               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.10.2018
            COM(2018) 717 final
            2018/0369(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin sopimuksen liitteen 3 muutoksiin

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen (AEWA) sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä päättää sopimuksen liitteeseen 3 tehtävien tiettyjen muutosten hyväksymisestä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Sopimus Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta

               Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevalla sopimuksella, jäljempänä ’sopimus’, pyritään suojelemaan muuttavia vesilintuja ja niiden elinympäristöjä Afrikassa, Euroopassa, Lähi-idässä, Keski-Aasiassa, Grönlannissa ja Kanadan saaristossa. Sopimus tuli voimaan 1. marraskuuta 1999.

               AEWA laadittiin muuttavia lajeja koskevan yleissopimuksen (CMS) puitteissa, ja sitä hallinnoidaan YK:n ympäristöohjelmalla (UNEP). Sen avulla maat ja kansainvälinen ympäristönsuojeluyhteisö pyrkivät yhdessä yhdenmukaistamaan muuttavien vesilintujen suojelua ja hoitoa läpi koko muuttoreitin.

               Euroopan unioni on ollut tämän sopimuksen sopimuspuoli 1. lokakuuta 2005 lähtien
                  1
               . Tällä hetkellä sopimuspuolia on 77: niistä 41 on Euraasiasta (EU mukaan luettuna) ja 36 Afrikasta.

               Unionin jäsenvaltioista 25 on sopimuksen osapuolia
                  2
               .

               Sopimuksessa annetut sitoumukset on pantu unionin lainsäädännössä täytäntöön luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetulla direktiivillä 2009/147/EY (lintudirektiivi)
                  3
               . Lintudirektiivi koskee kaikkien luonnonvaraisina elävien lintulajien suojelua jäsenvaltioiden Eurooppaan kuuluvilla alueilla, joihin perustamissopimusta sovelletaan. Se kattaa näiden lajien suojelun, hoitamisen ja sääntelyn, ja siinä vahvistetaan säännöt niiden hyödyntämisestä.

               2.2.Sopimuspuolten kokous

               Sopimuspuolten kokous on sopimuksen pääasiallinen päättävä elin. Sillä on valtuudet tarkistaa sopimuksen liitteet, ja se kokoontuu joka kolmas vuosi. Jokaisella sopimuspuolella on yksi ääni, mutta alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt, kuten Euroopan unioni, käyttävät äänioikeuttaan siten, että niillä on yhtä monta ääntä kuin niillä on jäsenvaltioita, jotka ovat tämän sopimuksen sopimuspuolia. Liitteiden muutokset hyväksytään kokouksessa läsnäolevien sopimuspuolten kahden kolmasosan äänten enemmistöllä.

               Sopimuspuolten seitsemäs kokous järjestetään 4.–8. joulukuuta 2018 Etelä-Afrikassa.

               2.3.Sopimuspuolten kokouksen suunniteltu säädös

               Sopimuspuolten kokouksen on määrä hyväksyä 4.–8. joulukuuta 2018 pidettävässä seitsemännessä kokouksessaan päätöslauselma 7.3
                  4
               , joka koskee sopimuksen liitteiden muuttamista sopimuksen X artiklan 5 kappaleen mukaisesti, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa sopimuksen liitteitä 2 ja 3 (Toimintasuunnitelma). Liitteessä 2 on luettelo niistä muuttavista vesilinnuista, joihin sopimusta sovelletaan. Liitteessä 3 määritetään toimenpiteet, jotka sopimuspuolten on toteutettava ensisijaisten lajien osalta. Ensisijaiset lajit luetellaan liitteessä 3 olevassa taulukossa 1 tiettyjen taulukossa 1 esitettyjen kriteerien mukaisesti.

               Sopimuksen II artiklassa määrätään seuraavaa: ”Sopimuspuolet ryhtyvät koordinoituihin toimenpiteisiin säilyttääkseen tai palauttaakseen muuttavien vesilintujen suotuisan suojelutason. Tässä tarkoituksessa ne soveltavat kansallisen toimivaltansa rajoissa tämän sopimuksen III artiklassa määrättyjä toimenpiteitä sekä IV artiklan mukaisessa toimintasuunnitelmassa määritettyjä erityisiä toimenpiteitä”.

               Suunniteltu säädös tulee voimaan kaikkien sopimuspuolten osalta, ja siitä tulee sopimuspuolia sitova yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona se hyväksytään sopimuspuolten kokouksessa, ei kuitenkaan sellaisten sopimuspuolten osalta, jotka ovat tehneet varauman. Sopimuspuolet voivat 90 päivän jakson kuluessa tehdä varauman liitteeseen tehtävän muutoksen osalta jättämällä siitä tallettajalle kirjallisen ilmoituksen.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Ehdotettu unionin puolesta otettava kanta on tukea suunnitellun säädöksen hyväksymistä sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa.

               Liitteeseen 2 ehdotettuja muutoksia esitti Euroopan unioni. Liitteeseen 3 ehdotettuja muutoksia esittivät Euroopan unioni ja Uganda.

               Euroopan unionin ehdottamat muutokset liitteisiin 2 ja 3 perustuvat neuvoston päätökseen 10326/18
                  5
               .

               Euroopan unioni on ehdottanut liitteen 2 muuttamista lisäämällä karimetso (Phalacrocorax aristotelis) niiden vesilintulajien luetteloon, joihin sopimusta sovelletaan.

               Euroopan unioni on ehdottanut liitteessä 3 olevan taulukon 1 muuttamista siirtämällä taulukon 1 sarakkeen A luokkaan 4 kaikki kuovisirrin (Calidris ferruginea), luokkaan 1b kaikki lunnin (Fratercula arctica) ja luokkaan 4 kaikki ruokin (Alca torda) populaatiot sekä lisäämällä liitteessä 3 olevan taulukon 1 sarakkeen A luokkaan 2 Phalacrocorax aristotelis aristotelis alalajin Euroopan unionin ulkopuolinen (Barentsinmeren) populaatio ja luokkaan 1c Phalacrocorax aristotelis desmarestii -alalajin Euroopan unionin sisäinen populaatio (itäinen Välimeri – Kroatia, Adrianmeri).

               Komissio hyväksyy nämä ehdotetut muutokset Euroopan unionin puolesta Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY 3 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Uganda on ehdottanut liitteessä 3 olevan taulukon 1 muuttamista poistamalla sana ”merkittävä” sarakkeen A kriteeriluokasta 3c ja sana ”merkittävästä” sarakkeen B kriteeriluokasta 2c, muodostamalla sarakkeeseen A uusi kriteeriluokka 3e ja sarakkeeseen B uusi kriteeriluokka 2e ”nopea lyhytaikainen väheneminen” sekä siirtämällä useita lajeja sarakkeesta tai luokasta toiseen päätöslauselman 7.3 luonnoksessa esitetyn mukaisesti.

               Ugandan ehdottamat muutokset olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta, sillä ne kuvastavat asianomaisten lintulajien populaatioiden suojelun tason kehittymistä ja edistävät osaltaan vähenemässä olevien lajien populaatioiden parempaa suojelua.  Tämän vuoksi

               a)komissio hyväksyy Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY 3 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin puolesta ne päätöslauselman 7.3 luonnokseen sisältyvät Ugandan esittämät muutokset sopimuksen liitteeseen 3, jotka ovat asiaa koskevan EU:n lainsäädännön (lintudirektiivi) mukaiset;

               b)päätöslauselman 7.3 luonnokseen sisältyvät Ugandan esittämät muutokset sopimuksen liitteeseen 3, jotka eivät ole asiaa koskevan EU:n lainsäädännön (lintudirektiivi) mukaisia ja jotka koskevat seuraavia yhdeksää lajia, hyväksytään Euroopan unionin puolesta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla: haahka – Somateria mollissima, tukkakoskelo – Mergus serrator, punasotka – Aythia ferina, meriharakka – Haematopus ostralegus, töyhtöhyyppä – Vanellus vanellus, punakuiri – Limosa lapponica, mustapyrstökuiri – Limosa limosa, isosirri – Calidris canutus ja mustaviklo – Tringa erythropus.

               Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee kuitenkin varauman edellä mainittuja yhdeksää lajia koskevien ehdotettujen muutosten osalta, kuten se teki sopimuspuolten edellisissä kokouksissa sellaisten muutosten osalta, joilla oli vastaavanlaisia vaikutuksia, sillä ne edellyttäisivät lintudirektiivin muuttamista, mikä ei ole mahdollista yhdeksänkymmenen päivän kuluessa siitä päivästä, jona ne hyväksytään sopimuspuolten kokouksessa.

               Euroopan unionin varaumassa on erotettava toisistaan kaksi lajiryhmää.

               Neljän lajin eli tukkakoskelon, punasotkan, mustapyrstökuirin ja mustaviklon, joiden populaatiot ehdotetaan sisällytettäviksi sarakkeen A luokkiin 1b (punasotka) ja 3c (muut kolme lajia), metsästys ei enää olisi sopimuksen mukaan sallittua, vaikka kyse on lajeista, joita saa lintudirektiivin mukaan metsästää, koska ne sisältyvät sen liitteeseen II b. Sen vuoksi komissio tekee 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti kyseisiä muutoksia koskevan varauman, sillä lintudirektiiviä ei ole mahdollista muuttaa yhdeksänkymmenen päivän kuluessa siitä päivästä, jona muutokset hyväksytään sopimuspuolten kokouksessa.

               Viiden muun lajin eli haahkan, meriharakan, töyhtöhyypän, punakuirin ja isosirrin populaatiot ehdotetaan sisällytettäviksi sopimuksen liitteessä 3 olevan sarakkeen A luokkaan 4. Liitteen 3 mukaan kyseiseen luokkaan sisältyviä lajeja saa metsästää ainoastaan kansainvälisen lajikohtaisen toimintasuunnitelman puitteissa, jonka mukaisesti sopimuspuolet pyrkivät toteuttamaan sopeutuvan luonnonvarojen käytön ja hoidon periaatteita. Niitä koskeva Euroopan unionin varauma voitaisiin näin ollen poistaa sen jälkeen, kun on otettu käyttöön lintudirektiivin 7 artiklan vaatimusten mukainen sopeutuvan luonnonvarojen käytön ja hoidon mekanismi kansainvälisen toimielimen puitteissa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  6
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Sopimuspuolten kokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevalla sopimuksella.

               Säädös, joka sopimuspuolten kokouksen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla, ja se voi vaikuttaa ratkaisevasti Euroopan unionin lainsäädännön eli tässä tapauksessa lintudirektiivin sisältöön. Tämä johtuu siitä, että jotkin sopimuksen liitteessä 3 olevassa taulukossa 1 lueteltuihin ensisijaisiin lajeihin liittyvät toimenpiteet, joita sopimuspuolet toteuttavat, erityisesti metsästyksen osalta, eivät aina ole yhteensopivia sen kanssa, mitä lintudirektiivissä säädetään saman lajin osalta. Tämä tarkoittaa sitä, että jos lintudirektiivin liitteeseen II sisältyvää lajia ei AEWA:n mukaan enää saa metsästää, lintudirektiiviä olisi muutettava.Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY 3 artiklalla valtuutetaan komissio yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa hyväksymään yhteisön puolesta sopimuksen X artiklan 5 kappaleen mukaisesti hyväksytyt sopimuksen liitteiden muutokset. Kyseinen valtuutus koskee kuitenkin ainoastaan niitä muutoksia, jotka ovat luonnonvaraisten lintujen ja niiden luonnollisen elinympäristön suojelua koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia ja joista ei aiheudu muutoksia kyseiseen lainsäädäntöön.

               Uganda on ehdottanut sopimuksen liitteessä 3 olevan taulukon 1 muuttamista seuraavien yhdeksän lajin osalta: haahka – Somateria mollissima, tukkakoskelo – Mergus serrator, punasotka – Aythia ferina, meriharakka – Haematopus ostralegus, töyhtöhyyppä – Vanellus vanellus, punakuiri – Limosa lapponica, mustapyrstökuiri – Limosa limosa, isosirri – Calidris canutus ja mustaviklo – Tringa erythropus. Nämä muutokset edellyttäisivät lintudirektiivin muuttamista, minkä vuoksi on tarpeen antaa neuvoston päätös, jolla vahvistetaan tämän osalta Euroopan unionin puolesta otettava kanta sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa
                  7
               .

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska suunnitellulla säädöksellä muutetaan Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen liitteitä 2 ja 3, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2018/0369 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin sopimuksen liitteen 3 muutoksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta, jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä marraskuuta 1999 ja hyväksyttiin Euroopan yhteisön puolesta neuvoston päätöksellä 2006/871/EY
                  8
               .

               (2)Sopimuksen X artiklan 5 kohdan nojalla sopimuspuolten kokous voi hyväksyä muutoksia sopimuksen liitteisiin.

               (3)Sopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa, joka pidetään 4 päivästä 8 päivään joulukuuta 2018, on tarkoitus hyväksyä päätöslauselma sopimuksen liitteisiin 2 ja 3 tehtävien muutosten hyväksymisestä.

               (4)On aiheellista vahvistaa kyseisessä sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätöslauselma tulee olemaan unionia sitova ja voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön eli tässä tapauksessa lintudirektiivin sisältöön.

               (5)Päätöslauselman 7.3 luonnokseen sisältyvät Ugandan esittämät muutokset sopimuksen liitteeseen 3, jotka eivät ole asiaa koskevan EU:n lainsäädännön (lintudirektiivi) mukaisia ja jotka koskevat seuraavia yhdeksää lajia, olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta, sillä ne edistävät osaltaan näiden vähenemässä olevien lajien populaatioiden parempaa suojelua: haahka – Somateria mollissima, tukkakoskelo – Mergus serrator, punasotka – Aythia ferina, meriharakka – Haematopus ostralegus, töyhtöhyyppä – Vanellus vanellus, punakuiri – Limosa lapponica, mustapyrstökuiri – Limosa limosa, isosirri – Calidris canutus ja mustaviklo – Tringa erythropus. Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee kuitenkin varauman edellä mainittuja yhdeksää lajia koskevien ehdotettujen muutosten osalta, sillä ne edellyttäisivät lintudirektiivin muuttamista, mikä ei ole mahdollista yhdeksänkymmenen päivän kuluessa siitä päivästä, jona ne hyväksytään sopimuspuolten kokouksessa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Sopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               Hyväksytään sopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta Ugandan ehdottamat sopimuksen liitteen 3 muutokset, jotka on esitetty sopimuspuolten seitsemännen kokouksen päätöslauselman 7.3 luonnoksessa ja koskevat seuraavia yhdeksää lajia: haahka – Somateria mollissima, tukkakoskelo – Mergus serrator, punasotka – Aythia ferina, meriharakka – Haematopus ostralegus, töyhtöhyyppä – Vanellus vanellus, punakuiri – Limosa lapponica, mustapyrstökuiri – Limosa limosa, isosirri – Calidris canutus ja mustaviklo – Tringa erythropus.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2006/871/EY, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2005, Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta, EUVL L 345, 8.12.2006, s. 24.

                     (2)

                        Kolme jäsenvaltiota ei ole sopimuksen osapuolina: Itävalta, Malta ja Puola.

                     (3)

                        EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7 –
                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:FI:PDF
                  .

                     (4)

                  https://www.unep-aewa.org/en/document/adoption-amendments-aewa-annexes-3

                     (5)

                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10326-2018-INIT/fi/pdf

                     (6)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (7)

                        Sellaiset muutokset, jotka eivät edellytä lintudirektiivin muuttamista, komissio voi hyväksyä 18. heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/871/EY mukaisesti.

                     (8)

                        EUVL L 345, 8.12.2006, s. 24.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            2018/0374(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse yhteisneuvoston työjärjestyksen ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös yhteisneuvoston työjärjestyksestä ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksestä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välinen talouskumppanuussopimus

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen tavoitteena on

               a)tukea köyhyyden lievittämistä ja poistamista perustamalla kauppakumppanuussuhteet, jotka ovat kestävän kehityksen tavoitteen, vuosituhannen kehitystavoitteiden ja Cotonoun sopimuksen mukaisia;

               b)edistää alueellista yhdentymistä, taloudellista yhteistyötä ja hyvää hallintotapaa ja näin laatia ja panna täytäntöön tehokkaat, ennakoitavat ja avoimet alueelliset sääntelykehykset kauppaa ja investointeja varten sekä osapuolten välillä että SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden kesken;

               c)edistää SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen niiden poliittisten valintojen ja kehittämispainopisteiden mukaisesti;

               d)parantaa SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden valmiuksia kauppapolitiikassa ja kauppaan liittyvissä kysymyksissä;

               e)tukea edellytyksiä investointien ja yksityisen sektorin aloitteiden lisäämiseksi sekä tarjontakapasiteetin, kilpailukyvyn ja talouskasvun tehostamiseksi SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioissa; sekä

               f)vahvistaa osapuolten nykyisiä suhteita solidaarisuuden ja molemminpuolisen edun pohjalta.

               Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Botswanan, Lesothon, Namibian, Swazimaan ja Etelä-Afrikan välillä 10 päivästä lokakuuta 2016 sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Mosambikin välillä 4 päivästä helmikuuta 2018.

               2.2.Yhteisneuvosto

               Sopimuksen 100 artiklalla perustetaan yhteisneuvosto ”valvomaan ja hallinnoimaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa”.

               Sopimuksen 101 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto koostuu EU:n neuvoston ja Euroopan komission asianomaisista jäsenistä tai heidän edustajistaan sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden asianomaisista ministereistä tai heidän edustajistaan. Yhteisneuvoston tehtäviin kuuluu sen oman työjärjestyksen ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen vahvistaminen.

               Sopimuksen 102 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto tekee päätökset yksimielisesti ja että kyseiset päätökset sitovat osapuolia.

               2.3.Suunniteltu yhteisneuvoston säädös

               Yhteisneuvoston on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätös, joka koskee yhteisneuvoston työjärjestystä ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestystä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on vahvistaa yhteisneuvoston ja kauppa- ja kehityskomitean organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi vahvistetaan EU:n ja SADC:n talouskumppanuussopimuksella perustetussa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta yhteisneuvoston ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksiin.

               Sopimuksen osapuolet ovat keskustelleet näistä työjärjestyksistä ja sopineet, ottaen huomioon EU:n päätöksentekomenettelyt, että ne olisi hyväksyttävä yhteisneuvoston ensimmäisessä kokouksessa, joka on määrä pitää vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla.

               Tähän päätökseen liitettyjen työjärjestysten sisältö on hyvin samanlainen kuin muiden talouskumppanuussopimusten tai kauppasopimusten työjärjestysten sisältö.

               Työjärjestykset ovat välttämättömät sopimuksen institutionaalisten rakenteiden täydentämiseksi ja sen myötä sopimuksen sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Yhteisneuvosto on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu EU:n ja SADC:n välisellä talouskumppanuussopimuksella.

               Säädös, joka yhteisneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 102 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2018/0374 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse yhteisneuvoston työjärjestyksen ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat 10 päivänä kesäkuuta 2016 Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön, jäljempänä ’SADC’, talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen
                  2
               , jäljempänä ’sopimus’. Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Botswanan, Lesothon, Namibian, Swazimaan ja Etelä-Afrikan välillä 10 päivästä lokakuuta 2016 sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Mosambikin välillä 4 päivästä helmikuuta 2018.

               (2)Sopimuksen 102 artiklan 1 kohdan nojalla yhteisneuvosto voi hyväksyä päätöksiä kaikista tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista. Sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan h ja i alakohdan nojalla yhteisneuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen.

               (3)Yhteisneuvoston on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätökset, jotka koskevat sen työjärjestystä sekä kauppa- ja kehityskomitean työjärjestystä.

               (4)On aiheellista vahvistaa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu yhteisneuvoston päätös tulee olemaan unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Yhteisneuvoston ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn yhteisneuvoston päätösluonnokseen, joka koskee yhteisneuvoston työjärjestystä ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestystä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (2)

                        Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välinen talouskumppanuussopimus (EUVL L 250, 16.9.2016, s. 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse yhteisneuvoston työjärjestyksen ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               LISÄASIAKIRJA

               YHTEISNEUVOSTON PÄÄTÖS N:O 1,

               annettu…,

               yhteisneuvoston työjärjestyksen ja kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               YHTEISNEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Kasanessa 10 päivänä kesäkuuta 2016 allekirjoitetun Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 100, 101 ja 102 artiklan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1.Vahvistetaan yhteisneuvoston työjärjestys sellaisena kuin se on liitteessä I.

               2.Vahvistetaan kauppa- ja kehityskomitean työjärjestys sellaisena kuin se on liitteessä II.

               3.Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty [paikka] [aika]

                        Yhteisneuvoston puolesta

                        [...] kauppaministeri

                        EU:n edustaja

               LIITE I

               YHTEISNEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS

               I LUKU

               ORGANISAATIO

               1 artikla

               Kokoonpano ja puheenjohtajuus

               1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 100 artiklalla perustettu yhteisneuvosto hoitaa sopimuksen 100 ja 101 artiklassa määrätyt tehtävänsä.

               2.Tämän työjärjestyksen viittaus ”osapuoliin” vastaa sopimuksen 104 artiklassa olevaa määritelmää.

               3.Sopimuksen 101 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisneuvosto koostuu EU:n neuvoston ja Euroopan komission asianomaisista jäsenistä tai heidän edustajistaan sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden asianomaisista ministereistä tai heidän edustajistaan.

               4.Yhteisneuvoston puheenjohtajana toimii ministeritasolla vuorotellen Euroopan unionin neuvoston edustaja ja Euroopan komission edustaja EU-osapuolen puolesta sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden edustaja. Yhteisneuvoston ensimmäisen kokouksen puheenjohtajina toimivat osapuolet yhdessä.

               5.Ensimmäinen puheenjohtajuuskausi alkaa yhteisneuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä.

               2 artikla

               Kokoukset

               1.Sopimuksen 102 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisneuvosto kokoontuu säännöllisesti, enintään kahden (2) vuoden välein, ja poikkeuksellisesti olosuhteiden vaatiessa, jos osapuolet niin sopivat.

               2.Kokoukset pidetään vuorotellen Brysselissä ja jonkin SADC:n talouskumppanuussopimusvaltion alueella, jolleivät osapuolet toisin sovi.

               3.Jolleivät osapuolet toisin sovi, yhteisneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtajana toimiva osapuoli toista osapuolta kuultuaan.

               4.Osapuolet voivat sopia yhteisneuvoston kokousten pitämisestä sähköisesti.

               3 artikla

               Tarkkailijat

               Yhteisneuvosto voi päättää kutsua tapauskohtaisesti tarkkailijoita ja määrittää ne esityslistan kohdat, joiden käsittelyyn nämä tarkkailijat voivat osallistua.

               4 artikla

               Sihteeristö

               1.Yhteisneuvoston kokouksen järjestävä osapuoli toimii sihteeristönä.

               2.Kun kokous pidetään sähköisesti, sihteeristönä toimii puheenjohtajana toimiva osapuoli.

               II LUKU

               TOIMINTA

               5 artikla

               Asiakirjat

               Jos asioiden käsittely yhteisneuvostossa perustuu niitä tukeviin liiteasiakirjoihin, yhteisneuvoston sihteeristö numeroi ja jakaa kyseiset asiakirjat yhteisneuvoston asiakirjoina.

               6 artikla

               Kokouksista ilmoittaminen ja kokousten esityslista

               1.Sihteeristö ilmoittaa osapuolille kokouksen koollekutsumisesta ja pyytää näiden panosta esityslistaan viimeistään kolmekymmentä (30) päivää ennen kokousta. Kiireellisissä tapauksissa ja/tai odottamattomissa olosuhteissa, jotka on otettava huomioon, kokous voidaan kutsua koolle lyhyellä varoitusajalla.

               2.Yhteisneuvoston sihteeristö laatii kutakin kokousta varten alustavan esityslistan. Sihteeristö toimittaa sen puheenjohtajalle ja yhteisneuvoston jäsenille viimeistään neljätoista (14) päivää ennen kokouksen alkua.

               3.Alustavaan esityslistaan kirjataan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskevan pyynnön jokin osapuoli on toimittanut yhteisneuvoston sihteeristölle.

               4.Yhteisneuvosto hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Osapuolten niin sopiessa esityslistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan esityslistaan.

               5.Yhteisneuvoston puheenjohtaja voi kaikkien osapuolten suostumuksella kutsua kokouksiin asiantuntijoita antamaan tietoa erityisaiheista.

               7 artikla

               Kokouspöytäkirja

               Jolleivät osapuolet toisin sovi, yhteisneuvoston sihteeristö laatii kustakin kokouksesta pöytäkirjan, joka hyväksytään kunkin kokouksen lopussa.

               8 artikla

               Päätökset ja suositukset

               1.Sopimuksen 102 artiklan mukaisesti yhteisneuvosto tekee päätökset ja antaa suositukset yksimielisesti sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               2.Kun yhteisneuvostolle on annettu sopimuksen nojalla valtuudet tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia, ne otsikoidaan kokouspöytäkirjassa vastaavasti ’päätöksiksi’ tai ’suosituksiksi’. Yhteisneuvoston sihteeristö antaa kaikille päätöksille ja suosituksille järjestysnumeron, ilmoittaa niiden teko- tai antamispäivän ja antaa niistä aihekuvauksen. Kussakin päätöksessä tai suosituksessa ilmoitetaan sen voimaantulopäivä.

               3.Jos SADC:n talouskumppanuussopimusvaltio ei ole läsnä kokouksessa, sihteeristö toimittaa kokouksen päätökset ja/tai suositukset kyseiselle jäsenelle, joka ei voinut osallistua kokoukseen. Kyseisen SADC:n talouskumppanuussopimusvaltion on toimitettava kirjallinen vastaus kymmenen (10) kalenteripäivän kuluessa päätösten ja/tai suositusten lähettämisestä ja ilmoitettava ne päätökset ja/tai suositukset, joita se ei hyväksy, sekä syyt tähän. Jollei edellä mainittua kirjallista vastausta ole saatu kymmenen (10) kalenteripäivän kuluessa, päätökset ja/tai suositukset katsotaan hyväksytyiksi. Jos kyseinen SADC:n talouskumppanuussopimusvaltio, joka ei ollut läsnä kokouksessa, ei hyväksy päätöksiä ja/tai suosituksia, sovelletaan 4 kohdan mukaista menettelyä.

               4.Kokousten välisenä aikana yhteisneuvosto voi molempien osapuolten niin sopiessa tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen tai sähköisesti. Kirjallisella menettelyllä tarkoitetaan osapuolten edustajien välistä noottien vaihtoa.

               5.Yhteisneuvoston tekemät päätökset ja antamat suositukset vahvistetaan tekemällä niistä Euroopan unionin edustajan ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden edustajan allekirjoittama alkuperäiskappale.

               9 artikla

               Julkisuus

               1.Yhteisneuvoston kokoukset eivät ole julkisia, jollei toisin päätetä.

               2.Osapuolet voivat päättää julkaista yhteisneuvoston päätökset ja suositukset.

               III LUKU

               LOPPUMÄÄRÄYKSET

               10 artikla

               Kulut

               1.Kukin osapuoli vastaa sille yhteisneuvoston kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä postitus- ja televiestintäkuluista.

               2.Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista, tulkkauspalvelujen järjestämisestä aiheutuvista kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               11 artikla

               Kauppa- ja kehityskomitea

               Sopimuksen 103 artiklan 5 kohdan mukaisesti kauppa- ja kehityskomitea raportoi yhteisneuvostolle.

               12 artikla

               Työjärjestyksen muuttaminen

               Tätä työjärjestystä voidaan muuttaa kirjallisesti yhteisneuvoston päätöksellä 8 artiklan mukaisesti.

               LIITE II

               KAUPPA- JA KEHITYSKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               I LUKU

               ORGANISAATIO

               1 artikla

               Kokoonpano ja puheenjohtajuus

               1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 103 artiklan mukaisesti perustettu kauppa- ja kehityskomitea hoitaa sopimuksen 103 artiklassa määrätyt tehtävänsä.

               2.Tämän työjärjestyksen viittaus ”osapuoliin” vastaa sopimuksen 104 artiklassa olevaa määritelmää.

               3.Sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaisesti kauppa- ja kehityskomitea koostuu tavallisimmin osapuolten korkean tason virkamiesedustajista.

               4.Sopimuksen 103 artiklan 2 kohdan mukaisesti kauppa- ja kehityskomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen Euroopan komission korkea virkamies ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden korkea virkamies. Kauppa- ja kehityskomitean ensimmäisen kokouksen puheenjohtajina toimivat Euroopan komission korkea virkamies ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden korkea virkamies yhdessä.

               5.Ensimmäinen puheenjohtajuuskausi alkaa kauppa- ja kehityskomitean ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä.

               2 artikla

               Kokoukset

               1.Kauppa- ja kehityskomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa tai jommankumman osapuolen pyynnöstä. Kokoukset pidetään vuorotellen Brysselissä ja jonkin SADC:n talouskumppanuussopimusvaltion alueella, jolleivät osapuolet toisin sovi.

               2.Jolleivät osapuolet toisin sovi, kauppa- ja kehityskomitean kokoukset kutsuu koolle puheenjohtajana toimiva osapuoli toista osapuolta kuultuaan.

               3.Osapuolet voivat sopia kauppa- ja kehityskomitean kokousten pitämisestä sähköisesti.

               3 artikla

               Tarkkailijat

               Kauppa- ja kehityskomitea voi päättää kutsua tapauskohtaisesti tarkkailijoita ja määrittää ne esityslistan kohdat, joiden käsittelyyn nämä tarkkailijat voivat osallistua.

               4 artikla

               Sihteeristö

               1.Kauppa- ja kehityskomitean kokouksen järjestävä osapuoli toimii sihteeristönä.

               2.Kun kokous pidetään sähköisesti, sihteeristönä toimii puheenjohtajana toimiva osapuoli.

               II LUKU

               TOIMINTA

               5 artikla

               Asiakirjat

               Jos asioiden käsittely kauppa- ja kehityskomiteassa perustuu niitä tukeviin liiteasiakirjoihin, kauppa- ja kehityskomitean sihteeristö numeroi ja jakaa kyseiset asiakirjat kauppa- ja kehityskomitean asiakirjoina.

               6 artikla

               Kokouksista ilmoittaminen ja kokousten esityslista

               1.Sihteeristö ilmoittaa osapuolille kokouksen koollekutsumisesta ja pyytää näiden panosta esityslistaan viimeistään 30 päivää ennen kokousta. Kiireellisissä tapauksissa ja/tai odottamattomissa olosuhteissa, jotka on otettava huomioon, kokous voidaan kutsua koolle lyhyellä varoitusajalla.

               2.Kauppa- ja kehityskomitean sihteeristö laatii kutakin kokousta varten alustavan esityslistan. Sihteeristö toimittaa sen puheenjohtajalle ja kauppa- ja kehityskomitean jäsenille viimeistään 14 päivää ennen kokouksen alkua.

               3.Alustavaan esityslistaan kirjataan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskevan pyynnön jokin osapuoli on toimittanut kauppa- ja kehityskomitean sihteeristölle.

               4.Kauppa- ja kehityskomitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Osapuolten niin sopiessa esityslistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan esityslistaan.

               5.Kauppa- ja kehityskomitean puheenjohtaja voi kaikkien osapuolten suostumuksella kutsua kokoukseen asiantuntijoita antamaan tietoa erityisaiheista.

               7 artikla

               Kokouspöytäkirja

               Jolleivät osapuolet toisin sovi, kauppa- ja kehityskomitean sihteeristö laatii kustakin kokouksesta pöytäkirjan, joka hyväksytään kunkin kokouksen lopussa.

               8 artikla

               Päätökset ja suositukset

               1.Sopimuksen 103 artiklan 6 kohdan mukaisesti kauppa- ja kehityskomitea tekee päätöksiä tai antaa suosituksia yhteisymmärryksessä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa tai kun yhteisneuvosto on myöntänyt sille tällaisen vallan.

               2.Kun kauppa- ja kehityskomitealle on annettu sopimuksen nojalla valtuudet tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia tai kun yhteisneuvosto on antanut sille tällaisen vallan, ne otsikoidaan kokouspöytäkirjassa vastaavasti ’päätöksiksi’ tai ’suosituksiksi’. Kauppa- ja kehityskomitean sihteeristö antaa kaikille päätöksille ja suosituksille järjestysnumeron, ilmoittaa niiden teko- tai antamispäivän ja antaa niistä aihekuvauksen. Kussakin päätöksessä tai suosituksessa ilmoitetaan sen voimaantulopäivä.

               3.Jos SADC:n talouskumppanuussopimusvaltio ei ole läsnä kokouksessa, sihteeristö toimittaa kokouksen päätökset ja/tai suositukset kyseiselle jäsenelle, joka ei voinut osallistua kokoukseen. Kyseisen SADC:n talouskumppanuussopimusvaltion on toimitettava kirjallinen vastaus 10 kalenteripäivän kuluessa päätösten ja/tai suositusten lähettämisestä ja ilmoitettava ne päätökset ja/tai suositukset, joita se ei hyväksy, sekä syyt tähän. Jollei edellä mainittua kirjallista vastausta ole saatu 10 kalenteripäivän kuluessa, päätökset ja/tai suositukset katsotaan hyväksytyiksi. Jos kyseinen SADC:n talouskumppanuussopimusvaltio, joka ei ollut läsnä kokouksessa, ei hyväksy päätöksiä ja/tai suosituksia, sovelletaan 4 kohdan mukaista menettelyä.

               4.Kokousten välisenä aikana kauppa- ja kehityskomitea voi molempien osapuolten niin sopiessa tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen tai sähköisesti. Kirjallisella menettelyllä tarkoitetaan osapuolten edustajien välistä noottien vaihtoa.

               5.Kauppa- ja kehityskomitean tekemät päätökset ja antamat suositukset vahvistetaan tekemällä niistä Euroopan unionin edustajan ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden edustajan allekirjoittama alkuperäiskappale.

               9 artikla

               Julkisuus

               1.Kauppa- ja kehityskomitean kokoukset eivät ole julkisia, jollei toisin päätetä.

               2.Osapuolet voivat päättää julkaista kauppa- ja kehityskomitean päätökset ja suositukset.

               III LUKU

               LOPPUMÄÄRÄYKSET

               10 artikla

               Kulut

               1.Kukin osapuoli vastaa itse sille kauppa- ja kehityskomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä postitus- ja televiestintäkuluista.

               2.Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista, tulkkauspalvelujen järjestämisestä aiheutuvista kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               11 artikla

               Erityiskomiteat ja muut elimet

               1.Sopimuksen 50 artiklan mukaisesti perustettu tulliasioita ja kaupankäynnin helpottamista käsittelevä erityiskomitea, sopimuksen 68 artiklan mukaisesti perustettu maatalouskumppanuus ja sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 13 artiklan mukaisesti perustettu maantieteellisiä merkintöjä ja viinien ja väkevien alkoholijuomien kauppaa käsittelevä erityiskomitea raportoivat kauppa- ja kehityskomitealle.

               2.Tulliasioita ja kaupankäynnin helpottamista käsittelevä erityiskomitea vahvistaa sopimuksen 50 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti oman työjärjestyksensä ja maantieteellisiä merkintöjä ja viinien ja väkevien alkoholijuomien kauppaa käsittelevä erityiskomitea vahvistaa sopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti oman työjärjestyksensä.

               3.Sopimuksen 68 artiklan 3 kohdan mukaisesti maatalouskumppanuuden toimintasäännöt vahvistetaan kauppa- ja kehityskomiteassa toimivien osapuolten yhteisellä sopimuksella.

               4.Sopimuksen 103 artiklan 3 kohdan mukaisesti kauppa- ja kehityskomitea voi perustaa erityisiä teknisiä ryhmiä, joiden tehtävänä on käsitellä niiden toimivaltaan kuuluvia erityiskysymyksiä.

               5.Kauppa- ja kehityskomitea vahvistaa erityisten teknisten ryhmien työjärjestyksen. Kauppa- ja kehityskomitea voi päättää lakkauttaa erityisiä teknisiä ryhmiä ja määritellä niiden toimeksiannon tai muuttaa sitä.

               6.Erityiset tekniset ryhmät raportoivat kauppa- ja kehityskomitealle kunkin kokouksen jälkeen.

               12 artikla

               Työjärjestyksen muuttaminen

               Tätä työjärjestystä voidaan muuttaa kirjallisesti kauppa- ja kehityskomitean päätöksellä 8 artiklan mukaisesti.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            2018/0377(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevan työjärjestyksen ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjen hyväksymisestä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön, jäljempänä ’SADC’, talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskeva työjärjestys ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välinen talouskumppanuussopimus

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen tavoitteena on

               a)tukea köyhyyden lievittämistä ja poistamista perustamalla kauppakumppanuussuhteet, jotka ovat kestävän kehityksen tavoitteen, vuosituhannen kehitystavoitteiden ja Cotonoun sopimuksen mukaisia;

               b)edistää alueellista yhdentymistä, taloudellista yhteistyötä ja hyvää hallintotapaa ja näin laatia ja panna täytäntöön tehokkaat, ennakoitavat ja avoimet alueelliset sääntelykehykset kauppaa ja investointeja varten sekä osapuolten välillä että SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden kesken;

               c)edistää SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen niiden poliittisten valintojen ja kehittämispainopisteiden mukaisesti;

               d)parantaa SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden valmiuksia kauppapolitiikassa ja kauppaan liittyvissä kysymyksissä;

               e)tukea edellytyksiä investointien ja yksityisen sektorin aloitteiden lisäämiseksi sekä tarjontakapasiteetin, kilpailukyvyn ja talouskasvun tehostamiseksi SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioissa; sekä

               f)vahvistaa osapuolten nykyisiä suhteita solidaarisuuden ja molemminpuolisen edun pohjalta.

               Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Botswanan, Lesothon, Namibian, Swazimaan ja Etelä-Afrikan välillä 10 päivästä lokakuuta 2016 sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Mosambikin välillä 4 päivästä helmikuuta 2018.

               2.2.Yhteisneuvosto

               Sopimuksen 100 artiklalla perustetaan yhteisneuvosto ”valvomaan ja hallinnoimaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa”.

               Sopimuksen 101 artiklan mukaan yhteisneuvosto koostuu EU:n neuvoston ja Euroopan komission asianomaisista jäsenistä tai heidän edustajistaan sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden asianomaisista ministereistä tai heidän edustajistaan.

               Sopimuksen 89 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisneuvosto hyväksyy työjärjestyksen ja menettelysäännöt riitojen välttämistä ja ratkaisemista käsittelevää sopimuksen III osaa varten.

               Sopimuksen 102 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto tekee päätökset yksimielisesti ja että kyseiset päätökset sitovat osapuolia.

               2.3.Suunniteltu yhteisneuvoston säädös

               Yhteisneuvoston on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätökset riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevan työjärjestyksen ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjen hyväksymisestä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on luoda toimintakehys riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskeville sopimuksen III osan määräyksille.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi vahvistetaan EU:n ja SADC:n talouskumppanuussopimuksella perustetussa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevan työjärjestyksen ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjen hyväksymiseen.

               Sopimuksen osapuolet ovat sopineet näistä päätösluonnoksista, ja jollei EU:n päätöksentekomenettelyistä muuta johdu, ne olisi hyväksyttävä yhteisneuvoston ensimmäisessä kokouksessa, joka on määrä pitää vuoden 2019 ensimmäisellä puoliskolla.

               Liitteenä olevien työjärjestyksen ja menettelysääntöjen sisältö on hyvin samankaltainen kuin muiden talouskumppanuussopimusten tai muiden kauppasopimusten sisältö.

               Nämä päätökset ovat välttämättömiä, jotta sopimuksen III osan määräyksiä, jotka koskevat riitojen välttämistä ja ratkaisemista, voidaan soveltaa ja näin ollen varmistaa, että sopimus pannaan asianmukaisesti täytäntöön.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Yhteisneuvosto on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisellä talouskumppanuussopimuksella.

               Säädös, joka yhteisneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 102 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2018/0377 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevan työjärjestyksen ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjen hyväksymisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat 10 päivänä kesäkuuta 2016 Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön, jäljempänä ’SADC’, talouskumppanuussopimusvaltioiden talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’. Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Botswanan, Lesothon, Namibian, Swazimaan ja Etelä-Afrikan välillä 10 päivästä lokakuuta 2016 sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Mosambikin välillä 4 päivästä helmikuuta 2018.

               (2)Sopimuksen 102 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisneuvosto voi tehdä päätöksiä kaikista tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista. Sopimuksen 89 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisneuvosto hyväksyy työjärjestyksen ja menettelysäännöt, joita tarkoitetaan riitojen välttämistä ja ratkaisemista käsittelevässä sopimuksen III osassa.

               (3)Yhteisneuvoston on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätökset riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevasta työjärjestyksestä ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöistä.

               (4)On aiheellista vahvistaa yhteisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu päätös tulee olemaan unionia sitova.

               (5)Työjärjestyksen ja menettelysääntöjen hyväksymisestä määrätään sopimuksen III osassa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Yhteisneuvoston ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn yhteisneuvoston päätösluonnokseen, joka koskee riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevaa työjärjestystä ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen nojalla perustetussa yhteisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevan työjärjestyksen ja välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjen hyväksymisestä

               LISÄASIAKIRJA

               YHTEISNEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 2,

               annettu ...,

               riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskevan työjärjestyksen sekä välimiesten ja sovittelijoiden menettelysääntöjen hyväksymisestä

               YHTEISNEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Kasanessa 10 päivänä kesäkuuta 2016 allekirjoitetun Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön, jäljempänä ’SADC’, talouskumppanuussopimusvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 89 artiklan 1 kohdan sekä 100, 101 ja 102 artiklan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1.Vahvistetaan riitojen välttämistä ja ratkaisemista koskeva työjärjestys sellaisena kuin se on liitteessä I.

               2.Vahvistetaan välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt sellaisina kuin ne ovat liitteessä II.

               3.Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty [paikka] [aika]

                        Yhteisneuvoston puolesta

                        [...] kauppaministeri

                        EU:n edustaja

               LIITE I

               RIITOJEN VÄLTTÄMISTÄ JA RATKAISEMISTA KOSKEVA TYÖJÄRJESTYS

               I artikla

               Määritelmät

               1.Sopimuksen III osassa (Riitojen välttäminen ja ratkaiseminen) ja tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan

               a)’hallintohenkilöstöllä’ välimiehen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

               b)’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään välimiesmenettelyssä;

               c)’sopimuksella’ Euroopan unionin ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden välillä 10 päivänä kesäkuuta 2016 allekirjoitettua talouskumppanuussopimusta;

               d)’välimiehellä” välimiespaneelin jäsentä;

               e)’välimiespaneelilla’ sopimuksen 80 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti asetettua välimiespaneelia;

               f)’avustajalla’ henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;

               g)’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää välimiespaneelin asettamista sopimuksen 80 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti;

               h)’päivällä’ kalenteripäivää;

               i)’osapuolilla’ riidan osapuolia;

               j)’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkovan sopimuksen 76 artiklassa (Soveltamisala) tarkoitettuja määräyksiä; ja

               k)’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai henkilöä, joka edustaa osapuolta tähän sopimukseen liittyvässä riidassa.

               II artikla

               Ilmoitukset

               1.Kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset lausumat tai muut asiakirjat, jotka on laatinut

               a)välimiespaneeli, lähetetään molemmille osapuolille samanaikaisesti;

               b)jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu välimiespaneelille, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan toiselle osapuolelle; ja

               c)jompikumpi osapuolista ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, toimitetaan jäljennöksenä samaan aikaan välimiespaneelille tarpeen mukaan.

               2.Kaikki tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla asiakirjan lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä.

               3.Kaikki ilmoitukset on osoitettava Euroopan unionin Euroopan komission kauppapolitiikan pääosastolle sekä sopimuksen 105 artiklassa tarkoitetulle SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden koordinaattorille.

               4.Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa lausumissa tai muissa välimiespaneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi.

               5.Jos asiakirjan toimittamiselle asetettu viimeinen määräpäivä osuu Euroopan komission tai SADC:n talouskumppanuussopimusvaltion tai -valtioiden yleiselle vapaapäivälle, katsotaan, että asiakirja on toimitettu seuraavana arkipäivänä.

               6.Riidan luonteesta riippuen on kaikista EU:n ja SADC:n kauppa- ja kehityskomitealle osoitetuista pyynnöistä ja ilmoituksista toimitettava jäljennös myös muille sopimuksen nojalla perustetuille asiaankuuluville alakomiteoille.

               III artikla

               Välimiesten nimittäminen

               1.Jos välimies valitaan sopimuksen 80 artiklan mukaisesti arvalla, kauppa- ja kehityskomitean puheenjohtaja ilmoittaa viipymättä osapuolille arvonnan päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta.

               2.Osapuolet voivat olla läsnä arvonnan aikana, ja arvonta on suoritettava läsnä olevan osapuolen tai läsnä olevien osapuolten kanssa.

               3.Kauppa- ja kehityskomitean puheenjohtaja ilmoittaa kirjallisesti kullekin välimieheksi valituksi tulleelle henkilölle tämän nimityksestä. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille viiden (5) päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä, olevansa käytettävissä välimiespaneelin jäseneksi.

               4.Jos sopimuksen 94 artiklassa tarkoitettua luetteloa ei ole laadittu tai jos se ei sisällä riittävästi nimiä silloin kun sopimuksen 80 artiklan 3 kohdan mukainen pyyntö tehdään, välimiehet valitaan arvalla niiden henkilöiden joukosta, joita joko toinen osapuoli tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet.

               IV artikla

               Järjestäytymiskokous

               1.Jolleivät osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat välimiespaneelin kanssa kymmenen (10) päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai välimiespaneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten

               a)välimiehille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset, joiden on oltava Maailman kauppajärjestön (WTO) normien mukaisia;

               b)avustajalle/avustajille maksettava korvaus, joka saa olla enintään 50 prosenttia välimiehen/välimiesten palkkiosta; tai

               c)menettelyn aikataulu.

               2.Välimiehet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen myös puhelin- tai videoyhteyden kautta.

               V artikla

               Tehtävänmääritys

               1.Jolleivät osapuolet seitsemän (7) päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta toisin sovi, välimiespaneelin tehtävänä on

               a)tutkia osapuolten esittämien sopimuksen määräysten perusteella välimiespaneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa;

               b)tutkia, onko kyseessä oleva toimenpide sopimuksen 76 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen määräysten mukainen; ja

               c)antaa raportti sopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisesti.

               2.Jos osapuolet sopivat muista tehtävistä, niiden on ilmoitettava sovituista tehtävistä välimiespaneelille tämän artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa.

               VI artikla

               Kirjalliset huomautukset

               Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa kahdenkymmenen (20) päivän kuluessa välimiespaneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa kahdenkymmenen (20) päivän kuluessa valituksen tehneen osapuolen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä.

               VII artikla

               Välimiespaneelin toiminta

               1.Välimiespaneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Välimiespaneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä.

               2.Jollei sopimuksen III osassa tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, välimiespaneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein, kuten puhelimitse, faksitse tai tietokoneyhteyksin.

               3.Ainoastaan välimiehet voivat osallistua välimiespaneelin neuvotteluihin, mutta välimiespaneeli voi sallia avustajiensa läsnäolon niissä.

               4.Päätöksen ja raportin laatiminen on yksinomaan välimiespaneelin vastuulla, eikä tätä tehtävää saa siirtää muille.

               5.Jos ilmenee menettelyllinen kysymys, joka ei kuulu sopimuksen III osan ja sen liitteiden soveltamisalaan, välimiespaneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa.

               6.Kun välimiespaneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin sen menettelyyn sovellettavaa, muuta kuin sopimuksen III osassa vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyä koskevia tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ilmoitettava osapuolille kirjallisesti niitä kuultuaan muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta määräajasta tai mukautuksesta.

               VIII artikla

               Välimiehen vaihtaminen

               1.Jos välimies ei kykene osallistumaan menettelyyn, jättää tehtävänsä tai on korvattava toisella henkilöllä, uusi välimies on valittava sopimuksen 80 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               2.Jos osapuoli katsoo, että välimies ei täytä liitteen II (Välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt) vaatimuksia ja että hänet olisi tästä syystä vaihdettava, kyseisen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle viidentoista (15) päivän kuluessa ajankohdasta, jolloin se sai riittävät todisteet, jotka koskevat sitä, että välimies ei väitteen mukaan täytä liitteen II (Välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt) vaatimuksia.

               3.Osapuolten on käytävä neuvotteluja viidentoista (15) päivän kuluessa toiselle osapuolelle tehdystä ilmoituksesta.

               4.Osapuolten on ilmoitettava välimiehelle tämän väitetystä vaatimusten täyttämättä jättämisestä, ja ne voivat pyytää välimiestä toteuttamaan toimenpiteitä vaatimusten täyttämättä jättämisen korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa välimiehen ja valita uuden välimiehen sopimuksen 80 artiklan mukaisesti.

               5.Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa välimies, joka on muu kuin välimiespaneelin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää siirtämään asian välimiespaneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.

               6.Jos välimiespaneelin puheenjohtaja katsoo, että välimies ei täytä liitteen II (Välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt) vaatimuksia, uusi välimies valitaan sopimuksen 80 artiklan mukaisesti.

               7.Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä jäljellä olevista henkilöistä, jotka ovat sopimuksen 94 artiklassa tarkoitetussa luettelossa henkilöistä, jotka on valittu toimimaan välimiespaneelin puheenjohtajana. Kauppa- ja kehityskomitean puheenjohtaja valitsee kyseisen henkilön nimen arvalla. Näin valittu henkilö tekee päätöksen siitä, täyttääkö puheenjohtaja liitteen II (Välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt) vaatimukset. Päätös on lopullinen.

               Jos päätöksessä todetaan, ettei puheenjohtaja täytä liitteessä II (Välimiesten ja sovittelijoiden menettelysäännöt) esitettyjä vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 80 artiklan mukaisesti.

               IX artikla

               Kuulemiset

               1.Osapuolia ja muita välimiehiä kuultuaan välimiespaneelin puheenjohtaja ilmoittaa osapuolille kuulemisen päivämäärästä, kellonajasta ja paikasta IV artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Jollei kuuleminen ole yleisöltä suljettu, osapuolen, jonka alueella kuuleminen pidetään, on asetettava kyseiset tiedot julkisesti saataville.

               2.Jolleivät osapuolet toisin sovi, kuulemistilaisuus pidetään Brysselissä, kun valituksen tehnyt osapuoli on SADC:n talouskumppanuussopimusvaltio tai Eteläisen Afrikan tulliliitto (SACU), ja SADC:n talouskumppanuussopimusvaltioiden alueella, kun valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni. Jos valitus koskee jonkin SADC:n talouskumppanuussopimusvaltion voimassa pitämää toimenpidettä, kuuleminen tapahtuu kyseisen valtion alueella, jollei kyseinen valtio anna välimiespaneelille kymmenen (10) päivän kuluessa sen asettamisesta kirjallista ilmoitusta siitä, että kuuleminen olisi järjestettävä jossakin muussa paikassa.

               3.Valituksen kohteena olevan osapuolen on vastattava kustannuksista, jotka aiheutuvat kuulemisen logistisesta hallinnosta, ja niihin kuuluvat muun muassa kuulemispaikan vuokrasta aiheutuvat kustannukset. Näihin kustannuksiin eivät sisälly kääntämisestä ja tulkkauksesta aiheutuvat kustannukset eivätkä neuvonantajiin, välimiehiin, niiden hallintohenkilöstöön ja avustajiin liittyvät ja heille maksettavat kustannukset.

               4.Välimiespaneeli järjestää ylimääräisiä kuulemisia, jos osapuolet niin sopivat.

               5.Kaikkien välimiesten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan.

               6.Elleivät osapuolet toisin sovi, seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:

               a)osapuolen edustajat;

               b)neuvonantajat;

               c)avustajat ja hallintohenkilöstö;

               d)tulkit, kääntäjät ja välimiespaneelin istuntopöytäkirjojen laatijat; ja

               e)asiantuntijat, kuten välimiespaneeli on sopimuksen 90 artiklan mukaisesti päättänyt.

               7.Kummankin osapuolen on viimeistään seitsemän (7) päivää ennen kuulemista toimitettava välimiespaneelille ja toiselle osapuolelle luettelo henkilöistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista tai neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen.

               8.Sopimuksen 89 artiklan 2 kohdan mukaisesti välimiespaneelien kuulemiset ovat yleisölle avoimia, ellei välimiespaneeli toisin päätä omasta aloitteestaan tai osapuolten pyynnöstä.

               9.Osapuolia kuultuaan välimiespaneelin on päätettävä soveltuvista logistisista järjestelyistä ja menettelyistä, joilla varmistetaan, että avoimet kuulemiset järjestetään tehokkaasti. Tällaisiin menettelyihin voi sisältyä suorien internettelevisiolähetysten tai sisäisten televisiolähetysten käyttäminen.

               10.Välimiespaneeli käy kuulemisen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistaa, että sekä valituksen tehneelle että valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa väitteen ja vastaväitteen esittämiseksi:

               Väite

               a)valituksen tehneen osapuolen väite;

               b)valituksen kohteena olevan osapuolen väite.

               Vastaväite

               a)valituksen tehneen osapuolen vastaus;

               b)valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.

               11.Välimiespaneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa.

               12.Välimiespaneeli laadituttaa kuulemisesta tarkan kirjallisen selostuksen, joka toimitetaan osapuolille kohtuullisen ajan kuluessa kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja välimiespaneeli voi tarkastella tällaisia huomautuksia.

               13.Kumpikin osapuoli voi toimittaa kymmenen (10) päivän kuluessa kuulemispäivästä täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista.

               X artikla

               Kirjalliset kysymykset

               1.Välimiespaneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä yhdelle osapuolelle tai molemmille osapuolille. Kaikista yhdelle osapuolelle esitetyistä kysymyksistä on toimitettava jäljennös toiselle osapuolelle.

               2.Kumpikin osapuoli toimittaa toiselle osapuolelle jäljennöksen välimiespaneelin kysymyksiin antamistaan vastauksista. Toisella osapuolella on mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia osapuolen vastauksista seitsemän (7) päivän kuluessa jäljennöksen toimittamisesta.

               XI artikla

               Luottamuksellisuus

               1.Kummankin osapuolen ja välimiespaneelin on kohdeltava luottamuksellisina toisen osapuolen välimiespaneelille toimittamia tietoja, jotka kyseinen osapuoli on määritellyt luottamuksellisiksi. Kun osapuoli toimittaa välimiespaneelille kirjallisen lausunnon, joka sisältää luottamuksellisia tietoja, sen on myös toimitettava viidentoista (15) päivän kuluessa lausunto, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja ja joka voidaan julkistaa.

               2.Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omaa kantaansa koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja.

               3.Välimiespaneeli kokoontuu suljettuun istuntoon, kun osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät luottamuksellisia yritystietoja. Osapuolten on huolehdittava siitä, että välimiespaneelin istunnot säilyvät luottamuksellisina, kun ne järjestetään suljetuin ovin.

               XII artikla

               Yksipuoliset yhteydet

               1.Välimiespaneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla.

               2.Yksikään välimies ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista yhden osapuolen tai molempien osapuolten kanssa, jos muut välimiehet eivät ole paikalla.

               XIII artikla

               Amicus curiae -lausumat

               1.Jolleivät osapuolet toisin sovi viiden (5) päivän kuluessa välimiespaneelin asettamisesta, välimiespaneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia osapuolen luonnolliselta henkilöltä tai oikeushenkilöltä, joka on sijoittautunut osapuolen alueelle ja joka on osapuolten hallituksista riippumaton, edellyttäen, että

               a)välimiespaneeli vastaanottaa ne kymmenen (10) päivän kuluessa välimiespaneelin asettamispäivästä;

               b)niillä on välitöntä merkitystä välimiespaneelin tarkasteltavana olevan asian tosiseikkojen ja oikeudellisten kysymysten kannalta;

               c)ne sisältävät kuvauksen lausuman antavasta henkilöstä, mukaan lukien luonnollisen henkilön kansalaisuus sekä oikeushenkilön sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde;

               d)ne sisältävät kuvauksen välimiespaneelin menettelyyn kohdistuvien asianomaisen henkilön intressien luonteesta; ja

               e)ne on laadittu osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen XV artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.

               2.Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat esittää huomautuksia välimiespaneelille kymmenen (10) päivän kuluessa lausuman toimittamisesta.

               3.Välimiespaneeli luettelee raportissaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka se on saanut tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Välimiespaneeli ei ole velvollinen käsittelemään raportissaan kyseisissä lausumissa esitettyjä väitteitä, mutta jos se kuitenkin tarkastelee niitä, sen on myös otettava huomioon kaikki osapuolten tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät huomautukset.

               XIV artikla

               Kiireelliset tapaukset

               Sopimuksen III osassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa välimiespaneeli mukauttaa tarvittaessa tässä työjärjestyksessä tarkoitettuja määräaikoja osapuolia kuultuaan. Välimiespaneeli ilmoittaa osapuolille näistä mukautuksista.

               XV artikla

               Kääntäminen ja tulkkaus

               1.Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä välimiespaneelimenettelyä varten sopimuksen 77 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen IV artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa.

               2.Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, sovelletaan sopimuksen 91 artiklan 2 kohdan määräyksiä.

               3.Valituksen kohteena olevan osapuolen on järjestettävä suullisten lausumien tulkkaus osapuolten valitsemille kielille.

               4.Välimiespaneelin raportit ja päätökset annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, välimiespaneelin väliraportti ja loppuraportti annetaan jollakin WTO:n työkielistä.

               5.Osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta.

               6.Kumpikin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista. Tuomioiden kääntämisestä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken.

               XVI artikla

               Muut menettelyt

               Tässä työjärjestyksessä vahvistettuja määräaikoja on mukautettava sopimuksen 84, 85, 86 ja 87 artiklan mukaisessa menettelyssä välimiespaneelin raportin tai päätöksen antamiselle vahvistettuihin erityisiin määräaikoihin.

               ****

               LIITE II

               VÄLIMIESTEN JA SOVITTELIJOIDEN MENETTELYSÄÄNNÖT

               I artikla

               Määritelmät

               1.Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan

               a)’hallintohenkilöstöllä’ välimiehen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

               b)’avustajalla’ henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;

               c)’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 94 artiklassa tarkoitetussa välimiesten luettelossa ja jonka valitsemista välimieheksi harkitaan sopimuksen 80 artiklan mukaisesti;

               d)’sovittelijalla’ henkilöä, joka on valittu sovittelijaksi sopimuksen 78 artiklan mukaisesti;

               e)’jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ sopimuksen 80 artiklan mukaisesti perustetun välimiespaneelin jäsentä.

               II artikla

               Pääperiaatteet

               1.Jokaisen ehdokkaan ja välimiehen on riitojenratkaisujärjestelmän luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi

               a)tutustuttava näihin menettelysääntöihin;

               b)oltava riippumaton ja puolueeton;

               c)vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja;

               d)vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta;

               e)noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja

               f)huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko.

               2.Välimies ei saa suoraan eikä välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen eikä hyväksyä mitään etua, joka voisi jollakin tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen.

               3.Välimies ei saa käyttää asemaansa välimiespaneelissa omien henkilökohtaisten etujensa ajamiseen. Välimiehen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman siitä, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen.

               4.Välimies ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä.

               5.Välimiehen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.

               6.Välimiehen on hoidettava tehtävänsä hyväksymättä tai hakematta ohjeita miltään hallitukselta, kansainväliseltä järjestöltä, valtion elimeltä tai valtiosta riippumattomalta järjestöltä tai miltään yksityiseltä taholta, eikä hän ole saanut osallistua mihinkään hänelle ratkaistavaksi annetun riidan aikaisempaan vaiheeseen.

               III artikla

               Tietojen ilmoittamista koskevat velvoitteet

               1.Ennen kuin ehdokas hyväksyy sopimuksen 80 artiklan mukaisen nimityksensä välimieheksi, hänen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai menettelyn puolueellisuudesta.

               2.Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja seikat, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset intressit tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit.

               3.Tämän artiklan 1 kohdan mukainen ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus, joka edellyttää välimieheltä kaikkien, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevien intressien, suhteiden ja seikkojen ilmoittamista.

               4.Ehdokkaan tai välimiehen on ilmoitettava kauppa- ja kehityskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa.

               IV artikla

               Välimiesten tehtävät

               1.Kun välimies on hyväksynyt nimityksensä, hänen on oltava käytettävissä ja suoritettava tehtävänsä täsmällisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

               2.Välimiehen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä päätöstä varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle.

               3.Välimiehen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hänen avustajansa ja hallintohenkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen II, III, IV ja VI artiklan mukaisista välimiesten velvollisuuksista ja noudattavat niitä.

               V artikla

               Entisten välimiesten velvollisuudet

               1.Kunkin entisen välimiehen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi välimiespaneelin päätöksestä.

               2.Kunkin entisen välimiehen on noudatettava näiden menettelysääntöjen VI artiklan mukaisia velvoitteita.

               VI artikla

               Luottamuksellisuus

               1.Välimies ei saa milloinkaan ilmaista sellaista menettelyä koskevia tai sellaisen menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja, jota varten hänet on nimitetty. Välimies ei saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.

               2.Välimies ei saa paljastaa välimiespaneelin päätöstä tai sen osia ennen sen julkaisemista sopimuksen III osan mukaisesti.

               3.Välimies ei saa milloinkaan ilmaista välimiespaneelin päätösneuvottelujen sisältöä eikä kenenkään välimiehen näkemystä eikä esittää mitään lausumia menettelystä, jota varten hänet on nimitetty, tai menettelyssä käsiteltävistä riidanalaisista seikoista.

               VII artikla

               Kulut

               Kunkin välimiehen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajiensa ja hallintohenkilöstönsä käyttämästä ajasta ja kuluista.

               VIII artikla

               Sovittelijat

               Näitä menettelysääntöjä sovelletaan sovittelijoihin soveltuvin osin.

               ****


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.11.2018
            COM(2018) 901 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten

               PERUSTELUT

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  1
                säädetään, että joustovälineestä voidaan ottaa käyttöön varoja sellaisten tarkasti määriteltyjen menojen rahoittamiseksi, joita ei voida kattaa yhden tai useamman monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän otsakkeen enimmäismäärien puitteissa.

               Tarkasteltuaan kaikkia mahdollisuuksia määrärahojen uudelleen kohdentamiseen ja käytettyään koko kohdentamattoman liikkumavaran meno-otsakkeen ”Turvallisuus ja kansalaisuus” (otsake 3) sisällä komissio esittää neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 11 artiklan ja talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  2
                12 kohdan mukaisesti, että joustovälineestä otetaan käyttöön varoja vuonna 2019. Joustovälineestä voidaan ottaa vuonna 2019 käyttöön enintään 600 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) eli 703 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Lisäksi vuoden 2018 osuudesta on vielä käyttämättä 520 miljoonaa euroa.

               Tämä joustovälineen käyttöönotto koskee monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 3 enimmäismäärän ylittämistä 985,6 miljoonalla eurolla, ja se on tarkoitettu muuttoliike-, pakolais- ja turvallisuuskriisin hallintaa koskevien toimenpiteiden rahoittamiseen. Komissio esitti vuoden 2019 alkuperäisen talousarvioesityksen yhteydessä joustovälineen käyttöönottoa samaan tarkoitukseen.
                  3
                Tämä ensimmäinen käyttöönottoehdotus, jossa esitettiin myös otsakkeen 1b enimmäismäärän ylittämistä ottamalla otsakkeeseen joustovälineestä 38,1 miljoonaa euroa rakenneuudistusten tukiohjelman jatkamisen rahoittamiseksi, kumottiin ja korvattiin toisella ehdotuksella
                  4
               . Se esitettiin samanaikaisesti komission 16. lokakuuta 2018 antaman oikaisukirjelmän nro 1/2019
                  5
                kanssa.

               Koska sovittelukomiteassa ei päästy vuoden 2019 talousarviosta yhteisymmärrykseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 314 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa 21 päivän määräajassa, joka päättyi 19. marraskuuta 2018, komissio esittää nyt toisen esityksen vuoden 2019 talousarvioksi
                  6
                SEUT-sopimuksen 314 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tämä joustovälineen käyttöönottoa koskeva ehdotus liittyy tähän toiseen talousarvioesitykseen, ja sillä kumotaan ja korvataan 16. lokakuuta 2018 esitetty toinen ehdotus.

               Ehdotettuja joustovälineestä käyttöön otettavia varoja vastaavat alustavat maksumäärärahat on laskettu erityyppisten rahoitettavien toimenpiteiden ennakkomaksuihin, ennakkomaksujen kuittaamiseen ja loppumaksuihin sovellettavien sääntöjen perusteella. Määrät on esitetty seuraavassa taulukossa.

               (milj. euroa, nykyhintoina)

                        Vuosi

                        Joustovälineen käyttöönottoon vuonna 2019 liittyvät maksumäärärahat

                        2019

                        496,7

                        2020

                        198,8

                        2021

                        118,5

                        2022

                        119,3

                        2023

                        52,3

                        Yhteensä

                        985,6

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  7
                ja erityisesti sen 12 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Joustovälineen avulla on tarkoitus rahoittaa selkeästi määriteltyjä menoja, joita ei ole pystytty rahoittamaan yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien puitteissa.

               (2)Joustovälinettä varten käytettävissä oleva vuotuinen enimmäismäärä on 600 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  8
                11 artiklassa säädetyn mukaisesti, ja tähän määrään voidaan lisätä peruuntuneet määrät kyseisen artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

               (3)Jotta voitaisiin vastata muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyviin tämänhetkisiin haasteisiin, on tarpeen ottaa käyttöön merkittäviä lisämääriä, joilla voidaan viipymättä rahoittaa tarvittavia toimenpiteitä.

               (4)Kun on tarkasteltu kaikkia mahdollisuuksia kohdentaa uudelleen määrärahoja otsakkeen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) enimmäismäärien puitteissa, voidaan todeta, että joustovälineestä on tarpeen ottaa käyttöön otsakkeen 3 enimmäismäärän ylittävä 985 629 138 euron määrä, jolla täydennetään unionin varainhoitovuoden 2019 yleisessä talousarviossa muuttoliike-, pakolais- ja turvallisuusasioiden alalla toteutettavien toimenpiteiden rahoittamiseksi käytettävissä olevaa rahoitusta.

               (5)Joustovälineestä käyttöön otettuja varoja vastaavat maksumäärärahat olisi jaettava useammalle varainhoitovuodelle maksettavien määrien odotetun kehityksen perusteella.

               (6)Jotta varat saataisiin nopeasti käyttöön, tätä päätöstä olisi sovellettava varainhoitovuoden 2019 alusta alkaen,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               (1)Otetaan käyttöön joustovälineestä 985 629 138 euroa otsakkeeseen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) sisältyvinä maksusitoumusmäärärahoina unionin varainhoitovuoden 2019 yleiseen talousarvioon.

               Ensimmäisessä alakohdassa mainittu määrä käytetään rahoittamaan toimenpiteitä, joilla vastataan muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyviin tämänhetkisiin haasteisiin.

               (2)Joustovälineen käyttöönottoa vastaavat maksumäärärahat ovat maksettavien määrien odotetun kehityksen perusteella seuraavat:

               (a)496 697 300 euroa vuonna 2019;

               (b)198 761 656 euroa vuonna 2020;

               (c)118 520 503 euroa vuonna 2021;

               (d)119 297 639 euroa vuonna 2022;

               (e)52 352 040 euroa vuonna 2023.

               Kunkin varainhoitovuoden maksumäärärahojen täsmälliset määrät hyväksytään vuotuisen talousarviomenettelyn mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        COM(2018) 280, 23.5.2018.

                     (4)

                        COM(2018) 708, 16.10.2018.

                     (5)

                        COM(2018) 709, 16.10.2018.

                     (6)

                        COM(2018) 900, 30.11.2018.

                     (7)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).