				|

		52013PC0345

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS euron käyttöönottamisesta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 2014 /* COM/2013/0345 final - 2013/0190 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Neuvosto päätti 3. toukokuuta 1998, että
Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat,
Portugali, Itävalta ja Suomi täyttivät euroon 1. tammikuuta 1999 siirtymiseksi
vaadittavat edellytykset. Koska Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta käyttivät
oikeuttaan jättäytyä talous- ja rahaliiton ulkopuolelle, neuvosto ei arvioinut,
täyttävätkö ne vastaavat edellytykset. Neuvosto katsoi, että Kreikka ja Ruotsi
olivat jäsenvaltioita, joita koski poikkeus. Neuvosto päätti 19. kesäkuuta
2000, että Kreikka täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1.
tammikuuta 2001. Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneistä maista
(Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia)
tuli jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus liittymisasiakirjan 4 artiklan
mukaisesti. Neuvosto päätti 11. heinäkuuta 2006, että Slovenia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2007.
Bulgariasta ja Romaniasta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta
2007, tuli jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus liittymisasiakirjan
5 artiklan mukaisesti. Neuvosto päätti 10. heinäkuuta 2007, että Kypros ja
Malta täyttivät vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1.
tammikuuta 2008. Neuvosto päätti 8. heinäkuuta 2008, että Slovakia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2009.
Neuvosto päätti 13. heinäkuuta 2010, että Viro täytti vaadittavat edellytykset
euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2011. Kroatia liittyy Euroopan unioniin
1. heinäkuuta 2013, ja siitä tulee jäsenvaltio, jota koskee poikkeus
liittymisasiakirjan 5 artiklan mukaisesti.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 140 artiklan 1 kohdassa määrätään,
että vähintään joka toinen vuosi tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota
koskee poikkeus, komissio ja Euroopan keskuspankki antavat neuvostolle
kertomuksia jäsenvaltioiden, joita koskee poikkeus, edistymisestä talous- ja
rahaliiton toteuttamiseen liittyvien jäsenvaltioiden velvollisuuksien
täyttämisessä. Komissio voi perussopimuksen 140 artiklan 2 kohdassa
määrätyn menettelyn mukaisesti esittää omaan kertomukseensa ja EKP:n
kertomukseen perustuvan ehdotuksen neuvoston päätökseksi vaadittavat
edellytykset täyttäviä jäsenvaltioita koskevan poikkeuksen kumoamiseksi.
Komission ja EKP:n edelliset säännölliset
lähentymiskertomukset hyväksyttiin toukokuussa 2012. Latvia esitti
5. maaliskuuta 2013 pyynnön lähentymiskehityksen arvioimisesta uudelleen
tarkoituksena ottaa euro käyttöön 1. tammikuuta 2014, jos poikkeus
päätettäisiin kumota. Vastauksena pyyntöön komissio ja EKP arvioivat Latvian
lähentymiskehitystä.
Komissio hyväksyi Latviaa koskevan
lähentymiskertomuksen kokouksessaan 5. kesäkuuta 2013. EKP antoi oman
kertomuksensa 3. kesäkuuta. Komission ja EKP:n kertomuksissa tutkitaan, onko
Latvian lainsäädäntö, kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna,
sopusoinnussa perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n
perussäännön kanssa. Kertomuksissa tarkastellaan myös sitä, onko maa
saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason lähentymisperusteiden
mukaisesti, ja kiinnitetään huomiota myös useisiin muihin perussopimuksen 140
artiklan 1 kohdan viimeisen alakohdan nojalla vaadittuihin näkökohtiin.
Lähentymiskertomuksessaan komissio katsoo,
että Latvia täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset.
Kertomuksensa ja EKP:n kertomuksen perusteella komissio on hyväksynyt
oheisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi Latviaa koskevan poikkeuksen
kumoamisesta 1. tammikuuta 2014 lukien.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
Jäsenvaltioiden kanssa käydään säännöllisesti
keskusteluja jäsenvaltioiden talouspoliittisista haasteista talous- ja
rahoituskomiteassa sekä Ecofin-neuvoston euroryhmässä. Niihin sisältyy
epävirallisia keskusteluja erityisesti mahdollisen euroalueeseen liittymisen
valmistelua koskevista seikoista (kuten valuuttakurssipolitiikasta).
Vuoropuhelua käydään myös tutkijoiden ja muiden sidosryhmien kanssa konferensseissa
ja seminaareissa sekä ad hoc ‑pohjalta.
Talouden kehitystä euroalueella ja
jäsenvaltioissa arvioidaan useissa talouspolitiikan koordinointi- ja
valvontamenettelyissä (erityisesti perussopimuksen 121 artiklan nojalla) sekä
komission säännöllisesti suorittaman maa- ja aluekohtaisen seurannan ja
analyysin yhteydessä (ml. ennusteet, säännölliset julkaisusarjat ja talous- ja
rahoituskomitealle sekä Ecofin-neuvoston euroryhmälle tuotettu aineisto).
Suhteellisuusperiaatteen ja aikaisemman käytännön mukaisesti komissio ehdottaa,
että se ei tee muodollista vaikutusten arviointia.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
3.1.        Oikeusperusta
Tämän ehdotuksen oikeusperusta on
perussopimuksen 140 artiklan 2 kohta, jossa määrätään menettelystä, jolla
neuvosto tekee päätöksen euron käyttöönottamisesta ja poikkeuksen kumoamisesta
jäsenvaltioilta, joita poikkeus koskee.
Neuvosto tekee päätöksensä komission
ehdotuksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan, Eurooppa-neuvostossa käytyjen
keskustelujen jälkeen ja saatuaan suosituksen niitä jäsenvaltioita, joiden
rahayksikkö on euro, edustavien neuvoston jäsenten määräenemmistöltä.
3.2.        Toissijaisuus- ja
suhteellisuusperiaate
Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen
toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta.
Tämä ehdotus rajoittuu siihen, mikä on tarpeen
sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja on sen vuoksi
suhteellisuusperiaatteen mukainen.
3.3.        Sääntelytavan valinta
Perussopimuksen 140 artiklan 2 kohdan nojalla
ainoa soveltuva sääntelytapa on päätös.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan
unionin talousarvioon.
2013/0190 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
euron käyttöönottamisesta Latviassa 1 päivänä
tammikuuta 2014

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 140 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan komission kertomuksen[1],
ottaa huomioon Euroopan keskuspankin
kertomuksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon Eurooppa-neuvostossa käydyt
keskustelut,
ottaa huomioon niitä jäsenvaltioita, joiden
rahayksikkö on euro, edustavien neuvoston jäsenten suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Talous- ja rahaliiton kolmas
vaihe (EMU) alkoi 1 päivänä tammikuuta 1999. Brysselissä 3 päivänä toukokuuta
1998 valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto
päätti, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg,
Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi täyttivät euron käyttöönottamiseksi 1
päivänä tammikuuta 1999 vaadittavat edellytykset[3].
(2)       Neuvosto päätti päätöksellä
2000/427/EY[4],
että Kreikka täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1
päivänä tammikuuta 2001. Neuvosto päätti päätöksellä 2006/495/EY[5], että Slovenia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 2007.
Neuvosto päätti päätöksellä 2007/503/EY[6]
ja päätöksellä 2007/504/EY[7],
että Kypros ja Malta täyttivät vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi
1 päivänä tammikuuta 2008. Neuvosto päätti päätöksellä 2008/608/EY[8], että Slovakia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi. Neuvosto päätti päätöksellä
2010/416/EU[9],
että Viro täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi.
(3)       Yhdistynyt kuningaskunta
ilmoitti neuvostolle eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen
kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn, Euroopan yhteisön
perustamissopimukseen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, liitetyn pöytäkirjan
1 kohdan mukaisesti, että se ei aikonut siirtyä talous- ja rahaliiton
kolmanteen vaiheeseen 1 päivänä tammikuuta 1999. Tätä ilmoitusta ei ole
muutettu. Tanska on eräistä Tanskaa koskevista määräyksistä tehdyn, EY:n
perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 kohdan ja valtion- tai hallitusten
päämiesten Edinburghissa joulukuussa 1992 tekemän päätöksen mukaisesti
ilmoittanut neuvostolle, että se ei osallistu talous- ja rahaliiton kolmanteen
vaiheeseen. Tanska ei ole pyytänyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 140 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
menettelyn aloittamista.
(4)       Ruotsia koskee päätöksen
98/317/EY nojalla perussopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määritelty
poikkeus. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan[10]
4 artiklan mukaisesti Tšekkiä, Latviaa, Liettuaa, Unkaria ja Puolaa koskee
perussopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määritelty poikkeus. Vuoden 2005
liittymisasiakirjan[11]
5 artiklan mukaisesti Bulgariaa ja Romaniaa koskee perussopimuksen 139
artiklan 1 kohdassa määritelty poikkeus. Liittymisasiakirjan[12] 5 artiklan mukaisesti Kroatiaa
koskee perussopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määritelty poikkeus.
(5)       Euroopan keskuspankki,
jäljempänä ’EKP’, perustettiin 1 päivänä heinäkuuta 1998. Euroopan
valuuttajärjestelmän on korvannut valuuttakurssijärjestelmä (ERM), jonka
perustamisesta sovittiin valuuttakurssimekanismin perustamisesta talous- ja
rahaliiton kolmannessa vaiheessa 16 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla
Eurooppa-neuvoston päätöslauselmalla[13].
Talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia (ERM II)
koskevista toimintamenettelyistä määrätään talous- ja rahaliiton kolmannen
vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenettelyistä 16 päivänä
maaliskuuta 2006 tehdyssä Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten
jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välisessä sopimuksessa[14].
(6)       Perussopimuksen 140 artiklan
2 kohdassa määrätään menettelyistä poikkeuksen kumoamiseksi asianomaisten
jäsenvaltioiden osalta. Ainakin kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen
jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus, komissio ja EKP antavat
neuvostolle kertomuksen perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
menettelyn mukaisesti. Latvia esitti 5 päivänä maaliskuuta 2013 virallisen
pyynnön lähentymiskehityksen arvioimisesta.
(7)       Kunkin jäsenvaltion
kansallista lainsäädäntöä, kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan
luettuna, on tarpeen mukaan muutettava, jotta se olisi sopusoinnussa
perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja
Euroopan keskuspankin perussäännön, jäljempänä ’EKPJ:n ja EKP:n perussääntö’,
kanssa. Komission ja EKP:n kertomuksissa arvioidaan yksityiskohtaisesti Latvian
lainsäädännön yhteensopivuutta perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä
EKPJ:n/EKP:n perussäännön kanssa.
(8)       Perussopimuksen 140
artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyn pöytäkirjan N:o 13 1
artiklan mukaan perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä
luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden arviointiperusteella
tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja
tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen rahanarvon
alentumisasteen, joka ylittää enintään 1,5 prosenttiyksiköllä enintään kolmen
hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaavan asteen.
Hintavakautta arvioitaessa inflaatiota mitataan yhdenmukaistetuilla
kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty yhdenmukaistetuista
kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetussa neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 2494/95[15].
Hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota mitataan
kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena
muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin
aritmeettiseen keskiarvoon. Komission ja EKP:n kertomuksissa on käytetty
viitearvoa, joka on saatu laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten
suoriutuneen jäsenvaltion inflaation yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo,
johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä. Huhtikuussa 2013 päättyneen vuoden
aikana inflaation viitearvoksi saatiin 2,7 prosenttia, kun hintavakaudessa
parhaiten suoriutuneet jäsenvaltiot olivat Ruotsi, jonka inflaatioaste oli
0,8 prosenttia, Latvia, jonka inflaatioaste oli 1,3 prosenttia, ja
Irlanti, jonka inflaatioaste oli 1,6 prosenttia. On perusteltua lukea
parhaiten suoriutuneista maista pois ne, joiden inflaatioasteita ei voitaisi
pitää tarkoituksenmukaisena vertailuarvona muiden jäsenvaltioiden osalta. Tällaiset
selvästi poikkeavat maat yksilöitiin vuosien 2004 ja 2010
lähentymiskertomuksissa. Nykyisessä taloustilanteessa on perusteltua lukea
Kreikka pois parhaiten suoriutuneista maista, sillä sen inflaatioaste ja
profiili poikkeavat laajalla marginaalilla euroalueen keskimääräisestä
inflaatioasteesta johtuen lähinnä Kreikan talouden vakavista mukautustarpeista
ja poikkeuksellisesta tilanteesta, ja siksi maan sisällyttäminen vaikuttaisi
kohtuuttomalla tavalla viitearvoon ja sitä kautta arviointiperusteen
oikeudenmukaisuuteen[16].
(9)       Pöytäkirjan N:o 13 2 artiklan
mukaan perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa
tarkoitettu julkistalouden tilannetta koskeva arviointiperuste merkitsee, ettei
jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdassa
tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kyseisessä
jäsenvaltiossa.
(10)     Pöytäkirjan N:o 13 3 artiklan
mukaan perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa
tarkoitettu Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään
osallistumista koskeva arviointiperuste merkitsee, että jäsenvaltio on
noudattanut Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä (ERM)
määrättyjä tavanomaisia vaihteluvälejä ilman, että sillä on ollut merkittäviä
paineita, ainakin kahtena viimeisenä tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena.
Jäsenvaltio ei ole saanut samana aikana omasta aloitteestaan alentaa valuutan
kahdenvälistä keskusarvoa suhteessa euroon. Valuuttakurssia koskevan
lähentymisperusteen täyttymistä on arvioitu 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen
ERM II:n puitteissa. Arvioidessaan kertomuksissaan tämän lähentymisperusteen
täyttymistä komissio ja EKP ovat tarkastelleet 16 päivänä toukokuuta 2013
päättynyttä kahden vuoden jaksoa.
(11)     Pöytäkirjan N:o 13 4 artiklan
mukaan perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa
tarkoitettu korkokantojen lähentymisperuste tarkasteluajankohtaa edeltävänä
vuotena merkitsee sitä, että jäsenvaltion pitkän aikavälin korkokantojen
keskimääräinen nimellistaso on enintään kaksi prosenttiyksikköä korkeampi kuin
enintään kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaava
taso. Korkokantojen lähentymisperusteen tarkastelussa on käytetty
vertailukelpoisia valtion 10 vuoden viitelainan korkoja. Korkokantojen
lähentymisperusteen täyttämistä arvioitaessa komission ja EKP:n kertomuksissa
on laskettu viitearvo lisäämällä kaksi prosenttiyksikköä kolmen hintavakauden
parhaiten saavuttaneen jäsenvaltion pitkäaikaisten nimelliskorkojen
yksinkertaiseen aritmeettiseen keskiarvoon. Maaliskuussa 2013 päättyneen vuoden
jakson viitearvo oli tällä perusteella 5,5 prosenttia.
(12)     Pöytäkirjan N:o 13 5 artiklan
mukaan komissio toimittaa lähentymisperusteiden täyttämisen arvioinnissa
käytettävät tilastotiedot. Komissio on toimittanut tiedot tämän päätöksen
valmistelua varten. Komissio on toimittanut julkista taloutta koskevat tiedot
jäsenvaltioiden ilmoitettua ne 1 päivään huhtikuuta 2013 mennessä Euroopan
yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, liiallisia alijäämiä koskevasta
menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993
annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93[17]
mukaisesti.
(13)     Niiden kertomusten
perusteella, jotka komissio ja EKP ovat laatineet Latvian edistymisestä talous-
ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksiensa täyttämisessä,
katsotaan seuraavaa:
a)      Latvian kansallinen lainsäädäntö, sen
kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, on sopusoinnussa
perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa.
b)      Sen osalta, täyttääkö Latvia
perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan neljässä luetelmakohdassa mainitut
lähentymisperusteet, voidaan todeta seuraavaa:
–
Latvian keskimääräinen inflaatio oli huhtikuussa
2013 päättyneen vuoden aikana 1,3 prosenttia, joka on selvästi viitearvon
alapuolella, ja inflaatio todennäköisesti pysyy lähikuukausina viitearvon
alapuolella;
–
Latvian julkisen talouden alijäämä on saatu
supistettua realistisella ja kestävällä tavalla alle 3 prosentin viitearvon
suhteessa BKT:hen vuoden 2012 loppuun mennessä; komission suosituksesta
neuvosto kumosi päätöksellä 2013/…/EU[18]
liiallisen alijäämän olemassaolosta Latviassa tehdyn päätöksen 2009/591/EY;
–
Latvia on ollut ERM II:n jäsen 2 päivästä
toukokuuta 2005; liittyessään ERM II:een Latvia sitoutui yksipuolisesti
pitämään latin valuuttakurssin ±1 prosentin vaihtelualueella suhteessa
keskuskurssiin. Tätä arviointia edeltävien kahden vuoden aikana latin
valuuttakurssi poikkesi keskuskurssistaan enintään ±1 prosenttia eikä siihen
kohdistunut paineita;
–
huhtikuussa 2013 päättyneen vuoden aikana Latvian
pitkäaikaiset korot olivat keskimäärin 3,8 prosenttia, mikä alittaa viitearvon.
c)      Lainsäädännön yhteensopivuudesta ja
lähentymiskriteerien täyttymisestä tehdyn arvion sekä muiden huomioon otettujen
tekijöiden perusteella Latvia täyttää vaadittavat euron käyttöönoton
edellytykset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Latvia täyttää euron käyttöönottamiseksi
vaadittavat edellytykset. Latviaa koskeva vuoden 2003 liittymisasiakirjan
4 artiklassa tarkoitettu poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
2 artikla
Tämä päätös on
osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
3 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin
virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]
[2]
[3]               Päätös 1998/317/EY (EYVL L 139, 11.5.1998, s. 30).
[4]               EYVL L 167, 7.7.2000, s. 19.
[5]               EUVL L 195, 15.7.2006, s. 25.
[6]               EUVL L 186, 18.7.2007, s. 29.
[7]               EUVL L 186, 18.7.2007, s. 32.
[8]               EUVL L 195, 24.7.2008, s. 24.
[9]               EUVL L 196, 28.7.2010, s. 24.
[10]             EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33.
[11]             EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203.
[12]             EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21.
[13]             EYVL C 236, 2.8.1997, s. 5.
[14]             EUVL C 73, 25.3.2006, s. 21. Sopimus sellaisena kuin se on
muutettuna 14 päivänä joulukuuta 2007 tehdyllä sopimuksella (EUVL C 319, 29.12.2007,
s. 7).
[15]             EYVL L 257, 27.10.1995, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on
muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003
(EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
(EY) N:o 596/2009.
[16]             Huhtikuussa 2013 Kreikan 12 kuukauden keskimääräinen
inflaatioaste oli 0,4 prosenttia euroalueen vastaavan luvun ollessa
2,2 prosenttia, ja näiden kahden eron ennustetaan kasvavan edelleen
tulevina kuukausina.
[17]             EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on
viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2103/2005
(EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).
[18]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.8.2015
            COM(2015) 397 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Italian hakemus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
                (EGR-asetus).

               2.Italia toimitti 24. maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/004 IT/Alitalia EGR:n rahoitustuen saamiseksi työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka Gruppo Alitalia
                  3
                oli toteuttanut Italiassa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2015/004 IT/Alitalia

                        Jäsenvaltio

                        Italia

                        Asianomaiset alueet (NUTS-taso 2)

                        Lazio (ITI4)

                        Hakemuksen toimittamispäivä

                        24. maaliskuuta 2015

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        7. huhtikuuta 2015

                        Lisätietopyyntö

                        7. huhtikuuta 2015

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        19. toukokuuta 2015

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        11. elokuuta 2015

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Gruppo Alitalia

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        1

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 51 (Ilmaliikenne)

                        Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä

                        0

                        Viiteajanjakso (neljä kuukautta)

                        31. elokuuta 2014 – 30. joulukuuta 2014

                        Vähennettyjen työntekijöiden määrä viiteajanjaksolla (a)

                        1 247

                        Vähennettyjen työntekijöiden määrä ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        2

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        1 249

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 249

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        184

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        2 264 080

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                        94 000

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        2 358 080

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        1 414 848

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Italia jätti 24. maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/004 IT/Alitalia 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin EGR-asetuksen 4 artiklassa tarkoitetut toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 7. huhtikuuta 2015, kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä, ja pyysi Italialta lisätietoja samana päivänä. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 11. elokuuta 2015.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 249:ää Gruppo Alitalian vähentämää työntekijää. Gruppo Alitalia toimii toimialalla, joka on luokiteltu NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 51 (Ilmaliikenne). Gruppo Alitalian toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiassa NUTS
                  6
                2 -tason alueelle Lazio (ITI4).

               Toimintakriteerit

               6.Italia jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.

               7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 31. elokuuta 2014 ja päättyi 30. joulukuuta 2014. Viiteajanjakson aikana vähennettiin 1 247 Gruppo Alitalian työntekijää.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Kaikki 1 247 viiteajanjakson työntekijävähennystä on laskettu päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Edellä jo tarkoitettujen 1 247 työntekijän lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne kaksi työntekijää, jotka vähennettiin neljän kuukauden viiteajanjakson jälkeen. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana.

               10.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 1 249.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               11.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Italia toteaa, että vaikka eurooppalaiset lentoyhtiöt hallitsevat edelleen maailmanlaajuisesti kansainvälisiä lentoliikennemarkkinoita, tämä ala on kärsinyt vakavista talouden häiriötiloista ja erityisesti EU:n markkinaosuuden pienentymisestä. Maailmanlaajuinen liikenne kasvoi 4,6 prosenttia vuodessa vuosina 2008–2012 osana vuodesta 1970 jatkunutta pitkän aikavälin kasvusuuntausta. Euroopan ja muun maailman välinen lentoliikenne kasvaa kuitenkin hitaammin (2,4 %), mikä on johtanut EU-27:n markkinaosuuden pienentymiseen lentoliikenteessä mitattuna maksettuina matkustajakilometreinä (RPK). Vuosilta 2013
                  7
                ja 2014
                  8
                käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että vuosien 2008–2012 suuntaus jatkuu. Euroopassa kasvua oli 3,8 prosenttia vuonna 2013 ja 5,7 prosenttia vuonna 2014 edelliseen vuoteen verrattuna, mikä oli alle koko maailman keskiarvon (vastaavat luvut 5,2 prosenttia ja 6,3 prosenttia), ja Euroopan osuus koko maailman liikenteestä oli 38 prosenttia (mitattuna RPK:na), mikä oli prosenttiyksikön vähemmän kuin vuonna 2012. Lähi-idän alue on edelleen nopeimmin kasvava alue maailmassa; kasvua oli 10,9 prosenttia vuonna 2013 ja 13,4 prosenttia vuonna 2014 ja osuus koko maailman kansainvälisestä liikenteestä oli 14 prosenttia.

               12.Mitä tulee jatkolentoyhteyksiin, Lähi-itä on merkittävä toimija, sillä Dohan (Qatar), Abu Dhabin (UAE) ja Dubain (UAE) kolme keskeistä lentokenttää ovat kaikki vilkkaita yhteysliikenteen kenttiä (noin 50 %). Kun näitä kolmea lentokenttää tarkastellaan ryhmänä, niiden osuus lentoliikenteen koko volyymistä Aasiasta Eurooppaan ja Euroopasta lounaiselle Tyynellemerelle on noin 15 prosenttia. Kaiken kaikkiaan liikennevolyymi Euroopan ja Aasian välillä kasvaa noin 7 prosenttia joka vuosi, mutta Lähi-idän kautta kulkeva Eurooppa-Aasia-liikenne kasvaa noin 20 prosentin vuosivauhtia
                  9
               .

               13.Turkish Airlines -yhtiön viimeaikainen kehitys on verrattavissa Persianlahden yhtiöiden kehitykseen. Yhtiö on laajentanut solmukohtaansa (Istanbulin Atatürk-lentokenttä) valloittaakseen merkittävän osuuden liikennevirroista Aasian ja Euroopan välillä, ja se on tätä varten kaksinkertaistanut lentokonekantansa, joka kasvoi 100 lentokoneesta vuonna 2006 aina 200 lentokoneeseen vuonna 2012. Turkish Airlines -yhtiön kasvu oli sitäkin merkittävämpää, kun sitä mitataan sen kaukolentoverkostossa tarjottuina istuinkilometreinä, jotka kasvoivat 5 000 miljoonasta vuonna 2004 aina 30 000 miljoonaan vuonna 2013.

               14.Italian ja Arabiemiirikuntien, joihin Emirates- ja Etihad-lentoyhtiöt ovat sijoittautuneet, välinen kansainvälinen matkustajaliikenne kasvoi keskimäärin 21 prosenttia joka vuosi vuosina 2004–2014. Matkustajien määrä kuusinkertaistui; se oli 297 268 vuonna 2004 ja 1,7 miljoonaa vuonna 2014
                  10
               . Turkin ja Turkish Airlines -yhtiön tapauksessa keskimääräinen vuotuinen kasvu oli 18 prosenttia, ja Italiaan ja Italiasta kuljetettujen matkustajien määrä viisinkertaistui 426 818 matkustajasta 2 miljoonaan matkustajaan samalla ajanjaksolla
                  11
               . Tämä valtava kasvu kuljetettujen matkustajien määrässä tapahtui pääasiassa Alitalian kustannuksella.

               15.Näitä kaupan rakenteellisten muutosten vaikutuksia ovat pahentaneet muut tekijät, kuten kysynnän lasku talouskriisin seurauksena ja öljyn hintojen nousu (polttoaineen osuus on joissain tapauksissa melkein kolmannes istuinkilometrin kustannuksista), ja tuloksena on ollut EU:n tasolla 6,6 prosentin suuruinen työllisyyden lasku ilmaliikenteen alalla kaudella 2008–2013
                  12
               .

               16.Tähän mennessä ilmaliikenteen alalla on jätetty kaksi EGR-hakemusta
                  13
               , jotka kumpikin perustuvat kauppaan liittyvään globalisaatioon.

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               17.Kuten edellä jo mainittiin, valtava kasvu niiden matkustajien määrässä, joita Persianlahden lentoyhtiöt ja Turkish Airlines kuljettavat Italiaan ja Italiasta, tapahtui Alitalian kustannuksella. Vuonna 2014 kuljetettujen matkustajien määrän lasku palautti lukemat vuoteen 2010, ja laskua oli 3,6 prosenttia verrattuna vuoteen  2013 ja 6,4 prosenttia verrattuna vuoteen 2012; tähän yhdistyivät vielä tappiot, joita kertyi vuonna 2009 tapahtuneen Alitalian täyden yksityistämisen jälkeen ja jotka vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä olivat 1 137 miljoonaa euroa. Nämä ovat ne tapahtumat, jotka johtivat Gruppo Alitalian toteuttamiin työntekijävähennyksiin, joiden johdosta Italia on pyytänyt EGR-tukea.

               18.Tämän tilanteen valossa (kuljetettujen matkustajien määrän lasku ja kertyneet tappiot), Gruppo Alitalia päätti 12. heinäkuuta 2014 yhteisymmärryksessä asianomaisten ammattiliittojen
                  14
                kanssa esittää työministeriölle pyynnön CIG-tuesta
                  15
                yrityksen kriisin vuoksi, ja se koski 1 635:tä työntekijää. Myöhemmin käynnistettiin 'mobilità'
                  16
               -prosessi 1 249 työntekijän auttamiseksi.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               19.Lazion tuotantorakenteelle on leimallista palvelujen suuri merkitys ja vähäinen teollistuminen. Palvelujen osuus lisäarvosta on 85,4 prosenttia alueellisella tasolla, kun koko maan keskiarvo on 74,1 prosenttia. Koska alueelle ja erityisesti Roomaan tulee jatkuvasti suuria matkailijavirtoja, matkailuun liittyvät toimialat ovat kaikkein kehittyneimpiä Laziossa.

               20.Talous- ja rahoituskriisi on vaikuttanut Lazion työllisyyteen vähemmän kuin koko maan työllisyyteen. Eurostatin mukaan kaudella 2008–2013 työllisyys heikkeni Laziossa 1,7 prosenttia (yli 38 000 menetettyä työpaikkaa) ja koko Italiassa 4,2 prosenttia (lähes miljoona menetettyä työpaikkaa).

               21.Vuonna 2014 Laziossa myönnettyjen CIG-tuntien kokonaismäärä kasvoi 12,3 prosenttia verrattuna vuoteen 2013. Lisäksi koska myönnettyjen CIG-tuntien määrä on jo ollut hyvin korkealla tasolla vuodesta 2011 lähtien, jokaisella lisäyksellä on työmarkkinoihin suurempi vaikutus kuin luvut antavat ymmärtää.

               22.Tämän lisäksi kaudella 2008–2013 työllisyys Italian ilmaliikenteen alalla laski lähes 20 prosenttia
                  17
               . Gruppo Alitalian toteuttamat työntekijävähennykset pahentavat edelleen jo entisestään vaikeaa työllisyystilannetta.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               23.Arviolta 184 vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan toimiin. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Luokka

                        Kohteena olevat edunsaajat

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        129

                        (70,1 %)

                        Naisia:

                        55

                        (29,9 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU:n kansalaisia:

                        183

                        (99,5 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        1

                        (0,5 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        0

                        (0 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        0

                        (0 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        178

                        (96,79 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        6

                        (3,3 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        0

                        (0 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               24.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               –Sisäänotto ja taitojen arviointi: Työvoimatoimistot tarjoavat ensimmäisen toimenpiteen osallistujille, ja siihen kuuluu työntekijöiden profilointi ja taitojen arviointi sekä tiedottaminen saatavilla olevista palveluista ja palvelut tuottavista valtuutetuista elimistä. Työntekijä, joka on kiinnostunut hyödyntämään palveluja, valitsee oman valintansa mukaisen elimen ja tekee sopimuksen työvoimatoimiston ja kyseisen elimen kanssa, niin kutsutun uudelleentyöllistymissopimuksen, 'contratto di ricollocazione'. Työntekijä suostuu osallistumaan toimenpiteeseen aktiivisesti ja toimija sitoutuu avustamaan työntekijää aktiivisesti kohti uudelleentyöllistymistä.

               –Aktiivinen työnhaun tukeminen: Hyväksytyt elimet tarjoavat vähennetyille työntekijöille aktiivista työnhaun tukea. Työntekijöiden kanssa työskentelee tuutori, joka auttaa ja ohjaa heitä. Tuutori auttaa myös työntekijöitä löytämään ratkaisuja, jotka mahdollistavat heidän uudelleentyöllistymisensä. Kyseisille elimille maksetaan saavutettujen tulosten perusteella. Maksu on 4 000 euroa, kun vähennetty työntekijä löytää uuden vakinaisen työpaikan, 2 500 euroa, kun vähennetty työntekijä löytää työtä vähintään 12 kuukauden sopimuksella, ja 1 000 euroa, kun vähennetty työntekijä löytää työtä vähintään kuuden kuukauden sopimuksella. Jos ei ole ollut mahdollista löytää ratkaisua vähennetyn työntekijän kohdalla, elin saa osallistujaa kohden määrän, joka vastaa 20:tä prosenttia keskimääräisestä määrästä, joka saadaan kutakin uudelleentyöllistynyttä työntekijää kohden, mentorointi- ja tukipalveluja varten
                  18
               .

               –Koulutus: Osallistujille tarjotaan ammatillista koulutusta, jonka tavoitteena on työntekijöiden uudelleenkoulutus tai ammattitaidon parantaminen mahdollisten työnantajien pyyntöjen mukaisesti. Valmistavaan koulutukseen voidaan yhdistää työpaikkakoulutus mahdollisen työnantajan tiloissa. Koulutuksen arvioitu keskimääräinen kustannus on 4 800 euroa.

               –Liikkumisesta aiheutuvien kustannusten korvaaminen: Tosiasialliset kustannukset, joita työntekijöille aiheutuu osallistumisesta työpaikkakoulutukseen yrityksissä, jotka sijaitsevat vähintään 80 kilometrin päässä osallistujien kodista, korvataan 5 000 euroon asti laskuja, verotositteita tai muita vastaavia kirjanpitoasiakirjoja vastaan. Liikkuvuuskustannuksiin kuuluvat matkakustannukset, elinkustannukset, asumiskustannukset ja asettautumiskustannukset (muuttokustannukset, sähkö, vesi, kaasu jne.).

               –Yli 50-vuotiaiden työhönottoetuudet: Tämä maksu hyödyttää vähennettyjä työntekijöitä helpottamalla heidän uudelleentyöllistymistään määräaikaisilla tai vakinaisilla sopimuksilla muuhun yritykseen kuin Gruppo Alitaliaan. Palkkaava yritys saa 7 000 euroa työntekijää kohti, kun on kyse uudelleentyöllistymisestä vakinaisella sopimuksella, 3 000 euroa työntekijää kohti, kun on kyse uudelleentyöllistymisestä vähintään 12 kuukauden määräaikaisella sopimuksella, ja 1 000 euroa, kun on kyse uudelleentyöllistymisestä vähintään 6 kuukauden määräaikaisella sopimuksella. Jos työnantaja muuttaa määräaikaisen sopimuksen sen voimassaoloaikana vakinaiseksi sopimukseksi, maksettua työhönottoetuutta täydennetään 7 000 euroon asti. Jos kuitenkin on kyse määräaikaisen sopimuksen uusimisesta, työnantaja ei ole oikeutettu mihinkään lisäbonukseen.

               25.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               26.Italia on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Ne ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               27.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 2 358 080 euroa, johon sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 2 264 080 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 94 000 euroa.

               28.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 414 848 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Sisäänotto ja taitojen arviointi
                           (Bilancio di competenze)

                        184

                        70

                        12 880

                        Aktiivinen työnhaun tukeminen
                           (Soggetto accreditato)

                        184

                        4 000

                        736 000

                        Koulutus
                        (Formazione on demand)

                        184

                        4 800

                        883 200

                        Välisumma a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        1 632 080

                        (72,09 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Liikkumisesta aiheutuvien kustannusten korvaaminen
                           (Bonus di mobilità per la formazione)

                        90

                        5 000

                        450 000

                        Yli 50-vuotiaiden työhönottoetuudet
                        (Bonus assunzione over 50)

                        26

                        7 000

                        182 000

                        Välisumma b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        632 000

                        (27,91 %)

                        EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        8 500

                        2. Hallinnointi

                        –

                        35 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        8 500

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        42 000

                        Välisumma c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        94 000

                        (3,99 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        2 358 080

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        1 414 848

               29.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi mainittujen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               30.Italia aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. huhtikuuta 2015. Edellä 24 kohdassa tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. huhtikuuta 2015 – 1. huhtikuuta 2017 väliseltä ajalta.

               31.Italialle on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 30. tammikuuta 2015 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 30. tammikuuta 2015 – 1. lokakuuta 2017 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               32.Kansallisen ennakko- tai osarahoituksen lähde on aktiivisen politiikan rahasto, jota tarkoitetaan lain nro 147/2013
                  19
                1 §:n 215 momentissa.

               33.Italia on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               34.Italia on kuullut työmarkkinaosapuolia, työnhaun tukea tarjoavia hyväksyttyjä elimiä ja työntekijöitä yksilöllisten palvelujen koordinoidusta paketista ja/tai tiedottanut asiasta niille. Kokous ammattiliittojen kanssa pidettiin 4. maaliskuuta 2015 ja työnantajajärjestöjen kanssa 6. maaliskuuta 2015. Hyväksytyille elimille ilmoitettiin asiasta 23. helmikuuta 2015, ja entisten Alitalian työntekijöiden tukemiseksi tarkoitettu yksilöllisten palvelujen paketti esiteltiin tuensaajille 31. maaliskuuta 2015. Asiaa koskevan tiedonvaihdon ja selvennysten edistämiseksi ja helpottamiseksi ilmoitettiin tätä asiaa koskeva sähköpostiosoite (alitalia2014@regione.lazio.it) tuensaajille ja työmarkkinaosapuolille.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               35.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmien kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Italia on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista vastaa työ- ja sosiaaliministeriö (Ministero del lavoro e delle politiche sociali - Direzione generale per le politiche attive, i servizi per il lavoro e la formazione (MLPS — DG PASLF)) seuraavasti: MLPS — DG PASLF — Divisione III toimii hallintoviranomaisena, MLPS — DG PASLF — Divisione IV toimii todentamisviranomaisena ja MLPS — Secretariato Generale — Divisione II toimii tarkastusviranomaisena. Hallintoviranomaisen välittävänä elimenä toimii Regione Lazio.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               36.Italia on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentänyt yritys Gruppo Alitalia, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               37.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  20
                12 artiklassa säädetään.

               38.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 1 414 848 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               39.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  21
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               40.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 414 848 euroa.

               41.Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  (Italian hakemus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  22
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  23
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  24
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Italia toimitti 24 päivänä maaliskuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/004 IT/Alitalia EGR:n rahoitustuen saamiseksi työntekijävähennysten vuoksi, jotka Gruppo Alitalia
                  25
                oli toteuttanut Italiassa. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 414 848 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Italian hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 414 848 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  26*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. ja Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. ja Alitalia Loyalty).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (7)

                     http://www.icao.int/Newsroom/News%20Doc%202013/COM.43.13.ECON-RESULTS.Final-2.en.pdf

                     (8)

                     http://www.icao.int/Newsroom/Pages/Strong-Passenger-Results-and-a-Rebound-for-Freight-Traffic-in-2014.aspx

                     (9)

                     http://www.amadeus.com/web/amadeus/en_US-US/Amadeus-Home/News-and-events/News/041713-300-world-super-routes/1259071352352-Page-AMAD_DetailPpal?assetid=1319526535668&assettype=PressRelease_C

                     (10)
                  ENAC. Dati di traffico.

                     www.enac.gov.it

                     (11)
                  Id.

                     (12)
                  Eurostat, Employment by sex, age groups and detailed economic activity (from 2008, NACE Rev.2 (1 000),

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/data/database

                  .

                     (13)
                  EGF/2013/014 FR Air France (COM(2014) 701 final) ja EGF/2015/004 IT Alitalia, eli nyt käsiteltävänä oleva hakemus.

                     (14)
                  UIL-transporti, UGL transporti, FILT-CGIL, FIT-CISL.

                     (15)
                  Cassa Integrazione Guadagno (CIG) on tuki, joka on suunniteltu takaamaan tietty tulotaso työntekijöille, joita on estetty hoitamasta tehtäväänsä. CIG otetaan käyttöön silloin, kun tuotantotoimintaa supistetaan tai se keskeytetään rakenneuudistuksen, yrityksen saneerauksen, yrityksen kriisin tai konkurssimenettelyn vuoksi, josta aiheutuu vakavia seurauksia työmarkkinoille paikallistasolla. CIG on väline, joka ehkäisee työntekijöiden vähentämistä antamalla yrityksille mahdollisuuden välttää kustannukset työvoimasta, jota ei tilapäisesti tarvita, kun samalla odotetaan normaalin tuotantotoiminnan palautumista. CIG on kuitenkin usein alkusoitto mobilità-prosessille.

                     (16)
                  Mobilità on yksi sosiaaliturvaverkko, josta laissa säädetään työntekijöiden vähentämisestä aiheutuvien seurausten lieventämiseksi. Mobilità-prosessin kautta tarjotaan vähennetyille työntekijöille rahallista tukea ja mekanismeja heidän uudelleentyöllistymisensä helpottamiseksi.

                     (17)
                  Eurostat, Employment by sex, age groups and detailed economic activity

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/data/database

                  .

                     (18)
                  Budjetointia varten hakemuksen esittävä jäsenvaltio on arvioinut, että keskimääräinen hyvitys työmarkkinoille uudelleen integroitunutta työntekijää kohti on 3 000 euroa ja että hyvitys on 600 euroa niiden työntekijöiden kohdalla, joille ei ole voitu löytää ratkaisua.

                     (19)

                     http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2013/12/27/13G00191/sg

                     (20)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (21)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (22)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (23)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (24)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (25)
                  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. ja Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. ja Alitalia Loyalty).

                     (26)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.