Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille sekä saattaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenväliset lentoliikennesopimukset Euroopan unionin oikeuden mukaisiksi. |120 | Yleinen tausta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kansainvälisiä lentoliikennesuhteita on perinteisesti säännelty Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla, tällaisten sopimusten liitteillä ja muilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä järjestelyillä. Jäsenvaltioiden tekemiin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyvät perinteiset nimeämislausekkeet ovat Euroopan unionin oikeuden vastaisia. Ne antavat kolmannelle maalle mahdollisuuden evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai muut luvat sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta, jonka jokin Euroopan unionin jäsenvaltio on nimennyt, mutta joka ei ole kyseisen jäsenvaltion tai sen kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa. Tämän on katsottu syrjivän sellaisia Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat sijoittautuneet jonkin jäsenvaltion alueelle, mutta jotka ovat jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisten omistuksessa tai määräysvallassa. Tämä on vastoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 49 artiklaa, jossa sijoittautumisvapauttaan käyttäneille Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille taataan sijoittautumisvaltiossa sama kohtelu kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisille. Myös lentopolttoaineen verotus ja kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien EU:n sisäisillä reiteillä perimät kuljetustariffit ovat kysymyksiä, joissa Euroopan unionin oikeuden noudattaminen olisi varmistettava tarkistamalla tai täydentämällä Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisten lentoliikennesopimusten voimassa olevia määräyksiä. |130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Sopimuksen määräykset korvaavat Euroopan unionin eri jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan tekemien kahdeksantoista kahdenvälisen lentoliikennesopimuksen voimassa olevat määräykset tai täydentävät niitä. |140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Sopimus edistää Euroopan unionin ulkoisen ilmailupolitiikan perustavoitetta saattamalla voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset Euroopan unionin oikeuden mukaisiksi. |2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi |Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Sekä Euroopan unionin jäsenvaltioita että toimialaa on kuultu neuvottelujen aikana. |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja toimialan esittämät huomautukset on otettu huomioon. |3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus ”Horisontaalisista valtuuksista” tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä esitetään neuvotteluissa noudatettavat menettelyt ja neuvotteluohjeet. Komissio on näiden menettelyjen ja ohjeiden mukaisesti neuvotellut Indonesian tasavallan kanssa sopimuksen, jolla korvataan tietyt voimassa olevien Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset. Sopimuksen 2 artiklalla korvataan perinteiset nimeämislausekkeet yhteisön nimeämislausekkeella, minkä ansiosta kaikki Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat voivat hyödyntää sijoittautumisoikeutta. Sopimuksen 4 artikla koskee lentopolttoaineen verotusta, joka on yhdenmukaistettu energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetulla neuvoston direktiivillä 2003/96/EY ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdalla. Sopimuksen 5 artiklalla ratkaistaan mahdolliset ristiriidat Euroopan unionin kilpailusääntöjen kanssa. |310 | Oikeusperusta SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta sekä 218 artiklan 5 kohta ja 6 kohdan a alakohta |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus perustuu täysin neuvoston myöntämiin ”horisontaalisiin valtuuksiin” ottaen huomioon Euroopan unionin oikeuden ja kahdenvälisten lentoliikennesopimusten soveltamisalaan kuuluvat asiat. |Suhteellisuusperiaate Sopimuksella muutetaan tai täydennetään kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä ainoastaan siltä osin kuin on tarpeen Euroopan unionin oikeuden noudattamiseksi. |Sääntelytavan valinta |342 | Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välinen sopimus on tehokkain keino saattaa kaikki Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset Euroopan unionin oikeuden mukaisiksi. |4. Talousarviovaikutukset |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon. |5. Lisätiedot |510 | Yksinkertaistaminen |511 | Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöä. |512 | Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten asiaa koskevat määräykset korvataan tai niitä täydennetään yhden Euroopan unionin sopimuksen määräyksillä. |570 | Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus Kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista ja tekemistä koskevan vakiomenettelyn mukaisesti neuvostoa pyydetään hyväksymään päätökset Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä sekä nimeämään henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan unionin puolesta. |2010/0131 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖS,Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:1.  Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta unionitason sopimuksella.2.  Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta Indonesian tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista, jäljempänä ’sopimus’, noudattaen 5 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä esitettyjä menettelyjä ja ohjeita.3.  Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava, ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittaminen edellyttäen, että sopimus tehdään.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus Euroopan unionin puolesta edellyttäen, että sopimus tehdään.3 artiklaSopimusta sovelletaan sen voimaantuloon saakka väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen[3].4 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.5 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.6 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] Neuvoston päätös 11323/03, tehty 5. kesäkuuta 2003 (luottamuksellinen asiakirja).[2] EUVL C […], […], s. […].[3] Neuvoston pääsihteeristö julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä päivämäärän, josta alkaen sopimusta sovelletaan väliaikaisesti.


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi sillin pyyntimahdollisuuksien jakamisesta Pohjanmerellä 1 päivästä tammikuuta 1984 tehdyn päätöksen 83/653/ETY muuttamisesta

text:
                  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
      tr   #
     *     ti
      -ir  #
                                                   Bryssel, 23.10.1997
                                                   KOM(97)5111opull.
                                      Ehdotus
                         NEUVOSTON PAATOKSEKSI
sillin pyyntimahdollisuuksien jakamisesta Pohjanmerellä 1 päivästä tammikuuta 1984
                    tehdyn päätöksen 83/653/ETY muuttamisesta
                                (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                         PERUSTELUT
Neuvosto on vahvistanut 20 päivänä joulukuuta 1983 tehdyllä päätöksellä
N:o 83/653/ETY menetelmän sillin kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi Pohjan-
merellä. Jako perustuu suurimmalta osalta tiettyihin prosenttiosuuksiin yhteisön
käytettävissä olevasta TACista.
Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisasiakirjassa määrätään, että Ruotsin
käytettävissä oleva sillikiintiö lasketaan 1,433 prosentin osuutena laajentuneesta
yhteisöstä.
Selkeyden vuoksi vaikuttaa aiheelliselta muuttaa neuvoston päätös N:o 83/653/ETY
vahvistamalla laajentuneen yhteisön käytettävissä olevaan TACiin sovellettavat
prosenttiosuudet. Uuden laskumenetelmän olisi mahdollisuuksien mukaan katettava
kaikki mahdolliset yhteisön osuuteen liittyvät arvot tarkasti ja avoimesti.
 ---pagebreak---                                                   Ehdotus
                                   NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
                 sillin pyyntimahdollisuuksien jakamisesta Pohjanmerellä 1 päivästä
                   tammikuuta 1984 tehdyn päätöksen 83/653/ETY muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta
20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/921 ja
erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan ii alakohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen2,
sekä katsoo, että
menetelmä sillin kalastusmahdollisuuksien jakamiseksi Pohjanmerellä vahvistetaan
20 päivänä joulukuuta 1983 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 83/653/ETY3
yhteisön, sellaisena kuin se oli ennen Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymistä,
käytettävissä olevan TACin perusteella,
Itävallan, Ruotsin ja Suomen liittymisasiakirjassa määritetään Ruotsille jaettava osuus
Pohjanmeren sillistä prosenttiosuutena laajentuneen yhteisön käytettävissä olevan
kannan TACista, ja
on aiheellista muuttaa päätöstä 83/653/ETY laajentuneeseen yhteisöön viittaamiseksi
ja Ruotsin sisällyttämiseksi mukaan jakoon,
 1
     FYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. !, Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Ruotsin ja
     Suomen liittymisasiakirjalla.
 2
     EYVL N:o
 3
     EYVL N:o L 371, 31.12.1983, s. 39.
 ---pagebreak--- ON TEHNYT TAMAN PAATOKSEN:
                                       1 artikla
Korvataan päätöksen 83/653/ETY liite tämän päätöksen liitteellä.
                                       2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                   Neuvoston puolesta
                                                   puheenjohtaja
 ---pagebreak---                                                                LIITE
                                        Laskentamenetelmä jäsenvaltioille jaettavista kiintiöistä
                                                   YO tarkoittaa yhteisön osuutta
Jäsenvaltio   YO vähemmän kuin 157253 tonnia        YO 157253- 254648 tonnia                               YO vähintään
                                                                                254649 tonnia
Belgia                0,045150* YO                   0,013862* YO+ 4920                           0,009857 * (YO - 254649) + 8540
Tanska                0,198921 * YO                  0,232238 * YO - 5239                         0,344985 * (YO - 254649) + 53900
Saksa                 0,125091 * YO                  0,175356* YO -7904                           0,172492 * (YO - 254649) + 36750
Ranska                0,129791 * YO                  0,092304 * YO + 5895                         0,083782 * (YO - 254649) + 29400
Alankomaat            0,259582 * YO                  0,260073 * YO - 77                           0,202062 * (YO - 254649) + 66150
Ruotsi                0,014328 * YO                  0,014330 * YO                                0,014330 * (YO - 254649) + 3650
Yhdistynyt            0,227137 * YO                  0,211837* YO+ 2406                           0,172492 * (YO - 254649) + 56350
kuningaskunta
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4492
                                                     KOM(97) 511 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                         02 03   11 14
                                        Luettelonumero : CB-CO-97-546-FI-C
                                                         ISBN 92-78-26038-X
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                             &


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0619

Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi vuosina 2010 ja 2011 suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista  /* KOM/2009/0619 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 4.11.2009KOM(2009)619 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi vuosina 2010 ja 2011 suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksistaPERUSTELUTKymmenettä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevassa sisäisessä sopimuksessa ja varainhoitoasetuksessa vahvistetaan uusi menettely jäsenvaltioiden EKR:n rahoittamiseksi suorittamien rahoitusosuuksien maksupyynnöille. Sitä sovelletaan kyseisen kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 157 artiklan mukaisesti ensi kerran käytännössä varainhoitovuoden 2009 rahoitusosuuksiin.EKR:n varainhoitoasetuksen 57 artiklan 2 kohdan mukaisesti tähän ehdotukseen sisältyy-  rahoitusosuuden vuotuinen enimmäismäärä varainhoitovuonna 2011-  rahoitusosuuden vuotuinen määrä varainhoitovuoden 2010 osalta-  varainhoitovuoden 2010 rahoitusosuuden ensimmäisen erän määrä.EKR:n varainhoitoasetuksen 57 artiklan 7 kohdan mukaisesti ehdotuksessa yksilöidään komission hallinnoima määrä ja Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoima määrä.EIP on EKR:n varainhoitoasetuksen 145 artiklan mukaisesti toimittanut komissiolle ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista maksusitoumuksista ja maksuista.Neuvoston on EKR:n varainhoitoasetuksen 57 artiklan 2 kohdan mukaan päätettävä ehdotuksesta 15. marraskuuta 2009 mennessä, ja jäsenvaltioiden on maksettava rahoitusosuuden ensimmäinen erä 21. tammikuuta 2010 mennessä.EKR:n varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan mukaan rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille vahvistetut määrät aikajärjestyksessä. Tämän ehdotuksen maksupyynnöissä on näin ollen kyse yhdeksännen EKR:n määristä.EKR:n varainhoitoasetuksen 60 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltio ei suorita rahoitusosuutensa eriä määräajassa, siltä peritään maksamattomalta määrältä korko; koronmaksua koskevista yksityiskohdista säädetään samassa artiklassa.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi vuosina 2010 ja 2011 suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksistaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille[1] ja erityisesti sen 10 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2008–2013 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan yhteisön avun rahoituksesta AKT–EY-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille[2] ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun varainhoitoasetuksen, jäljempänä ’kymmenennen EKR:n varainhoitoasetus’[3], ja erityisesti sen 57 artiklan, 58 artiklan 2 kohdan ja 157 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[4],sekä katsoo seuraavaa:1) Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 157 artiklan mukaan sen 57–61 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan ensimmäisen kerran varainhoitovuoteen 2009. Komissio esittää menettelyn mukaisesti 15 päivään lokakuuta 2009 mennessä ehdotuksen, johon sisältyy a) rahoitusosuuden vuotuinen enimmäismäärä varainhoitovuoden 2011 osalta, b) rahoitusosuuden vuotuinen määrä varainhoitovuoden 2010 osalta ja c) varainhoitovuoden 2010 rahoitusosuuden ensimmäisen erän määrä. Neuvosto päättää ehdotuksesta viimeistään 15. marraskuuta 2009, ja jäsenvaltioiden on maksettava varainhoitovuoden 2010 rahoitusosuuksien ensimmäinen erä viimeistään 21. tammikuuta 2010.(2) Kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan mukaan rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille määrätyt määrät. Tämän vuoksi yhdeksättä EKR:a koskeva rahoituspyyntö on tehtävä sen sisäisen sopimuksen 10 artiklan 1 kohdan nojalla.(3) Euroopan investointipankki on toimittanut komissiolle kymmenennen EKR:n varainhoitoasetuksen 145 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaVarainhoitovuoden 2011 rahoitusosuuden vuotuinen enimmäismäärä on komission osalta 3 950 000 000 euroa ja Euroopan investointipankin osalta 220 000 000 euroa.2 artiklaVarainhoitovuoden 2010 rahoitusosuuden vuotuinen määrä osalta on komission osalta 3 500 000 000 euroa ja Euroopan investointipankin osalta 240 000 000 euroa.3 artiklaVuoden 2010 ensimmäisen erän rahoitusosuudet, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään liitteenä olevassa taulukossa.4 artiklaTätä päätöstä sovelletaan päivästä, jona se tehdään.5 artiklaTämä päätös on osoitettu yhdeksännen EKR:n rahoittamiseen osallistuville jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEVuoden 2010 rahoitusosuuden ensimmäiset erät (euroina)[pic][1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.[2] EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32.[3] EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1.[4] EUVL C …, …, s. ….


Avis juridique important

|

51996PC0464

Ehdotus neuvoston päätökseksi merellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratorioista 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/383/ETY muuttamisesta  /* KOM/96/0464 lopull. - CNS 96/0234 */

Virallinen lehti nro C 331 , 06/11/1996 s. 0012

Ehdotus neuvoston päätökseksi merellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratorioista 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/383/ETY muuttamisesta (96/C 331/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(96) 464 lopull. - 96/0234(CNS)(Komission esittämä 25 päivänä syyskuuta 1996)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettämerellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratorioista 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/383/ETY (1) liitteessä vahvistetaan kunkin jäsenvaltion merellisten biotoksiinien valvontaan nimeämien kansallisten vertailulaboratorioiden luettelo,päätökseen 93/383/ETY ei sisälly menettelyä, jolla sen liite voitaisiin tarkistaa nopeasti,Yhdistyneen kuningaskunnan merellisten biotoksiinien valvonnan kansalliseksi vertailulaboratorioksi vuonna 1993 nimeämä, Aberdeenissä sijaitseva Torry Research Stationin laboratorio luopuu tehtävistään,Yhdistynyt kuningaskunta nimeää Aberdeenissä sijaitsevan Marine Laboratoryn merellisten biotoksiinien valvonnan kansalliseksi vertailulaboratorioksi, jatämän vuoksi on tarpeen muuttaa päätöksen 93/383/ETY liite, ja komission on määrättävä tätä liitettä koskevasta tarkistusmenettelystä erään jäsenvaltion pyynnöstä,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Muutetaan merellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratorioista 14 päivänä kesäkuuta 1993 tehty neuvoston päätös 93/383/ETY seuraavasti:- Lisätään 5 artiklan jälkeen 6 artikla seuraavasti:"6 artiklaKomissio muuttaa tarvittaessa tämän päätöksen liitteen jonkin jäsenvaltion ilmoitettua kansallista merellisten biotoksiinien valvonnan vertailulaboratoriota koskevasta muutoksesta."- Muutetaan 6 artikla 7 artiklaksi.2 artikla Muutetaan päätöksen 93/383/ETY liite seuraavasti:"Yhdistynyt kuningaskunta:- Marine LaboratoryPO Box 101, Victoria RoadUK-Aberdeen AB11 9DB"3 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) EYVL N:o L 166, 8.7.1993, s. 31


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.7.2016
            COM(2016) 462 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Kreikalle marraskuussa 2015 Joonian saarilla tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Tämä päätös koskee 1 651 834 euron käyttöönottoa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’rahasto’, Kreikassa tapahtuneen maanjäristyksen vuoksi. Koko tarvittava määrä saadaan ottamalla käyttöön osa vuoden 2016 talousarvioon maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina otetusta 50 000 000 euron määrästä, joten lisätalousarviota ei tarvita.

               2.TIEDOT JA EDELLYTYKSET

               Komissio vastaanotti 5. helmikuuta 2016 hakemuksen, joka koski taloudellisen avun myöntämistä rahastosta. Hakemus koski Kreikassa 17. marraskuuta 2015 tapahtunutta katastrofia (maanjäristys, joka vaikutti Joonian saarten alueeseen, erityisesti Lefkadan ja Kefalonian saariin). Komission yksiköt ovat tutkineet hakemuksen perusteellisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  1
               , jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto komission arviointien tärkeimmistä osatekijöistä.

               (1)Kreikka jätti hakemuksen rahoituksen saamiseksi rahastosta 5. helmikuuta 2016 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 17. marraskuuta 2015 (Lefkadan saari). Hakemus koski asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ’alueellista katastrofia’. Komission pyydettyä lisätietoja päivitetyt tiedot esitettiin 9. maaliskuuta 2016.

               (2)Kreikka pyysi hakemuksen esittämisen yhteydessä ennakkomaksua odotetusta rahaston rahoituksesta. Hakemuksen alustavan tarkastelun perusteella komissio katsoi, että asetuksen 4 a artiklassa säädetyt ennakkomaksua koskevat edellytykset täyttyivät.

               (3)Komission 18. maaliskuuta 2016 antamalla päätöksellä C(2016) 1772 myönnettiin 164 798 euron ennakko eli 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoituksesta.

               (4)Kreikan viranomaiset arvioivat alun perin välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 65 919 000 euroa. Kreikan viranomaiset esittivät 9. maaliskuuta 2016 tarkistetun hakemuksen, jossa välittömien vahinkojen kokonaismäärä nousi 66 073 345 euroon. Vahinkojen tarkistettu kokonaismäärä on 2,1 prosenttia kyseisen Joonian saarten NUTS 2 -alueen BKT:sta (Eurostatin vuoden 2014 EL62:ta koskevien tietojen
                  2
                mukaan 3 137 miljoonaa euroa) ja ylittää siten asetuksessa alueellisia katastrofeja varten vahvistetun 1,5 prosentin kynnysarvon.

               (5)Rahastosta myönnettävä rahoitus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen.

               (6)Katastrofin vaikutuksiin ja seurauksiin vaikutti se, että Lefkadassa tapahtui aamulla 17. marraskuuta 2015 sarja maanjäristyksiä, joiden voimakkuus oli jopa 6,1 Richterin asteikolla mitattuna. Myös Ithakan ja Kefalonian saarten pohjoisosissa kirjattiin vahinkoja. Tapahtumaa seurasi useita jälkijäristyksiä. Kaksi henkilöä menehtyi ja kahdeksan muuta loukkaantui. Seismologien mukaan maanjäristys siirsi Lefkadan saarta 36 cm etelään. Kreikan pelastuspalvelun operaatiokeskus aktivoitiin välittömästi, ja alueen asukkaille tarjottiin väliaikaista majoitusta, suojaa ja ruokaa. Maanjäristyksessä vaurioitui 120 asuntoa, joista 20:n katsottiin olevan asuinkelvottomia. Lisäksi raportoitiin laajoista vahingoista maakunnan ja kuntien infrastruktuuriverkkoihin, yksityisiin ja julkisiin rakennuksiin (mukaan lukien paikallinen sairaala) ja muihin infrastruktuureihin (satamat, biologiset verkot) sekä myös kulttuurikohteisiin (lähinnä kirkkoihin) kohdistuneista laajoista vahingoista. Maanvyörymät hautasivat ja tuhosivat joitakin matkailun kannalta tärkeimpiä rantoja saaren länsiosassa.

               (7)Kreikan viranomaiset arvioivat asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 52 374 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimiin liittyvistä kustannuksista (yli 38 miljoonaa euroa) aiheutui liikenteen alalla. Toiseksi suurin, 7 miljoonan euron kustannuserä liittyy kulttuuriperinnön suojelemiseen.

               (8)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen "vähemmän kehittynyt alue". Kreikan viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

               (9)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Kreikka, joka on yksi seismisesti aktiivisimmista maista Euroopassa, on pyrkinyt luomaan luonnonkatastrofiriskien ehkäisy- ja hallintakehyksen. Kreikan ensimmäinen maanjäristysasetus (EAK-2000) tuli voimaan vuonna 1959, ja siihen on tehty useita muutoksia. Asetusta täydennettiin vuonna 2003 uudella seismisten riskialueiden kartalla. Maanjäristyksiin varautumisesta ja suojelusta vastaava organisaatio (OASP) on julkisoikeudellinen yhteisö, ja sen toimintaa valvoo infrastruktuuri-, liikenne- ja verkostoministeriö. Sen tavoitteena on minimoida maanjäristysten tuhoisia vaikutuksia.

               (10)Hakemuksen jättöpäivänä Kreikkaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

               (11)Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  3
                ja erityisesti sen 10 artiklassa säädetään, että rahaston varoja voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) yli rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärien. Edellytykset tuen saamiselle rahastosta on määritelty Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002, sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  4
                11 kohdassa vahvistetaan rahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

               Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

               Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty solidaarisuusrahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

               Seuraavassa esitetään Kreikan hakemukseen perustuva laskelma rahastosta kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta tuesta:

                        Katastrofi

                        Välittömät vahingot
                        (milj. euroa)

                        2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta
                        (euroa)

                        Kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 % välittömistä vahingoista

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä
                        (euroa)

                        KREIKKA

                        66,073

                        1 651 834

                        -

                        1 651 834

                        YHTEENSÄ

                        1 651 834

               Vuoden 2016 talousarvion hyväksymisen yhteydessä otettiin käyttöön 50 000 000 euron määrä ennakkomaksuja varten, ja vastaavat maksusitoumus- ja maksumäärärahat otettiin talousarvioon. Tutkittuaan hakemuksen
                  5
                ja ottaen huomioon rahastosta myönnettävän tuen enimmäismäärän komissio ehdottaa, että rahaston varoista otetaan 1 651 834 euroa Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodelle 2016 ennakkomaksuja varten otetusta 50 000 000 euron määrästä.

               Koska 10 prosentin ennakkomaksuina on asetuksen 4 a artiklan 2 kohdan mukaisesti jo suoritettu 164 798 euroa, maksettava määrä on 1 487 036 euroa.

               Edellä mainittujen ennakkomaksujen jälkeen talousarviossa ennakkomaksuihin käytettävissä oleva määrä on 49 835 202 euroa. Koska toimielinten sopimuksen 11 kohdassa määrätään mahdollisuudesta kohdentaa määrärahoja uudelleen, komissio ehdottaa, että käytettävissä olevista varoista otetaan Kreikalle tarvittavat 1 487 036 euroa. Sen jälkeen kun jäljelle jäävä määrä on maksettu, vuonna 2016 on ennakkomaksuihin tarvittaessa käytettävissä 48 348 166 euroa. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella tämän katsotaan riittävän, jos loppuvuoden aikana tehdään uusia hakemuksia.

               Jos yhteisymmärrystä ei saavuteta, käynnistetään kolmikantamenettely toimielinten sopimuksen
                  6
                11 kohdan mukaisesti.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Kreikalle marraskuussa 2015 Joonian saarilla tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  7
                ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  8
                ja erityisesti sen 11 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta luonnonkatastrofien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan.

               (2)Rahasto ei saa ylittää 500 000 000 euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  9
                10 artiklassa säädetään.

               (3)Kreikka toimitti 5. helmikuuta 2016 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamisesta marraskuussa 2015 Joonian saarilla tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen.

               (4)Kreikan hakemus on asetuksen (EU) N:o 2012/2002 4 artiklassa säädettyjen rahaston rahoitustuen myöntämistä koskevien edellytysten mukainen.

               (5)Tämän vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja Kreikalle.

               (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2016/252
                  10
                otettiin käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 50 000 000 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina ennakkomaksujen maksamista varten varainhoitovuodeksi 2016. Näitä määrärahoja on käytetty vain hyvin rajoitetusti. Näin ollen on mahdollista rahoittaa tämän käyttöönoton koko määrä kohdentamalla uudelleen määrärahoja, jotka ovat käytettävissä ennakkomaksujen maksamiseen unionin yleisessä talousarviossa varainhoitovuodeksi 2016.

               (7)Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin yleisestä talousarviosta varainhoitovuodeksi 2016 otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 1 651 834 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina Kreikalle.

               Ensimmäisessä kohdassa mainittujen käyttöön otettavien varojen koko määrä rahoitetaan ennakkomaksujen maksamista varten Euroopan unionin varainhoitovuoden 2016 talousarvioon otetuilla määrärahoilla, joiden määrää vähennetään vastaavasti.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...].*

                  11Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

                     (2)
                  Tämä perustuu Eurostatin viimeisimpiin tietoihin toukokuulta 2016. Hakemuksen vastaanottohetkellä kynnysarvo laskettiin alustavien (korkeampien) arvojen perusteella, ja näin ollen alustavasti laskettua 48,7 miljoonan euron kynnysarvoa pienennetään 47,1 miljoonaan euroon. Molemmissa tapauksissa kynnysarvo saavutetaan, eikä sillä ole vaikutusta ehdotetun tuen määrään.

                     (3)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (4)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (5)
                  Tiedonanto komissiolle C(2016) 3872.

                     (6)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (7)
                  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (8)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (9)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (10)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2016/252, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta ennakkomaksujen maksamiseksi (EUVL L 47, 24.2.2016, s. 5).

                     (11)
                  Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.