title: Ehdotus: neuvoston päätös EU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0199(02)

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 21.4.2009KOM(2009) 199 lopullinenSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSkeskinäisen avun antamisesta RomanialleEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä RomanialleSuositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSkeskinäisen avun antamisesta RomaniallesekäEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä RomaniallePERUSTELUTJOHDANTOTalouskasvu on Romaniassa viime vuosina ollut hyvin voimakasta. Maan talous on kasvanut keskimäärin 6,5 prosenttia vuodessa vuodesta 2002 alkaen ja ylsi vuonna 2008 7,1 prosentin kasvuvauhtiin. Kasvun pääasiallisena veturina on ollut kotimainen kulutus- ja investointikysyntä, jota on vauhdittanut ulkomaisen rahoituksen nostattama rahoitustoiminnan buumi sekä voimakas palkkakasvu. Mittava ulkomainen luotonotto on kasvattanut rajusti ulkomaanvelkaa, jonka osuus oli vuoden 2008 lopussa 53 prosenttia BKT:sta. Maassa yleinen valuuttalainaus on lisännyt kotitalouksien ja yritysten alttiutta valuuttakurssien heilahteluille. Kotimaista kysyntää on lisäksi kiihdyttänyt myötäsyklinen finanssipolitiikka, jonka vaikutuksesta julkinen nettovelka nousi vuosina 2005–2008 1,2 prosentista 5,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen – siitä huolimatta, että toisiaan seuranneissa neuvoston lausunnoissa ja kesäkuussa 2008 annetuissa komission toimintaohjeissa suositeltiin julkisen talouden vakauttamista ja budjettihallinnon parantamista.Maailmantalouden laskusuhdanne ja kotimaisista tekijöistä johtuvien riskien kaihtaminen ovat vähentäneet merkittävästi Romaniaan suuntautuvia pääomavirtoja. Valuuttakurssiin kohdistuvat paineet ovat kasvaneet, ja valuutta on elokuun 2007 jälkeen menettänyt yhteensä yli 30 prosenttia arvostaan. Kotimainen kysyntä supistui vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä yli 4 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna, mikä johtui etupäässä yksityisen kulutuksen vähenemisestä. Kotimainen kysyntä oli vielä edellisillä neljänneksillä kasvanut kaksinumeroisin luvuin. Lisäksi maan ulkoisen kilpailukyvyn ja tuottavuuden kehitystä on jarruttanut rakenneuudistusten hidas eteneminen EU:hun liittymisen jälkeen. Hallituksella on myös kasvavia vaikeuksia joukkovelkakirjamarkkinoilla, joilla keskituotto on noin 300 peruspistettä korkeampi vuoden takaiseen verrattuna ja laina-ajat lähes kaikissa tapauksissa lyhyitä.Näistä syistä Romania viranomaiset pyysivät 6. maaliskuuta 2009 maksutasetukea EY:ltä[1] ja esittivät vastaavan pyynnön myös IMF:lle ja Maailmanpankille. Vaikka akuuttia kriisiä ei tällä hetkellä olekaan, Romanian viranomaiset pitävät ulkoista rahoitustukea tässä vaiheessa perusteltuna maan ulkomaanvaluuttavarantojen vahvistamiseksi, koska ulkoisen rahoituksen saannin ennakoidaan sekä julkisella että yksityisellä sektorilla rajoittuvan merkittävästi kahtena seuraavana vuonna. Luottamusta Romanian kykyyn täyttää ulkomaiset sitoumuksensa lisättäisiin myös erityisellä ohjelmalla.Komissio ja neuvoston puheenjohtajamaa ilmoittivat 9. maaliskuuta, että EU oli valmis osallistumaan IMF:n kanssa koordinoituun rahoituspakettiin, jolla tuettaisiin Romanian maksutaseen kestävyyttä. Samalla kuitenkin korostettiin, että rahoitustukea annettaisiin sillä edellytyksellä, että Romanian viranomaiset lujasti sitoutuisivat täytäntöönpanemaan sitä tukevan poliittisen ohjelman.Komission ja IMF:n kanssa käymiensä keskustelujen pohjalta Romanian viranomaiset lähettävät komissiolle ja IMF:lle aiekirjelmän, jossa ne esittävät talouden sopeutusohjelman tärkeimmät osatekijät. Kirjelmä on ehtona sille, että neuvosto voi myöntää Romanialle taloudellista tukea. Sopeutusohjelman pääasiallisena tavoitteena on lieventää yksityisten pääomavirtojen jyrkästä vähenemisestä johtuvia vaikutuksia ja toteuttaa samalla poliittisia toimenpiteitä, joilla voidaan puuttua ulkoiseen ja julkisen talouden epätasapainoon sekä vahvistaa rahoitusalaa. Tätä taustaa vasten yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emo-organisaatiot antoivat yhteisen sitoumuksen ylläpitää kokonaisriskiään Romaniassa ja tarjota tarvittaessa lisäpääomaa.MAKROTALOUDEN KEHITYS JA NÄKYMÄTBKT:n kasvu oli vahvaa useita vuosia (keskimäärin 6,5 % vuositasolla vuodesta 2002), mutta se hidastui jyrkästi 2,9 prosenttiin vuositasolla vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. Pääasiallisena syynä tähän oli yksityisen kulutuksen supistuminen lähes 4 prosenttia vuositasolla ja pankkien luotonannon lähes täydellinen tyrehtyminen. Kiinteän pääoman bruttomuodostus, joka oli vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä ollut yli 30 prosenttia vuositasolla, putosi viimeisellä neljänneksellä 3 prosentin alapuolelle. Tarjontapuolella laskusuhdanteeseen oli syynä noin 8 prosentin taantuma teollisuustoiminnassa, joka oli vielä vuoden 2008 ensimmäisellä neljänneksellä kasvanut 5,5 prosentin vauhtia. Myös rakennus- ja palvelusektorien toiminta hidastui tuntuvasti.Kotimaisen kysynnän jyrkkä lasku viimeisellä vuosineljänneksellä johti myös tuonnin vähenemiseen. Tuonnin kasvu kääntyi vuoden loppua kohti negatiiviseksi (-18 % vuositasolla) ja oli tammikuussa 2009 edelleen hiipunut (-28 % vuositasolla, Romanian leinä). Myös vienti heikkeni tuntuvasti (-8 % vuositasolla joulukuussa 2008 ja -13 % tammikuussa 2009). Kaiken kaikkiaan vaihtotaseen alijäämä supistui vuonna 2008 hieman, mutta pysyi edelleen korkeana 12,3 prosentissa suhteessa BTK:hen (13,5 % 2007). Rahoituspuolella suorat ulkomaiset investoinnit kattoivat noin 54 prosenttia vaihtotaseen alijäämästä 2008. Loppu katettiin enimmäkseen (yksityisellä) ulkomaisella velalla, jonka määrä oli kasvanut noin 53 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2008 lopussa.-  Taloudellisen noususuhdanteen aikana työvoimapula, johon oli syynä laaja maastamuutto ja kouluttamattoman työvoiman suhteellisen suuri osuus, synnytti osaltaan palkka-hinta-spiraalin, jossa palkkojen kasvu ylitti heikon tuottavuuskehityksen. Palkkakasvu pysyi hyvin voimakkaana vuoden 2008 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana (jolloin nimellispalkat nousivat noin 25 % vuositasolla), mutta on hidastunut sen jälkeen ollen 13 prosenttia vuositasolla tammikuussa 2009. Hyödykkeiden ja elintarvikkeiden hintojen laskusta huolimatta KHI-inflaatio on kääntynyt nousuun (6,3 % joulukuussa 2008, 6,9 % helmikuussa 2009), koska valuutan nimellisarvon todellinen alennus on samaan aikaan ollut 8 prosenttia.Koska talouden toiminta hidastui jyrkästi vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä ja koska maailmantalouden näkymien odotetaan edelleen heikkenevän, BTK:n kasvun ennakoidaan kääntyvän vuonna 2009 negatiiviseksi (noin -4 %). Syynä on kulutuksen ja investoinnin supistuminen, jota ulkoisen vajeen korjaantuminen kompensoi vain osittain.JULKINEN TALOUSRomania harjoitti vuosien 2005–2008 kysyntäbuumin aikana myötäsyklistä finanssipolitiikkaa, jonka myötä BKT:hen suhteutettu julkisyhteisöjen alijäämä kohosi 1,2 prosentista (2005) 5,4 prosenttiin (2008) kokonaistuotannon kasvun ollessa keskimäärin 6,5 prosenttia. Näin tapahtui siitä huolimatta, että Romanialle annettiin toistuvasti vastakkaisia suosituksia – Romanian lähentymisohjelmasta helmikuussa 2008 annetussa neuvoston lausunnossa ja komission toimintaohjeissa kesäkuulta 2008. Tilanteeseen oli suurelta osin syynä yleisesti ottaen heikko talousarvion suunnittelu ja toimeenpano. Ennakoimattomat tulot tavallisesti käytettiin vuoden aikana tehtyjen budjettioikaisujen kautta eikä varantoja kerrytetty huonojen aikojen varalta. Julkishallinnon heikkoudet vaikuttivat osaltaan myös siihen, että kaavailtu pääomamenojen toteutus jäi toistuvasti vajaaksi ja osa investointeihin budjetoiduista varoista siirrettiin juokseviin menoihin, kuten julkisen sektorin palkkoihin ja sosiaalisiin tulonsiirtoihin. Julkisen sektorin palkkojen kasvu kiihdytti yksityisen sektorin palkkojen nousua, sillä palkkataso oli julkisella sektorilla korkeampi. Julkisen sektorin nimellispalkat kaksinkertaistuivat vuosina 2005–2008. Lisäksi suuret menoerät keskittyivät vuoden viimeisille viikoille, mikä vaikutti vakavasti talousarvion uskottavuuteen ja ennakoitavuuteen. Keskipitkän aikavälin sitovan talousarviokehyksen toimeenpanossa ei ole edistytty, vaikka tätä suositeltiin kesäkuussa 2008 annetuissa komission toimintaohjeissa.Uuden hallituksen vuoden 2009 talousarvioesitys, jonka parlamentti hyväksyi helmikuun lopussa, sisältää joukon toimenpiteitä alijäämän supistamiseksi vuoden 2008 5,4 prosentista 2,0 prosenttiin vuonna 2009 kokonaistuotannon kasvuoletuksen ollessa 2,5 prosenttia. Tarkoitus on jäädyttää julkisen sektorin työhönotto ja vähentää bonuksia, supistaa tarvike- ja palvelumenoja, rajoittaa julkisen sektorin palkkojen kasvua sekä siirtyä palkkasidonnaisista eläkkeistä inflaatiosidonnaisiin. Toisaalta hallitus suunnittelee tuntuvaa lisäystä julkisiin investointeihin. Jo talousarviota hyväksyttäessä oli kuitenkin selvää, että alijäämätavoite oli epärealistinen, erityisesti koska sen perustana olleet makrotalouden skenaario ja tuloennusteet olivat liian optimistisia. Lisäksi ilman menopolitiikan perusteellista uudistamista menopuolen toimenpiteiden käytännön toteutukseen liittyy riskejä.RAHOITUSMARKKINATRomanian rahoitusjärjestelmää dominoi pankkiala, joka on kehittynyt hyvin nopeasti parin viime vuoden aikana. Romanian pankkien kokonaisnettovarallisuus oli vuoden 2008 lopussa noin 315 miljardia Romanian leitä (62 % suhteessa BKT:hen). Pankit ovat suureksi osaksi ulkomaisessa omistuksessa. Joulukuussa 2008 yli puoliksi ulkomaisen pääoman hallussa olleilla luottolaitoksilla (mm. ulkomaisten pankkien sivukonttoreilla) oli hallussaan noin 88 % kaikkien Romaniassa toimivien luottolaitosten kokonaisnettovarallisuudesta. Itävaltalaisilla, kreikkalaisilla, ranskalaisilla ja italialaisilla pankeilla on suurin kokonaisriski Romaniassa.Viime vuosien aikana Romanian pankkisektori kasvatti nopeasti luotonantoaan, ja luottojen ja talletusten suhde nousi 122 prosenttiin vuonna 2008. Vaikka luotonannon kasvu alkoi matalalta, lainakannan (lähinnä valuuttalainojen, joiden osuus oli tammikuussa 2009 noin 59 prosenttia koko kotimaisesta luotonannosta yksityiselle sektorille) kasvu teki Romanian pankkisektorin hyvin riippuvaiseksi ulkomaisesta rahoituksesta. Vuoden 2008 toisella puoliskolla luotonanto hidastui rajusti. Sen vuosikasvu putosi yli 60 prosentista (kesäkuu 2008) 36,5 prosenttiin (joulukuu 2008).Vaikka pankkisektori ja sen pääomakanta vaikuttavat tällä hetkellä suhteellisen vakailta (vakavaraisuussuhde oli vuoden 2008 lopussa 12,3 %), Romanian rahoitusjärjestelmän vakaus saattaa olla uhattuna. Makrotalouden näkymien huonontuminen viittaa siihen, että järjestämättömien luottojen osuus todennäköisesti lisääntyy nopeasti tulevina kuukausina. Lisäksi koska Romanian yksityisen sektorin luotonotto muodostuu suurelta osin valuuttalainoista, lein arvon aleneminen edelleen vaikuttaisi raskaasti kotitalouksien ja yritysten taseeseen.MAKSUTASE JA ULKOISET RAHOITUSTARPEETRomanian talouden viime vuosien voimakkaalle kasvulle oli luonteenomaista huomattavan ulkoisen epätasapainon syntyminen ja kestämättömän ulkoisen velan kertyminen. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuosina 2004–2007 5,8 prosentista 13,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja pysyi 12 prosentin yläpuolella vuonna 2008. Ulkomainen bruttovelka nousi 55 prosenttiin BKT:sta vuoden 2008 lopussa.Romanian rahoitusmarkkinat ovat olleet jatkuvan paineen alaisina lokakuun 2008 alusta. Lainarahoituksen vähentäminen sekä maan talouden heikot perustekijät ja sub-investment grade -luokitus vaikuttavat raskaasti valuutta-, interbank-, osake- ja joukkovelkakirjamarkkinoihin. Ulkoiseen rahoitukseen kohdistuvan paineen ennakoidaan jatkuvan huomattavana jonkin aikaa, sillä suorat ulkomaiset investoinnit ja muut rahoitus- ja pääomavirrat eivät todennäköisesti kaudella 2009–2011 kokonaan kata sitkeää, vaikkakin supistuvaa, vaihtotaseen alijäämää. Lisäksi mittavia lyhyt- ja pitempiaikaisia valuuttalainoja joudutaan uusimaan.Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että Romanian maksutase on vakavasti uhattuna. Sen vuoksi komissio suosittelee, että neuvosto tekee päätöksen keskinäisen avun antamisesta. Rahoituksen arvioitu kokonaistarve on vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti 20 miljardia euroa. Tämä summa kattaa edelleen alijäämäiseksi oletetun vaihtotaseen, erääntyvien luottojen vaillinaisen uusimisen, osan pääoman ulosvirtauksesta sekä ulkomaanvaluuttavarantojen kerryttämisen vakaalle tasolle. Oletuksena on, että keskinäinen avun myöntämisen jälkeen ulkomaiset pankit uusivat 100-prosenttisesti saamisensa Romaniassa, mikä vastaisi tärkeimmiltä ulkomaisilta pankeilta vaadittua (ja niiden 26. maaliskuuta 2009 antamassa yhteisessä lausumassa vahvistettua) sitoumusta pitää yllä kokonaisriskiään Romaniassa. Romanian yritysten ulkomaisilta emoyhtiöiltään saamien luottojen ja Romanian pankkien ulkomaisten luottojen uusimisasteen oletetaan olevan 50 prosenttia vuonna 2009. Vuosina 2010 ja 2011 kaikki erääntyvät ulkomaiset velat odotetaan uusittavan 100-prosenttisesti, koska rahoitusmarkkinoiden ennakoidaan vakautuvan ja Romanian päävientimarkkinoiden alkavan elpyä. Tavoitteena ovat riittävän suuret ulkomaanvaluuttavarannot (yli 100 % lyhytaikaisesta ulkoisesta velasta sen jäljellä olevalta maturiteetilta), minkä lisäksi tehtiin konservatiivisia oletuksia muusta pääoman ulosvirtauksesta, kuten ulkomailla asuvien henkilöiden talletusten nostosta, kauppaluottojen vähenemisestä ja arvopaperisijoitusten virroista ulkomaille, jotta laskelmiin voitaisiin sisällyttää tarvittavat lisäpuskurit. Laskelmien perustana oleva BTK:n kasvuoletus on -4 prosenttia vuonna 2009 ja noin 0 prosenttia vuonna 2010. BKT:hen suhteutetun vaihtotaseen alijäämän ennakoidaan olevan 7½ prosenttia vuonna 2009 ja 6½ prosenttia vuonna 2010.EU:N TUKI OSANA KANSAINVÄLISIÄ TOIMIA MAKSUTASEJÄRJESTELYSSÄKun otetaan huomioon Romanian parhaillaan kokemat vakavat maksutaseongelmat ja edellyttäen, että Romanian viranomaiset lujasti sitoutuvat toteuttamaan merkittävän julkiseen talouteen, rahoitusjärjestelmään ja rakenteisiin liittyvän sopeutusohjelman, komissio suosittaa kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa 17. maaliskuuta 2009, että neuvosto myöntäisi EY:n perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitettua keskinäistä apua.Komissio ehdottaa talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan lisäksi, että hyväksyttyään komission suosituksesta edellä mainitun neuvoston päätöksen keskinäisen avun antamisesta Romanialle neuvosto hyväksyisi päätöksen, joka koskee EU:n jäsenvaltioille myöntämän järjestelyn (18. helmikuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002) mukaisen enimmillään 5 miljardin euron suuruisen keskipitkän aikavälin rahoitustuen myöntämistä Romanialle sen maksutaseen kestävyyden tukemiseksi.Romanialle jäsenvaltioiden maksutaseita koskevan järjestelyn (asetus (EY) N:o 332/2002) mukaisesti myönnettävä keskipitkän ajan rahoitustuki näyttää olevan aiheellista nykyisessä tilanteessa, jossa Romaniaan suuntautuva pääomavirta on pienentynyt ja maassa vallitsee suuri julkisen talouden ja ulkoinen epätasapaino. Välittömänä tavoitteena on helpottaa ulkoisen vajeen järjestäytynyttä sopeutusta. Tämä vähentäisi liian suurta valuuttakurssiin kohdistuvaa painetta, joka voisi vaikuttaa vakavasti yritysten ja kotitalouksien taseeseen sekä johtaa laman syventymiseen ja vaikeuttaa pankkisektorin toimintaa.Arvioitu kokonaisrahoitustarve on vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti 20 miljardia euroa. Romanialle myönnettävä EU:n tuki yhdistetään IMF:n valmiusluottojärjestelyllä (SBA) myöntämään tukeen, joka suuruus on 11,40 miljardia erityisnosto-oikeutta (1 085 % Romanian IMF-kiintiöstä, noin 12,95 miljardia euroa). Lisäksi myönnetään monenvälisenä apua 2 miljardia euroa siten, että Maailmanpankki antaa 1 miljardia euroa ja Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki yhdessä 1 miljardia euroa tavanomaisen luotonantonsa lisäksi.Yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emo-organisaatiot antoivat 26. maaliskuuta 2009 yhteisen sitoumuksen ylläpitää kokonaisriskiään Romaniassa ohjelman aikana ja suostuivat tukemaan romanialaisia tytärpankkejaan säilyttääkseen niiden nykyisen hyvän taloudellisen tilan markkinahäiriöiden ja talouden laskukauden yli. Tämä sitoumus vahvistetaan uudelleen tukikirjeissä (comfort letter), jotka tärkeimmät pankit lähettävät Romanian keskuspankille. Keskuspankki seuraa tarkasti sitoumuksen noudattamista yhdessä kotimaisten valvontaviranomaisten kanssa. EU:n taloudellisella avulla tuetaan Romanian viranomaisten lujaa sitoumusta panna täytäntöön kattava talousohjelma. Ohjelmasta on sovittu Romanian viranomaisten kanssa.Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Tarkastukset tehdään tarkastuskäynteinä ja viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella. Lisäksi komissio antaa ohjelman koko täytäntöönpanon ajan ohjeistusta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla. Ohjelman keskeiset elementit ovat:a) Julkisen talouden vakauttaminenHallitus sitoutuu lisätoimiin, joilla julkista taloutta vakautetaan vielä 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen helmikuussa 2009 hyväksyttyyn budjettiin sisältyvän 3 prosentin tavoitteen lisäksi. Perustuen näihin julkisen talouden lisätoimenpiteisiin sekä tarkistettuun ennusteeseen, jonka mukaan BKT:n lasku on 4 prosenttia vuonna 2009, viranomaiset asettavat julkisen talouden alijäämätavoitteeksi 5,1 % suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee huomattavaa rakenteellista sopeutusta verrattuna vuoden 2008 toteutumaan. Parlamentti hyväksyy talousnäkymien tarkistuksen pohjalta vuoden 2009 toisella neljänneksellä tarkistetun talousarvion vuodeksi 2009 sekä kyseiset lisätoimenpiteet.Julkisen talouden vakauttaminen keskittyy menopuolelle. Julkisten perusmenojen vähennys suhteessa BKT:hen on 0,85 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuoden 2009 talousarviossa. Tätä varten i) vähennetään julkisen sektorin palkkamenoja (arviolta 4–4½ % vuoden 2008 tasosta) luopumalla vuodeksi 2009 kaavailluista (yhteensä 5 prosentin) palkankorotuksista (tai toteuttamalla vastaavia henkilöstövähennyksiä) sekä vähentämällä julkisen sektorin työpaikkoja muun muassa korvaamalla vain yksi seitsemäsosa poistuvista työntekijöistä; ii) vähennetään tarvike- ja palvelumenoja ja julkisille yrityksille maksettavia avustuksia; iii) supistetaan muun muassa ajoneuvojen ja toimistovarusteiden pääomamenoja ja varmistetaan realistinen aikataulu EU-tuetuille investointihankkeille. Julkisten investointien ennakoidaan vuonna 2009 kuitenkin lisääntyvän tuntuvasti vuodesta 2008, noin 6½ prosenttiin suhteessa BKT:hen (5¾ % vuonna 2008). Tulopuolella odotetaan 0,25 prosentin BKT-lisäystä toimenpiteistä, joilla poistetaan tietyt verovähennykset ja hyvitykset (liittyen erityisesti työsuhdeautoihin sekä uudelleenarvostettujen omaisuuserien poistoihin). Hallitus aikoo jatkaa menopainotteista julkisen talouden vakauttamista ja alentaa BKT:hen suhteutettua alijäämää 4,1 prosenttiin vuonna 2010 ja 3 prosentin alapuolelle vuonna 2011.Komissio antaa ohjelman täytäntöönpanon ajan jatkuvaa ohjausta ja neuvontaa Romanian viranomaisille varmistaakseen, että alijäämän korjaus on kestävällä pohjalla.b) Julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistaminenJulkisen talouden alijäämän kestävää alentamista helpotetaan toimenpiteillä, joilla parannetaan talousarviostrategiaa ja -menettelyä. Keskeinen merkitys tulee olemaan finanssipoliittista vastuuta koskevalla lailla, jolla muun muassa otetaan käyttöön menettelyt monivuotisen budjetoinnin parantamiseksi, asetetaan rajat vuoden aikana tehtäville budjettitarkistuksille ja annetaan budjettisäännöt talousarvion toimeenpanon parantamiseksi ja vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten noudattamiseksi kaikilta osin. Lailla on myös määrä luoda finanssipoliittinen neuvosto, joka harjoittaa riippumatonta asiantuntijavalvontaa.Julkisen talouden ennustettavuutta ja avoimuutta parannetaan uudistamalla julkisen sektorin palkkajärjestelmää, muun muassa yhtenäistämällä ja yksinkertaistamalla palkkataulukoita ja uudistamalla bonusjärjestelmää. Tällä puututaan seuraaviin palkkajärjestelmän pääongelmiin: bonuksien osuus kokonaiskorvauksesta on liian suuri, yhtenäinen palkkataulukko puuttuu ja palkkausta säännellään monilukuisilla eri säädöksillä palkkajärjestelmän eri osissa.Julkisen talouden pitkäjänteistä kestävyyttä edistetään uudistamalla eläkejärjestelmän pääparametreja. Eläkejärjestelmää muutetaan indeksoimalla julkisen sektorin eläkkeet kuluttajahintoihin ja rajoittamalla eläkkeiden harkinnanvaraisia lisäyksiä. Myös eläkeikää nostetaan vähitellen yli sen, mitä nykyisissä suunnitelmissa on hyväksytty (erityisesti naisten osalta), ottaen huomion elinajanodotteiden kehitys. Lisäksi eläkemaksuista tällä hetkellä vapautetut julkisen sektorin työtekijäryhmät siirtyvät vähitellen näiden maksujen maksajiksi. Sopeutusohjelman mukaan toisen eläkepilarin toteutusta jatketaan ja eläkemaksuja kasvatetaan säännöllisesti alun perin suunnitellulla tavalla.c). Raha- ja rahoitussektoripolitiikkaRahapolitiikan tavoitteena on edelleen säilyttää hintavakaus ja saavuttaa Romanian keskuspankin inflaatiotavoite (tällä hetkellä 3,5% ±1 prosenttiyksikkö vuoden 2009 lopussa). Rahoitussektoriin liittyen Romanian keskuspankki tekee EU:n arvostamisohjeita noudattaen stressitestejä yksittäisten pankkien taseista ja luottoportfolioista eri skenaarioissa arvioidakseen, kuinka paljon pankkien omia varoja on mahdollisesti tarpeen lisätä, jotta vakavaraisuussuhteet pysyisivät 10 prosentin yläpuolella koko ohjelmakauden ajan. Stressitestien jälkeen emopankkeja pyydetään (niiden 26. maaliskuuta 2008 antamassa yhteisessä lausunnossa vahvistetulla tavalla) tukemaan tytärpankkejaan huolehtimalla syyskuun 2009 loppuun mennessä riittävistä varoista, jotka kattavat mahdolliset stressitestien esille tuomat vajaukset.Ohjelmaan sisältyy myös pankki- ja konkurssilakien muuttaminen niin, että niiden avulla voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti pankkikriiseissä. Muutosten yhtenä päätarkoituksena on lisätä hallintoon asetettujen pankkien hallinnonhoitajien valtuuksia. Pankkikriisien hoitokeinojen ohella ohjelmassa on määrä lisätä Romanian keskuspankin valtuuksia muihin korjaaviin toimenpiteisiin, jotta se voi tarvittaessa pyytää merkittäviä osakkaita lisäämään osakepääomaansa ja tukemaan pankkia rahallisesti sekä kieltää voitonjaon tai rajoittaa sitä. Rahoitusvalvontaa vahvistetaan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi otetaan käyttöön yksityiskohtaisemmat vaatimukset likviditeetin raportointia varten, ja vakavaraisuussuhteen lakisääteinen minimitaso on sopivana ajankohtana määrä nostaa 8 prosentista 10 prosenttiin. Myös talletusvakuusmenettelyjä muutetaan maksettavien suoritusten yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi. Muutetun lainsäädännön mukaan nämä suoritukset maksetaan Romanian keskuspankin päätöksestä 21 päivän kuluessa. Riittävän likviditeetin tarjonnan taatakseen Romanian keskuspankki on lisäksi sitoutunut laajentamaan vakuuksina hyväksyttävien omaisuuserien valikoimaa.d) RakenneuudistuksetTalousohjelma sisältää myös rakenneuudistustoimenpiteitä aloilla, joita varten neuvosto on antanut maakohtaisia suosituksia Lissabonin strategian yhteydessä. Uudistusten tavoitteena on muun muassa tehostaa julkisen hallinnon toimintaa ja tuloksellisuutta, parantaa julkisten menojen laatua, lisätä EU-varojen hyödyntämistä ja huolehtia niiden järkevästä käytöstä, parantaa liiketoimintaympäristöä sekä puuttua pimeään työhön. Komissio tukee myös paikallisten valmiuksien kehittämistä rakennerahastoista, joista osa on korvamerkitty tekniseen apuun.Ohjelmassa otetaan huomioon talouspoliittiset ehdot, jotka sisältyvät komissioon suositukseen neuvoston päätökseksi. EY:n lainojen nostoon liittyvät yksityiskohtaiset talouspoliittiset ehdot vahvistetaan Romanian viranomaisten kanssa tehtävässä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ohjelma otetaan kaikilta osin huomioon myös Romanian lähentymisohjelman tarkistuksessa.Ehdotetun päätöksen voimassaolo päättyisi kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Jotta varmistettaisiin nykyisessä markkinatilanteessa välttämätön joustavuus, olisi sallittava mahdollisuus käyttää koronvaihtosopimuksia lainanottotoimessa, jolla laina rahoitetaan. Mahdollisen vaihdon vastapuolten luottoluokan olisi oltava korkein mahdollinen EU:n talousarvion turvaamiseksi.Komissio (ml. Euroopan petostentorjuntavirasto) ja Euroopan tilintarkistustuomioistuin voivat lähettää omia virkamiehiään tai valtuutettuja edustajia tekemään teknisiä tai varainhoidon tarkastuksia, joita ne pitävät tuen hallinnoinnin kannalta tarpeellisina. Nämä ehdot sisältyvät komission 8. huhtikuuta 2009 antamaan ehdotukseen neuvoston asetukseksi, jolla on määrä muuttaa järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annettua asetusta (EY) N:o 332/2002. EY:n maksutasetuen hallinnointiin liittyvät epäillyt ja todetut petos- ja korruptiotapaukset tai muut EY:n taloudellisten etujen vastaiset laittomat toimet tutkitaan ja käsitellään asianmukaisesti. Kaikista tällaisista tapauksista sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten niiden vuoksi toteuttamista toimenpiteistä ilmoitetaan komissiolle viipymättä. Yhteisymmärryspöytäkirjaan ja lainasopimukseen sisällytetään jo uudet tekniset säännökset, jotka sisältyvät komission ehdotukseen neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta.Ohjelman talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa myös oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjumisessa saavutettua edistystä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän mekanismin kesto ei riipu avustusohjelman kestosta. Helmikuussa 2009 julkaistussa väliraportissa todettiin, että Romanian viranomaisten on tartuttava oikeuslaitoksen uudistamiseen ja korruption torjuntaan uudelleen, jotta viime kuukausien taantumisen suunta voitaisiin muuttaa. Romanian on siis annettava tarvittavat lait oikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi ja osoitettava korkean tason korruptiotapausten nopealla käsittelyllä, että oikeusjärjestelmä kykenee panemaan lait täytäntöön itsenäisesti ja tehokkaasti.Talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa lisäksi sekä ennen liittymistä että sen jälkeen siirrettyjen EU-varojen asianmukaista käyttöä muun muassa tekemällä vaatimustenmukaisuuden arviointeja ja säännöllisiä tarkasteluja.Suositus:NEUVOSTON PÄÄTÖSkeskinäisen avun antamisesta RomanialleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 119 artiklan,ottaa huomioon komission suosituksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1.  Romanian pääoma- ja rahoitusmarkkinoihin on viime aikoina kohdistunut kasvavia paineita, mikä heijastaa maailmantalouden laskusuhdannetta ja Romanian talouden tilasta tunnettua lisääntyvää huolta, jonka taustalla on suuri ulkoinen vaje ja nopeasti kasvava julkinen vaje. Myös valuuttakurssiin kohdistuvat paineet ovat kasvaneet, mikä aiheuttaa merkittävän riskin pankkisektorin vakaudelle.2.  Hallitus ja Romanian keskuspankki ovat tämän vuoksi laatineet kattavan strategian luodakseen lujan kiinnekohdan makrotaloudelliselle politiikalle ja lieventääkseen rahoitusmarkkinoiden painetta sekä esittäneet tämän strategian aiekirjelmässä, jonka komission vastaanotti […]. Talousohjelman perustavoitteisiin kuuluu vähentää BKT:hen suhteutettua julkisen talouden alijäämää vuoden 2008 5,4 prosentista 5,1 prosenttiin vuonna 2009 ja 3 prosentin alapuolelle vuoteen 2011 mennessä. Julkisen talouden alijäämän kestävää alentamista tuetaan toimenpiteillä, joilla parannetaan talousarviostrategiaa ja -menettelyä. Tämä talousohjelma ja erityisesti julkisen talouden tavoitteet otetaan huomioon valtion talousarviossa ja lähentymisohjelmassa.3.  Neuvosto tarkastelee säännöllisesti Romanian talouspolitiikkaa erityisesti osana Romanian tarkistetun lähentymisohjelman ja kansallisen uudistusohjelman toteuttamisen vuotuisia tarkasteluja sekä osana säännöllistä tarkastelua, jossa seurataan Romanian saavuttamaa edistymistä lähentymiskehityksen arvioinnin ja vuotuisen seurantaraportin yhteydessä.4.  Ulkoiseen rahoitukseen kohdistuvan huomattavan paineen ennakoidaan jatkuvan, sillä suorat ulkomaiset investoinnit ja muut rahoitus- ja pääomavirrat eivät kaudella 2009–2011 todennäköisesti täysin kata sitkeää, vaikkakin supistuvaa, vaihtotaseen alijäämää. Lisäksi mittavia lyhyt- ja pitempiaikaisia valuuttalainoja joudutaan uusimaan. Ulkoisen rahoituksen arvioitu kokonaistarve on noin 20 miljardia euroa vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti. Oletuksena on, että keskinäinen avun myöntämisen jälkeen ulkomaiset pankit uusivat saamisensa Romaniassa 100-prosenttisesti, mikä vastaisi tärkeimmiltä ulkomaisilta pankeilta vaadittua (ja niiden 26 päivänä maaliskuuta 2009 antamassa yhteisessä lausumassa vahvistettua) sitoumusta pitää yllä kokonaisriskiään Romaniassa. Romanian yritysten ulkomaisilta emoyhtiöiltään saamien luottojen ja Romanian pankkien ulkomaisten luottojen uusimisasteen oletetaan olevan 50 prosenttia vuonna 2009. Vuosina 2010 ja 2011 kaikki erääntyvät ulkomaiset velat oletetaan uusittavan 100-prosenttisesti, kun rahoitusmarkkinoiden ennakoidaan vakautuvan ja Romanian päävientimarkkinoiden alkavan elpyä. Tavoitteena ovat riittävän suuret ulkomaanvaluuttavarannot (yli 100 % lyhytaikaisesta ulkoisesta velasta sen jäljellä olevalta maturiteetilta), minkä lisäksi tehtiin konservatiivisia oletuksia muusta pääoman ulosvirtauksesta, kuten ulkomailla asuvien henkilöiden talletusten nostosta, kauppaluottojen vähenemisestä ja arvopaperisijoitusten virroista ulkomaille, jotta laskelmiin voitaisiin sisällyttää tarvittavat lisäpuskurit.5.  Romanian viranomaiset ovat pyytäneet huomattavaa rahoitustukea EU:lta ja muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta maksutaseen kestävyyden tukemiseksi ja kansainvälisten valuuttavarantojen saamiseksi vakaalle tasolle.6.  Romanian maksutase on vakavasti uhattuna, minkä vuoksi on perusteltua, että yhteisö antaa keskinäistä apua kiireellisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaYhteisö antaa keskinäistä apua Romanialle.2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSyhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä RomanialleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002[2] ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:7.  Romanialle päätettiin antaa keskinäistä apua neuvoston päätöksellä [….].8.  Vaihtotaseen odotetusta parantumisesta huolimatta Romanian ulkoiset rahoitustarpeet ovat komission, IMF:n ja Romanian viranomaisten maaliskuussa 2009 tekemän arvion mukaan 20 miljardia euroa vuoden 2011 ensimmäiseen neljännekseen asti, sillä rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen perusteella näyttää siltä, että pääoma- ja rahoitustase voivat heikentyä merkittävästi.9.  On aiheellista antaa Romanialle yhteisön tukea enintään 5 miljardia euroa osana asetuksella (EY) N:o 332/2002 käyttöönotettua järjestelyä, jolla jäsenvaltioiden maksutaseille myönnetään keskipitkän ajan rahoitustukea. Tuki olisi yhdistettävä kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyllä myöntämään 11,40 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,95 miljardia euroa) lainaan, joka on määrä hyväksyä 6 päivänä toukokuuta 2009. Lisäksi Maailmanpankki on luvannut myöntää Romanialle 1 miljardin euron lainan ja Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki antavat yhdessä yhteensä 1 miljardia euroa lisätukea.10.  Yhteisön tuen hoitaminen olisi annettava komission tehtäväksi. Romanian viranomaisten kanssa talous- ja rahoituskomitean kuulemisen jälkeen sovitut erityiset talouspoliittiset ehdot olisi vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Komission olisi vahvistettava yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.11.  Komission olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Tarkastukset tehdään tarkastuskäynteinä ja Romanian viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella.12.  Komissio antaa ohjelman koko täytäntöönpanon ajan ohjeistusta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla.13.  Euroopan tilintarkistustuomioistuimella on oikeus tehdä varainhoidon tarkastuksia, joita se pitää tuen hallinnoinnin kannalta tarpeellisina. Komissiolla, mukaan lukien Euroopan petostentorjuntavirasto, on oikeus lähettää omia virkamiehiään tai valtuutettuja edustajia suorittamaan teknisiä tai varainhoidon tarkastuksia, joita se pitää tarpeellisina yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen hallinnoinnin kannalta.14.  Ohjelman talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa myös oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjumisessa saavutettua edistystä yhteistyö- ja seurantamekanismin puitteissa. Tämän mekanismin kesto ei riipu avustusohjelman kestosta. Talouspoliittisten ehtojen noudattamisen ohella komissio seuraa lisäksi sekä ennen liittymistä että sen jälkeen siirrettyjen EU-varojen asianmukaista käyttöä muun muassa tekemällä vaatimustenmukaisuuden arviointeja ja säännöllisiä tarkasteluja.15.  Myönnettävän tuen tavoitteena pitäisi olla maksutaseen kestävyyden tukeminen Romaniassa ja tällä tavoin hallituksen talouspoliittisen ohjelman menestyksekkään toteuttamisen edistäminen,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla16.  Yhteisö myöntää Romanialle keskipitkän aikavälin lainan, jonka määrä on enintään 5 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään seitsemän vuotta.17.  Yhteisön rahoitustuki on saatavilla kolmen vuoden ajan ensimmäisestä tämän päätöksen voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen.2 artikla18.  Komissio hallinnoi tukea ottaen huomioon Romanian sitoumukset ja neuvoston suositukset ja erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamiseen liittyvät maakohtaiset suositukset.19.  Komissio sopii Romanian viranomaisten kanssa rahoitustukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Ehdot on vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa ottaen huomioon 1 kohdassa tarkoitetut sitoumukset ja suositukset. Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa.20.  Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Romanian viranomaisten on annettava komission käyttöön kaikki tätä varten tarvittavat tiedot ja tehtävä yhteistyötä komission kanssa. Komissio ilmoittaa talous- ja rahoituskomitealle lainanoton mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai rahoitusehtojen muuttamisesta.21.  Romanian on oltava valmiina hyväksymään ja toteuttamaan makrotalouden vakauttamiseksi lisätoimenpiteitä, jos tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen tukiohjelman voimassaoloaikana. Romanian viranomaisten on kuultava komissiota ennen tällaisten lisätoimenpiteiden hyväksymistä.3 artikla22.  Komissio asettaa yhteisön rahoitustuen Romanian käyttöön enintään viidessä erässä, joiden suuruus vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.23.  Ensimmäinen erä annetaan käyttöön lainasopimuksen ja yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeen.24.  Lainan rahoittamiseksi on tarvittaessa sallittua käyttää harkitusti koronvaihtosopimuksia korkeinta luottoluokkaa olevien vastapuolten kanssa.25.  Komissio päättää seuraavien erien käyttöön antamisesta talous- ja rahoituskomitean lausunnon saatuaan.26.  Kukin seuraava erä maksetaan sillä edellytyksellä, että Romanian lähentymisohjelmaan ja kansalliseen uudistusohjelmaan sisällytettävä Romanian hallituksen uusi talousohjelma on toteutettu tyydyttävästi ja erityisesti että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettuja erityisiä talouspoliittisia ehtoja noudatetaan. Näihin ehtoihin kuuluvat muun muassa seuraavat:27.  Hyväksytään julkisen talouden selkeä keskipitkän aikavälin ohjelma, jonka tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä enintään perustamissopimuksen 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011.28.  Hyväksytään ja toteutetaan tarkistettu vuoden 2009 talousarvio (viimeistään vuoden 2009 toisella neljänneksellä), jonka tavoitteena on julkisen talouden enintään 5,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen EKT 95:n mukaisesti.29.  Vähennetään julkisen sektorin palkkamenoja nimellismääräisesti verrattuna vuoden 2008 toteutumaan luopumalla vuodeksi 2009 kaavailluista (yhteensä 5 prosentin nimellisistä) palkankorotuksista (tai tekemällä vastaavia henkilöstövähennyksiä) sekä vähentämällä julkisen sektorin työpaikkoja muun muassa korvaamalla vain seitsemäsosa poistuvista työntekijöistä.30.  Vähennetään tarvike- ja palvelumenoja sekä julkisille yrityksille maksettavia avustuksia.31.  Parannetaan budjettihallintoa hyväksymällä ja toimeenpanemalla keskipitkän aikavälin sitova talousarviokehys, asetetaan rajat vuoden aikana tehtäville budjettitarkistuksille muun muassa antamalla budjettisäännöt sekä luodaan finanssipoliittinen neuvosto harjoittamaan riippumatonta asiantuntijavalvontaa.32.  Uudistetaan julkisen sektorin palkkajärjestelmää muun muassa yhtenäistämällä ja yksinkertaistamalla palkkataulukoita ja uudistamalla bonusjärjestelmää.33.  Uudistetaan eläkejärjestelmän pääparametreja indeksoimalla eläkkeet palkkojen sijasta kuluttajahintoihin, nostamalla eläkeikää vähitellen yli sen, mitä nykyisissä suunnitelmissa on hyväksytty, (erityisesti naisten osalta) ja laajentamalla eläkemaksuvelvoite vähitellen koskemaan myös niitä julkisen sektorin työtekijäryhmiä, jotka on tällä hetkellä vapautettu eläkemaksuista.34.  Muutetaan pankki- ja konkurssilakeja niin, että niiden avulla voidaan reagoida nopeasti ja tehokkaasti pankkikriiseissä. Muutosten yhtenä päätarkoituksena on lisätä hallintoon asetettujen pankkien hallinnonhoitajien valtuuksia. Pankkikriisien hoitokeinojen ohella olisi lisättävä Romanian keskuspankin valtuuksia muihin korjaaviin toimenpiteisiin, jotta se voi tarvittaessa pyytää merkittäviä osakkaita lisäämään osakepääomaansa ja tukemaan pankkia rahallisesti sekä kieltää voitonjaon tai rajoittaa sitä. Rahoitusvalvontaa vahvistetaan EU:n lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi otetaan käyttöön yksityiskohtaisemmat vaatimukset likviditeetin raportointia varten, ja vakavaraisuussuhteen lakisääteinen minimitaso olisi sopivana ajankohtana nostettava 8 prosentista 10 prosenttiin. Myös talletusvakuusmenettelyjä olisi muutettava maksettavien suoritusten yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi. Muutetun lainsäädännön mukaan nämä suoritukset maksetaan Romanian keskuspankin päätöksestä 21 päivän kuluessa. Riittävän likviditeetin tarjonnan taatakseen Romanian keskuspankki sitoutuu lisäksi laajentamaan vakuuksina hyväksyttävien omaisuuserien valikoimaa.35.  Rakenneuudistustoimenpiteet aloilla, joita varten on annettu maakohtaisia suosituksia Lissabonin strategian yhteydessä. Toimenpiteiden tavoitteena on muun muassa tehostaa julkisen hallinnon toimintaa ja tuloksellisuutta, parantaa julkisten menojen laatua, lisätä EU-varojen hyödyntämistä ja huolehtia niiden järkevästä käytöstä, vähentää yritysten verotuksellisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasitteita sekä puuttua pimeään työhön laajentaen sitä kautta veropohjaa.36.  Komissio antaa julkisen talouden, rahoitusjärjestelmän ja rakenteiden uudistusta varten jatkuvaa ohjausta ja neuvontaa sen varmistamiseksi, että ohjelman ehdot täytetään asianmukaisesti ja epätasapaino korjataan kestävästi.37.  Romanian on avattava Romanian keskuspankissa erityinen tili yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen hoitamista varten.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Romanialle.5 artiklaSe julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaSELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON(Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIATTOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEETTOIMENPITEEN NIMI: EU:N KESKIPITKÄN AJAN RAHOITUSTUKI ROMANIALLE1. EHDOTUKSEN NIMI: BUDJETTIKOHTA JA NIMIKE01 04 01 01 Euroopan yhteisön takaus yhteisön antamille maksutaseiden tukemiseen tarkoitetuille lainoille2. OIKEUSPERUSTA:EY:n perustamissopimuksen 119 ja 308 artikla; neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002 (18.2.2002).3. VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT NUMEROTIEDOT (euroina)Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus lainan takaisinmaksusta. Sen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset) velallisen (Romania) maksukyvyttömyystilanteessa.Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takauksen maksua todella vaaditaan. Talousarviotakauksen maksua ei tavallisesti odoteta vaadittavan.3a – Tämä vuosiEi sovelletaMSM |Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) |Määrärahasiirrot |Lisämäärärahat |Määrärahat yhteensä |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |3b – SiirrotEi sovelletaMSM |Siirrot |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |3c – Seuraava varainhoitovuosiEi sovelletaMSM |Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) | p.m. |Määrärahasiirrot |Lisämäärärahat |Määrärahat yhteensä |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä | p.m. |4. TOIMEN KUVAUSRomanialle myönnettäväksi ehdotettu keskipitkän ajan rahoitustuki koostuu yhteisön lainasta (joka rahoitetaan yhteisön kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamilla lainoilla), jonka määrä on 5 miljardia euroa. Laina myönnetään osana kansainvälistä rahoituspakettia, johon sisältyy erityisesti IMF:n valmiusluottojärjestelyllä myöntämä 11,40 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,95 miljardia euroa) laina. Maailmanpankki on luvannut myöntää 1 miljardia euroa, ja Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki myöntävät yhdessä yhteensä 1 miljardia euroa. Romanialle myönnettävällä keskipitkän ajan rahoitustuella on tarkoitus tukea vakavasti uhattuna olevaa Romanian maksutaseen kestävyyttä ja tällä tavoin myös tukea hallituksen hyväksymää uutta talousohjelmaa, jolla pyritään muun muassa palauttamaan investoijien luottamus ja lieventämään rahoitusmarkkinoilla vallinneita paineita. Tärkeiden kansainvälisten (myös pankkienvälisten) yhteyksien vuoksi tuki edistää rahoitusjärjestelmän vakautta myös tuensaajamaan ulkopuolella. Tällä tavoin tuettuun uuteen talouspakettiin sisältyy alijäämän supistamisen vauhdittaminen vuosina 2009–2011, mikä vähentäisi valtion rahoitustarpeita. Tuki, jota komissio hallinnoi talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, on keino varmistaa, että EU osallistuu edelleen tiiviisti Romanian talouspolitiikan muotoiluun ja että tämä politiikka vastaa Romanian EU:lle antamia sitoumuksia ja neuvoston suosituksia erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamisen osalta.Yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emo-organisaatiot antoivat 26. maaliskuuta 2009 yhteisen sitoumuksen ylläpitää kokonaisriskiään Romaniassa ohjelman aikana ja suostuivat tukemaan romanialaisia tytärpankkejaan säilyttääkseen niiden nykyisen hyvän taloudellisen tilan markkinahäiriöiden ja talouden laskukauden yli. Sitoumus on yhdessä yhteisön, IMF:n, Maailmanpankin, Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin myöntämän avun kanssa osoitus Romanialle annettavan tuen laaja-alaisesta luonteesta.Yhteisön pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista Romanian tukemiseksi ottamilla lainoilla on yhteisön takaus. Laina otetaan pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista. Romanialle myönnettävien lainojen pääoma on 5 miljardia euroa.Euroopan unionin takauksen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta Romanian maksukyvyttömyystilanteessa.Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.5. KÄYTETTY LASKENTATAPAEi sovelleta.6. MAKSUAIKATAULU (EUROINA)Ei sovelleta.Budjettikohta | Määrärahat | Maksut |Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Seuraavat varainhoitovuodet |Vuosi n |Vuosi n + 1 |Vuosi n |Vuosi n + 1 |Yhteensä |[1] Tämä tapahtui talous- ja rahoituskomitean (TRK) 29. syyskuuta 2008 antamien sääntöjen (Terms of Reference on non-Community loans to EU Member States) mukaisesti kirjeellä, jonka talousministeri Gheorghe Pogea osoitti komissaari Joaquín Almunialle. Vastaavan kirjeen laati TRK:n jäsen Stefan Nanu TRK:n sihteerille Odile Renaud Bassolle ja komission TRK-edustajalle Marco Butille.[2] EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0713

Ehdotus neuvoston päätös Bt cryIA(b) -geeniä ilmentävän muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Unkarissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)  /* KOM/2006/0713 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 23.11.2006KOM(2006) 713 lopullinenEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSBt cryIA(b) -geeniä ilmentävän muuntogeenisen maissin (Zea mays L., linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Unkarissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)(komission esittämä)PERUSTELUT1. Muuntogeenisen maissin ( Zea mays L., linja MON 810) markkinoille saattamiseen on annettu lupa neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 22 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/294/EY.2. Ranskan viranomaiset antoivat luvan kyseisen tuotteen markkinoille saattamiseen 3 päivänä elokuuta 1998. Direktiivin 90/220/ETY 13 artiklan 5 kohdan mukaan tuotetta voidaan käyttää koko yhteisössä.3. Unkarin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 20 päivänä tammikuuta 2005 direktiivin 2001/18/ETY 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti päätöksestään kieltää väliaikaisesti kyseisen muuntogeenisen maissin käyttö ja myynti ja esittivät perusteet päätökselleen.4. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) katsoi 8 päivänä kesäkuuta 2005, että Unkarin esittämät tiedot eivät sisältäneet uutta tieteellistä näyttöä, joka olisi mitätöinyt Zea mays L., linja MON 810 -tuotteen ympäristöriskien arvioinnin ja oikeuttanut sen vuoksi kieltämään kyseisen tuotteen käytön ja myynnin Unkarissa.5. Ympäristöneuvosto ilmoitti 24 päivänä kesäkuuta 2005 määräenemmistöllä vastustavansa ehdotusta, jonka mukaan Itävallan olisi kumottava Zea mays L., linja MON 810 -tuotetta koskeva suojalauseketoimenpiteensä.6. Neuvosto totesi lausumassaan, että kyseisen muuntogeenisen maissilajikkeen MON 810 markkinoille saattamiseen liittyvästä kansallisesta suojatoimenpiteestä vallitsee edelleen tietynasteinen epävarmuus, ja kehotti komissiota hankkimaan lisää näyttöä kyseisestä muuntogeenisestä organismista sekä arvioimaan, onko kyseisen organismin markkinoille saattamisen väliaikainen lykkääminen oikeutettu varotoimenpide Itävallassa ja onko sen markkinoille saattamisen salliminen edelleen direktiivissä 2001/18/EY säädettyjen turvallisuusvaatimusten mukaista.7. Tämän perusteella EFSAa kuultiin marraskuussa 2005 siitä, voidaanko tieteellisin perustein katsoa, että suojalauseketoimenpiteiden piiriin kuuluvien muuntogeenisten organismien, kuten Zea mays L., linja MON 810 -tuotteen, markkinoille saattamisen jatkumisella on lupaehtoja noudatettaessa todennäköisesti haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön, ja sitä pyydettiin erityisesti ottamaan huomioon tieteelliset tiedot, joita oli mahdollisesti ilmaantunut niiden aiempien tieteellisten lausuntojen jälkeen, joissa oli arvioitu näiden muuntogeenisten organismien turvallisuutta.8. Koska EFSAn uusi lausunto Zea mays L . , linja MON 810 -tuotteesta olisi saattanut vaikuttaa sen aiemmin kesäkuussa 2005 antamaan lausuntoon, katsottiin aiheelliseksi odottaa tätä uutta lausuntoa ennen kuin ryhdyttiin toimenpiteisiin Unkarin ilmoittaman suojalauseketoimenpiteen johdosta.9. Maaliskuun 29 päivänä 2006 antamassaan lausunnossa (joka julkaistiin 11 päivänä huhtikuuta 2006) EFSA totesi, ettei ollut syytä uskoa, että Zea mays L., linjan MON 810 -tuotteen markkinoille saattamisen jatkamisella olisi lupaehtoja noudatettaessa haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen taikka ympäristöön.10. Direktiivin 2001/18/EY 23 artiklassa edellytetään, että tällaisessa tilanteessa komissio tekee päätöksen noudattaen direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädettyjä menettelyjä, joihin sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa, ja ottaa tällöin huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.11. Koska EFSA katsoi, että Zea mays L . , linja MON 810 -tuote ei aiheuta riskiä ihmisten terveydelle tai ympäristölle, komissio valmisteli päätösluonnoksen, jossa Unkaria kehotetaan kumoamaan kyseistä tuotetta koskevat toimenpiteensä.12. Tarvittavia toimenpiteitä koskeva luonnos toimitettiin lausuntoa varten päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustetulle komitealle.13. Komitea, jota kuultiin 18 päivänä syyskuuta 2006, ei ole antanut lausuntoa, minkä vuoksi komission on päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti annettava viipymättä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja annettava siitä tieto Euroopan parlamentille (jolle tiedotettiinkin asiasta 19 päivänä syyskuuta 2006). Euroopan parlamentti voi katsoa aiheelliseksi esittää kannan edellä mainitun päätöksen 8 artiklan mukaisesti.14. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetään, että neuvosto voi tällaisen kannan asianmukaisesti huomioon ottaen tehdä määräenemmistöllä päätöksen ehdotuksesta kolmen kuukauden kuluessa direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jos neuvosto on tässä kolmen kuukauden määräajassa ilmaissut määräenemmistöllä vastustavansa ehdotusta, komissio tarkastelee sitä uudelleen. Jos neuvosto ei ole määräajan kuluessa antanut ehdotettua täytäntöönpanosäädöstä eikä ilmoittanut vastustavansa sitä, komissio antaa ehdotetun täytäntöönpanosäädöksen.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSBt cry IA(b) -geeniä ilmentävän muuntogeenisen maissin ( Zea mays L., linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Unkarissa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKAottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY[1] ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Geneettisesti muunnetun maissin ( Zea mays L. linja MON 810) saattamisesta markkinoille neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 22 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä 98/294/EY[2] päätettiin, että kyseisen tuotteen markkinoille saattamiseen on annettava lupa.(2) Ranskan toimivaltaiset viranomaiset antoivat tällaisen luvan 3 päivänä elokuuta 1998.(3) Unkari ilmoitti komissiolle 20 päivänä tammikuuta 2005 kieltäneensä direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla Zea mays L., linja MON 810 -tuotteen käytön ja myynnin väliaikaisesti ja esitti perusteet päätökselleen.(4) Komissio pyysi Unkarin toimittamista tiedoista lausuntoa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (jäljempänä ’EFSA’), joka on perustettu elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 178/2002[3].(5) EFSA totesi 8 päivänä kesäkuuta 2005 tutkittuaan Unkarin hakemuksessa esitetyt todisteet, että nykyään saatavilla oleva tieteellinen näyttö ei tue Unkarin esittämiä väitteitä ja että Unkarin toimittamat tiedot eivät anna uutta tieteellistä näyttöä, joka riittäisi kumoamaan Zea mays L . , linja MON 810 -tuotteesta direktiivin 90/220/ETY mukaisesti tehdyn ympäristöriskien arvioinnin ja oikeuttaisi kieltämään kyseisen tuotteen käytön ja myynnin Unkarissa.(6) Ympäristöneuvosto ilmoitti 24 päivänä kesäkuuta 2005 määräenemmistöllä vastustavansa ehdotusta, jonka mukaan Itävallan olisi kumottava MON 810 -tuotetta koskeva suojalauseketoimenpiteensä.(7) Neuvosto totesi lausumassaan, että kyseisen muuntogeenisen maissilajikkeen MON 810 markkinoille saattamiseen liittyvästä kansallisesta suojatoimenpiteestä vallitsee edelleen tietynasteinen epävarmuus, ja kehotti komissiota hankkimaan lisää näyttöä kyseisestä muuntogeenisestä organismista sekä arvioimaan, onko kyseisen organismin markkinoille saattamisen väliaikainen lykkääminen oikeutettu varotoimenpide Itävallassa ja onko sen markkinoille saattamisen salliminen edelleen direktiivissä 2001/18/EY säädettyjen turvallisuusvaatimusten mukaista.(8) EFSAa kuultiin marraskuussa 2005 siitä, voidaanko tieteellisin perustein katsoa, että Zea mays L., linja MON 810 -tuotteen markkinoille saattamisen jatkumisella on lupaehtoja noudatettaessa todennäköisesti haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön, ja sitä pyydettiin erityisesti ottamaan huomioon tieteelliset tiedot, joita oli mahdollisesti ilmaantunut niiden aiempien tieteellisten lausuntojen jälkeen, joissa oli arvioitu näiden muuntogeenisten organismien turvallisuutta.(9) Maaliskuun 29 päivänä 2006 antamassaan lausunnossa EFSA totesi tukeutuen useiden MON 810 -maissia sisältävistä hybrideistä tehtyjen hakemusten arviointiin, ettei ole syytä uskoa Zea mays L., linja MON 810 -tuotteen markkinoille saattamisen jatkumisella olevan lupaehtoja noudatettaessa haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen taikka ympäristöön.(10) Näin ollen ei ole syytä katsoa, että kyseinen tuote aiheuttaisi riskin ihmisten tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle.(11) Sen vuoksi Unkarin tulisi kumota Zea may s L., linja MON 810 -tuotetta koskevat suojalauseketoimenpiteet.(12) Direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustettu komitea, jota kuultiin komission päätösluonnoksessa esitetyistä toimenpiteistä 18 päivänä syyskuuta 2006, ei ole antanut niistä lausuntoa mainitun direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti,(13) Komissio olisi 1999/468/EY 5 artiklan 4 kohdan mukaan annettava viipymättä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja annettava siitä tieto Euroopan parlamentille (jolle tiedotettiinkin asiasta 19 päivänä syyskuuta 2006),ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaUnkarin toteuttamat toimenpiteet, joilla kielletään käyttämästä ja myymästä Bt cry IA(b) -geeniä ilmentävää muuntogeenistä maissia ( Zea mays L., linja MON 810), jonka markkinoille saattaminen on sallittu päätöksellä 98/294/EY, eivät ole direktiivin 2001/18/EY mukaan perusteltuja.2 artiklaUnkarin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen noudattamiseksi viimeistään 20 päivän kuluttua päätöksen tiedoksi antamisesta.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] EYVL 106, 17.4.2001, s. 1.[2] EYVL L 131, 5.5.1998, s. 32.[3] EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 575/2006 (EUVL L 100, 8.4.2006, s. 3).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.7.2015
            COM(2015) 352 final
            2015/0154(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta työjärjestyksen luonnokseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Asekauppasopimuksen tavoitteena on edistää kansainvälistä ja alueellista rauhaa, turvallisuutta ja vakautta tavanomaisten aseiden kansainvälisen kaupan sääntelyn ja laittoman asekaupan poistamisen kautta. Sillä otetaan käyttöön tavanomaisten aseiden siirtoja koskevat normit. Lisäksi siinä vaaditaan osapuolia seuraamaan kaikkea asevientiä varmistaakseen, ettei tavanomaisia aseita ja ammuksia käytetä esimerkiksi ihmisoikeusloukkauksiin, terrorismiin tai humanitaarisen oikeuden rikkomiseen.

               Asekauppasopimus sai alkunsa vuonna 2006 hyväksytystä YK:n päätöslauselmasta 61/89, ja YK:n yleiskokous hyväksyi sen 2. huhtikuuta 2013. Asekauppasopimus tuli voimaan 24. joulukuuta 2014, kun 50 osapuolta oli ratifioinut sen. Asekauppasopimuksen on ratifioinut 69 valtioita, joihin kuuluu 26 EU:n jäsenvaltioita.

               Asekauppasopimuksessa on määräyksiä mm. toimenpiteistä (kuten vienti- tai tuontitarkastuksista), jotka kuuluvat unionin yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan. Tältä osin asekauppasopimus koskee sellaisia unionin lainsäädännön aloja, joilla sääntelyn aste on jo edennyt pitkälle. Asekauppasopimuksella on merkitystä myös sisämarkkinoihin liittyvän johdetun oikeuden säädösten kannalta. Tällaisia säädöksiä ovat: yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta 6. toukokuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, b) aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kesäkuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/477/ETY ja c) kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta täydentävän, ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjuntaa koskevan lisäpöytäkirjan (YK:n ampuma-asepöytäkirja) 10 artiklan täytäntöönpanosta ja ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden vientiluvasta ja tuonti- ja kauttakuljetusmenettelyistä 14. maaliskuuta 2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2012.

               Asekauppasopimuksen 17 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti asekauppasopimuksen väliaikainen sihteeristö kutsuu koolle osapuolina olevien valtioiden konferenssin viimeistään 18 kuukauden kuluttua sopimuksen voimaantulosta, ja osapuolten konferenssi hyväksyy työjärjestyksensä yksimielisesti ensimmäisessä istunnossaan. Osapuolten konferenssin ensimmäinen istunto pidetään 24.–27. elokuuta Méxicossa. Viimeinen valmistelukokous pidetään Genevessä 6.–8. heinäkuuta, jotta voidaan esitellä työjärjestyksen laatimista käsitelleen komitean työ ja saattaa neuvottelut tältä osin päätökseen.

               Osapuolten konferenssin on vastuussa asekauppasopimuksen täytäntöönpanon tarkastelusta, asekauppasopimuksen muutosten käsittelystä ja asekauppasopimuksen tulkinnasta syntyvien kysymysten tarkastelusta.  Tämän vuoksi osapuolten konferenssin käsittelee kysymyksiä, jotka kuuluvat osittain EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Työjärjestyksen määräykset koskevat lisäksi osapuolten konferenssin työskentely- ja päätöksentekotapoja. Näin ollen työjärjestystä on pidettävä päätöksenä, jolla on välitön vaikutus EU:n yksinomaiseen toimivaltaan ja EU:n konferenssiosallistumiseen tarkkailijana. Koska jäsenvaltiot aikoivat äänestää työjärjestyksen puolesta osapuolten konferenssissa, komissio ehdottaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitetun neuvoston päätöksen hyväksymistä konferenssin ensimmäisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta hyväksyttävän, työjärjestystä koskevan kannan vahvistamisesta.

               •Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin

               Ei sovelleta

               •Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 3 artiklan ulkoista toimivaltaa koskevien määräysten mukaisesti asekauppasopimukseen sisältyy aloja, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               Asekauppasopimuksen nojalla tehtävät päätökset, kuten työjärjestyksen hyväksyminen asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa, voivat vaikuttaa EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi työjärjestyksessä ei voi olla mitään määräyksiä, jotka voisivat estää

               (1)jäsenvaltioita soveltamasta seuraavia:

               (a)neuvoston direktiivi 91/477/ETY, annettu 18. kesäkuuta 1991, aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta, sellaisena kuin se on muutettuna;

               (b)neuvoston direktiivi 93/15/ETY, annettu 5. huhtikuuta 1993, siviilikäyttöön tarkoitettujen räjähdystarvikkeiden markkinoille saattamista ja valvontaa koskevien säännösten yhdenmukaistamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna;

               (c)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6. toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna;

               (2)joilla rajoitetaan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaata liikkuvuutta unionin sisämarkkinoilla, jollei rajoitukselle ole erityisiä SEUT-sopimuksen 36 artiklan, 45 artiklan 3 kohdan, 52 artiklan 1 kohdan, 65 artiklan tai 346 artiklan mukaisia perusteita;

               (3)määräysten, joilla rajoitetaan vientiä tai tuontia unionista/unioniin tai kuljetusta unionin alueen kautta, on oltava kaikkien sovellettavien unionin säännösten mukaisia, mukaan lukien erityisesti seuraavat säädökset:

               (a)neuvoston asetus (EY) N:o 260/2009, annettu 26. helmikuuta 2009, tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä;

               (b)neuvoston asetus (EY) N:o 1061/2009, annettu 19. lokakuuta 2009, yhteisen vientimenettelyn käyttöönotosta;

               (c)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2012, annettu 14. maaliskuuta 2012, kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaista Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta täydentävän, ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjuntaa koskevan lisäpöytäkirjan (YK:n ampuma-asepöytäkirja) 10 artiklan täytäntöönpanosta ja ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden vientiluvasta ja tuonti- ja kauttakuljetusmenettelyistä; ja

               (d)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6. toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna.

               Nämä Euroopan unionin säädökset ovat osa unionin säännöstöä, minkä vuoksi on tärkeää, ettei asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa tapahtuva työjärjestyksen hyväksyminen aseta niitä kyseenalaiseksi. Tämä koskee kyseisen EU-lainsäädännön mahdollisia muutoksia sekä ennakoitavissa olevaa EU:n tulevaa lainsäädäntöä niillä politiikan aloilla, joihin asekauppasopimus vaikuttaa.

               2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohta, jossa määrätään, että ”neuvosto tekee komission […] ehdotuksesta päätöksen […] sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia[…]”.

               Koska Euroopan unioni ei ole asekauppasopimuksen osapuoli, se ei sinänsä voi hyväksyä työjärjestystä asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa. Osapuolina olevien valtioiden konferenssia on kuitenkin pidettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuna kansainvälisellä sopimuksella perustettuna elimenä. Tällaisen konferenssin työjärjestyksellä on näin ollen katsottava olevan mainitussa artiklassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia. Tämän vuoksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa on sovellettava, vaikka EU ei ole asekauppasopimuksen osapuoli.

               Koska työjärjestyksellä on oikeusvaikutus alueilla, jotka kuuluvat EU:n yksinomaiseen toimivaltaan, on tarpeen, että unionin toimielimet ja jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet toimiakseen yhteistyössä asekauppasopimuksen työjärjestyksen hyväksymisen yhteydessä ja varmistaakseen, että kyseisestä sopimuksesta johtuvat velvoitteet pannaan täytäntöön. Työjärjestyksessä on erityisesti varattava riittävästi aikaa säädösehdotuksia koskevia EU:n jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välisiä kuulemisia ja neuvotteluja varten, kun niillä on oikeusvaikutuksia ja osapuolten on määrä hyväksyä ne konferenssissa.

               •Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta)

               Katso edellä

               •Oikeasuhteisuus

               Ehdotus on johdonmukainen ja oikeasuhteinen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               •Sääntelytavan valinta

               Ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/kuntotarkastukset

               Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Ei sovelleta

               •Asiantuntijatiedon käyttö

               Komissio ei käyttänyt ulkopuolisia asiantuntijoita tämän ehdotuksen laadinnan yhteydessä.

               •Vaikutusten arviointi

               Ei sovelleta

               •Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksiin.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei mitään.

               5.MUUT ASIAT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

               Ei sovelleta

               •Perusteluasiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei sovelleta

               •Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen säännöksistä

               1 artikla

               Koska EU ei voi olla sopimuksen osapuoli, tässä artiklassa vahvistetaan asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa esitettävä EU:n kanta työjärjestysluonnokseen, joka on määrä hyväksyä konferenssin ensimmäisessä istunnossa, sillä työjärjestys muodostaa säädöksen, jolla on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia.

               3 artikla

               Tämän päätöksen tarkoituksena on valtuuttaa jäsenvaltiot toimimaan Euroopan unionin puolesta sopimuksen oikeudellisissa puitteissa unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta, minkä vuoksi päätös on osoitettu niille.

               2015/0154 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta työjärjestyksen luonnokseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan ja 207 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Asekauppasopimus tuli voimaan 24 päivänä joulukuuta 2014. Asekauppasopimuksen on ratifioinut 26 EU:n jäsenvaltioita. Euroopan unioni ei ole asekauppasopimuksen osapuoli.

               (2)Asekauppasopimuksen 18 artiklan nojalla perustettu väliaikainen sihteeristö kutsuu 17 artiklan mukaisesti koolle osapuolten konferenssin viimeistään vuoden kuluttua asekauppasopimuksen voimaantulosta. Osapuolten konferenssi hyväksyy työjärjestyksensä yksimielisesti ensimmäisessä istunnossaan, joka pidetään 24.–27. elokuuta 2015.

               (3)Eräät asekauppasopimuksen määräykset koskevat unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia asioita, koska ne kuuluvat yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan tai vaikuttavat tavanomaisten aseiden ja räjähteiden siirtoa koskeviin sisämarkkinasääntöihin.

               (4)Osapuolten konferenssi tarkastelee asekauppasopimuksen täytäntöönpanoa, tulkitsee sitä ja panee sen täytäntöön ja voi harkita muutoksia siihen. Sen työjärjestyksen määräykset koskevat osapuolten konferenssin työskentely- ja päätöksentekotapoja. Tämän vuoksi sen työjärjestystä on pidettävä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuna säädöksenä, joilla on oikeusvaikutuksia.

               ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Asekauppasopimuksen osapuolten 24–27 päivänä elokuuta 2015 pidettävässä konferenssissa esitettävä unionin kanta työjärjestykseen on tämän päätöksen liitteen mukainen, ja yhdessä unionin edun mukaisesti toimivat asekauppasopimuksen osapuolina olevat jäsenvaltiot hyväksyvät sen.

               Unionin edustajat voivat konferenssissa sopia tämän päätöksen liitteessä esitettyyn kantaan tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.7.2015
            COM(2015) 352 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            neuvoston päätös
            asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta työjärjestyksen luonnokseen

               LIITTEET

               asiakirjaan

               neuvoston päätös

               asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta työjärjestyksen luonnokseen

               Asekauppasopimuksen osapuolten konferenssin työjärjestys on määrä hyväksyä konferenssin ensimmäisessä istunnossa 24.–27. elokuuta Méxicossa, ja tämän osalta yhdessä unionin edun mukaisesti toimivat asekauppasopimuksen osapuolina olevat jäsenvaltiot varmistavat, että mainittuun työjärjestykseen ei sisälly määräyksiä, jotka voivat estää jäsenvaltioita soveltamasta nykyistä ja tulevaa EU-lainsäädäntöä EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvalla alalla.

               Jäsenvaltiot, jotka ovat asekauppasopimuksen osapuolia, varmistavat erityisesti EU:n asianmukaisen osallistumisen asekauppasopimuksen osapuolten konferenssissa ja muissa asekauppasopimuksen nojalla mahdollisesti perustettavissa elimissä. Työjärjestyksessä on turvattava määräajat, jotka mahdollistavat EU:n jäsenvaltioiden ja toimielinten väliset tarvittavat kuulemiset kaikista säädösluonnoksista, joilla on oikeusvaikutuksia, ennen niiden hyväksymistä osapuolten konferenssissa.

               Koska kyseessä on sopimus, joka on hyväksytty YK:n puitteissa, unionin osallistumisen asekauppasopimuksen osapuolten konferenssiin ja muihin asekauppasopimuksen puitteissa mahdollisesti perustettaviin elimiin olisi oltava johdonmukaista siihen laajennettuun tarkkailijan asemaan nähden, joka EU:lle on myönnetty YK:n elimiin osallistumisessa YK:n yleiskokouksen 3. toukokuuta 2011 antamalla päätöslauselmalla A/65/276.


Avis juridique important

|

52001PC0027

Ehdotus: neuvoston päätös 18 päivänä tammikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/81/EY 1 artiklan muuttamisesta  /* KOM/2001/0027 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS 18 päivänä tammikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/81/EY 1 artiklan muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Espanjan hallitus pyysi komission pääsihteeristön 27. lokakuuta 2000 kirjaamalla kirjeellä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen direktiivin 77/388/ETY [1] 27 artiklan mukaisesti lupaa pidentää sille alunperin 18. tammikuuta 1999 tehdyllä neuvoston päätöksellä 1999/81/EY [2] myönnetyn, romujen ja jätteiden kauppaa koskevan poikkeuksen soveltamista.[1]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2000/65/EY (EYVL L 269, 21.10.2000, s. 44).[2]  EYL L 27, 2.2.1999 s. 26-27.2. Jäsenvaltioille ilmoitettiin edellä mainitun 27 artiklan mukaisesti Espanjan pyynnöstä 27 marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.3. Espanjalle oli annettu edellä mainitulla päätöksellä lupa soveltaa seuraavia arvonlisäveroa koskevia erityissäännöksiä:* Arvonlisäverosta vapautetaan (ilman oikeutta tuotantopanoksista maksetun veron vähentämiseen) romujen ja jätteiden luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, mikäli rautametallien myynnistä verovelvolliselle syntynyt liikevaihto on edeltävänä vuonna ollut enintään 200 miljoonaa pesetaa ja paperi-, kartonki- ja lasijätteen myynnistä syntynyt liikevaihto enintään 50 miljoonaa pesetaa. Lisäksi muiden kuin rautametallien luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat vapautetaan liikevaihdon määrästä riippumatta. Jos kyseiset rajat ylittyvät tämän vuoden aikana, verovapautuksen soveltaminen päättyy siitä ajankohdasta, jolloin raja ylittyy.* Verovelvolliset, joiden toiminta muutoin kuuluisi edellisessä kohdassa tarkoitettujen vapautusten soveltamisalaan, voivat tehdä hakemuksen saadakseen luvan soveltaa normaaleja säännöksiä tekemiinsä romujen ja jätteiden luovutuksiin ja yhteisön sisäisiin hankintoihin.4. Nykyisen luvan voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2000.5. Espanjan hallitus katsoo, että koska käytössä ei ole käännettyyn verovelvollisuuteen perustuvaa järjestelmää, jolla torjuttaisiin tehokkaasti tämän alan veropetoksia, tähän poikkeukseen perustava lainsäädäntö on ainoa keino petosten torjumiseksi. Aiemmin tällä alalla toimi monia tekaistuja yrityksiä, jotka veloittivat asiakkailtaan arvolisäveron, jolloin asiakkaat saattoivat vähentää maksamansa veron määrän, mutta yritykset eivät tilittäneet näin saamiaan varoja valtiolle.6. Espanjan hallitus on pyytänyt poikkeuksen voimassaolon pidentämistä 31. päivään joulukuuta 2003.7. Viimeaikaiset yhteydet komission, kansallisten viranomaisten ja kaupan alan edustajien kanssa osoittavat, että varmistaakseen kaikkien tätä toimintaa yhteisössä harjoittavien kauppiaiden oikeudenmukaisemman verotuksen saattaa olla tarpeen luoda alan erityispiirteisiin mukautettu erityisjärjestelmä. Tällainen järjestelmä edellyttäisi vankkaa ja pysyvää oikeusperustaa, joka olisi paljon laaja-alaisempi kuin kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan nojalla myönnettävä poikkeus.Komissio aikoo tarkastella näitä asioita tarkemmin osana 7. kesäkuuta 2000 julkistamaansa uuteen strategiaan liittyvää toimintaohjelmaa [3] ja tehdä aikanaan ehdotuksia tilanteen parantamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja uudistamiseksi. Tässä tilanteessa, ja pysyvämpiä muutoksia odotettaessa, komissio uskoo, että tällä toimenpiteellä vähennetään huomattavasti alv-järjestelmän väärinkäyttöä. Näin ollen se pitää asianmukaisena pidentää nykyisen poikkeuksen voimassaoloa 31. päivään joulukuuta 2003.[3]  KOM (2000) 348 lopullinen.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS 18 päivänä tammikuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/81/EY 1 artiklan muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [4] ja erityisesti sen 27 artiklan,[4]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2000/65/EY (EYVL L 269, 21.10.2000, s. 44).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi.(2) Espanjan hallitus pyysi komission pääsihteeristön 27 päivänä lokakuuta 2000 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa pidentää sille aiemmin 18 päivänä tammikuuta 1999 tehdyllä neuvoston päätöksellä 1999/81/EY myönnetyn poikkeuksen soveltamista.(3) Muille jäsenvaltioille ilmoitettiin Espanjan pyynnöstä 27 päivänä marraskuuta 2000.(4) Asianomaisen poikkeuksen tarkoituksena on:(a) vapauttaa verosta paperi-, kartonki- ja lasijätteen luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, mikäli näiden tuotteiden myynnistä verovelvolliselle syntynyt liikevaihto on edeltävänä vuonna ollut enintään 50 miljoonaa pesetaa;(b) vapauttaa verosta rautametalliromun ja -jätteen luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, mikäli näiden tuotteiden myynnistä verovelvolliselle syntynyt liikevaihto on edeltävänä vuonna ollut enintään 200 miljoonaa pesetaa;(c) vapauttaa verosta muiden kuin rautametallien luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat näiden tuotteiden myynnistä syntyneen liikevaihdon määrästä riippumatta.(5) Toimenpide on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi torjua veronkiertoa ja petoksia, eivätkä poikkeuksen myöntämisen perusteena olleet oikeudelliset olosuhteet ja tosiseikat ole muuttuneet vaan ovat edelleen voimassa.(6) Komissio julkaisi 7 päivänä kesäkuuta 2000 strategian arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseksi lyhyellä aikavälillä; siihen sisältyy nykyisten sääntöjen uudistaminen, yksinkertaistaminen ja niihin kohdistuvien väärinkäytösten torjuminen sekä niiden soveltamisen parempi yhdenmukaistaminen.(7) Komissio olettaa poikkeusten lukumäärän vähentyvän uuden strategian myötä, mutta ennen kuin aihetta on pohdittu perusteellisesti, komissio uskoo, että tällä toimenpiteellä vähennetään merkittävästi arvonlisäverojärjestelmän väärinkäyttöä.(8) Myönnetyn luvan voimassaoloa olisi sen vuoksi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2003, johon mennessä voidaan arvioida tämän toimenpiteen yhteensopivuutta arvonlisäverojärjestelmää koskevan yleisen lähestymistavan kanssa.(9) Tämä poikkeus ei vaikuta arvonlisäverosta saataviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan päätöksen 1999/81/EY 1 artikla seuraavasti:"Espanjan kuningaskunnalle annetaan lupa soveltaa 31 päivään joulukuuta 2003 romujen ja jätteiden kauppaan erityistä verotusjärjestelmää, johon sisältyy 17 päivänä toukokuuta 1977 annetusta kuudennesta neuvoston direktiivistä 77/388/ETY poikkeavia säännöksiä.Kyseisistä säännöksistä säädetään jäljempänä 2, 3 ja 4 artiklassa."2 artiklaTämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja