               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.2.2016
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiaan sisältyy visio yleisistä korkealaatuisista verkkoyhteyksistä yrityksille ja kansalaisille. Strategiaan sisältyy myös 694–790 MHz:n, jäljempänä ’700 MHz’, taajuusalueen koordinoitua vapauttamista koskevia komission ehdotuksia, joissa otetaan huomioon myös audiovisuaalimedian jakelua koskevat erityistarpeet. Kyseinen taajuusalue soveltuu erityisen hyvin laajakaistapalvelujen tarjoamiseen maaseudulla.

                  Langattomat yhteydet edellyttävät pääsyä alle 1 GHz:n taajuusalueille, joilla sekä kattavuus että nopeus ovat ihanteelliset. Taajuustehokkaampaan digitaalitelevisiotekniikkaan siirtymisen jälkeen 800 MHz:n taajuusalue (790–862 MHz eli ns. taajuusylijäämä) oli UHF-yleisradiotaajuusalueen (470-862 MHz) ensimmäinen unionissa langattoman laajakaistan käyttöön annettu osa. Nykyisin UHF-radiotaajuusalue kattaa taajuudet 470–790 MHz, jäljempänä ’UHF-kaista’. Sitä käytetään digitaalisissa maanpäällisissä televisiolähetyksissä (DTT) ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiolaitteissa, pääasiassa langattomissa mikrofoneissa.

                  Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) maailman radioviestintäkonferenssi vastaa sitovan radio-ohjesäännön tarkistamisesta. Vuoden 2012 konferenssissa (WRC-12) päätettiin, että vuodesta 2015 alkaen 700 MHz:n taajuusalue olisi osoitettava sekä yleisradio- että matkaviestintäpalveluun alueella 1 (Eurooppa ja Afrikka).

                  Marraskuussa 2015 pidettiin konferenssi WRC-15, jossa saatettiin päätökseen kansainväliset neuvottelut teknisistä ja sääntelyllisistä parametreistä 700 MHz:n taajuusalueen käyttämiseksi langattomaan laajakaistaviestintään. 700 MHz:n taajuusalueen yhtenäinen tilanne kaikilla ITU-alueilla
                     1
                   tarjoaa harvinaisen mahdollisuuden kyseisen taajuusalueen lähes maailmanlaajuiseen yhdenmukaistamiseen langattomaan laajakaistakäyttöön. WRC-15 päätti myös pitää voimassa taajuusalueen 470–694 MHz, jäljempänä ’alle 700 MHz’ osoittamisen yksinomaan yleisradiotoimintaan alueella 1.

                  Komission varapuheenjohtaja Neelie Kroes pyysi vuonna 2013 entisen komissaarin Pascal Lamyn puheenjohtajaksi matkaviestintä-, yleisradiotoiminta- ja media-alan edustajista koostuvaan korkean tason ryhmään, jonka tarkoituksena oli muodostaa yhteinen kanta UHF-kaistan tulevaan käyttöön. Puheenjohtaja laati omissa nimissään raportin (ns. Lamyn raportti), jossa suositettiin 700 MHz:n taajuusalueen antamista langattoman laajakaistan käyttöön siten, että turvataan samalla audiovisuaalialan eurooppalainen toimintamalli, jonka mukaan maanpäällinen yleisradiotoiminta voi käyttää alle 700 MHz:n taajuusaluetta.

                  Komission Lamyn raportista toteuttaman julkisen kuulemisen perusteella koordinoiduille unionin toimille löytyy tukea. Samoihin aikoihin radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä antoi lausunnon
                     2
                  , jossa myös kannatetaan unionin koordinoitua lähestymistapaa langattoman laajakaistan tarjoamiseen 700 MHz:n taajuusalueella. Lausunnossa suositeltiin, että otettaisiin käyttöön yhdenmukaistetut tekniset edellytykset ja yhteinen määräaika 700 MHz:n taajuusalueen tosiasialliselle käytölle ja alle 700 MHz:n taajuusalueen pitkäaikaiselle käytölle audiovisuaaliseen jakeluun, johon sisältyy myös kyseisen taajuusalueen saatavuus DTT-käyttöön.

                  Vastauksena eurooppalaisen sidosryhmäkuulemisen ja ITU:n puitteissa tehtyjen kansainvälisten sopimusten tuloksiin komissio on kehittänyt unionin strategian pitkäaikaiselle UHF-kaistan käytölle. Strategian tarkoituksena on edistää digitaalisten sisämarkkinoiden luomista sekä turvata radiotaajuuksien tehokas hallinnointi UHF-kaistalla sen kulttuurinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen arvo huomioon ottaen. UHF-kaistaa koskevassa strategiassa on kolme pääosiota:

               teknologia- ja palveluneutraaliuteen perustuvat yhdenmukaistetut tekniset edellytykset langattomille sähköisille laajakaistaviestintäpalveluille 700 MHz:n taajuusalueella;

               yhteinen määräaika 700 MHz:n taajuusalueen tosiasialliselle saatavuudelle langattomien sähköisten laajakaistaviestintäpalvelujen käyttöön edellä mainittujen yhdenmukaistettujen teknisten edellytysten mukaisesti sekä koordinointitoimenpiteet tämän siirtymävaiheen tukemiseksi;

               etusija audiovisuaalisten mediapalvelujen jakelulle alle 700 MHz:n taajuusalueella ja yhdessä tämän kanssa joustava lähestymistapa siihen, miten taajuusaluetta käytetään; tämä on tarpeen sen vuoksi, että DTT:n merkitys eri jäsenvaltioiden markkinoilla vaihtelee.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Yksi monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 2012/243/EU keskeisistä tavoitteista on 1 200 MHz:n laajuinen taajuusalue langatonta laajakaistaa varten. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on auttaa kyseisen tavoitteen saavuttamisessa. Lisäksi ehdotuksen tavoitteisiin kuuluu innovatiivisten audiovisuaalisten mediapalvelujen jatkokehittäminen radiotaajuuspoliittisen ohjelman tavoitteiden mukaisesti, ja se on yhdenmukainen valtuutusdirektiivin
                     3
                   ja puitedirektiivin
                     4
                   sekä erityisesti jälkimmäisen 9 ja 9 a artiklan kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Tämä lainsäädäntötoimenpide perustuu SEUT-sopimuksen 114 artiklaan sisämarkkinoiden toiminnan turvaamiseksi.

               •Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate

                  Kuten vaikutustenarvioinnissakin selitetään, tässä päätösehdotuksessa esitetty ratkaisu on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen kannalta paras vaihtoehto.

                  Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan, sillä aloitteen tavoitteita ei voisi saavuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden toimilla, mutta toisaalta aloite mahdollistaa kansallisten olosuhteiden (sekä 700 MHz:n että alle 700 MHz:n taajuusalueilla) huomioon ottamisen.

               EU:n olisi päätettävä, miten se aikoo tulevaisuudessa käyttää 700 MHz:n taajuusaluetta välttääkseen toisistaan eroavat kansalliset lähestymistavat ja rajoittaakseen interferenssiä raja-alueilla. UHF-kaistaa koskevan koko unionin laajuisen yhteisen lainsäädännön puuttuminen pirstoisi haitallisesti UHF-kaistan käyttöä unionissa. Siitä seuraisi raja-alueilla interferenssiä, joka voisi vaikuttaa jopa 13 prosenttiin EU:n väestöstä.

               Sen vuoksi on tarpeen osoittaa ja valtuuttaa koordinoidusti 700 MHz:n taajuusalue langattomalle laajakaistalle vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi on tarpeen osoittaa alle 700 MHz:n taajuusalue koordinoidusti joustavaan käyttöön, joka turvaa audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamisen suurelle yleisölle. Tarvitaan myös investointeja tehokkaampaan teknologiaan, jotta voidaan vapauttaa 700 MHz:n taajuusalue nykyisestä DTT:n käytöstä.

                  Alle 700 MHz:n joustava käyttö on niin ikään suhteellisuusperiaatteen mukaista, koska sillä tavoin ongelmaan voidaan puuttua ja tavoitteet saavuttaa tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Esimerkiksi koko alle 700 MHz:n taajuusalueen vapauttaminen langattomalle laajakaistalle olisi laajempi toimenpide kuin on nykyisin tarpeen vastaamiseksi alle 1 GHz:n taajuusalueen kysyntään langattoman liikenteen tarpeisiin. Joustava käyttö tarjoaa samalla sääntelyvarmuuden DTT:lle alle 700 MHz:n taajuusalueella niille jäsenvaltioille, jotka haluavat säilyttää nykyisen DTT-kapasiteettinsa. Lisäksi taajuusalueen käytölle voidaan vahvistaa yhdenmukaistettuja teknisiä edellytyksiä yhteisymmärryksessä kansallisten tekniikan asiantuntijoiden kanssa päätöksen 676/2002/EY mukaisessa radiotaajuuskomiteassa.

               •Toimintatavan valinta

                  Komission esittämän unionin UHF-kaistastrategian täytäntöönpanoon käytetään kahta oikeudellista välinettä. Ei-sitova toimenpide, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, ei tekisi unionin tason koordinoinnista pakollista eikä edellyttäisi jäsenvaltioilta toimia. Päätöstä pidetään parempana kuin asetusta, sillä se asettaa jäsenvaltioille velvoitteita, mutta päätöksellä ei ole jäsenvaltioille suoraan sovellettavia vaikutuksia yksityisten tahojen suhteen. Lisäksi päätös soveltuu tähän tarkoitukseen paremmin kuin direktiivi, koska suunniteltuun toimenpiteeseen ei sisälly laajaa kokonaisuutta kansalliseen lainsäädäntöön siirrettäviä yleisiä sääntöjä vaan ainoastaan rajallinen määrä erityistoimia jäsenvaltioiden toteutettaviksi. Esimerkiksi radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 243/2012/EU 6 artiklan 4 kohdassa säädetään samankaltaisista jäsenvaltioiden velvollisuuksista ja toimista, ja aikaisemmin on myös annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökset 128/1999/EY, 626/2008/EY ja 676/2002/EY, joissa säädetään samanlaisista jäsenvaltioiden velvollisuuksista ja toimista.

                  Tämän SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisen toimenpiteen yhteydessä annetaan komission täytäntöönpanopäätös, joka hyväksytään komitologiamenettelyllä päätöksen N:o 676/2002/EY
                     5
                   mukaisesti. Täytäntöönpanopäätöksen tarkoituksena on osoittaa 700 MHz:n taajuusalue ja antaa se saataville langattomien sähköisten laajakaistaviestintäpalvelujen käyttöön sellaisten yhdenmukaistettujen teknisten edellytysten mukaisesti, jotka laaditaan CEPT:n
                     6
                   avustuksella. Tätä lähestymistapaa noudatettiin myös, kun yhdenmukaistettiin 800 MHz:n taajuusalue langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja varten radiotaajuuspoliittisen ohjelman ja komission päätöksen 2010/267/EU
                     7
                   nojalla.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Tässä ehdotuksessa on otettu huomioon seuraavat sidosryhmien näkemykset:

               a)Pascal Lamyn laatima Lamyn raportti
                  8
               . Raportti perustuu korkean tason ryhmän, jossa Pascal Lamy oli puheenjohtajana, työskentelyyn;

               b)Lamyn raportista järjestettyyn julkiseen kuulemiseen
                  9
                saadut vastaukset;

               c)radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän raportti ”Proposed spectrum coordination approach for broadcasting in the case of a reallocation of the 700 MHz band”
                  10
               ;

               d)radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunto ”Long-term strategy on the future use of UHF band (470-790 MHz) in the European Union”.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio on teettänyt tätä ehdotusta varten kaksi riippumatonta tutkimusta. Nämä tutkimukset olivat

               ”Economic and Social Impact of Repurposing the 700 MHz frequency band for Wireless Broadband Services in the European Union”;

               ”Challenges and opportunities of broadcast-broadband convergence and its impact on spectrum and network use”.

                  Ensimmäisessä näistä kahdesta analysoidaan siirtymisestä aiheutuvia kustannuksia, 700 MHz:n taajuusaluetta käyttävän langattoman laajakaistan vaikutuksia sekä sosiokulttuurisia näkökohtia, jotka liittyvät DTT:n uudelleenkonfigurointiin käyttämään alle 700 MHz:n taajuusaluetta.

                  Toisessa tutkimuksessa esitetään kattava arvio DTT:n ja langattoman laajakaistan lähentymisen mahdollisuuksista vuoden 2020 jälkeiselle ajalle.

               •Vaikutustenarviointi

                  Sääntelyntarkastelulautakunta antoi komission laatimasta vaikutustenarvioinnista myönteisen lausunnon
                     11
                   27. marraskuuta 2015.

                  Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin neljää toimintavaihtoehtoa:

               1)Ei toimia unionin tasolla

               2)700 MHz:n taajuusalueen koordinoitu osoittaminen ja valtuuttaminen langattomalle laajakaistalle vuoteen 2020 mennessä ja alle 700 MHz:n taajuusalueen varaaminen DTT:lle ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille laitteille.

               3)700 MHz:n taajuusalueen koordinoitu osoittaminen ja valtuuttaminen langattomalle laajakaistalle vuoteen 2020 mennessä. Alle 700 MHz:n taajuusalueen koordinoitu osoittaminen joustavaan käyttöön kansallisen kysynnän mukaan. Se turvaisi audiovisuaalisten mediapalvelujen jatkuvan tarjoamisen suurelle yleisölle (teknologianeutraalisti), mukaan luettuna ilmaislähetykset ja taajuusalueen saatavuus ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiolaitteiden käyttöön. Interferenssin välttämiseksi alle 700 MHz:n taajuusalue olisi rajoitettava teknisesti vain laskevan siirtotien toimintoihin
                  12
               . Tähän vaihtoehtoon sisältyisi myös sellaisen taajuusstrategian kehittäminen ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiosovelluksille, jossa otettaisiin huomioon niiden taajuuksien menettäminen UHF-kaistalla.

               4)Koko UHF-kaistan koordinoitu osoittaminen ja valtuuttaminen langattomiin laajakaistapalveluihin vuoteen 2020 mennessä.

                  Komissio valitsi vaihtoehdon 3, jota se piti parhaana politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Parhaana pidetty vaihtoehto edistää taajuuksia ja yhteyksiä koskevien unionin tason päämäärien saavuttamista. 700 MHz:n taajuusalueen käyttö langattomaan laajakaistaan yhdessä 800 MHz:n ja 900 MHz:n alueiden taajuuksien kanssa lisäisi matkaviestinverkon kapasiteettia. Tämä tarjoaisi yleisen kattavuuden nopealla tiedonsiirrolla (vähintään 30 Mb/s käyttäjää kohden) edustavilla ja kilpailuun perustuvilla 3–4 operaattorin markkinoilla. Vuoden 2020 asettaminen yhteiseksi määräajaksi 700 MHz:n taajuusalueen uudelleen osoittamiselle on tarkoituksenmukaista myös siksi, että sopii yhteen 5G:n käyttöönoton kanssa. Vaihtoehto 3 tarjoaa myös varmuuden taajuuksien saatavuudesta alle 700 MHz:n alueella yleisölle suunnattujen audiovisuaalisten lähetysten ja viestintäpalvelujen ja erityisesti maanpäällisten digitaalisten lähetysten tarjoajille. Alle 700 MHz:n taajuusalueen käytön joustavuus helpottaa interferenssin torjumista ja mahdollistaa innovatiivisen ”ekosysteemin”, joka kannustaa investointeihin ja uusiin liiketoimintamalleihin.

                  Vaihtoehtoa 3 tukevat edellä mainitun WRC-15:n tulokset sekä 700 MHz:n että alle 700 MHz:n taajuusalueen osalta. Alle 700 MHz:n taajuusalue säilyy yksinomaan yleisradiotoiminnan käytössä Euroopassa, Afrikassa ja isossa osassa muutakin maailmaa.

                  Ensimmäisessä edellä mainituista komission teettämistä tutkimuksista todettiin, että 700 MHz:n taajuusalueen vapauttaminen vuonna 2020 ja päivittäminen seuraavan sukupolven maanpäälliseen yleisradiotoimintaan maksaisi arviolta 1,2 – 4,4 miljardia euroa. Valtaosa näistä kustannuksista aiheutuisi loppukäyttäjille näiden vaihtaessa vastaanottimia uusiin ennen laitteiden normaalin käyttöiän päättymistä. Ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiosovellusten tapauksessa siirtymäkustannukset vuonna 2020 olisivat 200 miljoonaa euroa. Tämä arvio perustuu siihen, että 30 %  ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiolaitteiden nykyisestä käyttäjäkunnasta toimii 700 MHz:n taajuusalueella. EU-maat voivat kuitenkin rajoittaa näitä kustannuksia tarjoamalla teknologianeutraaleja tukitoimenpiteitä valtiontukisääntöjä noudattaen
                     13
                  . Lisäksi on arvioitu, että DTT-verkon mukauttaminen tuottamaan sama ohjelmasisältö pienemmällä taajuuskapasiteetilla maksaisi enintään noin 890 miljoonaa euroa. Tähän voi erityisesti sisältyä sellaisille oikeudenhaltijoille aiheutuneita kustannuksia, joiden oikeuksia on tarpeen muuttaa ennen kuin päättyy kausi, jonka ajaksi ne on myönnetty. Jos jäsenvaltiot harkitsevat toimenpiteitä kustannusten vähentämiseksi, niiden on noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta ja komission päätöksentekokäytäntöjä valtiontukien
                     14
                   alalla sekä EU:n tuomioistuinten asiaa koskevaa oikeuskäytäntöä
                     15
                  . Joissakin tapauksissa oikeuksien peruuntumisen korvaamiseksi hyväksytyt toimenpiteet voivat tietyissä olosuhteissa olla unionin lainsäädännön mukaisia, jos korvaus ei ylitä peruuntumisesta aiheutuvaa haittaa. Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän mukaan käyttöoikeuksia on myönnetty 14 jäsenvaltiossa joko määräämättömäksi ajaksi taikka vuoden 2020 yli ulottuvaksi ajanjaksoksi.

               800 MHz:n ja 900 MHz:n viimeaikaisten taajuushuutokauppojen tulokset huomioon ottaen varovainen arvio 700 MHz:n taajuusalueen käyttöoikeuksien myöntämisestä saatavista kokonaistuloista 28 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2020 on noin 11 miljardia euroa, jos kaikki muut edellytykset ovat samat.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Unionille ei ole odotettavissa erityisiä talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Tässä ehdotuksessa säädetään UHF-kaistan strategian mukaisesti seuraavista:

               määräajat 700 MHz:n taajuusalueen uudelleen osoittamiselle langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin unionin tasolla yhdenmukaistetuin teknisin edellytyksin;

               toimenpiteet, joilla helpotetaan taajuuksien käytön siirtymää UHF-kaistalla;

               alle 700 MHz:n taajuusalueen pitkäaikaista käyttöä koskevat toimenpiteet, joita tarkastellaan kuitenkin myöhemmin uudelleen.

                  Ehdotetun päätöksen 1 artiklassa asetetaan jäsenvaltioille kaksi sitovaa yhteistä määräaikaa 700 MHz:n taajuusalueen uudelleen osoittamiselle langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin:

               rajat ylittävät koordinointisopimukset on tehtävä vuoden 2017 loppuun mennessä;

               700 MHz:n taajuusalue on asetettava tosiasiallisesti langattomien sähköisten laajakaistaviestintäpalvelujen saataville 2020-luvun puoliväliin mennessä, taajuusalueen käytön yhdenmukaistettuja teknisiä edellytyksiä koskevan komission täytäntöönpanopäätöksen mukaisesti
                  16
               .

                  Lisäksi 1 artiklassa säädetään, että 700 MHz:n taajuusalueen käyttö langattomaan laajakaistaan unionin yhteisen määräajan jälkeen on suojattava raja-alueilla.

                  2 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot mahdollistamaan kaupankäynti 700 MHz:n taajuusalueen käyttöoikeuksilla. Tämä noudattaa radiotaajuuspoliittisen ohjelman
                     17
                   ja puitedirektiivin tavoitteita ja säännöksiä.

                  3 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisen tason kuulemisia ja harkittava toimenpiteitä väestönsä ja alueensa korkeatasoisen kattavuuden turvaamiseksi myöntäessään 700 MHz:n taajuusalueen käyttöoikeuksia langattomille sähköisille laajakaistaviestintäpalveluille. Tavoitteena on hyödyntää UHF-kaistan yhteiskunnallisia ja taloudellisia etuja edistämällä digitaalisen kahtiajaon kaventamista ja mahdollistamalla laaja esineiden internet.

                  4 artiklassa käsitellään alle 700 MHz:n taajuusalueen pitkäaikaista käyttöä. Siinä velvoitetaan jäsenvaltiot turvaamaan pitkällä aikavälillä tämän taajuusalueen käyttö audiovisuaalisten mediapalvelujen jakeluun suurelle yleisölle. Tähän olisi sisällyttävä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden jatkuva käyttö kansallisten tärkeysjärjestysten mukaisesti.

                  Jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden velvollisuuksien yhdenmukaisuus puitedirektiivin 9 ja 9 a artiklan kanssa, velvoitetta turvata alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttö sovelletaan audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamiseen suurelle yleisölle eikä langattoman teknologian tai sähköisen viestintäpalvelun tyyppiin. Sen vuoksi 4 artiklassa on säännöksiä, joilla turvataan taajuuksien saatavuuden varmuus ja mahdollistetaan DTT:n jatkokehittäminen tärkeimpänä alustana maanpäällisten audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamiselle suurelle yleisölle. Lisäksi kyseisellä artiklalla mahdollistetaan alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttö muuhunkin yksinomaan laskevan siirtotien teknologiaan tai sähköisen viestinnän palveluihin (siirto verkosta vastaanottimiin kuten televisioihin tai tabletteihin).

                  5 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot hyväksymään kansalliset etenemissuunnitelmat, jotka koskevat 700 MHz:n taajuusalueen osoittamista langattomaan laajakaistaan ja tähän liittyvää siirtymäprosessia koko UHF-kaistan tapauksessa, sekä tiedottamaan näistä suunnitelmista koko unionin laajuisesti. Tämän säännöksen taustalla on sidosryhmien kesken hyväksytty siirtymävaiheen etenemissuunnitelma (Lamyn raportin liite 2). Etenemissuunnitelmassa esitetään niiden toimenpiteiden soveltamisala, joita suunnitellaan siirtymiseksi uuteen DTT-teknologiaan 700 MHz:n taajuusalueen uudelleenosoittamisen yhteydessä. Tarkoituksena on varmistaa, että vaikutuksia kansalaisiin ja yrityksiin voidaan rajoittaa läpinäkyvällä menettelyllä.

                  6 artiklan mukaan komissio tarkastelee vuoteen 2025 mennessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa taajuuksien käyttöä alle 700 MHz:n taajuusalueella. Tarkastelun tehtyään komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastelun päätelmistä sekä esittää mahdollisesti sääntelyn muuttamista koskevan ehdotuksen, jossa voidaan esimerkiksi muuttaa taajuuksien käyttöä koskevien turvaamissäännösten sisältöä, muotoa tai kestoa. Tämä säännös noudattaa Lamyn raportin suositusta. Taajuuksien käyttöä alle 700 MHz:n taajuusalueella koskevassa komission tarkastelussa olisi otettava huomioon tämän taajuusalueen suunniteltu uudelleentarkastelu ITU:n  maailman radioviestintäkonferenssissa vuonna 2023.

               2016/0027 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  18
               ,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
                  19
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentti ja neuvosto asettivat päätöksellä N:o 243/2012/EU
                  20
                perustetussa monivuotisessa radiotaajuuspoliittisessa ohjelmassa tavoitteeksi, että unionissa olisi vuoteen 2015 mennessä eriteltävä vähintään 1 200 MHz:n laajuinen langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin soveltuva taajuusalue sekä tuettava innovatiivisten audiovisuaalisten välineiden ja muiden palveluiden jatkokehittämistä varmistamalla, että saatavilla on riittävästi taajuuksia kyseisten palveluiden satelliittivälitteistä ja maanpäällisiä verkkoja käyttävää tarjontaa varten, jos tämä tarve on selvästi perusteltu, sekä varmistamalla tarvittavat taajuusalueet ohjelma- ja tapahtumatuotannolle.

               (2)Komissio korostaa digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassaan
                  21
                694–790 MHz:n, jäljempänä ’700 MHz’, taajuusalueen merkitystä pyrittäessä turvaamaan laajakaistapalvelut maaseutualueilla sekä sitä, että on tarpeen vapauttaa kyseinen taajuusalue koordinoidusti ja ottaen huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen jakelun erityistarpeet.

               (3)Taajuusalue 470–790 MHz on arvokas voimavara, kun otetaan käyttöön langattomia verkkoja, joiden kattavuus on saumaton sisä- ja ulkotiloissa. Tätä taajuusaluetta käyttävät nykyisin digitaaliset maanpäälliset televisiolähetykset (DTT) sekä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomat audiolaitteet kaikkialla unionissa. Se tukee viestinnän, luovan toiminnan ja kulttuurin alojen kehittämistä. Nämä ovat aloja, jotka hyödyntävät hyvin laajasti juuri kyseistä taajuusaluetta langattomaan sisällön tarjontaan suurelle yleisölle.

               (4)Kansainvälisen televiestintäliiton maailman radioviestintäkonferenssin hyväksymässä radio-ohjesäännössä osoitetaan alueella 1, johon unioni kuuluu, 700 MHz:n taajuusalue yleisradioverkolle ja matkaviestintäverkolle (ilmailuradioliikennettä lukuun ottamatta) jaetuin ensisijaisin oikeuksin sekä 470–694 MHz:n, jäljempänä ’alle 700 MHz’, taajuusalue ensisijaisin oikeuksin yksinomaan yleisradioverkolle ja toissijaisin oikeuksin ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien laitteiden käyttöön.

               (5)Langattoman laajakaistaliikenteen nopea kasvu edellyttää langattoman verkon kapasiteetin tehostamista. Taajuusalue 700 MHz tarjoaa sekä lisäkapasiteettia että yleistä kattavuutta, erityisesti taloudellisesti haastavilla maaseutualueilla ja syrjäseuduilla sisätiloissa tapahtuvaan käyttöön ja monenlaiseen koneiden väliseen viestintään. Tässä yhteydessä olisi koko unionin korkealaatuisesti kattaviin maanpäällisiin langattomiin järjestelmiin tähtäävillä johdonmukaisilla toimenpiteillä, jotka perustuvat operaattorien toimilupiin liittyviä velvollisuuksia koskeviin parhaisiin kansallisiin toimintatapoihin, pyrittävä saavuttamaan radiotaajuuspoliittisen ohjelman tavoite, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä kaikilla kansalaisilla olisi oltava saatavilla laajakaista, jonka nopeus on vähintään 30 Mb/s. Tällä tavoin toimenpiteet auttavat edistämään innovatiivisia digitaalisia palveluja ja varmistamaan pitkän aikavälin yhteiskunnalliset ja taloudelliset hyödyt.

               (6)Taajuuksien jakaminen on teknisesti vaikeaa yhteisellä taajuusalueella toisaalta kaksisuuntaisen langattoman laajakaistan käytön (nouseva ja laskeva siirtotie) ja toisaalta yksisuuntaisten televisiolähetysten tai ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien laitteiden käytön välillä. Tämä tarkoittaa sitä, että 700 MHz:n taajuusalueen osoittaminen kaksisuuntaisiin maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin veisi DTT:n ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien laitteiden käyttäjiltä osan taajuuksista. Sen vuoksi DTT:n ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon alat tarvitsevat sääntelyn pitkän aikavälin ennustettavuutta riittävien taajuuksien saatavuuden suhteen, jotta ne voivat turvata palvelujensa kestävän tarjonnan ja kehittämisen ja erityisesti maksuttomat televisiolähetykset. Kansallisella ja unionin tasolla voi olla tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, jotta voidaan turvata lisätaajuuksien saatavuus ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien laitteiden käyttöön 470–790 MHz:n taajuusalueen ulkopuolella.

               (7)Taajuusalueen 470–790 MHz tulevaa käyttöä käsittelevän korkean tason työryhmän puheenjohtaja Pascal Lamy suositteli komissiolle antamassaan raportissa, jäljempänä ’Lamyn raportti’
                  22
               , että 700 MHz:n taajuusalue annettaisiin langattoman laajakaistan käyttöön vuoteen 2020 mennessä (+/- kaksi vuotta). Tämä auttaisi saavuttamaan sääntelyn pitkän aikavälin ennustettavuuden, jotta DTT voisi käyttää alle 700 MHz:n taajuusaluetta vuoteen 2030 asti, mutta sitä olisi kuitenkin tarkasteltava uudelleen vuoteen 2025 mennessä. Lisäksi Lamyn raportissa suositeltiin kansallista joustavuutta alle 700 MHz:n taajuusalueen käytössä, mikä koskee ainoastaan laskevaa siirtotietä. Ainoastaan laskevan siirtotien käyttö tarkoittaa kaiken tiedonsiirron rajoittamista langattomassa järjestelmässä, käytettävästä teknologiasta riippumatta, ainoastaan yksisuuntaiseen siirtoon keskusinfrastruktuurista, kuten linkkitornista tai tukiasemasta, kannettaviin tai liikuteltaviin laitteisiin kuten televisiovastaanottimiin tai matkapuhelimiin.

               (8)Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä suosittelee 470–790 MHz:n taajuusalueen tulevaa käyttöä unionissa koskevasta pitkän aikavälin strategiasta antamassaan lausunnossa, jäljempänä ’radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunto’, koko unionin kattavaa koordinoitua lähestymistapaa 700 MHz:n taajuusalueen saattamiseen maanpäällisten langattomien sähköisten laajakaistaviestintäpalvelujen tosiasialliseen käyttöön vuoden 2020 loppuun mennessä. Tähän liittyisi alle 700 MHz:n taajuusalueen pitkän aikavälin saatavuuden varmistaminen vuoteen 2030 asti ainoastaan laskevaa siirtotietä käyttävien audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamiseen. Radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevä ryhmä suosittelee erityisesti joustavuutta, joka mahdollistaisi alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttämisen myös ainoastaan laskevan siirtotien langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin.

               (9)Koska jotkin jäsenvaltiot ovat jo aloittaneet tai toteuttaneet kansallisia menettelyjä salliakseen 700 MHz:n taajuusalueen käytön kaksisuuntaisiin maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin, unionin olisi toteutettava viipymättä toimia sisämarkkinoiden hajautumisen ehkäisemiseksi. Nyt tarvitaan 470–790 MHz:n taajuusalueen tulevaan käyttöön  koordinoitua lähestymistapaa, jossa olisi otettava huomioon myös sääntelyn ennustettavuus ja tasoitettava jäsenvaltioiden eroja suhteessa sisämarkkinoiden tavoitteisiin sekä edistettävä unionin yhdenmukaista esiintymistä kansainvälisissä yhteyksissä. Tähän liittyen jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan 700 MHz:n taajuusalueen uudelleen osoittaminen hyvissä ajoin unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

               (10)Jos 700 MHz:n taajuusaluetta käyttävät muut sovellukset unioniin kuulumattomissa maissa kansainvälisten sopimusten mukaisesti taikka kansallisen alueen osissa, jotka ovat jäsenvaltion viranomaisvalvonnan ulottumattomissa, tällainen käyttö voi rajoittaa kyseisen taajuusalueen käyttöä  maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin joissakin jäsenvaltioissa. Tämä estäisi näitä jäsenvaltioita noudattamasta koko unionille asetettua yhteistä aikataulua. Jäsenvaltioiden, joita asia koskee, olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet minimoidakseen tällaisten rajoitusten keston ja maantieteellisen ulottuvuuden sekä pyydettävä tarvittaessa unionin apua, josta säädetään radiotaajuuspoliittisesta ohjelmasta annetun päätöksen 10 artiklan 2 kohdassa. Niiden olisi lisäksi ilmoitettava komissiolle tällaisista rajoituksista päätöksen N:o 676/2002/EY
                  23
                6 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti, ja tiedot olisi julkaistava kyseisen päätöksen 5 artiklan mukaisesti.

               (11)700 MHz:n taajuusalueen käyttöön  maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin olisi sovellettava joustavaa valtuutusta niin pian kuin mahdollista. Tähän olisi sisällyttävä taajuusalueen käyttöoikeuksien haltijoille mahdollisuus myydä ja vuokrata olemassa olevia oikeuksiaan direktiivin 2002/21/EY
                  24
                9, 9 a ja 9 b artiklaa sovellettaessa.

               (12)Direktiivin 2002/21/EY 9 ja 9 a artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi sovellettava mahdollisuuksien mukaan joustavaa lähestymistapaa, ja ne voivat sallia muita ainoastaan laskevan siirtotien käyttötapoja, kuten maanpäällisiä langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja, alle 700 MHz:n taajuusalueella niiden kansallisten tarpeiden mukaisesti, jotka liittyvät  audiovisuaalisten mediapalvelujen jakeluun suurelle yleisölle. Salliessaan alle 700 MHz:n taajuusalueen käytön ainoastaan laskevan siirtotien maanpäällisiin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tällainen käyttö ei vaikuta alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttöön maanpäällisiin digitaalisiin lähetyksiin naapurijäsenvaltioissa, siten kuin asiasta sovittiin alueellisessa radioviestintäkonferenssissa vuonna 2006
                  25
               .

               (13)Taajuuksien käyttö 470–694 MHz:n taajuusalueella olisi joka tapauksessa arvioitava uudelleen unionin tasolla viimeistään vuonna 2025. Arviossa olisi otettava huomioon myös kyseisen taajuusalueen suunniteltu uudelleentarkastelu maailman radioviestintäkonferenssissa vuonna 2023. Alle 700 MHz:n taajuusalueen käyttöä muutettaessa olisi otettava huomioon teknologian kehitys, kuluttajien käyttäytyminen, maksuttomien televisiolähetysten
                  26
                jatkumisen tärkeys sekä yhteiskunnalliset, taloudelliset ja kulttuuriin liittyvät yleistä etua koskevat tavoitteet. Tässä yhteydessä tarvitaan tutkimuksia alle 700 MHz:n taajuusalueen vakiintuneen ja uuden käytön rinnakkaisuuden teknisistä ja sääntelyllisistä edellytyksistä. Niiden avulla voitaisiin varmistaa yhdenmukaisuus eri jäsenvaltioiden suhtautumisessa taajuuksien joustavaan ja tehokkaaseen käyttöön sekä mahdollistaa teknisiä yhdenmukaistamistoimia käyttöä ja rinnakkaisuutta varten kyseisellä taajuusalueella. Tällaisia tutkimuksia ja toimenpiteitä voidaan toteuttaa päätöksen N:o 676/2002/EY mukaisesti.

               (14)Jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä johdonmukaisia kansallisia etenemissuunnitelmia, joiden avulla voidaan helpottaa 700 MHz:n taajuusalueen käyttöä maanpäällisin langattomiin sähköisiin laajakaistaviestintäpalveluihin siten, että voidaan samalla turvata taajuusalueen vapaaksi jättävien televisiolähetyspalvelujen jatkuvuus. Kun etenemissuunnitelmat on hyväksytty, jäsenvaltioiden olisi tiedotettava niistä avoimesti kaikkialla unionissa. Etenemissuunnitelmissa olisi käsiteltävä taajuuksien uudelleen suunnittelun toimintoja ja aikatauluja, verkon ja loppukäyttäjien laitteiden teknistä kehitystä, radio- ja muiden laitteiden rinnakkaisuutta, olemassa olevia ja uusia valtuutusjärjestelyjä, ja niissä olisi oltava tietoja mahdollisuudesta korvata mahdollisia siirtymäkustannuksia, jotta voidaan välttää muun muassa kustannuksia loppukäyttäjille. Jos jäsenvaltiot aikovat säilyttää DTT:n, etenemissuunnitelmissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lähetyslaitteiden päivittämiseen taajuustehokkaampaan teknologiaan, kuten edistyneet videoformaatit (esim. HEVC) tai signaalinsiirtoteknologiat (esim. DVB-T2).

               (15)Taajuusalueen käytön siirtymän loppuun saattamisesta 470–790 MHz:n taajuusalueella mahdollisesti suoritettavien korvausten laajuutta ja menettelyjä olisi tarkasteltava asiaa koskevien kansallisten säännösten mukaisesti, siten kuin säädetään direktiivin 2002/20/EU
                  27
                14 artiklassa, ja korvausten on oltava SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisia.

               (16)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta eli 470–790 MHz:n taajuusalueen käytön koordinoidun siirtymän varmistamista unionissa yhteisten tavoitteiden mukaisesti, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1)Jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 2020 mennessä sallittava 694–790 MHz:n taajuusalueen käyttö maanpäällisissä järjestelmissä, joilla voidaan tarjota langattomia sähköisiä laajakaistaviestintäpalveluja, ainoastaan sellaisten yhdenmukaistettujen teknisten edellytysten mukaisesti, jotka komissio vahvistaa päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava valtuutusmenettelyt tai muutettava asiaa koskevia olemassa olevia oikeuksia taajuusalueen käyttöön direktiivin 2002/20/EY mukaisesti siten, että käyttö sallitaan.

               2)Jotta voidaan sallia 694–790 MHz:n taajuusalueen käyttö 1 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä tehtävä kaikki tarvittavat rajatylittävät taajuuksien koordinointisopimukset unionissa.

               3)Edellä 1 ja 2 kohdassa säädetyt velvollisuudet eivät sido jäsenvaltioita maantieteellisillä alueilla, joilla taajuuksien koordinointi unioniin kuulumattomien maiden kanssa on ratkaisematon kysymys, jos jäsenvaltiot toteuttavat kaikki käytännössä toteutettavissa olevat toimet minimoidakseen tällaisen ratkaisemattoman koordinoinnin keston ja maantieteellisen laajuuden sekä tiedottavat tuloksista komissiolle vuosittain siihen asti, kun ratkaisemattomat koordinointikysymykset on ratkaistu. Tätä kohtaa sovelletaan myös Kyproksen tasavallan taajuuksien koordinointia koskeviin ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että Kyproksen hallitusta estetään suorittamasta tehokasta valvontaa osalla Kyproksen aluetta.

               2 artikla

               Jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä sallittava taajuuksien käyttöoikeuksien siirto tai vuokraaminen sähköisiin viestintäpalveluihin 694–790 MHz:n taajuusalueella.

               3 artikla

               Kun jäsenvaltiot valtuuttavat 694–790 MHz:n taajuusalueen käytön tai muuttavat olemassa olevia oikeuksia käyttää 694–790 MHz:n taajuusaluetta, niiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen väestönsä ja alueensa korkeatasoisen kattavuuden vähintään 30 Mb/s:n nopeudella sisä- ja ulkotiloissa, tarvittaessa myös ennalta määritellyillä kansallisilla ensisijaisilla alueilla sekä tärkeimpien maaliikenneväylien varrella. Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä edellytyksiä verkkoinfrastruktuurin tai taajuuksien yhteiskäytön helpottamiseksi tai siihen kannustamiseksi unionin lainsäädännön mukaisesti.

               Tässä tarkoituksessa jäsenvaltioiden on toteutettava arvioita ja kuulemisia tarpeesta asettaa edellytyksiä taajuuksien käyttöoikeuksille 694–790 MHz:n taajuusalueella.

               4 artikla

               1)Jäsenvaltioiden on varmistettava 470–694 MHz:n taajuusalueen tai sen osien saatavuus audiovisuaalisten mediapalvelujen maanpäälliseen tarjoamiseen suurelle yleisölle, maksuttomat televisiolähetykset mukaan luettuina, sekä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käyttöön, kansallisten yleisradiotoiminnan tarpeiden perusteella. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 470–694 MHz:n taajuusalueen mikä tahansa muu käyttö niiden alueella ei haittaa audiovisuaalisten mediapalvelujen maanpäällistä tarjoamista naapurijäsenvaltiossa.

               2)Jos jäsenvaltiot valtuuttavat taajuuksien käytön 470–694 MHz:n taajuusalueella maanpäällisissä järjestelmissä, joilla voidaan tarjota muita sähköisiä viestintäpalveluja kuin televisiolähetysverkkoja, tällainen käyttö saa koskea ainoastaan laskevaa siirtotietä. Tällainen käyttö ei saa rajoittaa kansainvälisistä sopimuksista ja unionin lainsäädännöstä johtuvia velvollisuuksia.

               5 artikla

               Jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä hyväksyttävä ja julkistettava kansallinen suunnitelmansa ja aikataulunsa, jäljempänä ’kansallinen etenemissuunnitelma’, tämän päätöksen 1 ja 4 artiklan mukaisten velvollisuuksiensa täyttämiseksi.

               Jotta voidaan varmistaa, että 694–790 MHz:n taajuusalueen käyttö on 1 artiklan 1 kohdan mukaista, jäsenvaltioiden on tarvittaessa sisällytettävä kansallisiin etenemissuunnitelmiinsa tietoja toimenpiteistä, joilla rajoitetaan tulevan siirtymävaiheen vaikutuksia yleisöön ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteiden käyttäjiin sekä helpotetaan yhteentoimivan televisiolähetysverkon laitteiden ja vastaanottimien oikea-aikaista saatavuutta sisämarkkinoilla.

               6 artikla

               Komissio laatii 1 päivään tammikuuta 2025 mennessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa arvion sekä kertomuksen neuvostolle ja parlamentille 470–694 MHz:n taajuusalueen käytön kehityssuunnista, ottaen huomion ne yhteiskunnalliset, taloudelliset sekä kulttuuriin ja teknologiaan liittyvät näkökohdat, jotka vaikuttavat taajuusalueen käyttöön 1 ja 4 artiklan mukaisesti. Kertomuksessa on arvioitava, onko tarpeen muuttaa 470–694 MHz:n taajuusalueen tai jonkin sen osan käyttöä unionissa.

               7 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               8 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  Taajuuskaista 700 MHz  alueella 3 ja taajuuskaista 698–790 MHz alueella 2 oli osoitettu jaetuin ensisijaisin oikeuksin matkaviestintään jo ennen vuotta 2012.

                     (2)
                  Asiakirja RSPG15-595 final:

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/20/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002 s. 21).

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 676/2002/EY, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2002, Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1).

                     (6)
                  Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi.

                     (7)
                  Komission päätös 2010/267/EU, annettu 6 päivänä toukokuuta 2010, taajuusalueen 790–862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamisesta sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaan Euroopan unionissa pystyviä maanpäällisiä järjestelmiä varten (EUVL L 117, 11.5.2010, s. 95).

                     (8)
                  Linkki:

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Linkki:

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  Asiakirja RSPG13-524 rev1, linkki:

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Linkki:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                     (12)
                  Siirto yksinomaan verkkoinfrastruktuurista vastaanottimiin, esimerkiksi televisioihin tai tabletteihin.

                     (13)
                  Komissio on tehnyt useita päätöksiä valtiontukien hyväksymisestä kuluttajille ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteiden käyttäjille aiheutuvien vaikutusten rajoittamiseksi. Ks. esimerkiksi seuraavat asiat: N 622/03 — Digitalisierungsfonds — Itävalta (EUVL C 228, 17.9.2005); C 25/04 — maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittaminen Berlin-Brandenburgissa — Saksa (EUVL L 200, 22.7.2006); C 24/04 — maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten aloittaminen Ruotsissa (EUVL L 112, 30.4.2007); C 52/05 — tuki digisovittimien hankintaan Italiassa (EUVL L 147, 8.6.2007); N 270/06 — tuki sovellusliittymällä varustettujen digisovittimien hankintaan — Italia (EUVL C 80, 13.4.2007); N 107/07 — avustukset IdTV:lle — Italia (EUVL C 246, 20.10.2007); C 34/06 — maanpäällisten digitaalitelevisiolähetysten (DVB-T) aloittaminen Nordrhein-Westfalenissa (EUVL L 236, 3.9.2008); SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria — Espanja (EUVL C 119, 24.4.2012); N671b/2009 — Digitaalitekniikkaan siirtyminen Slovakiassa (EYVL C 39, 8.2.2011).

                     (14)
                  Valtiontuki C 25/2004, DVB-T Berlin Brandenburg;  Valtiontuki C 52/2005, Digisovittimet; tammikuulle 2016 suunniteltu komission päätös Espanjan kuningaskunnan ilmoittamasta valtiontuesta SA.32619 taajuusylijäämän vapauttamisesta aiheutuvien vahinkojen korvaamiseksi.

                     (15)
                  Asia C-222/04, 10.1.2006, Cassa di Risparmio di Firenze, 131 kohta; Asia C-126/01, 20.11.2003, GEMO SA, 28 kohta; Asia C-53/00, 22.11.2001, Ferring SA, 19 kohta ja sitä seuraavat kohdat. Asia C-143/99, 8.11.2001, Adria-Wien Pipeline, 38 kohta; Asia C-310/99, Italia v. komissio, 251 kohta; Asia T-109/01, 14.1.2004, Fleuren Compost BV  v. komissio, 54 kohta; Asia C-251/97, 5.10.1999, Ranska v. komissio, 40 kohta. Asia T-177/07, 15.6.2010, Mediaset v. komissio, asia C-403/10 P, 28.7.2011, Mediaset v. komissio. Asia T-21/06, 6.10.2009, Saksa v. komissio, DVB-T – Berlin/Brandenburg, asiat T-461/13 Espanja v. komissio, T-462/13 Baskimaa ja Itelazpi v. komissio,

                     T-463/13

                   ja

                     T-464/13

                   Galicia v. komissio ja  Retegal v. komissio,

                     T-465/13

                   Katalonia ja CTTI v. komissio,

                     T-487/13

                   Navarra v. komissio sekä

                     T-541/13

                   Abertis Telecom ja Retevisión v. komissio.

                     (16)
                  Nämä määräajat ovat radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän raportin, saman ryhmän lausunnon ja Lamyn raportin mukaisia.

                     (17)
                  Ks. 6 artiklan 8 kohta.

                     (18)
                  EUVL C , , s. .

                     (19)
                  EUVL C , , s. .

                     (20)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 243/2012/EU, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta (EUVL L 81, 21.3.2012, s. 7).

                     (21)
                  Ks.

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

                  .

                     (22)
                  Pascal Lamyn raportti:

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 676/2002/EY, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2002, Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1).

                     (24)
                  Direktiivi 2002/21/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33).

                     (25)
                  Genevessä vuonna 2006 pidetty alueellinen radioviestintäkonferenssi, jossa käsiteltiin digitaalisia maanpäällisiä lähetyspalveluja osassa alueita 1 ja 3 taajuusalueilla 174–230 MHz ja 470–862 MHz (RRC-06).

                     (26)
                  Siten kuin tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi).

                     (27)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/20/EY, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2002, sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) (EYVL L 108, 24.4.2002 s. 21).


Avis juridique important

|

52000PC0852

Ehdotus neuvoston päätös luvan antamisesta Alankomaille soveltaa eriytettyä valmisteverokantaa taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen vuonna 2000 direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti  /* KOM/2000/0852 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Alankomaille soveltaa eriytettyä valmisteverokantaa taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen vuonna 2000 direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti(komission esittämä)PERUSTELUT1. Pyynnön esittäminenAlankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle 2.  lokakuuta 2000 päivätyllä ja 6.  lokakuuta muutetulla kirjeellä haluavansa soveltaa eriytettyä valmisteverokantaa taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen vuonna 2000 direktiivin 92/81/ETY [1] 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti.[1]  EYVL L 316, 31.10.1992, s.  12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s.  46).Toimenpiteen tarkoituksena on alentaa vuonna 2000 kulutetun dieselpolttoaineen valmisteveroa taksien hyväksi. Veronalennus voidaan katsoa degressiiviseksi, koska valmisteveron palautuksessa noudatetaan seuraavia sääntöjä: 0,14 Alankomaiden guldenia (0,06 EUR) litralta 1.1.- 31.3.2000, 0,105 Alankomaiden guldenia 1.4.- 30.6., 0,07 Alankomaiden guldenia 1.7.- 30.9. ja 0,035 Alankomaiden guldenia 1.10.- 31.12.2000. Menettely on direktiivin 92/82/ETY [2] 5 artiklassa vahvistetun valmisteveron vähimmäismäärän, joka on 245 euroa (eli 539,9 NLG) 1000 dieselpolttoainelitralta, mukainen.[2]  EYVL L 316, 31.10.1992, s.  19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s.  46).Toimenpide hyödyttää 22 500 taksia, ja kunkin taksin saama keskimääräinen hyöty on 160 euroa.Alankomaiden viranomaisten mukaan veronalennus koskee kaikkia takseja, jolloin se ei ole luonteeltaan syrjivä. Alennus ei myöskään vääristä kilpailua sisämarkkinoilla.Tästä syystä Alankomaat pyytää lupaa soveltaa eriytettyä valmisteverokantaa taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen 1.1.- 31.12.2000 välisenä aikana.2. Komission arvioDirektiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön täydentäviä valmisteverovapautuksia tai valmisteveronalennuksia erityisistä poliittisista syistä.Edellä mainitun direktiivin 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti Alankomaat ilmoitti komissiolle 2.  ja 6.  lokakuuta päivätyillä kirjeillä aikomuksestaan myöntää taksien kuluttaman dieselpolttoaineen verotusta koskeva poikkeus vuodeksi 2000. Ensimmäisen tarkastelun jälkeen komissio esitti Alankomaiden viranomaisille kysymyksiä näiden aikomukseen liittyvien eri näkökohtien selvittämiseksi. Komissiolle toimitettiin asiasta lisätietoja 31.  lokakuuta 2000.Perusteellisen tarkastelun jälkeen komissio on todennut poikkeuksen olevan voimassa rajoitetun ajan, koska sitä on tarkoitus soveltaa ainoastaan vuonna 2000. Kun otetaan huomioon Alankomaissa polttoaineena käytettävän dieselpolttoaineen yleinen valmisteverokanta, joka on 735,5 Alankomaiden guldenia [3], ja yhteisössä vahvistettu vähimmäisverokanta, joka on 539,9 Alankomaiden guldenia, taksien kuluttaman dieselpolttoaineen valmistevero määräytyy vuonna 2000 seuraavasti:[3]  Vuonna 2000 voimassa oleva verokanta.>TAULUKON PAIKKA>Alankomaiden viranomaisten suunnittelema toimenpide on siis degressiivinen. Se on direktiivin 92/82/ETY [4] 5 artiklassa tarkoitetun valmisteveron vähimmäismäärän mukainen.[4]  EYVL L 316, 31.10.1992, s.  19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s.  46).Valmisteveron palautus ei ylitä polttoaineen huoltoasemahinnan nousua. Toimenpide on siis oikeassa suhteessa tavoitteeseen.Kaiken lisäksi poikkeusta sovelletaan ainoastaan takseihin, joiden toiminta on luonteeltaan paikallista, jolloin poikkeus ei vaikuta EU:n sisäiseen kauppaan. Poikkeus ei ole myöskään syrjivä, koska kaikki taksit hyötyvät valmisteveron palautuksesta.Lopuksi komissio huomauttaa esittäneensa 15.  marraskuuta 2000 hyväksymässään ehdotuksessa neuvoston päätökseksi [5] 31.  joulukuuta 2000 saakka voimassa olevien, Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa takseissa käytettäviä polttoaineita koskevien poikkeusten jatkamista viidellä vuodella.[5]  KOM(2000)  678 lopull.Alankomaiden pyynnöstä ilmoitettiin direktiivin 92/81/ETY mukaisesti muille jäsenvaltioille 24.  marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.3. PäätösKomissio ehdottaa, että neuvosto päättää antaa Alankomaille luvan sallia valmisteveron määrän eriyttäminen takseissa polttoaineena käytettävän dieselpolttoaineen osalta vuonna 2000.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Alankomaille soveltaa eriytettyä valmisteverokantaa taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen vuonna 2000 direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisestiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [6] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[6]  EYVL L 316, 31.10.1992, s.  12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s.  46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen valmisteveroja koskevia täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä.(2) Alankomaat on pyytänyt lupaa ottaa käyttöön eriytetty valmisteverokanta taksien kuluttaman dieselpolttoaineen osalta ainoastaan vuonna 2000. Valmisteveron palautus, jonka arvo on enintään 0,14 Alankomaiden guldenia dieselpolttoainelitralta, on tarkoitus toteuttaa degressiivisesti kaikkien Alankomaissa toimivien taksien hyväksi.(3) Toimenpide on direktiivin 92/82/ETY [7] 5 artiklassa tarkoitetun valmisteveron vähimmäismäärän mukainen.[7]  EYVL L 316, 31.10.1992, s.  19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s.  46).(4) Valmisteveron palautus ei ylitä polttoaineen huoltoasemahinnan nousua. Toimenpide on siis oikeassa suhteessa tavoitteeseen.(5) Komissio ja kaikki jäsenvaltiot katsovat, että eriytetyn valmisteverokannan soveltaminen taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen vuonna 2000 ei vääristä kilpailua eikä haittaa sisämarkkinoiden toimintaa. Koska poikkeusta sovelletaan ainoastaan takseihin, joiden toiminta on luonteeltaan paikallista, poikkeus ei vaikuta EU:n sisäiseen kauppaan.(6) Edellä esitetystä on ilmoitettu muille jäsenvaltioille.(7) Komissio pyysi 15 päivänä marraskuuta 2000 hyväksymässään ehdotuksessa neuvoston päätökseksi [8] 31 päivään joulukuuta 2000 voimassa olevien, Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa takseissa käytettäviä polttoaineita koskevien poikkeusten jatkamista,[8]  KOM(2000)  678 lopull.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Alankomailla on lupa soveltaa neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti degressiivistä, eriytettyä valmisteverokantaa, jonka enimmäisarvo on 0,14 Alankomaiden guldenia litralta, taksien kuluttamaan dieselpolttoaineeseen 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2000 välisenä aikana.2. Eriytetyn verokannan on oltava kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/82/ETY [9] säännösten mukainen ja erityisesti sen 5 artiklassa tarkoitettujen valmisteverojen vähimmäismäärien mukainen.[9]  EYVL L 316, 31.10.1992, s.  19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s.  46).2 artiklaTämä päätös on osoitettu Alankomaille.Tehty Brysselissä,Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


Avis juridique important

|

52002PC0488(04)

Ehdotus: neuvoston päätös raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistason ylläpitämistä koskevasta jäsenvaltioiden velvoitteesta tehtyjen yksittäisten hallitustenvälisten sopimusten tekemisestä ja täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 68/416/ETY sekä yhteisön tavoitteesta vähentää primäärienergian kulutusta raakaöljyn ja öljytuotteiden hankinnan vaikeutuessa tehdyn neuvoston päätöksen 77/706/ETY kumoamisesta  /* KOM/2002/0488 lopull. */

Virallinen lehti nro 331 E , 31/12/2002 s. 0280 - 0280

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistason ylläpitämistä koskevasta jäsenvaltioiden velvoitteesta tehtyjen yksittäisten hallitustenvälisten sopimusten tekemisestä ja täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 68/416/ETY sekä yhteisön tavoitteesta vähentää primäärienergian kulutusta raakaöljyn ja öljytuotteiden hankinnan vaikeutuessa tehdyn neuvoston päätöksen 77/706/ETY kumoamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio on ehdottanut uutta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä öljytuotteiden toimitusvarmuutta koskevien toimenpiteiden lähentämisestä. Ehdotetussa direktiivissä on säännökset jäsenvaltioiden öljyvarastoja ja kriisitoimenpiteitä koskevien säännösten lähentämisestä sekä jäsenvaltioiden toimien koordinoimisesta toimituskriisitilanteissa.Direktiiviehdotus jakautuu kahteen osaan:- Ensimmäisessä osassa määritellään varastointivelvoitteet sekä perusteet, joiden mukaisia varmuusvarastojärjestelmien on oltava.- Toinen osa koskee toimenpiteiden toteuttamista kriisitilanteessa, tarkemmin sanoen institutionaalista mekanismia, jonka avulla jäsenvaltiot voivat toimia koordinoidusti kriisitilanteissa.Näin ollen kyseisiä asioita koskevat voimassa olevat säädökset ovat käyneet tarpeettomiksi. Tämän direktiiviehdotuksen tarkoituksena onkin kumota jotkin näistä säädöksistä.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistason ylläpitämistä koskevasta jäsenvaltioiden velvoitteesta tehtyjen yksittäisten hallitustenvälisten sopimusten tekemisestä ja täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 68/416/ETY sekä yhteisön tavoitteesta vähentää primäärienergian kulutusta raakaöljyn ja öljytuotteiden hankinnan vaikeutuessa tehdyn neuvoston päätöksen 77/706/ETY kumoamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin .../.../EY tarkoituksena on lähentää öljytuotteiden toimitusvarmuutta koskevia jäsenvaltioiden toimenpiteitä.(2) Tarkemmin sanoen direktiivillä .../.../EY pyritään varmistamaan sisämarkkinoiden moitteeton toiminta lähentämällä öljyvarastoja ja kriisitoimenpiteitä koskevia jäsenvaltioiden säännöksiä ja säätämällä jäsenvaltioiden toimien koordinoimisesta toimituskriisin sattuessa.(3) Direktiivissä käsitellään johdonmukaisesti kaikkia merkittäviä näkökohtia, joista on säädetty toisaalta raakaöljy- ja/tai öljytuotevarastojen vähimmäistason ylläpitämistä koskevasta jäsenvaltioiden velvoitteesta tehtyjen yksittäisten hallitustenvälisten sopimusten tekemisestä ja täytäntöönpanosta 20 päivänä joulukuuta 1968 tehdyssä neuvoston päätöksessä 68/416/ETY [2] sekä toisaalta yhteisön tavoitteesta vähentää primäärienergian kulutusta raakaöljyn ja öljytuotteiden hankinnan vaikeutuessa 7 päivänä marraskuuta 1977 tehdyssä neuvoston päätöksessä 77/706/ETY [3].[2]  EYVL L 308, 23.12.1968, s. 19.[3]  EYVL L 292, 16.11.1977, s. 9.(4) Kyseiset säädökset ovat näin ollen käyneet tarpeettomiksi,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKumotaan neuvoston päätös 68/416/ETY.2 artiklaKumotaan neuvoston päätös 77/706/ETY.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[...]SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): EnergiaToiminnan ala(t): Euroopan unionin öljy- ja kaasuhuollon tukeminenToimenpiteen nimi: Öljy- ja kaasutoimitusten eurooppalainen tarkkailujärjestelmä1 BUDJETTIKOHTA/-KOHDATUusi budjettikohta:B5-710 A, "Rahoitustuki energia-alan infrastruktuureille - Hallintoon liittyvät menot".2 NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 4,478 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:2004-2009 ja seuraavat vuodet(siinä tapauksessa, että kyseinen budjettikohta uusitaan)2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: 14,022 miljoonaa euroaVuoden 2007 ja sitä seuraavien vuosien maksusitoumukset ja maksut edellyttävät TEN-rahoitusasetuksen uusimista.a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>(Luvut pyöristettyjä.)>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.[...] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista,[...] ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin [4][4]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.[X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI[...] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.>TAULUKON PAIKKA>(Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.)3 BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEY:n perustamissopimuksen 95 artikla.Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi öljytuotteiden toimitusvarmuutta koskevien toimenpiteiden lähentämisestä (KOM(2002) 488).Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maakaasun toimitusvarmuuden takaavista toimenpiteistä (KOM(2002) 488).5 KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [5][5]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetVihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle" osoitetaan yhteisön energiahuollon rakenteelliset heikkoudet. Yhteisön kasvava riippuvuus yhteisön ulkopuolisista maista tuodusta energiasta, tähän liittyvä toimitusten keskeytymisen vaara ja taloudelliset riskit sekä energian sisämarkkinoiden toteutuminen tulevaisuudessa edellyttävät selvästi, että yhteisön on määriteltävä säännöt sellaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten, joilla varmistetaan tuontienergian toimitusvarmuus mutta joilla rajoitetaan mahdollisimman vähän kilpailua. Öljyn ja kaasun toimitusvarmuutta koskevat yhteisön uudet säännöt edellyttävät monimutkaisten ja teknisten tehtävien suorittamista. Ne edellyttävät myös tiivistä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa, jotka toimittavat energiaa laajentuneeseen EU:hun tai sen kautta. On muun muassa seurattava kansainvälisten öljy- ja kaasumarkkinoiden suuntauksia ja arvioitava niiden vaikutuksia öljyn ja kaasun toimitusvarmuuteen, toimitusten turvallisuuteen sekä strategisen infrastruktuurin luotettavuuteen ja turvallisuuteen. Toteutettujen toimenpiteiden tehokkuutta on arvioitava jatkuvasti, ja samassa yhteydessä on valvottava jäsenvaltioiden kaasu- ja öljyvarastojen määriä. Näiden tehtävien suorittamiseen tarvitaan puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja.Kun Euroopan yhteisö tekee energiakriisitilanteessa öljy- ja kaasuvarastoja koskevia päätöksiä tai antaa niitä koskevia suosituksia, on tarpeen arvioida näiden päätösten ja suositusten vaikutuksia energiamarkkinoihin ja koko talouteen.Tässä yhteydessä on entistä tarpeellisempaa kehittää hintaindeksejä, jotka ovat nykyistä luotettavampia ja heijastavat paremmin markkinoiden tilannetta. Komissio esitti jo 4. lokakuuta 2000 Euroopan unionin öljytoimituksista julkaisemassaan tiedonannossa, että tuottajamaita sekä markkinoiden ja teollisuuden toimijoita olisi kannustettava parantamaan hinnanmuodostuksen indikaattoreita koko markkinoita heijastavan yleisindeksin pohjalta.Näin ollen on syytä perustaa komission yhteyteen öljy- ja kaasutoimitusten eurooppalainen tarkkailujärjestelmä. Järjestelmän tehtävänä olisi* avustaa öljy- ja kaasutoimituksia koskevan yhteisön lainsäädännön laatimisessa ja täytäntöönpanossa* seurata lainsäädännön soveltamista ja avustaa voimassa olevien toimenpiteiden tehokkuuden sekä öljytuotteiden, öljyn ja maakaasun sisämarkkinoihin kohdistuvien vaikutusten arvioinnissa.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteeta) Tässä kohdassa selvitetään, miten ja milloin ennakkoarviointi on suoritettu tai miten tiedot on kerätty.Komissio julkaisi marraskuussa 2000 vihreän kirjan "Energiahuoltostrategia Euroopalle". Se perustui seikkaperäisiin analyysiin, jossa selvitettiin energian toimitusvarmuuteen liittyviä haasteita, riskejä ja tarpeita Euroopan unionissa. Vihreä kirja osoitti EU:n energiahuollon rakenteelliset heikkoudet ja geopoliittiset, sosiaalipoliittiset ja ympäristöpoliittiset puutteet. Sen julkaiseminen käynnisti laajan julkisen keskustelun energian toimitusvarmuudesta sekä sen turvaamisesta tulevaisuudessa. Vihreää kirjaa koskevassa loppuraportissa komissio toteaa, että energiantuonti kasvaa huomattavasti seuraavien 30 vuoden aikana ja vastaa lopulta 70:tä prosenttia energian kokonaistarpeesta. Raportissa korostetaan myös olevan tarpeellista kehittää Euroopan laajuisen toimitusvarmuuden ajatusta. Tämän perusteella komissio on kehittänyt yhteisön säännöt, joilla pyritään varmistamaan öljyn ja kaasun toimitusvarmuus EU:ssa.Ennakkoarviointiin ovat osallistuneet Madridissa kokoontuva Euroopan kaasualan sääntelyfoorumi, öljytoimituksia käsittelevä ryhmä sekä eräät muut jäsenvaltioissa ja kyseisellä teollisuudenalalla toimivat epävirallisemmat ryhmät, jotka ovat keränneet täydentäviä tietoja.b) Tässä kohdassa annetaan lyhyt kuvaus ennakkoarvioinnin tuloksista ja kokemuksista:Lokakuussa 2000 komissio antoi tiedonannon Euroopan unionin öljyhuollosta. Marraskuussa 2000 se julkaisi vihreän kirjan "Energiahuoltostrategia Euroopalle". Madridissa helmikuussa 2002 kokoontunut sääntelyfoorumi hyväksyi seikkaperäiset päätelmät ja antoi useita valmistelu- ja esittelyasiakirjoja [6]. Asiakirjoissa yksilöitiin erityisesti seuraavat tekijät ja tähdennettiin niitä:[6]  Ks. http://europa.eu.int/comm/energy/en/gas_single_market/madrid3/madrid5.html.1. Euroopan unionin riippuvuus öljyn ja kaasun tuonnista kasvaa merkittävästi seuraavien vuosikymmenien aikana. Tuoreimpien tietojen mukaan, jotka komissiolla on käytettävissään, riippuvuus öljyn tuonnista kasvaa 75 prosentista 85 prosenttiin ja riippuvuus kaasun tuonnista 40 prosentista 70 prosenttiin.2. Epävakaat öljyn hinnat, joihin kaasun hinnat on toistaiseksi sidottu, eivät heijasta pelkästään markkinoiden kehitystä. Hintojen epävakaus johtuu myös poliittisista intresseistä (OPEC) sekä laaja-alaisesta keinottelusta kansainvälisillä öljymarkkinoilla. Keinottelusta johtuva kohtuuton hintojen nousu on aikaisemmin kiihdyttänyt inflaatiota ja vaikuttanut siten haitallisesti talouteen [7].[7]  Lokakuussa 2000 antamassaan tiedonannossa komissio toteaa: "Jos öljyn barrelihinta pysyy loppuvuoden suunnilleen 30 dollarissa, hintojen nousu alentaisi kasvua 0,3 %:lla vuonna 2000 ja 0,5 %:lla vuonna 2001 sekä lisäisi inflaatiota 1 %:lla."3. Energian sisämarkkinoiden luominen on hyvin monimutkainen prosessi erityisesti sen vuoksi, että siihen liittyy hyvin teknisiä sääntöjä, joita tarvitaan eurooppalaisten kaasumarkkinoiden avaamiseksi kilpailulle. Tällaisia sääntöjä tarvitaan myös tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseen ja ylläpitämiseen sekä toimitusvarmuutta koskeviin toimenpiteisiin.4. Kilpailun puuttuminen on todennäköisesti aiheuttanut myös sen, että öljynjalostus- ja -jakelualan tuotteiden hinnat vaihtelevat suuresti jäsenvaltiosta toiseen.5. Euroopan unionin jäsenvaltioiden nykyiset varmuusvarastojärjestelmät ovat hyvin erilaisia. Eräät jäsenvaltiot ovat perustaneet erityisiä elimiä, jotka ylläpitävät kaikkia varmuusvarastoja tai osaa niistä, toiset taas eivät. Jäsenvaltioilla on myös monenlaisia sääntöjä varmuusvarastojen käytöstä. Toimitusvarmuuden takaavia mekanismeja ei siis ole yhdenmukaistettu riittävästi.6. Samat huomautukset pätevät myös jäsenvaltioiden nykyisiin kriisitoimenpiteisiin.5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutettavat toimenpiteetTarkkailujärjestelmän toiminnasta tehdään säännöllisesti väliarviointeja, joiden perusteella voidaan antaa toiminnan parantamista koskevia suosituksia.5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat säännötJokaisesta toimesta annetaan jäljempänä seuraavat tiedot:A. Kohdeyleisö (hyödynsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)B. Ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteetC. Konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksiD. Välittömät tuloksetE. Odotettu vaikutus yleistavoitteen toteutumiseenToimet:1. Öljyn ja kaasun sisämarkkinoiden sekä kansainvälisten öljy- ja kaasumarkkinoiden seurantaA. Kohdeyleisö (hyödynsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)Komissio, jäsenvaltiot sekä asianomaiset yritykset ja kumppanimaat (tuottaja- ja kauttakulkumaat).B. Ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteet1. Sen varmistaminen, että jäsenvaltioilla, komissiolla sekä yritysten ja kumppanimaiden päätöksentekijöillä on ajantasaista tietoa toimitusvarmuuteen liittyvistä lyhyen ja pitkän aikavälin muutoksista sekä riskinarvioinneista yhteisön sisäisillä ja kansainvälisillä öljy- ja kaasumarkkinoilla.2. Kumppanimaiden kanssa tehtävät sopimukset.C. Konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksi1. Yhteisön sisäisiin sekä kansainvälisiin öljy- ja kaasumarkkinoihin vaikuttavien taloudellisten ja poliittisten muutosten analysointi (vuosittain järjestettävä seminaari).2. Asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön vaikutusten analysointi julkisten ja muiden lähteiden perusteella (jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden kanssa vuosittain pidettävä seminaari, jos se on tarpeen).3. Jatkuvan vuoropuhelun käyminen kumppanimaiden kanssa (joka toinen vuosi järjestettävät pyöreän pöydän keskustelut, joita täydennetään kahdenvälisillä kokouksilla).D. Välittömät tuloksetVuosikertomus, jossa annetaan tarvittaessa suosituksia. Kertomuksessa käsitellään EU:n öljy- ja kaasuhuollon tärkeimpien poliittisten, taloudellisten ja teknisten haasteiden, riskien ja mahdollisuuksien lyhyen ja pitkän aikavälin kehitystä sekä yhteisön sisäisten ja tarvittaessa myös kansainvälisten öljy- ja kaasumarkkinoiden toimintaa.E. Odotettu vaikutus yleistavoitteen toteutumiseenSellaisten toimenpiteiden toteuttaminen, joita öljyn ja kaasun toimitusvarmuuden turvaaminen edellyttää lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.2. Osallistuminen sellaisen järjestelmän toteuttamiseen, jonka avulla voidaan seurata EU:n sisäisiä ja ulkopuolisia öljy- ja kaasuinfrastruktuurejaA. Kohdeyleisö (hyödynsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)Komissio, jäsenvaltiot sekä asianomaiset yritykset ja kumppanimaat.B. Ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteetSeurantajärjestelmän kehittäminen strategisiin öljy-, kaasu- ja öljytuoteinfrastruktuureihin liittyvien onnettomuuksien ennaltaehkäisyä sekä mahdollista väliintuloa varten. Järjestelmä perustuisi muun muassa satelliittiviestintä järjestelmään (Galileo).C. Konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksi1. Öljy- ja kaasuinfrastruktuureista saatavilla olevan tiedon kerääminen, päivittäminen ja analysointi.2. Teknisen ja taloudellisen toteutettavuustutkimuksen käynnistäminen sellaisen öljy- ja kaasuinfrastruktuurien yleiseurooppalaisen keskusvalvomon suunnittelusta, joka perustuu satelliittiviestintäjärjestelmään, sekä ohjelmiston kehittäminen keskusvalvomoa varten.4. Kyseisen tutkimuksen analysointi ja (mahdollisuuksien mukaan) tulosten käyttö hankkeen toteutuksessa.5. Neuvottelujen käynnistäminen kumppanimaiden kanssa niiden liittymisestä seurantajärjestelmään (pyöreän pöydän keskustelut vuonna 2006 ja toimenpiteeseen 1C31 kuuluvat kahdenväliset kokoukset).6. Seurantajärjestelmän teknistä ja konkreettista toteuttamista koskevan suunnitelman laatiminen (asiantuntijat).D. Välittömät tulokset1. Perusteellinen selvitys EU:n sisäisistä ja ulkopuolisista öljy- ja kaasuinfrastruktuureista.2. Seurantajärjestelmän teknisten ominaisuuksien ja taloudellisten kustannusten arviointi.3. Kumppanimaiden kanssa tehtävä sopimus niiden liittymisestä seurantajärjestelmään.4. Seurantajärjestelmän teknistä ja konkreettista toteuttamista koskeva suunnitelma.E. Odotettu vaikutus yleistavoitteen toteutumiseenValvontajärjestelmän toteutuksen edistäminen.3. EU:hun tulevien öljy- ja kaasutoimitusten sekä sellaisten menettelyjen seuranta, joilla toimitukset pyritään varmistamaan kriisitilanteissaA. Kohdeyleisö (hyödynsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)Komissio, jäsenvaltiot sekä asianomaiset yritykset ja kumppanimaat.B. Ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteet1. Mahdollisten haasteiden määrittely ja asianmukaisten poliittisten toimenpiteiden kehittäminen.2. Niiden vaikutusten lieventäminen, joita kriisitoimenpiteillä on energian sisämarkkinoihin.C. Konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksi1. Öljyn ja kaasun kysynnän ja tarjonnan kehityksen seuranta ja asiaa koskevien tietojen analysointi (tietojen hankkiminen, säännölliset seminaarit jäsenvaltioiden, alan yritysten ja kumppanimaiden kanssa).2. Sen seuranta, miten öljyn ja kaasun toimitusvarmuutta koskeva yhteisön lainsäädäntö saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön (selvitys, seurantakokous vuonna 2007).3. Jäsenvaltioiden kriisitoimenpiteiden tarkastelu ja arviointi sekä sellaisten vaikutusten analysointi, joita kyseisillä toimenpiteillä on sisämarkkinoihin (selvitys vuonna 2004, sitä ennen kokouksia jäsenvaltioiden kanssa ja sen jälkeen vuosikokouksia).4. Aineiston valmistelu komissiota varten, jotta toimitusvarmuutta koskevaa lainsäädäntöä voitaisiin ajantasaistaa ja muuttaa edellä mainittujen kokousten tulosten perusteella.5. Kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettavien toimitusvarmuutta koskevien vaatimusten kehittäminen (selvitys).D. Välittömät tuloksetToimitustilanteeseen nähden ajantasaisten toimenpiteiden ja politiikkojen varmistaminen.E. Odotettu vaikutus yleistavoitteen toteutumiseenÖljyn ja kaasun toimitusvarmuutta koskeviin tuleviin haasteisiin varautuminen.4. Seuraavien seikkojen seuranta: öljy- kaasu- ja öljytuotevarastojen määrät ja niiden käyttömenettelyt, öljyn ja öljytuotteiden kulutusta vähentävien toimenpiteiden täytäntöönpano sekä menettelyt, joita sovelletaan kaasuvarastojen käyttöoikeuteen, mukaan luettuina määräävään markkina-asemaan liittyvät näkökohdat varastojen käyttöoikeuden yhteydessäA. Kohdeyleisö (hyödynsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)Komissio, jäsenvaltiot sekä asianomaiset yritykset ja kumppanimaat.B. Ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteet1. Riittävien öljy- ja kaasuvarastojen ylläpito.2. Varastojen käyttöä koskevien suositusten antaminen.3. Sellaisten keinojen määrittely, joilla voidaan vähentää öljyn ja öljytuotteiden kulutusta.4. Suositusten antaminen hyviä toimintatapoja koskevasta säännöstöstä, jolla varmistetaan syrjimättömät, avoimet ja kustannustehokkaat kaasuvarastojen käyttöoikeudet.C. Konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksi1. Varastojen kehityksen seuranta ja analysointi sekä tiedonkeruumenettelyn määrittely (seminaarit, selvitys, seurantaseminaarit).2. Varastojen sopivan suuruuden määrittäminen ottaen huomioon erilaiset toimitustilanteet.3. Selvitys siitä, miten öljyn ja öljytuotteiden kulutusta voidaan vähentää ottaen huomioon liikennealan viimeaikainen kehitys.4. Kolmansille osapuolille myönnettäviin kaasuvarastojen käyttöoikeuksiin liittyvien ehtojen tarkastelu ja eri tilanteisiin parhaiten sopivien toimintatapojen yksilöinti (selvitys, julkaisu).D. Välittömät tulokset1. Neljännesvuosiraportit öljy- ja kaasuvarastojen kehityksestä ja varastojen käyttöoikeuteen liittyvistä ehdoista (mukaan luettuina hinnat).2. Toimenpide-ehdotukset, joilla pyritään vähentämään öljyn ja öljytuotteiden kulutusta.E. Odotettu vaikutus yleistavoitteen toteutumiseen1. Riittävien varastojen ylläpito.2. Kaasuvarastojen entistä parempien käyttömahdollisuuksien tarjoaminen kolmansille osapuolille muun muassa sen vuoksi, etteivät tietyt markkinatoimijat pääsisi hallitsevaan asemaan.3. Myötävaikuttaminen öljyn ja öljytuotteiden kulutuksen vähentämiseen.5. Puolueettomien, luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen kokoaminen edellä mainittujen tehtävien suorittamista vartenA. Kohdeyleisö (hyödynsaajien määrä ilmoitetaan, jos mahdollista)Komissio, jäsenvaltiot sekä asianomaiset yritykset ja kumppanimaat.B. Ohjelmakauden (mitattavissa olevat) erityistavoitteetEU:n tietokannan luominen edellä mainittujen toimien mahdollistamiseksi ja helpottamiseksi.C. Konkreettiset toimenpiteet toimen toteuttamiseksi1. Tietokannan suunnittelua koskeva selvitys sopivimman suunnittelun löytämiseksi.2. Menetelmän kehittäminen tietokannan perustamista sekä tietojen keräämistä ja päivittämistä varten.3. Seminaarien järjestäminen tietojen keräämistä ja tulkintaa koskevien metodologisten muutosten tarkastelemiseksiD. Välittömät tuloksetSopivimman ratkaisun löytäminen tietokannan suunnittelun sekä tietojen keräämiseen ja päivittämiseen.E. Odotettu vaikutus yleistavoitteen toteutumiseenTietokannan perustaminen öljy- ja kaasutoimitusten tarkkailujärjestelmää varten.5.3 Toteutusta koskevat säännötTarkkailujärjestelmää hoitaa komissio, ja se toimii komission tiloissa. Järjestelmään otetaan henkilöstöä vähitellen vuodesta 2004 alkaen, aluksi 8 henkilöä. Kun järjestelmä on päässyt täyteen vauhtiin noin vuonna 2006, siinä toimii arviolta 13 henkilöä. Tarkoitus on, että järjestelmän tehtäviä hoitaa viisi komission virkamiestä, joista yksi toimii sen johtajana, sekä viisi kansallista virkamiestä, jotka on siirretty jäsenvaltioiden hallinnosta, ja kolme väliaikaista toimihenkilöä.Järjestelmässä aiotaan hyödyntää myös kolmansien maiden asiantuntijoiden tietämystä. Nämä asiantuntijat saavat korvauksen oman maansa hallinnolta, eikä heidän osallistumisensa vaikuta yhteisön talousarvioon.6 Rahoitusvaikutukset6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)(Alla olevan taulukon tiedot on esitettävä samalla tavalla jaoteltuina kuin taulukossa 6.2.)6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [8][8]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.(Jos toimia on useita, on ilmoitettava tarkat tiedot kuhunkin toimeen kuuluvista konkreettisista toimenpiteistä suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.)Ks. liitteen 1 taulukko.Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskutapa on tarvittaessa selitettävä.7 VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHINHenkilöstö- ja hallintotarpeet katetaan toimenpiteestä vastaavalle pääosastolle myönnetyistä varoista vuotuisen talousarvion puitteissa.7.1 Vaikutus henkilöstöönLaskelmat perustuvat järjestelmään, jonka henkilöstö on täysimittainen.>TAULUKON PAIKKA>7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.>TAULUKON PAIKKA>8 SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäTarkkailujärjestelmän työohjelma laaditaan ja hyväksytään kuten muutkin energian ja liikenteen pääosaston työohjelmat.8.2 Arviointisäännöt ja -jaksotKs. edellä.9 PETOSTEN TORJUNTATOIMETTarkkailujärjestelmässä noudatetaan useita tärkeitä sääntöjä, jotka koskevat rahoituksen ja hallinnon valvontaa ja jotka mukautetaan kulloisenkin toimen erityispiirteisiin. Sääntöjä ja menettelyjä noudatetaan toimien koko keston ajan. Ne koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:- ennen sopimusten allekirjoittamista: tarjousten ja ehdotusten laatu ja rahoitus analysoidaan ja tarvittaessa kuullaan komission muita yksiköitä, jotta vältettäisiin töiden päällekkäisyys- sopimusten allekirjoittamisen jälkeen: kulutositteet tarkastetaan ennen maksua usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset vastuuhenkilöt); peräkkäiset maksut työn edistymisen mukaan; sisäinen tarkastus.>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): EnergiaToiminnan ala(t): Euroopan unionin öljy- ja kaasuhuollon tukeminenToimenpiteen nimi: Komitean perustaminen avustamaan komissiota toimituskriisitilanteissa (öljy)1 BUDJETTIKOHTA/-KOHDATBudjettikohta: A07031, nimike: Komiteoiden kokouskulut2 NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): ei ole2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:2004-2009 ja seuraavat vuodet2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: 0,24 miljoonaa euroaa) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.[...] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista,[...] ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin [9][9]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.[X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI[...] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.>TAULUKON PAIKKA>(Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.)3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4 OIKEUSPERUSTAEY:n perustamissopimuksen 95 artikla.5 KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [10][10]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetEuroopan unionin riippuvuus öljyntuonnista kasvaa. Tämä tuo mukanaan toimitusten tosiasialliseen keskeytymiseen liittyviä ja taloudellisia riskejä, koska useimmat tuottajamaat sijaitsevat poliittisesti suhteellisen epävakailla alueilla. Koska öljyn toimitusvarmuus on tärkeä asia Euroopan talouksille ja yhteiskunnille, komissio on ehdottanut vihreästä kirjasta "Energiahuoltostrategia Euroopalle" käydyn keskustelun tulosten perusteella yhteisön säännöstöä, jolla pyritään varmistamaan öljyn toimitusvarmuus tulevaisuudessakin.Öljyn toimitusvarmuutta ei ehkä kuitenkaan voida taata kriisitilanteissa, joissa toimitukset voivat keskeytyä ja/tai hinnat nousta jyrkästi. Jotta tällaisiin tilanteisiin voitaisiin reagoida mahdollisimman pikaisesti ja tehokkaasti, komissio on ehdottanut päätöksentekomenettelyä, jonka avulla Euroopan unioni voi määritellä nopeasti ja tehokkaasti parhaimman tavan reagoida mahdolliseen tai todelliseen uhkaan.Jäsenvaltiot osallistuvat kyseiseen päätöksentekomenettelyyn siten, että ne kutsutaan avustamaan komissiota kuhunkin kriisitilanteeseen parhaiten sopivien vastatoimien määrittelyssä.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetKomissio on tehnyt useita perusteellisia selvityksiä voimassa olevista kriisimekanismeista (kuten IEA:n mekanismista) syksyn 2000 öljykriisin yhteydessä sekä valmistellessaan vihreää kirjaa koskevaa keskustelua. Selvitysten perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että nykyiset mekanismit eivät ole riittäviä kriisitilanteissa. Nämä päätelmät ilmenevät vihreästä kirjasta ja öljytoimituksia koskevasta komission tiedonannosta [11]. Niiden perusteella komissio ehdottaa öljyn ja kaasun toimitusvarmuutta koskevaa uutta yhteisön säännöstöä, johon sisältyy edellä mainittu uusi päätöksentekomenettely.[11]  KOM(2000) 769.5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutettavat toimenpiteet(Ohjelman jatkamisen yhteydessä on annettava myös lyhyt kuvaus väli- tai jälkiarvioinnin tuloksista.)5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat säännötEivät koske kyseistä toimenpidettä.5.3 Toteutusta koskevat säännötKomitean puheenjohtajana toimii komission edustaja, jota avustavat jäsenvaltioiden edustajat.6 RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)Ei koske kyseistä toimenpidettä.6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [12][12]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.Ei koske kyseistä toimenpidettä.Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskutapa on tarvittaessa selitettävä.7 VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHINHenkilöstö- ja hallintotarpeet katetaan toimenpiteestä vastaavalle pääosastolle myönnetyistä varoista vuotuisen talousarvion puitteissa.7.1 Vaikutus henkilöstöönEi koske kyseistä toimenpidettä.>TAULUKON PAIKKA>7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutusEi koske kyseistä toimenpidettä.>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1)Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.>TAULUKON PAIKKA>8 SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäKomissio huolehtii siitä, että komitean tekemät päätökset pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Se varmistaa erityisesti, että komitean työjärjestys on asianmukainen ja että komitean jäsenet noudattavat sitä tarkasti.8.2 Arviointisäännöt ja -jaksotKomissio antaa tarvittaessa suosituksia ja/tai ehdotuksia siitä, miten komitean työtä voitaisiin yksinkertaistaa.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETEivät koske kyseistä toimenpidettä.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): EnergiaToiminnan ala(t): Euroopan unionin öljy- ja kaasuhuollon tukeminenToimenpiteen nimi: Komitean perustaminen avustamaan komissiota toimituskriisitilanteissa (kaasu)1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATBudjettikohta: A07031, nimike: Komiteoiden kokouskulut2. NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): ei ole2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:2004-2009 ja seuraavat vuodet2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: 0,24 miljoonaa euroaa) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.[...] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista,[...] ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin [13][13]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.[X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI[...] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.>TAULUKON PAIKKA>(Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.)3 BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4 OIKEUSPERUSTAEY:n perustamissopimuksen 95 artikla.5 KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [14][14]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetVaikka kilpailu on lisääntynyt merkittävästi Euroopan maakaasumarkkinoilla, kaasumarkkinat ovat edelleen siirtymävaiheessa. Komission on seurattava tarkasti niiden kehitystä voidakseen edistää kilpailun lisääntymistä. Tämä edellyttää komission ja jäsenvaltioiden välistä läheistä yhteistyötä.Kilpailuun perustuvilla yhdentyneillä kaasun sisämarkkinoilla ilmenevät toimituskriisit vaikuttavat moniin asiakkaisiin ja moniin maihin. Jotta voitaisiin varmistaa, että tietyt asiakkaat saavat kaasua myös kriisitilanteissa ja että tällaiset tilanteet haittaavat mahdollisimman vähän markkinoiden toimintaa, on otettava käyttöön yhteisön tason koordinointimekanismi.Öljyn ja kaasun toimitusvarmuutta koskevassa yhteisön uudessa säännöstössä edellytetään uuden komitean perustamista. Komitea koostuisi jäsenvaltioiden edustajista, ja sen puheenjohtajan toimisi komission edustaja.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetVihreässä kirjassa "Energiahuoltostrategia Euroopalle" tehty analyysi osoittaa selvästi, että maakaasun tuonti kasvaa ja että sitä tuodaan yhä kaukaisemmilta alueilta. Uudet, vapaat kilpailumarkkinat eivät ole tuoneet täyttä avoimuutta toimitusvarmuuspolitiikkoihin. Näistä syistä komissio ehdottaa öljyn ja kaasun toimitusvarmuutta koskevaa yhteisön uutta säännöstöä, johon sisältyy edellä mainittu uusi päätöksentekoprosessi.5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutettavat toimenpiteet(Ohjelman jatkamisen yhteydessä on annettava myös lyhyt kuvaus väli- tai jälkiarvioinnin tuloksista.)5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat säännötEi koske kyseistä toimenpidettä.5.3 Toteutusta koskevat säännötKomitean puheenjohtajana toimii komission edustaja, jota avustavat jäsenvaltioiden edustajat.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)Ei koske kyseistä toimenpidettä.6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.1 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [15][15]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.Ei koske kyseistä toimenpidettä.Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskutapa on tarvittaessa selitettävä.7 VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHINHenkilöstö- ja hallintotarpeet katetaan toimenpiteestä vastaavalle pääosastolle myönnetyistä varoista vuotuisen talousarvion puitteissa.7.1 Vaikutus henkilöstöönEi koske kyseistä toimenpidettä.>TAULUKON PAIKKA>7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutusEi koske kyseistä toimenpidettä.>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.>TAULUKON PAIKKA>8 SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäKomissio huolehtii siitä, että komitean tekemät päätökset pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Se varmistaa erityisesti, että komitean työjärjestys on asianmukainen ja että komitean jäsenet noudattavat sitä tarkasti.8.2 Arviointisäännöt ja -jaksotKomissio antaa tarvittaessa suosituksia ja/tai ehdotuksia siitä, miten komitean työtä voitaisiin yksinkertaistaa.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETEivät koske kyseistä toimenpidettä.