               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.9.2016
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA) välisen satelliittinavigoinnin kehittämistä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi on tarkoitus hyväksyä Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA)
                  1
                välisen yhteistyösopimuksen satelliittinavigoinnin kehittämiseksi ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamiseksi siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella allekirjoittaminen unionin puolesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Ehdotus on asetuksen (EU) N:o 1285/2013, joka on Euroopan satelliittinavigointiohjelmien perussäädös, mukainen. Kyseisen asetuksen 29 artiklan mukaan unioni voi tehdä Galileo- ja EGNOS-ohjelmia koskevia sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

               Satelliittinavigoinnin ala sisällytettiin Euroopan unionin ja Afrikan väliseen yhteistyöhön hyväksymällä vuosia 2011–2013 koskeva toimintasuunnitelma Afrikan ja EU:n strategisen kumppanuuden täytäntöönpanoa varten marraskuussa 2010 Tripolissa järjestetyssä kolmannessa EU–Afrikka-huippukokouksessa. Tämän alan yhteistyön tärkeys vahvistettiin myös vuosia 2014–2017 koskevassa etenemissuunnitelmassa, joka hyväksyttiin EU–Afrikka-huippukokouksessa huhtikuussa 2014.

               Selvityksissä on todettu Afrikan kannalta merkittäviä sosiaalis-taloudellisia etuja. Yhteistyöstä on hyötyä myös Euroopan avaruusteollisuudelle, sillä se hyötyy markkina-alueensa laajentumisesta Afrikkaan tekniikoidensa kehittymisen, uuden infrastruktuurin rakentamisen ja satelliittinavigointiin liittyvien palvelujensa käytön myötä.
                  2

               Kilpailukykyneuvosto valtuutti komission suosituksen COM(2014) 260 mukaisesti komission neuvottelemaan unionin puolesta ASECNAn kanssa kansainvälisestä sopimuksesta, jossa määrätään ehdoista, jotka koskevat Euroopan satelliittinavigointiohjelma EGNOSiin perustuvan SBAS-palvelun (satelliitteihin perustuva lisäjärjestelmä) tarjoamista Afrikassa. Neuvottelut alkoivat maaliskuussa 2015. Niiden tuloksena syntyi sopimusehdotus, jossa määrätään eurooppalaiseen EGNOS-järjestelmään perustuvan itsenäisen SBAS-järjestelmän toteuttamiseen ja käyttämiseen ASECNAn vastuualueella tarvittavista yhteistyön puitteista. Neuvoston antaman valtuutuksen mukaisesti sopimukseen on sisällytetty tekninen osa, ja se kattaa myös rahoitus- ja hallinnointinäkökohtia.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten ja unionin muiden politiikkojen kanssa

               Euroopan satelliittinavigointiohjelmat ovat merkittävä osa Euroopan unionin liikennepolitiikkaa, erityisesti lentoliikennepolitiikan kannalta. Niillä parannetaan lennonvarmistuspalvelujen turvallisuutta ja jatkuvuutta, ja ohjelmia kehitetään talous- ja ympäristönäkökohtien osalta. Niitä on tehty tunnetuksi kansainvälisesti muun muassa tekemällä yhteistyösopimuksia eri maiden kuten Amerikan yhdysvaltojen, Kiinan, Etelä-Korean ja Israelin kanssa.

               Satelliittipalvelujen kehittämistä Afrikassa koskevien Euroopan unionin ja Afrikan yhteisten etujen vuoksi Euroopan unionin ja Afrikan välisen aktiivisen yhteistyön kehittämiseksi on tehty vuosien saatossa useita poliittisia aloitteita. Näitä ovat mm. seuraavat:

               Afrikan ja EU:n strategiseen kumppanuuteen liittyvän infrastruktuurityöryhmän julistus Euroopan komission ja Afrikan unionin komission tapaamista varten (Addis Abeba, 25. ja 26. helmikuuta 2016);

               neljännessä EU–Afrikka-huippukokouksessa (Bryssel, 2. ja 3. huhtikuuta 2014) hyväksytty vuosia 2014–2017 koskeva etenemissuunnitelma;

               liikealan yhteinen julistus viidennessä EU–Afrikka-yritysfoorumissa (Bryssel, 1. huhtikuuta 2014);

               Välimeren unionin liikennealan ministerikokouksessa hyväksytty yhteinen kanta (Bryssel, 14. marraskuuta 2013);

               aiheesta ”Demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävä kumppanuus eteläisen Välimeren maiden kanssa” 8. maaliskuuta 2011 annettu yhteinen tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle KOM(2011) 200 lopullinen;

               aiheesta ”Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) sovelluksia koskeva toimintasuunnitelma” 14. kesäkuuta 2010 annettu komission tiedonanto KOM(2010) 308 lopullinen;

               Belgian EU-puheenjohtajakaudellaan 16. kesäkuuta 2010 järjestämä korkean tason tapaaminen, jossa käsiteltiin aihetta ”avaruus Afrikan asukkaille”;

               aiheesta ”Maailmanlaajuiset haasteet: eurooppalaisten avaruusjärjestelmien hyödyntäminen” 25. marraskuuta 2010 Brysselissä annettu seitsemännen avaruusneuvoston päätöslauselma;

               kolmannessa EU–Afrikka-huippukokouksessa (Tripoli, 29. ja 30. marraskuuta 2010) hyväksytty vuosia 2011–2013 koskeva toimintasuunnitelma Afrikan ja EU:n strategisen kumppanuuden täytäntöönpanoa varten;

               liikealan yhteinen julistus neljännessä EU–Afrikka-yritysfoorumissa (Tripoli, 26. ja 28. marraskuuta 2010);

               aiheesta ”Euroopan unionin ja Afrikan kumppanuus – Afrikan ja Euroopan yhteydet: kohti tiiviimpää liikenneyhteistyötä” 24. kesäkuuta 2009 annettu komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle KOM(2009) 301 lopullinen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklaan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate

                  Toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta tässä tapauksessa, sillä Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät kuuluvat Euroopan unionille.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Sopimuksen määräykset vastaavat tavoitetta, eli mahdollistaa ASCENAn kehittämään oman satelliitteihin perustuvan lisäjärjestelmänsä, joka perustuu Euroopan satelliittinavigointiohjelma EGNOSiin. Niillä myös edistetään Euroopan unionin pyrkimystä viedä satelliittinavigointiosaamistaan Afrikkaan.

               •Toimintatavan valinta

                  Luodaan sitovat yhteistyön puitteet tekemällä kansainvälinen sopimus. Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 29 artiklassa säädetään yksiselitteisesti mahdollisuudesta tehdä sopimuksia kansainvälisten organisaatioiden kanssa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien puitteissa.

               3.KUULEMISTEN TULOKSET

               Komissio on raportoinut neuvottelujen edistymisestä säännöllisesti sekä suullisesti että kirjallisesti neuvoston nimeämälle erityiskomitealle. Lisäksi Euroopan unionin jäsenvaltioille on tiedotettu neuvottelujen edistymisestä, ja niille on annettu mahdollisuus osallistua neuvottelukokouksiin. Neuvoston yhdistettyjen kuljetusten ja verkkojen työryhmä ehti muotoilemaan sopimusluonnosta koskevat alustavat huomionsa ennen neuvottelujen päättymistä. Nämä huomiot otettiin huomioon lopullisessa ehdotuksessa.

               EGNOS-ohjelmaan perustuvien satelliittinavigointipalvelujen käyttämistä Afrikassa on arvioitu sekä sosiaalis-taloudelliselta että tekniseltä kannalta. Tämän arvioinnin tulokset on esitetty asianomaisille Afrikan maille ja niistä on keskustelu useaan eri otteeseen kyseisten maiden kanssa seminaareissa, työryhmissä ja kansainvälisissä foorumeissa, kuten Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön alaisessa AFI-alueen suunnittelu- ja täytäntöönpanoryhmässä (AFI Planning and Implementation Regional Group, APIRG).

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Suunnitellulla sopimuksella ei ole talousarviovaikutuksia eurooppalaisille satelliittinavigointiohjelmille asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti osoitettuihin talousarviomäärärahoihin.

               Sopimuksessa tarkoitetun infrastruktuurin, jonka ASECNA omistaa, rakentamisesta ja käytöstä aiheutuvat kustannukset rahoitetaan ASECNAn talousarviovaroista, sen jäsenvaltioiden varoista tai varoista, jotka on saatu avustuksina tai lainoina Euroopan unionin jäsenvaltioita ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, kuten Euroopan investointipankilta ja Afrikan kehityspankilta.

               5.LISÄTIEDOT

                  Sopimuksessa määrätään, että perustetaan sekakomitea, joka vastaa sopimuksen hallinnoinnista ja asianmukaisesta soveltamisesta.. Lisäksi sopimuksen osapuolten välisissä riitatilanteissa sovelletaan välimiesmenettelyä.

               2016/0271 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA) välisen satelliittinavigoinnin kehittämistä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto valtuutti 25 päivänä syyskuuta 2014 komission neuvottelemaan unionin puolesta Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’ASECNA’, kanssa kansainvälisestä sopimuksesta, jossa määrätään ehdoista, jotka koskevat eurooppalaiseen satelliittinavigointiohjelma EGNOSiin perustuvan SBAS-palvelun (satelliitteihin perustuva lisäjärjestelmä) tarjoamista Afrikassa.

               (2)Neuvottelujen tuloksena Euroopan unionin ja ASECNAn välinen satelliittinavigoinnin kehittämistä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella koskeva sopimus parafoitiin 12 päivänä toukokuuta 2016.

               (3)Sopimus olisi allekirjoitettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston välisen satelliittinavigoinnin kehittämisessä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamisessa ASECNAn vastuualueella koskevan yhteistyösopimus unionin puolesta

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jolla sopimuksen neuvottelijan nimeämä(t) henkilö(t) valtuutetaan allekirjoittamaan sopimus sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        ASECNA on kansainvälinen järjestö, jonka päämaja on Dakarissa Senegalissa ja jonka tehtävänä on lennonvarmistus sen 18 jäsenvaltiossa, jotka ovat Benin, Burkina Faso, Gabon, Guinea-Bissau, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Komorit, Kongo, Madagaskar, Mali, Mauritania, Niger, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Senegal, Togo, Tšad ja Ranska.

                     (2)
                  Koko Afrikkaa koskevien sosiaalis-taloudellisten etujen on kustannus-hyötyanalyysien perusteella arvioitu olevan yli 4,8 miljardia euroa.  Arvioissa ei ole otettu huomioon talouden kehittymiseen ja alueelliseen yhdentymiseen liittyviä tekijöitä, joita ei voitu kvantifioida.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.9.2016
            COM(2016) 574 final
            LIITE
            SOPIMUS (LUONNOS)Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA) välinen satelliittinavigoinnin kehittämistä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella koskeva yhteistyö
            asiakirjaan
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusviraston (ASECNA) välisen satelliittinavigoinnin kehittämistä ja siihen liittyvien palvelujen tarjoamista siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONI

               ja

               AFRIKAN JA MADAGASKARIN LENTOTURVALLISUUSVIRASTO, jäljempänä ’ASECNA’,

               jäljempänä ’osapuolet’, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien sovellusten lisääntyvän kehittämisen Euroopan unionissa, Afrikassa ja muualla maailmassa etenkin siviili-ilmailun alalla,

               OTTAVAT HUOMIOON, että ASECNAn päätehtävät ovat lennonvarmistuspalvelujen tuottaminen sen vastuualueeseen kuuluvissa ilmatiloissa, näiden ilmatilojen järjestäminen, ilmailutiedon julkaiseminen ja lentosääennusteiden ja lentometeorologisen tiedon välittäminen,

               TUNNUSTAVAT Euroopan unionin erityisesti siviilikäyttöä varten perustettujen Galileo- ja EGNOS-satelliittinavigointiohjelmien tärkeyden, niiden toteuttamiseen liittyvät hyödyt sekä ASECNAn kiinnostuksen satelliittinavigointipalveluihin,

               TUNNUSTAVAT, että EGNOS-järjestelmällä, joka on alueellinen Eurooppaan keskittyvä infrastruktuuri, joka seuraa ja korjaa maailmanlaajuisista satelliittinavigointijärjestelmistä lähetettyjä avoimia signaaleja ja siten parantaa niiden tarkkuutta ja lisäksi tarjoaa integriteettitoiminnon, tarjotaan siviili-ilmailun tarpeisiin mukautettuja palveluja,

               OTTAVAT HUOMIOON, että EGNOS-järjestelmän tekniikkaan perustuvat palvelut voitaisiin teknisesti laajentaa kattamaan koko Afrikan, sillä EGNOS-järjestelmän transponderit on asennettu satelliiteille, jotka ovat geostationaarisella radalla Afrikan yläpuolella, minkä lisäksi laajentamisesta olisi odotettavissa osapuolten vastuulla oleviin maainfrastruktuureihin liittyviä synergiaetuja,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin avaruusneuvoston aiheesta ”Maailmanlaajuiset haasteet: eurooppalaisten avaruusjärjestelmien täysimääräinen hyödyntäminen” 25 päivänä marraskuuta 2010 antaman päätöslauselman, jossa pyydetään Euroopan komissiota aloittamaan yhteistyö Afrikan unionin komission kanssa voimavarojen rakentamiseksi ja selvittämään, miten Afrikassa voitaisiin toteuttaa EGNOS-ohjelman infrastruktuurin kaltainen infrastruktuuri,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan avaruuspolitiikasta 26 päivänä huhtikuuta 2007 annetun Euroopan komission tiedonannon, jossa Euroopan ja Afrikan välinen yhteistyö avaruusalalla katsotaan erityisen tärkeäksi, ja aiheesta ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa” 4 päivänä huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon, jossa korostetaan Euroopan unionin tahtoa asettaa erikoisosaamisensa ja infrastruktuurinsa Afrikan käyttöön sekä vauhdittaa yhteistyötä Afrikan kanssa,

               OTTAVAT HUOMIOON satelliittinavigointijärjestelmien (GNSS) käyttöönottoa ASECNAssa koskevan 7 päivänä heinäkuuta 2005 annetun ASECNAn ministerikomitean päätöslauselman N:o 2005 CM 44-11, jolla pyydetään apua Euroopan unionin elimiltä EGNOSin tai GALILEOn käyttöönoton hyödyntämisessä ASECNAn operatiivisissa tarpeissa,

               OTTAVAT HUOMIOON EGNOS/GALILEO-järjestelmien käyttöönottoa Afrikan ja Intian valtameren alueella koskevan 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetun ASECNAn hallintoneuvoston päätöksen N:o 2011 CA 120-18, jolla valtuutetaan pääjohtaja tätä varten ottamaan yhteyttä asiaan liittyviin Euroopan unionin elimiin,

               OTTAVAT HUOMIOON, että kyseisen päätöslauselman täytäntöönpanolla ASECNA on kehittänyt SBAS-ASECNA-ohjelman, jonka tarkoituksena on tarjota EGNOS-järjestelmän tekniikkaan perustuvia SBAS-palveluja vastuualueellaan,

               OTTAVAT HUOMIOON, että satelliittinavigointialan pitkäaikainen yhteistyö Euroopan unionin ja ASECNAn välillä on osa Euroopan unionin ja Afrikan yleistä strategista kumppanuutta, sillä maanosien välisen yhteistyön määrittelemistä vuosille 2014–2017 koskevassa etenemissuunnitelmassa, joka hyväksyttiin 2 ja 3 päivänä huhtikuuta 2014 Brysselissä järjestetyssä neljännessä EU–Afrikka-huippukokouksessa, edellytetään riittävien ja kestävien henkilöresurssien ja varojen ohjaamista EGNOS-järjestelmään perustuvan satelliittinavigointi-infrastruktuurin kehittämiseen sekä niitä asianomaisten maiden investointi- ja toimintamenoja, jotka liittyvät EGNOS-järjestelmään Afrikassa, koskevien hallinto- ja rahoitusjärjestelmien perustamista,

               OTTAVAT HUOMIOON, että kyseisen Afrikan ja Euroopan unionin välisen strategisen kumppanuuden toimeenpanossa ASECNA ja Euroopan unionin tekevät jo nyt yhteistyötä kymmenennen Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavan lentoliikenteen ja satelliittipalvelujen tukiohjelman ja kehitysyhteistyövälineestä rahoitettavan yleisafrikkalaisen EGNOS-järjestelmää koskevan tukiohjelman puitteissa, erityisesti yhteisen EGNOS-Africa Joint Progamme Office (JPO) -hallinnointitoimiston perustamisen myötä,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin ja ASECNAn yhteisen edun tehdä pitkäaikaista yhteistyötä satelliittinavigoinnin kehittämisessä siviili-ilmailua varten, ja HALUAVAT virallistaa tämänkaltaisen yhteistyön,

               OTTAVAT HUOMIOON, että on tarpeen varmistaa satelliittinavigointipalvelujen suojaamisen korkea taso osapuolten alueilla,

               OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan unioni on perustanut virastoja avustamaan sitä tietyillä toiminta-aloilla, muun muassa Euroopan GNSS-viraston Euroopan satelliittinavigointiohjelmien osalta ja Euroopan lentoturvallisuusviraston siviili-ilmailun osalta, ja että EGNOS-järjestelmän käytöstä vuosina 2014–2021 on solmittu valtuutussopimus Euroopan unionin ja Euroopan GNSS-viraston välillä,

               TUNNUSTAVAT, että Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013(1) mukaan Euroopan unioni on kaiken Galileo- ja EGNOS-ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja, Euroopan unioni voi tehdä näitä ohjelmia koskevia sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ja EGNOS-järjestelmän mahdollisesta kattavuuden laajentamisesta Euroopan ulkopuolelle syntyviä kustannuksia ei saisi rahoittaa talousarviomäärärahoista, jotka on kohdennettu kyseisen asetuksen mukaisesti,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan GNSS-viraston perustamisesta 22 päivänä syyskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 912/2010(2),

               KATSOVAT, että standardointia ja sertifiointia koskevien kantojen koordinointi on tärkeää, erityisesti kun on kyse maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien ja -palvelujen kansainvälisistä standardointi- ja sertifiointielimistä, varsinkin jotta edistetään Galileo- ja EGNOS-järjestelmien laajaa ja innovatiivista käyttöä ja SBAS-ASECNA-järjestelmän asemaa maailmanlaajuisena siviili-ilmailun navigointi- ja ajanmääritysstandardina.

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               I OSA

               YLEISET MÄÄRÄYKSET

               1 artikla

               Tavoitteet

               1. Tämän sopimuksen tavoitteena on kehittää satelliittinavigointia ja tarjota siihen liittyviä palveluja siviili-ilmailua varten ASECNAn vastuualueella antamalla ASECNAlle mahdollisuuden hyödyntää Euroopan satelliittinavigointiohjelmia.

               Tämä sopimus on osa Euroopan satelliittinavigointiohjelmiin perustuvien palvelujen tunnettuuden edistämistä Afrikassa.

               2. Osapuolten välisen yhteistyön muodot ja ehdot 1 kohdan tavoitteiden saavuttamiseksi vahvistetaan tässä sopimuksessa.

               2 artikla

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

               1.
                     ’GNSS:llä’ tai ’maailmanlaajuisella satelliittinavigointijärjestelmällä’

                  satelliittien

                ryhmästä ja maa-asemien ja -keskusten verkostosta koostuvaa infrastruktuuria, jolla tarjotaan radiosignaalien välityksellä maailmanlaajuisesti tarkkoja aika- ja paikannustietoja käyttäjille, joilla on käytössään soveltuva vastaanotin;

               2.
                     ’Euroopan satelliittinavigointijärjestelmillä’ Galileo-ohjelman mukaisesti perustettua maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää ja EGNOS-järjestelmää, jotka ovat Euroopan unionin omaisuutta;

               3.
                     ’ASECNAn vastuualueella’ maantieteellistä aluetta, jolla ASECNA tuottaa lennonvarmistuspalveluja, riippumatta siitä, kuuluuko kyseinen alue sen jäsenvaltioiden ilmatilaan;

               4.
                     ’EGNOSilla’, joka on lyhenne sanoista ”European Geostationary Navigation Overlay Service” (Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä), alueellista satelliittinavigointijärjestelmäinfrastruktuuria, joka seuraa ja korjaa maailmalaajuisista satelliittinavigointijärjestelmistä, pääasiassa GPS:stä ja Galileosta, lähetettyjä avoimia signaaleja ja näin ollen tarjoaa näiden maailmanlaajuisten järjestelmien käyttäjille parempaa tarkkuutta ja luotettavuutta. EGNOS koostuu maa-asemista ja useista geostationaarisiin satelliitteihin asennetuista transpondereista. Maa-asemat muodostuvat suunnittelukeskuksesta, valvontakeskuksista, RIMS- ja NLES-asemista, palvelukeskuksesta ja EDAS-palvelimesta. EGNOSin alueelliseen peittoalueeseen kuuluvat ensisijaisesti Euroopan unionin jäsenvaltioiden Euroopassa sijaitsevat alueet;

               5.
                     ’SBAS-ASECNAlla’ ASECNAn satelliittinavigointijärjestelmää, joka seuraa ja korjaa maailmanlaajuisista satelliittinavigointijärjestelmistä, pääasiassa GPS:stä ja Galileosta, lähetettyjä avoimia signaaleja ja näin ollen tarjoaa näiden maailmanlaajuisten järjestelmien käyttäjille parempia ominaisuuksia etenkin tarkkuuden ja luotettavuuden osalta. SBAS-ASECNA on ASECNAn omaisuutta. Se koostuu maainfrastruktuurista ja useista geostationaarisiin satelliitteihin asennetuista transpondereista. Maainfrastruktuuri muodostuu pääasiassa RIMS-asemista, yhdestä tai useammasta valvontakeskuksesta ja NLES-asemista. SBAS-ASECNAn peittoalueeseen kuuluvat ensisijaisesti ASECNAn vastuualueet. SBAS-ASECNAlla tarkoitetaan sen ensimmäisen version ohella kaikkia sen tulevia versioita, mukaan lukien kaksitaajuusversiot ja usean konstellaation versiot. Järjestelmän toteuttamiseen kuuluvat muun muassa määrittely- ja suunnitteluvaihe, kehitys- ja käyttöönottovaihe sekä hyväksyntä- ja sertifiointivaihe. Näitä vaiheita seuraa käyttövaihe;

               6.
                     ’EGNOS-peittoalueella’ tai ’SBAS-ASECNA-peittoalueella’ alueita, joilla on mahdollista vastaanottaa asianomaisen järjestelmän lähettämiä signaaleja. Tällaisia alueita ovat esimerkiksi geostationaaristen satelliittien peittoalueet;

               7.
                     ’SBAS-ASECNA-palvelualueella’ SBAS-ASECNA-peittoalueen sisäpuolella olevaa aluetta, jolla SBAS-ASECNA-järjestelmä tuottaa ASECNAn laatimia ja ICAO:n määrittelemien standardien ja suositeltujen menettelytapojen mukaisia (SARP) vaatimuksia vastaavaa palvelua ja vastaa siihen liittyvästä sallitusta toiminnasta;

               8.
                     ’EGNOS-SoL-palvelualueella’ EGNOS-peittoalueen sisäpuolella olevaa aluetta, jolla EGNOS-järjestelmä tuottaa ICAO:n määrittelemien standardien ja suositeltujen menettelytapojen (SARP) mukaisia palveluja ja vastaa siihen liittyvästä sallitusta toiminnasta;

               9.
                     ’RIMS-asemilla’ EGNOS- tai SBAS-ASECNA-järjestelmään kuuluvia asemia, jotka keräävät reaaliaikaisesti maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien lähettämien signaalien perusteella tuotettuja paikannustietoja;

               10.
                      ’NLES-asemilla’ EGNOS- tai SBAS-ASECNA-järjestelmään kuuluvia asemia, jotka lähettävät korjatut tiedot geostationaarisille satelliiteille asennetuille transpondereille, mikä mahdollistaa jommankumman järjestelmän peittoalueella olevien GNSS-signaaleja vastaanottavien vastaanottimien tekemät paikannuskorjaukset.

               11.
                      ’Galileolla’ Euroopan unionin, Euroopan avaruusjärjestön ja niiden jäsenvaltioiden suunnittelemaa ja kehittämää itsenäistä eurooppalaista siviilihallinnon alaista GNSS-palveluja tarjoavaa satelliittinavigointi- ja ajanmääritysjärjestelmää. Galileon ylläpito voidaan siirtää yksityiselle osapuolelle. Galileolla on tarkoitus luoda avoimia ja kaupallisia palveluja, säänneltyjä julkisia palveluja, ihmishenkien turvaamiseen tarkoitettuja etsintä- ja pelastuspalveluja sekä osallistua ihmishengen turvaavien sovellusten käyttäjille tarkoitettuihin valvontapalveluihin;

               12.
                      ’yhteentoimivuudella’ mahdollisuutta käyttää yhtä tai useampaa satelliittinavigointijärjestelmää ja niiden tarjoamia palveluja yhdessä siten, että tarjotaan käyttäjille parempia toimintoja kuin käyttämällä yksinomaan yhden järjestelmän palvelua;

               13.
                      ’teollis- ja tekijänoikeuksilla’ Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan viii alakohdan mukaisesti määriteltyä henkistä omaisuutta;

               14.
                      ’turvallisuusluokitellulla tiedolla’ missä tahansa muodossa olevaa tietoa, jota on suojattava luvattomalta paljastamiselta ja joka voisi jollakin tavalla vahingoittaa osapuolten tai yksittäisten jäsenvaltioiden keskeisiä etuja, kansallinen turvallisuus mukaan lukien. Tällainen tieto merkitään turvallisuusluokitelluksi. Osapuolet turvallisuusluokittelevat nämä tiedot sovellettavien lakien ja säännösten mukaisesti, ja näiden tietojen luottamuksellisuutta, koskemattomuutta ja saatavuutta on varjeltava.

               3 artikla

               Yhteistyön periaatteet

               Osapuolet sopivat noudattavansa seuraavia periaatteita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa yhteistyötoimissa:

               1. oikeuksien ja velvollisuuksien yleiseen tasapainoon perustuva molemminpuolinen hyöty mukaan luettuina rahoitusosuudet ja kaikkien palvelujen saatavuus;

               2. vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua yhteistyötoimiin Euroopan unionin ja ASECNAn satelliittinavigointiohjelmissa;

               3. nopea tiedonvaihto kaikista tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista;

               4. asianmukainen teollis- ja tekijänoikeuksien suoja.

               4 artikla

               Euroopan unionin virastot

               Euroopan unioni voi valtuuttaa Euroopan GNSS-viraston tai Euroopan lentoturvallisuusviraston toteuttamaan kaikki tai osan sille tämän sopimuksen mukaisesti määrätyistä tehtävistä. Tässä tapauksessa Euroopan unioni on vastuussa ASECNAlle sille tämän sopimuksen mukaisesti asetettujen velvoitteiden asianmukaisesta ja täydellisestä noudattamisesta.

               5 artikla

               Suhteet kolmansiin osapuoliin

               Euroopan unioni helpottaa ja tukee ASECNAn ja muiden Euroopan satelliittinavigointiohjelmiin Galileo ja EGNOS osallistuvien tahojen, erityisesti Euroopan avaruusjärjestön, kaikkia yhteistyö- ja kumppanuusaloitteita, jotka voivat olla hyödyksi ASECNAlle näihin kahteen ohjelmaan perustuvien satelliittinavigointijärjestelmien kehittämisessä ja tarjoamisessa.

               II OSA

               YHTEISTYÖTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET

               6 artikla

               Yhteistyötoimet

               1. Tämän sopimuksen mukaiset yhteistyötoimet koskevat pääsääntöisesti EGNOS-järjestelmän tekniikkaan perustuvan SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamista ja käyttöä. Ne koskevat myös Galileo-ohjelmalla perustetun järjestelmän käyttöä Afrikassa, radiotaajuuksia, standardeja, sertifiointia ja kansainvälisiä järjestöjä, turvallisuutta, tutkimusta ja tuotekehitystä, henkilöresursseja, tiedonvälitystä ja tiedotusta, henkilöstönvaihtoa sekä satelliittinavigointipalvelujen tunnetuksi tekemistä Afrikassa.

               Osapuolet voivat muuttaa tätä yhteistyötoimien luetteloa 33 artiklan mukaisesti.

               2. Tämä sopimus ei vaikuta Euroopan unionin hallinnolliseen itsenäisyyteen säännellä Euroopan satelliittinavigointiohjelmia eikä Euroopan unionin näiden ohjelmien toimintaa varten perustamaan rakenteeseen. Tämä sopimus ei vaikuta myöskään sovellettaviin sääntelytoimenpiteisiin, joilla pannaan täytäntöön asesulkuvelvoitteet, vientivalvonta ja teknologian aineettoman viennin valvonta. Se ei myöskään vaikuta kansallista turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin.

               3. Tämä sopimus ei myöskään vaikuta ASECNAn hallinnolliseen itsenäisyyteen.

               4. Jollei kumpaankaan osapuoleen sovellettavasta sääntelystä muuta johdu, osapuolet edistävät mahdollisuuksien mukaan tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia.

               I LUKU

               7 artikla

               SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttaminen ja käyttö

               1. Euroopan unioni avustaa ASECNAa SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamisessa ja käytössä. Tämän sopimuksen 8–16 artiklojen määräysten lisäksi se auttaa SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamisessa ja käytössä muun muassa luovuttamalla vastikkeetta ASECNAn käyttöön kaiken siihen tarvittavan tiedon, avustamalla ASECNAa ohjelman hallinnoinnissa ja teknisissä ja organisatorisissa kysymyksissä ja osallistumalla SBAS-ASECNA-ohjelman arviointiin ja seurantaan.

               2. EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmien yhteenliittymissä kumpikin osapuoli vastaa oman järjestelmänsä muutoksista ja niistä syntyvistä investointi- ja käyttökustannuksista. Toinen osapuoli välittää järjestelmän muutoksiin liittyvät tarvittavat tiedot toiselle osapuolelle ja avustaa toisen osapuolen järjestelmän muutoksissa. Sitoutumista ja toiminnan tulosten seurantaa koskeva prosessi ja sen mukaan toimimista koskevat velvoitteet otetaan käyttöön.

               8 artikla

               SBAS-ASECNA-järjestelmän määrittely ja suunnittelu

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa SBAS-ASECNA-järjestelmän määrittelyssä ja suunnittelussa, erityisesti järjestelmäarkkitehtuurin, maainfrastruktuurin rakennuskohteiden ja toiminnan suunnittelun osalta. Tätä varten suoritettavien tutkimusten avulla määritellään tarkemmin SBAS-ASECNA- ja EGNOS-järjestelmien yhteenliittymiä.

               9 artikla

               RIMS-asemien kehittäminen, rakentaminen ja käyttöönotto

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa RIMS-asemien kehittämisessä, rakentamisessa ja käyttöönotossa, erityisesti asemien laitteistojen, toimintamenetelmien, käyttöhenkilöstön kelpoisuusehtojen ja maainfrastruktuurin rakennuskohteiden tarkistamisen osalta, muun muassa määrittämällä ja vahvistamalla niitä koskevat turvallisuusvaatimukset.

               EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmien ominaisuuksien ja palvelualueen parantamiseksi osapuolet koordinoivat RIMS-asemiensa perustamista, erityisesti järjestelmien yhteisille raja-alueille sijoittuvilla asemien osalta, siten, että asemat jakautuvat tasaisesti ja että ne voivat toimia synergiassa niiden tuottaman tiedon avulla kumpaankin osapuoleen sovellettavien turvallisuus- ja turvavaatimusten mukaisesti.

               10 artikla

               Valvontakeskusten kehittäminen, rakentaminen ja käyttöönotto

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa SBAS-ASECNA-järjestelmän valvontakeskusten kehittämisessä, rakentamisessa ja käyttöönotossa, erityisesti laitteistojen, toimintamenetelmien, käyttöhenkilöstön kelpoisuusehtojen ja maainfrastruktuurin rakennuskohteiden tarkistamisen osalta, muun muassa asettamalla ja vahvistamalla niitä koskevat turvallisuusvaatimukset.

               11 artikla

               NLES-asemien ja transpondereiden kehittäminen, rakentaminen ja käyttöönotto

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa geostationaarisiin satelliitteihin asennettujen SBAS-ASECNA-järjestelmän transpondereiden ja maalähetysasemien tuottamaan ja välittämään tietoon perustuvien tietojen jakopalvelujen kehittämisessä ja käyttöönotossa. Euroopan unioni avustaa ASECNAa myös SBAS-ASECNA-järjestelmän käytön kannalta välttämättömien PRN-koodien hankkimiseen vaadittavissa menettelyissä ja toimintatavoissa, sillä ilman kyseisiä koodeja järjestelmän käyttö ei ole mahdollista.

               12 artikla

               SBAS-ASECNA-järjestelmän hyväksyntä ja sertifiointi

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa tämän pyynnöstä

               – SBAS-ASECNA-järjestelmän sertifioinnissa,

               – SBAS-ASECNA-järjestelmän turvallisuushyväksynnässä, mukaan lukien maainfrastruktuurin rakennuskohteet,

               – SBAS-ASECNA-järjestelmän avulla tuotettujen palvelujen sertifioinnissa.

               Euroopan unioni voi avustaa ASECNAa tämän pyynnöstä myös menettelyissä ja prosesseissa, joiden tarkoituksena on

               – ilma-alusten nousu-, lento- ja laskeutumismenettelyiden, jotka koskevat SBAS-ASECNA-järjestelmää, hyväksyntä ennen niiden julkaisua ilmailukäsikirjassa,

               – ilma-aluksiin asennettujen satelliittinavigointisignaalien vastaanottoon ja käsittelyyn tarkoitettujen laitteiden sertifiointi sekä ilma-alusten käyttäjien ja miehistöjen hyväksyntä.

               13 artikla

               SBAS-ASECNA-järjestelmän käyttö

               1. Euroopan unioni avustaa ASECNAa SBAS-ASECNA-järjestelmän käytössä.

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa käyttöönoton valmisteluvaiheessa erityisesti

               – palvelujen tuottamista koskevan hallinnointijärjestelmän luomisessa,

               – EGNOS-järjestelmän toimintaohjeiden ja koulutusaineiston mukauttamisessa SBAS-ASECNA-järjestelmään soveltuvaksi,

               – palvelujen tuottamista koskevan integroidun hallintajärjestelmän, joka kattaa muun muassa laatu-, turvallisuus- ja ympäristötekijät, toteuttamisessa,

               – alihankintasuunnitelmien arvioinnissa ja toteuttamisessa,

               – käyttöhenkilöstön koulutuksessa,

               – palvelujen julkistamisessa.

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa myös niiden käyttöä koskevien ongelmien ratkaisemisessa, jotka ovat syntyneet palvelujen julkistamisen jälkeen, hyödyntämällä ominaisuuksien arviointiprosesseja ja -työkaluja, tukemalla koulutusta ja asettamalla alkuvaiheessa henkilöstöä kohteisiin.

               Lisäksi Euroopan unioni avustaa ASECNAa käytössä olevan järjestelmän uusien versioiden käyttöönotossa.

               2. Osapuolet avustavat toisiaan vastavuoroisesti EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmien tuottamien palvelujen käytön ja niitä koskevien markkinoiden kehityksen edistämiseksi.

               14 artikla

               Palvelualueet

               EGNOS-SoL-palvelualueita ja SBAS-ASECNA-palvelualueita määritellessään osapuolet toimivat yhteistyössä käyttöön liittyvien vaikeuksien välttämiseksi, erityisesti yhteentoimivuuden ja vastuiden osalta. Tätä varten osapuolet pyrkivät löytämään yhteisiä ratkaisuja.

               Jos EGNOS-SoL-palvelualue ulottuu osin ASECNAn vastuualueelle tai jos SBAS-ASECNA-palvelualue ulottuu osin Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueelle, sitoutumista ja toiminnan tulosten seuraamista koskeva prosessi ja sen mukaan toimimista vastaavat velvoitteet otetaan käyttöön.

               Jos EGNOS-SoL-palvelualue ja SBAS-ASECNA-palvelualue ulottuvat alueelle, joka ei kuulu Euroopan unionin jäsenvaltion alueeseen eikä ASECNAn vastuualueeseen – tai jos ne limittyvät jonkin muun järjestelmän kuin EGNOS-järjestelmän tai SBAS-ASECNA-järjestelmän palvelualueisiin – osapuolet ilmoittavat toisilleen tilanteesta ja koordinoivat asianomaisen alueen tai asianomaisten alueiden viranomaisiin kohdistuvat toimensa, jotta varmistetaan se, että tilanteesta aiheutuneisiin ongelmiin, erityisesti yhteentoimivuuden ja vastuiden osalta, löydetään yhteisiä ratkaisuja.

               15 artikla

               Julkiset hankinnat

               1. Euroopan unioni avustaa ASECNAa tämän pyynnöstä tarjouskilpailuasiakirjojen laatimisessa ja tarjousten arvioinnissa niiden hankintojen osalta, jotka liittyvät SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamiseen tai käyttöön.

               2. Euroopan unionin jäsenvaltioiden julkisoikeudellisilla elimillä ja Euroopan unionin jäsenvaltioissa toimivilla yrityksillä on oikeus osallistua tarjouskilpailuihin, jotka liittyvät SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamiseen tai käyttöön, lukuun ottamatta eturistiriitatilanteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Maailman kauppajärjestön (WTO) julkisia hankintoja koskevan sopimuksen XXIII artiklan (tarkistetun sopimuksen III artiklan) soveltamista.

               3. EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmien toteuttamiseen ja käyttöön liittyvät hankinnat voidaan suorittaa julkista hankintamenettelyä noudattaen Euroopan unionissa ja ASECNAssa kummankin osapuolen etujen mukaisesti, erityisesti kun on kyse maa-asemista ja transpondereista.

               16 artikla

               Teollis- ja tekijänoikeudet

               1. Kumpikin osapuoli luovuttaa vastikkeetta toisen osapuolen käyttöön kaikki sille kuuluvat teollis- ja tekijänoikeudet, jotka liittyvät aineistoihin ja keksintöihin, jotka ovat hyödyksi EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamiselle ja käytölle. Tämä sopimus vastaa näiden oikeuksien käyttöön oikeuttavaa lisenssisopimusta.

               Jos jompikumpi osapuolista luo tai tuottaa uusia teollis- tai tekijänoikeuksia, jotka perustuvat toisen osapuolen teollis- ja tekijänoikeuksiin, jotka tämä on luovuttanut sen käyttöön, saa oikeuksia luovuttanut osapuoli kyseiset uudet teollis- ja tekijänoikeudet ja se antaa vastikkeetta oikeudet luoneelle tai tuottaneelle osapuolelle näiden oikeuksien käyttöön oikeuttavan käyttöluvan. Osapuoli, jolle kyseiset uudet teollis- ja tekijänoikeudet kuuluvat, ei voi kuitenkaan luovuttaa käyttölupaa kolmannelle osapuolelle ilman toisen osapuolen nimenomaista suostumusta.

               Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun käyttöluvan käyttöehdot määritetään 2 ja 3 kohdassa.

               2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu käyttölupa on henkilökohtainen, ja se ei ole yksinomainen, eikä sitä voida siirtää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan toisen alakohdan soveltamista. Tapauksen mukaan se oikeuttaa käyttöön, käytön järjestämiseen, muokkaamiseen, monistamiseen ja valmistamiseen ainoastaan EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamiseen ja käyttämiseen liittyvissä tarkoituksissa.

               Kumpikaan osapuoli ei voi luovuttaa teollis- ja tekijänoikeuksia, jotka toinen osapuoli on luovuttanut sen käyttöön 1 kohdan mukaisesti, kolmannen osapuolen käyttöön eikä hyödyntää niitä minkäänlaisessa kaupallisessa tarkoituksessa ilman toisen osapuolen nimenomaista suostumusta, paitsi jos luovutus kolmannelle osapuolelle tapahtuu sellaisten julkisten hankintojen tai sellaisten jommankumman osapuolen sopimien sopimusten puitteissa, jotka liittyvät EGNOS-järjestelmän, Galileo-ohjelmalla perustetun järjestelmän tai SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamiseen ja käyttöön.

               3. Kumpikin osapuoli pitää ajan tasalla rekisteriä teollis- ja tekijänoikeuksista, jotka se luovuttaa toiselle osapuolelle käyttöön 1 kohdan mukaisesti. Se toimittaa kopion rekisteristä toiselle osapuolelle. Kaikkien teollis- ja tekijänoikeuksien osalta rekisteriin merkitään

                  – oikeuden kohde, kuten keksintö, ohjelmisto, tietokanta jne.,

                  – oikeuden laji, kuten tekijänoikeus, patentti jne.,

                  – annettu käyttöoikeus, kuten oikeus monistamiseen, muuttamiseen, valmistamiseen jne.,

                  – alue, jolle oikeus on luovutettu käyttöön,

                  – annetun oikeuden voimassaolo.

               4. Käyttöoikeuden 1 kohdan mukaisesti luovuttanut osapuoli voi päättää käyttöoikeuden voimassaolon, mikäli se toteaa, että 2 ja 3 kohdasta johtuvia velvoitteita ei ole noudatettu.

               5. Osapuolet myöntävät ja turvaavat teollis- ja tekijänoikeuksien riittävän ja tosiasiallisen suojan EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmien toteuttamisen ja käytön kannalta merkityksellisillä aloilla Maailman kauppajärjestön (WTO) teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyssä sopimuksessa (TRIPS) vahvistettujen tiukimpien kansainvälisten vaatimusten mukaisesti; tähän luetaan kuuluvaksi myös tällaisten vaatimusten noudattamisen tehokas valvonta.

               II LUKU

               Muu toiminta

               17 artikla

               Galileo

               1. Osapuolet toimivat yhteistyössä Galileo-ohjelmalla perustetun järjestelmän tunnettuuden edistämisessä ja käytössä Afrikassa, erityisesti järjestelmään pohjautuvien sovellusten kehittämisessä ja siihen pohjautuvien palvelujen käytössä, muun muassa ajanmäärityksen, navigoinnin, valvonnan, etsintä- ja pelastustoiminnan alalla, ja kyseisen järjestelmään pohjautuvien sovellusten ja palvelujen etujen tuomisessa esille.

               2. ASECNA välttää kaikki toimia ja aloitteita, jotka voivat vahingoittaa Euroopan unionille kuuluvia Galileo-ohjelmaan liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia.

               18 artikla

               Radiotaajuudet

               1. Osapuolet toimivat yhteistyössä ja avustavat toisiaan Kansainvälisen televiestintäliiton, jäljempänä ’ITU’, hallinnoimaan radiotaajuusspektriin liittyvissä kysymyksissä erityisesti satelliittinavigointipalveluissa ja ilmailuviestinnässä käytettävien taajuusalueiden turvaamiseksi ja suojaamiseksi.

               2. Osapuolet vaihtavat tietoja ja avustavat toisiaan kysymyksissä, jotka liittyvät taajuusalueiden yhteiskäyttöön ja ITU:n jakamiin taajuusalueisiin. Osapuolet suosittelevat ja turvaavat asianmukaisten taajuuksien varaamista EGNOS- ja SBAS-ASECNA-järjestelmien sekä Galileo-ohjelmalla perustetun järjestelmän käyttöön, jotta voidaan varmistaa näiden järjestelmien avulla tarjottujen palvelujen saatavuus Euroopan unionissa ja Afrikassa.

               3. Suojatakseen navigointiin varatut radiotaajuudet häiriöiltä, kuten tahattomalta tai tahalliselta häirinnältä, osapuolet pyrkivät tunnistamaan häiriöiden aiheuttajat ja ne etsivät molemminpuolisesti hyväksyttäviä ratkaisuja.

               4. Tällä sopimuksella ei millään tavoin poiketa voimassa olevista ITU:n säännöistä, erityisesti ITU:n radio-ohjesäännöistä.

               19 artikla

               Standardit, sertifioinnit ja kansainväliset järjestöt

               1. Osapuolet pyrkivät yhtenäiseen lähestymistapaan kysymyksissä, jotka koskevat standardointia, ja kaikissa niissä satelliittinavigointijärjestelmiä koskevissa asioissa, joita käsitellään kansainvälisissä järjestöissä, erityisesti Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä, Radio Technical Commission for Aeronautics -yhtymässä ja Euroopan siviili-ilmailujärjestössä (Eurocae), ja järjestöissä ja ryhmittymissä, jotka toimivat aktiivisesti standardointialalla.

               2. Osapuolet tukevat yhdessä satelliittinavigoinnin standardien kehittämistä kansainvälisissä järjestöissä. Näihin standardeihin kuuluvat muun muassa ICAO:n standardit ja suositellut menettelytavat sekä RTCA:n ja Eurocaen MOPS-laatuvaatimukset. Osapuolet tukevat yhdessä Galileo-, EGNOS- ja SBAS-ASECNA-standardien tunnustamista kyseisissä kansainvälisissä järjestöissä ja edistävät näiden standardien soveltamista maailmanlaajuisesti korostaen yhteentoimivuutta muiden satelliittinavigointijärjestelmien kanssa.

               20 artikla

               Turvallisuus

               Suojatakseen Euroopan satelliittinavigointijärjestelmiä ja SBAS-ASECNA-järjestelmää tahallisen häirinnän kaltaisilta uhkilta ja vihamielisiltä teoilta osapuolet toteutettavat kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet, erityisesti valvonnan ja tekniikan leviämisen estämisen osalta, jotta varmistetaan satelliittinavigointipalvelujen ja niihin liittyvän infrastruktuurin ja kriittisen omaisuuden keskeytymätön toiminta, käyttöturvallisuus ja turvatoimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 2 kohdan soveltamista.

               21 artikla

               Tutkimus ja kehittäminen

               Osapuolet pyrkivät toteuttamaan yhteisiä satelliittinavigoinnin tutkimus- ja kehittämistoimia, etenkin satelliittinavigointijärjestelmien tekniikoiden kehittämiseksi ja suunnittelemiseksi.

               Kumpikin osapuoli edistää toisen osapuolen osallistumista omiin tutkimus- ja kehitysohjelmiinsa.

               Euroopan unioni helpottaa ASECNAn rahoituksen saantia sen tutkimus- ja tuotekehityspuiteohjelmien määrärahoista.

               22 artikla

               Henkilöresurssit

               Euroopan unioni toimittaa ASECNAlle SBAS-ASECNA-ohjelman toteuttamisen kannalta merkitykselliset henkilöstöhallintoa koskevat tiedot omaan kokemukseensa perustuen.

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamisen ja käytön kannalta tarpeellisten työpaikkojen luonnissa ja tarpeellisen osaamisen kehittämisessä.

               Euroopan unioni helpottaa kaikkia ASECNAn ja niiden toimielinten, jotka osallistuvat valmiuksien kehittämiseen Euroopan satelliittinavigointiohjelmiin liittyvillä aloilla, välisiä yhteistyö- ja kumppanuusaloitteita. Lisäksi Euroopan unioni helpottaa ASECNAn rahoituksen saantia eurooppalaisten koulutusohjelmien määrärahoista.

               EGNOS-järjestelmän, SBAS-ASECNA-järjestelmän ja Galileo-ohjelmalla kehitetyn järjestelmän toteuttamisen ja käytön tarpeisiin vastaamiseksi ja niiden tekniikoiden kehittämiseksi voidaan toteuttaa yhteisiä koulutustoimia.

               23 artikla

               Tiedotus ja näkyvyys

               Osapuolet pyrkivät toteuttamaan satelliittinavigointiohjelmiansa koskevia yhteisiä viestintä- ja tiedotustoimia.

               Euroopan unioni avustaa ASECNAa sekä SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamiseen ja käyttöön liittyviä tahoja että suurta yleisöä koskevien viestintästrategioiden määrittelyssä ja toteuttamisessa.

               24 artikla

               Henkilöstövaihdot

               Osapuolet ryhtyvät henkilöstövaihtoihin tässä sopimuksessa määrättyjen yhteistyötoimien puitteissa.

               25 artikla

               Satelliittinavigoinnin tunnetuksi tekeminen Afrikassa

               Osapuolet avustavat toisiaan satelliittinavigoinnin tunnettuuden edistämiseksi Afrikassa, ja ne sopivat aina tarpeen ilmetessä yhdessä tätä koskevat tarvittavat yhteiset toimenpiteet. Osapuolet tukevat erityisesti satelliittinavigoinnin käyttöä ja satelliittinavigointimarkkinoiden kehittymistä edistäviä aloitteita.

                III OSA

               RAHOITUSMÄÄRÄYKSET

               26 artikla

               Rahoitus

               1. ASECNA rahoittaa SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamisen ja käytön omien varojensa, avustusten tai tukien, erityisesti 3 kohdassa tarkoitettujen tukien ja avustusten, rahoituslaitoksilta ottamiensa lainojen tai vaihtoehtoisesta rahoituslähteestä saamiensa varojen turvin 2 kohdan määräysten mukaisesti.

               2. SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamista ja käyttöä ei missään tapauksessa voida rahoittaa Euroopan satelliittinavigointijärjestelmille varatuista eikä 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 II luvun mukaisista talousarviomäärärahoista.

               3. SBAS-ASECNA-järjestelmän toteuttamisen ja käytön varmistamiseksi Euroopan unioni helpottaa ASECNAn rahoituksen saantia omista yhteistyöhön ja kehitykseen osoitetuista määrärahoistaan, joiden käyttämiseen ASECNA on oikeutettu sekä käynnissä olevien että tulevien ohjelmien osalta. Käynnissä olevat ohjelmat ovat kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) perustamisesta kaudelle 2014–2020 11 päivänä maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 233/2014 9 artiklan ja liitteen III mukainen yleisafrikkalainen ohjelma ja aiheesta ”Afrikan yhteenliittäminen: EU:n ja Afrikan välinen infrastruktuurikumppanuus” 13 päivänä heinäkuuta 2006 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille KOM(2006) 376 lopullinen mukaiset EU–Afrikka infrastruktuurirahastoon liittyvät ohjelmat.

               IV OSA

               LOPPUMÄÄRÄYKSET

               27 artikla

               Oikeudellinen vastuu

               1. Koska ASECNA ei ole Euroopan satelliittinavigointijärjestelmän omistaja, sille ei koidu kyseisen järjestelmän omistajuudesta johtuvia korvausvastuita.

               Koska Euroopan unioni ei ole SBAS-ASECNA-järjestelmän omistaja, sille ei koidu kyseisen järjestelmän omistajuudesta johtuvia korvausvastuita.

               2. Kumpikaan osapuoli ei vastaa vahingoista, jotka aiheutuvat siitä, että toinen osapuolista käyttää tässä sopimuksessa tarkoitettuja tekniikoita. Osapuolet eivät myöskään takaa kyseisten tekniikoiden toimivuutta.

               28 artikla

               Turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihto

               Osapuolet eivät vaihda keskenään turvallisuusluokiteltuja tietoja, elleivät osapuolet tee tietojenvaihdosta keskinäistä sopimusta. Osapuolet pyrkivät luomaan kattavan ja johdonmukaisen oikeudellisen kehyksen tällaisen sopimuksen tekemiseksi.

               29 artikla

               Sekakomitea

               1. Perustetaan sekakomitea, josta käytetään nimitystä ’EU:n ja ASECNAn GNSS-komitea ’ Se koostuu osapuolten edustajista, ja se vastaa tämän sopimuksen hallinnoinnista ja moitteettomasta soveltamisesta. Tätä varten se tekee päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa. Osapuolet panevat ne täytäntöön omien sääntöjensä mukaisesti. Sekakomitea tekee päätöksensä yhteisellä sopimuksella. Lisäksi sekakomitea laatii suosituksia asioissa, joihin sillä ei ole päätösvaltaa.

               Sekakomitea määrittelee ne ehdot ja menettelyt, joita ei ole erikseen määrätty tässä sopimuksessa.

               2. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, jossa annetaan muun muassa yksityiskohtaiset säännöt kokousten koollekutsumisesta, sekakomitean puheenjohtajan nimittämisestä, puheenjohtajan toimikauden määrittelemisestä ja yhteydenpidosta osapuolten välillä.

               3. Sekakomitea kokoontuu tarpeen mukaan. Euroopan unioni tai ASECNA voi pyytää kokouksen kutsumista koolle. Sekakomitea kokoontuu 15 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä.

               4. Sekakomitea voi päättää perustaa työ- tai asiantuntijaryhmiä avustamaan itseään tehtäviensä suorittamisessa.

               5. Sekakomitea voi päättää muuttaa liitettä I.

               30 artikla

               Neuvottelut

               1. Sopimuksen moitteettoman noudattamisen varmistamiseksi osapuolet vaihtavat säännöllisesti tietoja ja kokoontuvat sekakomiteassa jommankumman osapuolen pyynnöstä.

               2. Osapuolet neuvottelevat viipymättä kumman tahansa osapuolen pyynnöstä kysymyksistä, jotka koskevat tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista.

               3. Osapuolet toimittavat tietoja toisilleen säännöllisesti ja tarjoavat molemminpuolisen näkyvyyden satelliittinavigointiohjelmiensa hallinnointiin ja kehitykseen liittyvissä asioissa. Mikäli osapuoli harkitsee päätöstä asiassa, joka voi vaikuttaa toisen osapuolen satelliittinavigointijärjestelmään tai -järjestelmiin, on tätä osapuolta kuultava ennalta, jotta se voi laatia ei-sitovan lausunnon. Mikäli kuhunkin osapuoleen sovellettavien määräysten mukaisista luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista ei muuta johdu, kummatkin osapuolet hyväksyvät toisen osapuolen edustajan toimimisen tarkkailijana työryhmissään sekä hallintoelimissään ja -komiteoissaan.

               31 artikla

               Suojatoimenpiteet

               1. Kukin osapuoli voi sekakomiteassa käytyjen neuvottelujen jälkeen toteuttaa asianmukaisia suojatoimenpiteitä, mukaan lukien yhden tai useamman yhteistyötoimen keskeyttäminen, jos se havaitsee, ettei osapuolten yhtäläistä vientivalvonnan ja turvallisuuden tasoa ei voida enää varmistaa. Jos väliaikaisten suojatoimenpiteiden viivästyminen vaarantaisi Euroopan satelliittinavigointijärjestelmän tai SBAS-ASECNA-järjestelmän asianmukaisen toiminnan, väliaikaisia suojatoimenpiteitä voidaan toteuttaa ilman edeltävää kuulemista, edellyttäen että kuuleminen järjestetään välittömästi mainittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen.

               2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden laajuus ja kesto rajoitetaan siihen, mikä on tarpeen tilanteen korjaamiseksi ja sopivan tasapainon varmistamiseksi tästä sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien välillä. Toinen osapuoli voi pyytää sekakomiteaa neuvottelemaan näiden toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta. Jos riitaa ei onnistuta ratkaisemaan kuuden kuukauden kuluessa, kumpi tahansa osapuoli voi viedä riidan käsiteltäväksi sitovassa välimiesmenettelyssä liitteessä I vahvistetun menettelyn mukaisesti. Tässä yhteydessä ei voida ratkaista sellaisia tämän sopimuksen määräysten tulkintaan liittyviä kysymyksiä, jotka ovat samanlaiset kuin vastaavat Euroopan unionin oikeuden säännökset ja määräykset.

               32 artikla

               Riitojen ratkaiseminen

               Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat mahdolliset erimielisyydet ratkaistaan sekakomiteassa käytävillä neuvotteluilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 31 artiklan soveltamista.

               Mikäli erimielisyyttä ei saada ratkaistua kolmen kuukauden kuluessa siitä päivästä, jona asia on saatettu sekakomitean käsiteltäväksi, sovelletaan liitteessä I määrättyä välimiesmenettelyä.

               33 artikla

               Liitteet

               Tämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.

               34 artikla

               Uudelleentarkastelu

               Tätä sopimusta voidaan muuttaa ja laajentaa milloin tahansa osapuolten välisellä lisäsopimuksella noudattaen osapuolten sisäisiä menettelyjä.

               35 artikla

               Irtisanominen

               1. Euroopan unioni tai ASECNA voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle osapuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden kuukauden kuluttua tällaisen ilmoituksen vastaanottamisesta.

               2. Tämän sopimuksen irtisanominen ei vaikuta sopimuksen täytäntöönpanossa toteutettujen järjestelyiden voimassaoloon tai kestoon. Tämän sopimuksen irtisanominen ei myöskään vaikuta sopimuksen perusteella syntyneistä teollis- ja tekijänoikeuksista johtuviin erityisiin oikeuksiin ja velvoitteisiin; osapuolella, joka on antanut toiselle osapuolelle käyttöoikeuden, on edelleen oikeus muun muassa käyttöoikeuden voimassaolon päättämiseen, mikäli se toteaa, että käyttöoikeuden käyttöehtoja ei ole noudatettu.

               3. Jos tämä sopimus irtisanotaan, sekakomitea tekee ehdotuksen, jotta osapuolet voivat ratkaista mahdolliset avoimet kysymykset, mukaan lukien taloudelliset seuraukset, ottaen tarvittaessa huomioon pro rata temporis -periaatteen.

               36 artikla

               Voimaantulo

               1. Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien sisäisten menettelyjensä mukaisesti. Se tulee voimaan viimeisen osapuolen allekirjoituspäivämäärää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.

               2. Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena ranskan kielellä, ja se on tehty määräämättömäksi ajaksi.

               Euroopan unionin puolesta

               ASECNAn puolesta

               (1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 1–24.

               (2) EUVL L 276, 20.10.2010, s. 11–21.

               LIITE I

               VÄLIMIESMENETTELY

               Jos riita saatetaan välimiesmenettelyyn, nimitetään kolme välimiestä, jolleivät osapuolet toisin päätä.

               Kukin osapuoli nimittää yhden välimiehen 30 päivän kuluessa sekakomitean erimielisyyden toteamisesta.

               Nimitetyt välimiehet nimeävät yksimielisesti puheenjohtajan, joka ei ole kummankaan osapuolen jäsenvaltion kansalainen. Jos välimiehet eivät pääse yksimielisyyteen puheenjohtajan nimittämisestä kahden kuukauden kuluessa viimeisen välimiehen nimittämisestä, he valitsevat puheenjohtajan sekakomitean laatimasta seitsemän nimeä sisältävästä luettelosta. Sekakomitea laatii kyseisen luettelon ja pitää sen ajan tasalla sisäisten sääntöjensä mukaisesti.

               Jolleivät osapuolet toisin päätä, välimiesoikeus vahvistaa itse työjärjestyksensä. Se tekee päätöksensä määräenemmistöllä.


Avis juridique important

|

51996PC0682

Ehdotus neuvoston päätökseksi Italian kalastajien harjoittaman kalastustoiminnan uudelleensuuntautumista edistävästä erityistoimenpiteestä  /* KOM/96/0682 lopull. - CNS 96/0308 */

Virallinen lehti nro C 059 , 26/02/1997 s. 0021

Ehdotus neuvoston päätökseksi Italian kalastajien harjoittaman kalastustoiminnan uudelleensuuntautumista edistävästä erityistoimenpiteestä (97/C 59/07) KOM(96) 682 lopull. - 96/0308(CNS)(Komission esittämä 16 päivänä joulukuuta 1996)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon kalatalouden rahoitusvälineestä annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 (1) soveltamisesta kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen osalta 20 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2080/93 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettätietty määrä Italian lipun alla purjehtivista kalastusaluksista käyttää Välimerellä tonnikalan ja miekkakalan kalastuksessa ajoverkkoja; tämä kalastus on perinteistä ja on merkittävä tulolähde näille kalastajille ja sen alueen väestölle, jolla tätä kalastusta harjoitetaan,ottamalla huomioon Välimerellä vallitsevat erityiset kalastusolot ja kohdelajien biologiset ominaisuudet, suurten pelagisten kalojen kalastaminen 2,5 kilometrin pituisilla taikka sitä lyhyemmillä ajoverkoilla ei ole näille kalastajille taloudellisesti kannattavaa; on tunnettua, että nämä kalastajat ovat usein esittäneet vaatimuksen saada käyttää 2,5 kilometriä pidempiä verkkoja voidakseen toimia taloudellisesti,tietyistä kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3094/86 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella N:o 3071/95 (4), 9 a artiklassa kielletään pitämästä aluksella tai käyttämästä kalastustoiminnassa yhtä tai useampaa ajoverkkoa, joiden yksittäinen tai yhteen laskettu pituus on yli 2,5 kilometriä,yli 2,5 kilometrin pituisten ajoverkkojen käyttäminen on yhteisön lainsäädännön vastaista ja komissio on aloittanut säädetyt toimenpiteet; Italian hallitus on hyväksynyt uusia säännöksiä, joiden tarkoituksena on vahvistaa kalastustoiminnan valvontatoimenpiteitä ja rangaista ankarasti kalastajia, jotka rikkovat kansallista tai yhteisön lainsäädäntöä,huomioon ottaen yleiset taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat alueilla, joilla tätä kalastustoimintaa harjoitetaan ja joista useimmat ovat rakennerahastojen tukitoimenpiteiden tavoitteen 1 kohdealueita, tämän kalastustoiminnan lakkauttamista ei voida tehdä tehokkaasti eikä nopeasti ilman siihen liittyvää uudelleensuuntautumissuunnitelmaa liitännäistoimenpiteineen,Italian hallitus on laatinut yleisen suunnitelman kuvatun ongelman ratkaisemiseksi lopullisesti; tällaisen suunnitelman onnistuminen riippuu siitä, missä määrin myönnetty tuki houkuttelee asianosaisia sitoutumaan suunnitelmaan; suurin osa mahdollisista toimenpiteistä kuuluu kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) soveltamisalaan ja ne rahoitetaan KOR:stä, siitä säädettyjen tavanomaisten menettelyjen mukaisesti,eräissä tapauksissa tuen sallittu enimmäismäärä ei kuitenkaan antaisi mahdollisuutta saavuttaa toivottuja tuloksia; toisaalta eräät Italian hallituksen suunnittelemat toimenpiteet eivät sovi jo säädettyihin KOR:n tukitoimenpiteisiin; tämän vuoksi on aiheellista hyväksyä eräitä erityistoimenpiteitä ja eräitä yksityiskohtaisia erityissääntöjä, javarmistettaessa kalastajille tarkoitettujen korvausten maksaminen vain niille kalastajille, joiden toimeentulo riippuu tässä päätöksessä tarkoitetusta kalastustoiminnasta, on erityisesti mainittava, että heidän on ollut oltava palkattuina rekisteröidyssä kalastusaluksessa ennen sitä ajankohtaa, jolloin Italian suunnitelma on toimitettu komissiolle.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Italian hallituksen laatimassa, suurten pelagisten lajien kalojen ajoverkoilla tapahtuvan kalastustoiminnan rakennemuutoksen ja uudelleensuuntautumiseen tähtäävässä ohjelmassa, josta on annettu komissiolle tieto 25 päivänä heinäkuuta 1996, on ohjelman osana otettu käyttöön erityistoimenpide, jolla sallitaan tuen myöntäminen:a) kalastajille, joilla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus ja jotka ovat harjoittaneet kysymyksessä olevaa kalastusta 22 päivänä heinäkuuta 1996 jollakin Italian lipun alla purjehtivalla kalastusaluksella ja allekirjoittaneet sitoumuksen kalastustoimintansa lopettamisesta. Tuen määrä ei saa olla yli 918.23 ecua kuukaudessa kalastajaa kohti ja sitä myönnetään enintään kuudelta kuukaudelta koskien vuosia 1996, 1997 ja 1998. Saadakseen tämän tuen kalastajan on lopetettava kysymyksessä oleva kalastus taikka siirryttävä muunlaiseen kalastustoimintaan vuonna 1997, 1998 tai 1999, Italian suunnitelman mukaisesti.b) Italiaan rekisteröidyille laivanvarustajille, jotka ovat allekirjoittaneet sitoumuksen lakkauttaa lopullisesti kaikenlainen kalastustoiminta. Tuen määrä on ilmoitettu liitteenä olevassa taulukossa A.c) Italiaan rekisteröidyille laivanvarustajille, jotka ovat allekirjoittaneet sitoumuksen täydellisestä siirtymisestä toisenlaiseen kalastukseen. Siirtymispalkkion määrä on ilmoitettu liitteenä olevassa taulukossa B.2 artikla Tämän päätöksen 1 artiklan a kohdassa tarkoitetut kalastajat voivat myös täyttää vaatimukset:- enintään 50 000 ecun suuruisen palkkion saamiseksi lopettamalla kaiken kalastustoimintansa. Tämä palkkio on lisäys asetuksen N:o (EY) 3699/93 (5) 14 a artiklassa esitettyihin varhaiseläkejärjestelmän avustuksiin, ja se korvaa saman artiklan 3 b kohdassa esitetyn kiinteän maksun.- enintään 20 000 ecun suuruisen siirtymäpalkkion saamiseksi siirtymällä toisenlaiseen kalastukseen taikka toiselle toimialueelle. Tämä palkkio korvaa asetuksen N:o (EY) 3699/93 14 a artiklan 3 kohdan b alakohdassa esitetyn kiinteän maksun.3 artikla Julkinen rahoitusosuus, yhteisön osuus mukaan lukien, KOR:stä rahoitettaville, tämän päätöksen nojalla myönnettyjä tukia saaneiden kalastajien ja alusten omistajien alan vaihtamiseen liittyville hankkeille, voi olla enimmillään 75 % tukikelpoisista investoinneista tavoitteen 1 kohdealueilla ja 50 % tukikelpoisista investoinneista tavoitteen 1 kohdealueiden ulkopuolella.4 artikla Yhteisön rahoitusosuudesta on säädetty KOR:n tukitoimenpiteiden yhteydessä ja sitä maksetaan Italialle rakennerahastoja koskevalle ohjelmakaudelle 1994-1999 myönnettyjen rahoitusmahdollisuuksien rajoissa, ja enintään 50 % määrään niistä tukikelpoisista investoinneista, joiden suorittamiseen jäsenvaltio on sitoutunut.5 artikla Italian viranomaiset toimittavat komissiolle vuosittain kertomuksen 1 artiklassa tarkoitetun suunnitelman täytäntöönpanosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita sovellettavia, erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (6), säännöksiä.6 artikla Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.(1) EYVL N:o L 185, 15.7.1988, s. 9.(2) EYVL N:o L 193, 31.7.1993, s. 1.(3) EYVL N:o L 288, 11.10.1986, s. 1.(4) EYVL N:o L 329, 30.12.1995, s. 14.(5) EYVL N:o L 346, 31.12.1993, s. 1.(6) EYVL N:o L 261, 20.10.1993, s. 1.LIITE >TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>