               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.6.2017
            COM(2017) 352 final
            2017/0145(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
            vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta eurooppalaisesta virastosta sekä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 kumoamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               ·Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA, jäljempänä ’virasto’) perustettiin vuonna 2011 annetulla asetuksella (EU) N:o 1077/2011, jota muutettiin vuonna 2015 asetuksella (EU) N:o 603/2013
                  1
               . Virasto vastaa nykyään toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II), viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodac-järjestelmän keskustason operatiivisesta hallinnoinnista. Lisäksi sille voidaan antaa tehtäväksi muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi, jos asiaa koskevissa säädöksissä niin säädetään.

               Virasto ryhtyi hoitamaan keskeisiä tehtäviään 1. joulukuuta 2012, minkä lisäksi se on hallinnoinut viisumitietojärjestelmää 1. joulukuuta 2012, SIS II:ta toukokuusta 2013 ja Eurodacia kesäkuusta 2013 alkaen. Viraston toimipaikka on Tallinnassa ja järjestelmien tekninen toimipaikka Strasbourgissa. Varayksikkö sijaitsee Sankt Johann im Pongaussa (Itävallassa).

               Tämän ehdotuksen tarkoituksena on tarkistaa viraston perustamisasetusta, jotta siihen voidaan tehdä arvioinnin perusteella tehtyihin suosituksiin perustuvat lainsäädäntömuutokset. Samalla on tarkoitus kehittää viraston toimintaa ja lujittaa sen asemaa, jotta voidaan varmistaa, että sen toimeksianto vastaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella EU:ssa vallitsevia haasteita. Lisäksi ehdotuksella on tarkoitus sisällyttää asetukseen politiikan, lainsäädännön tai tilanteen kehityksestä johtuvia muutoksia, jotta voidaan erityisesti ottaa huomioon uusien järjestelmien osoittaminen viraston hallinnoitavaksi, edellyttäen että lainsäätäjät sopivat asiasta. Viraston olisi myös tarkoitus osallistua laajojen tietojärjestelmien yhteentoimivuuden kehittämiseen, kuten todetaan 6. huhtikuuta 2016 annetussa komission tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi
                  2
               , tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 11. toukokuuta 2017 antamassa loppuraportissa
                  3
                ja 16. toukokuuta 2017 annetussa komission Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia
                  4
               . Ehdotuksessa otetaan huomioon myös viraston hallintoneuvoston esittämät muutoksia koskevat suositukset ja se, että virasto voi joutua isännöimään ja hallinnoimaan hajautettujen järjestelmien kansalliseen täytäntöönpanoon liittyviä yhteisiä teknisiä ratkaisuja asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden puolesta. Tämän lisäksi ehdotuksessa yhdenmukaistetaan viraston perustamissäädös Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman julkilausuman, jäljempänä ’yhteinen lähestymistapa’, periaatteiden mukaisesti.

               Komissio on laatinut viraston perustamisasetuksen 31 artiklan mukaisesti tiiviissä yhteistyössä viraston hallintoneuvoston kanssa ulkoiseen arviointiin
                  5
                perustuvan arvioinnin, jossa selvitettiin, miten ja missä määrin virasto todellisuudessa osallistuu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiiviseen hallinnointiin ja täyttää sille perustamisasetuksessa säädetyt tehtävät. Lisäksi tutkittiin, olisiko virastolle perustamisasetuksessa osoitettuja tehtäviä tarpeen tarkistaa tai laajentaa. Arvioinnin pohjalta komissio antaa hallintoneuvostoa kuultuaan suosituksia perustamisasetuksen muuttamiseksi ja toimittaa ne ja hallintoneuvoston lausunnon sekä tarvittavat ehdotukset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle. Suositukset on sisällytetty komission kertomukseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) toiminnasta
                  6
                ja sen liitteenä esitettyyn viraston arviointia koskevaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan
                  7
               , jotka on tarkoitus hyväksyä samaan aikaan tämän ehdotuksen kanssa.

                  Näin ollen tämä ehdotus liittyy viraston arviointiin, mutta siinä otetaan huomioon myös muut lainsäädännön ja politiikan muutokset sekä edellä mainitut suositukset ja hallintoneuvoston lausunto.

               ·Ulkoisen arviointikertomuksen suositukset

               Arviointi laadittiin neljä vuotta sen jälkeen kun virasto oli ottanut tehtävänsä vastaan joulukuussa 2012. Sen mukaan virasto on osoittanut kykenevänsä hoitamaan tehtävänsä ja myös eräät uudet toimeksiannot, joihin kuuluvat mm. DubliNet
                  8
               , VISION
                  9
                ja älykkäitä rajoja koskeva pilottihanke
                  10
               , tehokkaasti ja tuloksellisesti. Arvioinnin mukaan virasto on myös tuloksellisesti edistänyt yhteensovitetun, kustannustehokkaan ja johdonmukaisen tietojärjestelmäympäristön luomista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen politiikkojen täytäntöönpanoa tukevien laaja-alaisten tietojärjestelmien hallinnointia varten.

               Eräitä puutteita on kuitenkin korjattava, jotta viraston toimintaa voidaan tehostaa ja lujittaa sen asemaa varmistamalla, että sen toimeksianto vastaa muuttoliike- ja turvallisuuspolitiikan alalla EU:n tasolla vallitsevia haasteita. Valtaosa arvioinnissa havaituista puutteista voidaan korjata ilman lainsäädäntöön tehtäviä muutoksia. Viraston toimitusjohtaja on toteuttanut muiden kuin lainsäädäntöön liittyvien suositusten edellyttämiä jatkotoimia, ja hallintoneuvosto hyväksyi niitä koskevan toimintasuunnitelman 21. maaliskuuta 2017.

               Arvioinnissa havaittiin mm. seuraavat lainsäädäntömuutoksia edellyttävät puutteet:

               –viestintäinfrastruktuurin hallinnoinnin johdonmukaisuutta olisi parannettava siirtämällä virastolle myös siihen liittyvät komission tehtävät (erityisesti talousarvion toteuttaminen, hankinnat ja uudistukset sekä sopimusasiat) viraston hallinnoimien järjestelmien perustamista ja toimintaa koskeviin säädöksiin tehtävillä muutoksilla;

               –viraston toimeksiannossa olisi selkeytettävä muiden virastojen kanssa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tehtävän yhteistyön soveltamisalaa;

               –hallintoneuvoston olisi hyväksyttävä vuosittain elokuun loppuun mennessä väliraportti suunniteltujen toimien täytäntöönpanosta saman vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana;

               –niiden pilottihankkeiden soveltamisala, joita virasto voi toteuttaa, on rajoitettu varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin hankkeisiin (ilman perussäädöstä), ja sitä olisi laajennettava kattamaan ainakin sellaiset pilottihankkeet, joilla on voimassa oleva perussäädös.

               Arvioinnissa suositeltiin myös, että niistä yli 500 000 euron arvoisista hankkeista, jotka virasto toteuttaa nykyisen toimeksiantonsa puitteissa, olisi tehtävä sekä riski- että ennakkoarviointi (siksi, että hankkeet eivät perustu säädökseen, jolla virastolle osoitetaan hallinnoitavaksi jokin uusi järjestelmä ja josta komissio laatisi vaikutustenarvioinnin). Tämä on tärkeä suositus, jonka virasto ottaa huomioon asianmukaisella tavalla. Se ei kuitenkaan edellytä viraston perustamisasetuksen muuttamista, koska komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013
                  11
                29 artiklan 5 kohdassa ja viraston varainhoitoa koskevissa säännöksissä edellytetään jo ennakko- ja jälkiarvioinnin tekemistä kaikista ohjelmista ja toimista, joista aiheutuu huomattavia menoja.

               Arvioinnissa esitettiin myös muita viraston toimeksiannon muuttamista koskevia suosituksia. Nämä muutokset olisi sisällytettävä tietojärjestelmiä koskeviin säädöksiin. Viraston tilastointivastuun laajentamisen osalta ne eivät edellyttäisi sen perustamisasetuksen muuttamista:

               –Viraston vastuun laajentaminen kutakin järjestelmää koskevien tilastojen laatimisen ja julkaisemisen osalta.

               –Viraston uusi tehtävä tuottaa raportteja tietojen laadusta ja niiden analysoinnista, jotta voidaan parantaa tietojärjestelmiä koskevien säädösten täytäntöönpanon valvontaa.

               Arvioinnin yhteydessä tehdyt havainnot ja sen perusteella annetut suositukset esitetään kertomuksessa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston toiminnasta, joka hyväksytään samanaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa. On huomattava myös, että viraston tehtävien määrittelyä koskeva perustamisasetus heijastaa viraston perustamisajankohdan oikeudellista, poliittista ja taloudellista toimintaympäristöä. Viimeaikainen politiikan ja lainsäädännön kehitys edellyttää virastolle perustamisasetuksessa ja muissa säädöksissä (eli tietojärjestelmiä koskevissa säädöksissä) osoitettujen tehtävien lisätarkistusta tai laajentamista. Vuonna 2016 komissio esitti ehdotuksia, joilla viraston hallinnoitavaksi osoitetaan uusia tietojärjestelmiä: rajanylitystietojärjestelmä (EES)
                  12
               , kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia koskeva automaattinen järjestelmä
                  13
                ja EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS)
                  14
               . Jos lainsäätäjät hyväksyvät nämä ehdotukset, myös virastoa koskevaan asetukseen olisi tehtävä muutoksia, joiden olisi tultava voimaan, kun kyseisiä ehdotuksia ryhdytään soveltamaan, jotta niihin perustuvat uudet tehtävät voidaan ottaa huomioon virastoa koskevassa asetuksessa erityisesti hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan vastuualueiden osalta. EES-järjestelmää koskeva ehdotus sisältää myös asetusta (EU) N:o 1077/2011 koskevia muutoksia. Tällaisia muutoksia on lisätty myös ETIAS-järjestelmää ja Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaa koskeviin ehdotuksiin puheenjohtajavaltion toimesta neuvostossa käytyjen keskustelujen yhteydessä. Koska tämä ehdotus esitetään ennen kuin mikään niistä kolmesta ehdotuksesta, joilla virastolle osoitetaan hallinnoitavaksi uusia tietojärjestelmiä, on hyväksytty, niiden edellyttämät muutokset esitetään tässä ehdotuksessa sulkeissa siltä varalta, että ne lopullisesti vahvistetaan, kun lainsäätäjät hyväksyvät kyseiset ehdotukset.

               Komissio myös hyväksyi 6. huhtikuuta 2016 tiedonannon Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi
                  15
               . Virastolle olisi annettava perustamisasetuksessa selkeä toimeksianto toteuttaa sille osoitetut tehtävät, jotka kuvataan kyseisessä tiedonannossa ja komission 16. toukokuuta 2017 antamassa Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Näihin tehtäviin sisältyy erityisesti komission ja jäsenvaltioiden tukeminen tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen tähtäävän kehityksen ja toimien teknisen toteuttamiskelpoisuuden selvittämisessä muun muassa erilaisten selvitysten ja testaustoimien avulla.

               Ehdotukseen olisi sisällytettävä myös muutokset, jotka perustuvat vuonna 2016 toteutettuun Schengenin tietojärjestelmän arviointiin, sellaisina kuin ne on esitetty SIS-säädösten tarkistamista koskevissa ehdotuksissa
                  16
                sekä Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaa koskevassa ehdotuksessa
                  17
               .

               Lisäksi lainsäädännön tarkistuksessa olisi otettava huomioon tietyt erot perustamisasetuksen ja Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman julkilausuman liitteenä olevan yhteisen lähestymistavan, jäljempänä ’yhteinen lähestymistapa’, sekä uuden varainhoitoasetuksen ja varainhoidon puiteasetuksen välillä. Näistä voidaan mainita esimerkkinä toimitusjohtajan toimikauden mahdollinen pidentäminen enintään viiteen vuoteen nykyisestä enintään kolmesta vuodesta. Toinen esimerkki on vaatimus, jonka mukaan viraston toiminta olisi arvioitava viiden vuoden välein eikä neljän, kuten nyt.

               Asetuksessa olisi myös säädettävä, että virasto voi antaa jäsenvaltioille sekä neuvoja kansallisten järjestelmien yhdistämisessä keskusjärjestelmiin että tapauskohtaista tukea/apua (samaan tapaan kuin pakolaiskriisin yhteydessä Kreikan järjestelykeskuksissa vuoden 2016 alkupuolella).

               Asetus olisi muotoiltava siten, että virasto voi sen nojalla antaa tarvittaessa tukea/apua asianomaisille komission yksiköille sekä nykyisiin että uusiin järjestelmiin liittyvissä teknisissä kysymyksissä.

               ·Viraston hallintoneuvoston ehdottamia muutoksia koskevat suositukset

               Viraston hallintoneuvostoa kuultiin viraston perustamisasetusta koskevista muutoksista 25. marraskuuta 2016, ja se antoi lausuntonsa 27. helmikuuta 2017. Hallintoneuvosto oli tyytyväinen muutoksia koskeviin suosituksiin ja komission suunnitelmaan laajentaa viraston vastuualuetta ja esitti lisää muutoksia koskevia suosituksia. Näistä lisäsuosituksista komissio on hyväksynyt ehdotukset, jotka koskevat tutkimustoimintaa koskevien valtuuksien laajentamista ja neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajan toimikauden pidentämistä. Hallintoneuvosto ehdotti, että viraston olisi voitava perustaa hallintoneuvoston hyväksynnän perusteella uusia teknisiä yksiköitä nykyisten Strasbourgissa ja Sankt Johann im Pongaussa (Itävalta) sijaitsevien yksiköiden lisäksi. Komissio ei voi hyväksyä tätä suositusta, koska sen tueksi ei ole esitetty näyttöä todellisesta tarpeesta, lisäarvosta tai tehokkuuseduista. On huomattava, että lainsäätäjät ovat vahvistaneet SIS II- ja VIS-järjestelmien keskus- ja varajärjestelmien sijoittamisen Strasbourgiin (Ranska) ja Sankt Johann im Pongauhun (Itävalta) jo näiden järjestelmien perustamista koskevissa säädöksissä SIS II:n osalta vuosina 2006 ja 2007 ja VIS-järjestelmän osalta vuonna 2008. Viraston perustamisasetusta koskevaan ehdotukseen liittyvissä neuvotteluissa lainsäätäjät päättivät Viron ja Ranskan yhteisen tarjouksen perusteella sijoittaa viraston päätoimipaikan Tallinnaan ja pitää tekniset ja varayksiköt edelleen Strasbourgissa ja Sankt Johann im Pongaussa. Virasto ei myöskään ole esittänyt arviota, jossa perusteltaisiin uuden yksikön tarve. Jotta myös jatkossa voitaisiin turvata toiminnan joustavuus, tässä ehdotuksessa säädetään kuitenkin, että virasto voi käyttää Sankt Johann im Pongaussa sijaitsevaa varayksikköä niin, että varajärjestelmiä voidaan käyttää samanaikaisesti aktiivisessa toimintatilassa. Näin siellä voitaisiin käsitellä liiketoimia myös tavanomaisen toiminnan puitteissa eikä pelkästään järjestelmähäiriöiden yhteydessä.

               ·Muutokset, jotka ovat tarpeen, jotta virastolle voidaan osoittaa tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 11. toukokuuta 2017 esittämässä loppuraportissa ja 16. toukokuuta 2017 annetussa Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia tarkoitetut tehtävät

               Näitä muutoksia ovat mm. seuraavat:

               a)laajennetaan viraston vastuuta tietojen laadusta, edellyttäen että asiaa koskevat lainsäädäntömuutokset/ehdotukset hyväksytään

               Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä on ottanut huomioon tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi esitetyn suosituksen, jonka mukaan viraston olisi kehitettävä tietojen laatua koskeva keskitetty seurantaväline. Asiantuntijaryhmä katsoi, että keskusjärjestelmien suorittamaa tai ehdottamaa automaattista laadun, formaatin ja täydellisyyden tarkistusta olisi parannettava tai täydennettävä. Mahdollisten automaattisten laadunvalvontamekanismien kehittämistä SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja tulevien uusien järjestelmien, kuten EES-järjestelmän, eri tietokenttien tarkistamista varten on vielä analysoitava lisää. Tällaisten laadunvalvontamekanismien avulla keskusjärjestelmät voisivat automaattisesti tunnistaa ilmeisen virheelliset tai epäyhdenmukaiset tiedot, niin että tiedot syöttävä jäsenvaltio voisi tarkistaa ne ja toteuttaa tarvittavat korjaustoimet. Tämä sujuisi helpommin, jos käytössä olisi yhteinen tietovarasto, jonka avulla järjestelmien anonymisoiduista tiedoista voitaisiin laatia tilastoja ja tietojen laatua koskevia raportteja. Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia todetaan, että komissio vie eteenpäin asiantuntijaryhmän suosituksia automaattisesta laadunvalvonnasta, ”tietovarastosta”, jolla pystyttäisiin analysoimaan tietyistä tietojärjestelmistä otettuja anonymisoituja tietoja tilastointia ja raportointia varten, sekä tietojen laatua koskevista koulutusmoduuleista niille työntekijöille, jotka vastaavat tietojen syöttämisestä järjestelmiin kansallisella tasolla.

               Tämä uusi tehtävä ja tietovaraston perustaminen edellyttäisivät tietojen laatua koskevien yksityiskohtaisten säännösten sisällyttämistä tietojärjestelmiä koskeviin säädöksiin tai erilliseen säädökseen.

               b)annetaan virastolle vastuu yhteentoimivien toimintojen kehittämisestä, edellyttäen että asiaa koskevat lainsäädäntöehdotukset hyväksytään

               Komission 16. toukokuuta 2017 antamassa Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia todetaan, että komissio laatii rajoja ja turvallisuutta koskevien tietojen hallintaa varten huhtikuussa 2016 annetun tiedonannon ja asiantuntijaryhmän havaintojen ja suositusten perusteella uuden lähestymistavan, jossa kaikki keskitetyt turvallisuuden hallinnan, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmät EU:ssa ovat yhteentoimivia ja jossa perusoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti, jotta

               ·järjestelmistä voidaan hakea tietoa samanaikaisesti käyttämällä eurooppalaista hakuportaalia, jonka yhteydessä noudatetaan käyttötarkoituksen rajoittamisen periaatetta ja käyttöoikeuksia koskevia sääntöjä täysimääräisesti, kun tavoitteena on hyödyntää nykyisiä tietojärjestelmiä aiempaa paremmin, ja lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvaa pääsyä tietojärjestelmiin koskevia sääntöjä mahdollisesti yksinkertaistetaan;

               ·järjestelmät käyttävät yhteistä biometristä tunnistuspalvelua hakujen tekemisessä eri tietojärjestelmiin, joissa on biometrisiä tietoja; esimerkiksi lipulla (osuma / ei osumaa) voitaisiin osoittaa, onko haettuja biometrisiä tietoja löytynyt toisesta järjestelmästä;

               ·järjestelmillä on yhteinen henkilötietorekisteri, joka sisältää alfanumeerisia henkilötietoja, ja sen avulla voidaan havaita, onko henkilölle rekisteröity useita henkilötietoja eri tietokannoissa.

               Tämän ehdotuksen tarkoituksena on, että virasto voisi toteuttaa tehtävät, jotka perustuvat 16. toukokuuta 2017 annettuun Seitsemänteen raporttiin edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia
                  18
               , ja kehittää eurooppalaisen hakuportaalin, yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun ja yhteisen henkilötietorekisterin, edellyttäen että yhteentoimivuutta koskeva säädös hyväksytään.

               c)Viraston mahdollinen tarve kehittää, hallinnoida ja/tai isännöidä yhteisiä teknisiä ratkaisuja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja järjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuviin velvollisuuksiin liittyvien teknisten näkökohtien kansallista täytäntöönpanoa varten asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden puolesta

               Kuten 16. toukokuuta 2017 annetussa Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia todetaan, tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportissa tähdennettiin myös nykyisten tietojärjestelmien täysimääräisen käyttöönoton ja hyödyntämisen tärkeyttä. Siinä tarkasteltiin myös DNA-tietojen, sormenjälkitietojen ja ajoneuvojen rekisteröintitietojen vaihtoa varten kehitettyjä Prüm-puitteita
                  19
                ja suositeltiin toteutettavuustutkimuksen tekemistä, jotta päästään etenemään kohti keskitettyä reitityskomponenttia ja mahdollisesti lisäämään uusia toimintoja. Matkustajien ennakkotietojen (API-tiedot) osalta asiantuntijaryhmä suositteli, että komissio tekisi toteutettavuustutkimuksen niitä koskevasta keskuskomponentista ja keskusreitittimen tarpeellisuudesta. Näin asiasta kiinnostuneilla jäsenvaltioilla olisi yhteys lentoyhtiöihin yhden asiointipisteen kautta, joka antaisi API-tietoja sekä kansallisille järjestelmille että keskusjärjestelmille (EES, ETIAS). EU:n matkustajarekisteristä annetulla direktiivillä (PNR-direktiivi)
                  20
                perustetun hajautetun järjestelmän osalta asiantuntijaryhmä suositteli, että tehtäisiin toteutettavuustutkimus keskuskomponentista, jolla siirrettäisiin sekä API-tietoja että matkustajarekisteritietoja (PNR-tiedot). Se toimisi teknisenä tukityökaluna, joka helpottaisi yhteenliitettävyyttä lentoliikenteen harjoittajien järjestelmien kanssa. Näin asiasta kiinnostuneet jäsenvaltiot voisivat olla yhteydessä lentoyhtiöihin yhden asiointipisteen kautta, joka antaisi PNR-tietoja niiden jäsenvaltioiden kansallisille järjestelmille, jotka ovat panneet PNR-direktiivin täytäntöön. Asiantuntijaryhmän mukaan tämä lisäisi matkustajatietoyksikköjen tehokkuutta sitten kun jäsenvaltiot ovat panneet EU:n PNR-direktiivin täytäntöön.

               Sen vuoksi tässä ehdotuksessa säädetään mahdollisuudesta, jonka mukaan myös ryhmä jäsenvaltioita voi antaa virastolle tehtäväksi kehittää, hallinnoida ja/tai isännöidä yhteistä tietotekniikkajärjestelmää, jonka avulla ne voivat yhteisesti panna täytäntöön vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja järjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuvien velvollisuuksien tekniset näkökohdat, edellyttäen että komissio antaa siihen ennakkohyväksyntänsä ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta. Tämä voitaisiin tehdä asianomaisten jäsenvaltioiden ja viraston välisellä valtuutussopimuksella, jossa virastolle osoitettaisiin edellä mainitut tehtävät ja niihin liittyvä budjetti. Tällaisessa tapauksessa virasto perii jäsenvaltioilta maksuosuuden, joka kattaa kaikki asiaankuuluvat kustannukset.

               Kuten Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia todetaan, komissio on tukenut työtä, jota muutamasta jäsenvaltiosta koottu ryhmä tekee tässä vaiheessa e-CODEX-järjestelmän ylläpitämiseksi. Tämä järjestelmä liittyy rajat ylittävään oikeudelliseen yhteistyöhön ja oikeudellisten menettelyjen digitaaliseen saatavuuteen. Komissio on todennut, etteivät nämä jäsenvaltiot pidä tätä kestävänä ratkaisuna. Jäsenvaltiot ovat tutkineet eri vaihtoehtoja neuvoston työryhmätasolla ja katsoneet, että paras vaihtoehto, jolla varmistetaan e-CODEX-järjestelmän ylläpito ja toimivuus, olisi eu-LISA. Parhaan ratkaisun löytämiseksi komissio on aloittanut e-CODEXin ylläpidon eri vaihtoehtojen vaikutuksenarvioinnin. Tämän vaikutustenarvioinnin tulokset valmistuvat syksyllä 2017.

               ·Muutokset, jotka ovat tarpeen ECRIS-TCN-järjestelmää koskevan ehdotuksen hyväksymisen seurauksena

               Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon myös muutokset, jotka ovat tarpeen, kun hyväksytään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden (TCN) rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) täydentämiseksi ja tukemiseksi (ECRIS-TCN-järjestelmä)
                  21
               , jäljempänä ’ECRIS-TCN-järjestelmä’.

               Samoin kuin muut säädösehdotukset, jotka koskevat uusien järjestelmien osoittamista viraston hallinnoitavaksi, myös ECRIS-TCN-järjestelmää koskeva ehdotus edellyttää virastoa koskevan asetuksen muuttamista. Kyseiset muutokset on otettava huomioon sekä ECRIS-TCN-järjestelmää että virastoa koskevassa ehdotuksessa. Jos ECRIS-TCN-järjestelmää koskeva ehdotus hyväksytään ennen virastoa koskevan ehdotuksen hyväksymistä, sovelletaan siinä esitettyjä ehdotuksia virastoa koskevan asetuksen muuttamisesta. Kun virastoa koskeva ehdotus hyväksytään, edellä tarkoitetut muutokset korvataan siihen sisältyvillä muutoksilla. Riippuen siitä, kuinka pian molemmat ehdotukset hyväksytään, neuvotteluissa on varmistettava molempien tekstien yhdenmukaisuus virastolle osoitettavien tehtävien osalta.

               ***

               Virastolle kaavaillut uudet tehtävät/järjestelmät vahvistavat entisestään sitä lisäarvoa, jota viraston on todettu tuottavan, kun se on koonnut kolme suurta tietojärjestelmää saman katon alle. Tämän ansiosta on voitu koota yhteen asiantuntemusta ja hyödyntää synergioita ja luoda siten joustavampi kehys kuin oli mahdollista ennen viraston perustamista, jolloin komissio kehitti ja hallinnoi järjestelmiä samalla kun eräät tehtävät oli uskottu kahden jäsenvaltion julkisen sektorin elimille. Uudet tehtävät vastaavat myös jäsenvaltioiden tarpeeseen saada virastolta apua tarvittaessa.

               Ehdotuksella on suoria vaikutuksia virastoon ja sen henkilöstöön, mm. toimitusjohtajaan, viraston hallintoneuvostossa ja neuvoa-antavissa ryhmissä edustettuina oleviin jäsenvaltioihin sekä viraston kanssa yhteistyötä tekeviin komission yksiköihin, mutta siitä on myös yleisemmin hyötyä niille jäsenvaltioille ja virastoille, jotka ovat tietojärjestelmien loppukäyttäjiä, sillä viraston asema vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen tietojärjestelmien tulevassa kehittämisessä vahvistuu ja se voi tarvittaessa antaa jäsenvaltioille tukea.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämä ehdotus perustuu virastoa koskevaan voimassa olevaan asetukseen, jota muutettiin vuonna 2015 asetuksella (EU) N:o 603/2013
                     22
                  , jotta siinä voitiin ottaa huomioon uudelleenlaaditusta Eurodac-asetuksesta johtuvat muutokset, kuten pääsy Eurodac-järjestelmään lainvalvontatarkoituksessa. Tällä ehdotuksella laajennetaan viraston toimeksiantoa, jotta se voi ottaa vastaan uusia tehtäviä. Euroopan turvallisuusagendassa
                     23
                   ja muuttoliikeagendassa
                     24
                   esitetään suuntaviivat, joiden mukaisesti olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön EU:n toimenpiteitä muuttoliikkeen hallintaan sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvien rinnakkaisten haasteiden käsittelemiseksi. Euroopan muuttoliikeagendassa korostetaan tarvetta hyödyntää täysimääräisesti suuria SIS-, VIS- ja Eurodac-tietojärjestelmiä, koska ne voivat edistää rajaturvallisuuden ylläpitämistä ja parantaa EU:n valmiuksia vähentää hallitsematonta muuttoliikettä ja palauttaa sen alueelle sääntöjenvastaisesti tulevat muuttajat. Siinä myös todetaan, että rajanylitystietojärjestelmää (EES) koskevan ehdotuksen hyväksymisen myötä siirrytään uuteen vaiheeseen, jossa hallitsemattoman muuttoliikkeen torjunta tehostuu, kun käyttöön saadaan tietoja kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksistä. Euroopan turvallisuusagendassa muistutetaan, että EU:n virastoilla on operatiivisen yhteistyön tukemisessa keskeinen rooli. Siinä kannustetaan jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti virastojen tukea rikosten torjunnassa yhteisen toiminnan avulla ja todetaan, että samalla olisi edistettävä yhteistyötä virastojen kesken niiden toimivaltuuksien puitteissa.

                  Komissio osallistuu tällä asetusehdotuksella toimiin, joiden tarkoituksena on parantaa ja tehostaa rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta sekä torjua ja ehkäistä rikollisuutta lujittamalla viraston asemaa ja vastuualueita vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tehtävää yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevien nykyisten ja mahdollisten uusien suurien tietojärjestelmien sekä jäsenvaltioille ja komissiolle annettavan tuen osalta.

                  Tässä ehdotuksessa otetaan myös huomioon muutokset, joita on ehdotettu tehtäväksi niihin säädöksiin, jotka koskevat viraston nykyään hallinnoimien tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä tai joilla viraston hallinnoitavaksi osoitetaan uusia tietojärjestelmiä. Tämä ehdotus on täysin yhdenmukainen kyseisten ehdotusten kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämä ehdotus liittyy läheisesti seuraaviin unionin politiikkoihin ja täydentää niitä:

               a)Sisäinen turvallisuus. Euroopan turvallisuusagendassa todettiin, että rajaturvallisuutta koskevat yhteiset, tiukat normit ovat välttämättömiä, jotta voidaan torjua rajat ylittävää rikollisuutta ja terrorismia. Tämä ehdotus edistää sisäisen turvallisuuden korkean tason saavuttamista, koska virasto voi sen nojalla ottaa hoitaakseen mahdollisten uusien tietojärjestelmien (EES, ETIAS ja ECRIS-TCN-järjestelmä) kehittämisen ja operatiivisen hallinnoinnin ja niihin liittyvät tehtävät, jotka edistävät tehokkaasti kyseistä päämäärää.

               b)Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä, siltä osin kuin virasto hallinnoi Eurodac- ja DubliNet-järjestelmiä ja sen hoidettavaksi osoitetaan kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi (Dublin-asetuksen uudelleenlaadintaa koskeva ehdotus), sekä viraston ja [Euroopan unionin turvapaikkaviraston] yhteistyön osalta.

               c)Ulkorajavalvonta ja sisäinen turvallisuus, siltä osin kuin virasto vastaa unionin ulkorajojen tehokasta valvontaa edistävien SIS- ja VIS-järjestelmien toiminnasta ja sille on tarkoitus osoittaa EES- ja ETIAS-järjestelmien hallinnointi.

               d)Tietosuoja siltä osin kuin tällä ehdotuksella varmistetaan, että virasto suojaa tietojen turvallisuutta keskusjärjestelmissä ja viestintäinfrastruktuurissa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               ·Oikeusperusta

               Tämä lainsäädäntöehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artiklaan, 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaan, 78 artiklan 2 kohdan e alakohtaan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohtaan, 82 artiklan 1 kohdan d alakohtaan, 85 artiklan 1 kohtaan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohtaan ja 88 artiklan 2 kohtaan, jotka muodostavat oikeusperustan viraston perustamisasetuksen ja tietojärjestelmiä koskevien säädösten muuttamiselle.

               SEUT-sopimuksen 74 artiklassa määrätään toimenpiteiden hyväksymisestä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen hallinnollisen yhteistyön varmistamiseksi. Tämä on asianmukainen oikeusperusta, koska virasto helpottaa viestintää ja yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä edellä mainituilla aloilla.

               Viraston operatiiviset hallinnointitehtävät tukevat SIS- ja VIS-säädösten taustalla olevia tavoitteita. SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 79 artiklan 2 kohdan c alakohta muodostavat asianmukaisen oikeusperustan SIS II -järjestelmään liittyville viraston tehtäville. Näiden määräysten mukaisesti virasto hoitaa ulkorajoilla tehtäviin henkilötarkastuksiin sekä laittomaan maahanmuuttoon ja oleskeluun liittyviä teknisiä toimia. VIS-järjestelmän osalta viraston tehtävät käsittäisivät jäsenvaltioiden viisuminmyöntämismenettelyihin liittyviä teknisiä toimia, minkä vuoksi sen oikeusperustaan sisältyy SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohta.

               Eurodac-asetuksen osalta virastolle osoitettavat operatiiviset hallinnointitehtävät tukisivat teknisesti sen määrittämistä, mikä jäsenvaltio on vastuussa kolmannen maan kansalaisen jossakin jäsenvaltiossa tekemän turvapaikkahakemuksen käsittelystä (SEUT-sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan e alakohta), laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamista (SEUT-sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan c alakohta), lainvalvontatarkoituksia varten tarvittavien tietojen keräämistä, tallentamista, käsittelyä, analysointia ja vaihtoa (SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta) sekä Europolin toimialaa ja Eurodac-järjestelmään lainvalvontatarkoituksessa liittyviä tehtäviä (SEUT-sopimuksen 88 artiklan 2 kohdan a alakohta).

               SEUT-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan d alakohdassa määrätään sellaisten toimenpiteiden säätämisestä, joiden tarkoituksena on helpottaa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten tai vastaavien viranomaisten yhteistyötä rikosasioiden käsittelyn ja päätösten täytäntöönpanon yhteydessä. Lisäksi SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätään, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen poliisiyhteistyön toteuttamiseksi on säädettävä toimenpiteistä, jotka koskevat asiaa koskevien tietojen keräämistä, tallentamista, käsittelyä, analysointia ja vaihtoa. Nämä määräykset ovat asianmukainen oikeusperusta, jonka nojalla virastolle voidaan antaa tähän alaan liittyviä tehtäviä.

               SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdassa, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdassa, 82 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet on hyväksyttävä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Tämän vuoksi asetus kokonaisuudessaan hyväksytään tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä.

               ·
                     Eriytetty yhdentyminen

               Koska tämän asetusehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osasto, sen yhteydessä on otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan asemasta tehtyihin pöytäkirjoihin perustuva ns. eriytetty yhdentyminen. Asetusehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstöä ja Eurodacia koskevien toimenpiteiden säännöksiä. Sen vuoksi on otettava huomioon seuraavat mainituista pöytäkirjoista ja osallistumista koskevista sopimuksista johtuvat näkökohdat.

               Tanska:

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan N:o 22 nojalla Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, lukuun ottamatta ”toimenpiteitä, joilla määritetään ne kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat, tai yhtenäistä viisumin kaavaa koskevia toimenpiteitä”. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä siltä osin kuin se koskee SIS- ja VIS-, [EES-] ja [ETIAS-] järjestelmiä, Tanskan on edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti päätettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen hyväksymispäivästä, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Tanska on Tanskan asemasta tehdyn aikaisemman pöytäkirjan samankaltaisen 5 artiklan mukaisesti päättänyt saattaa asetukset (EY) N:o 1987/2006 ja (EY) N:o 767/2008 osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               Siltä osin kuin tämä ehdotus koskee Eurodac-järjestelmää [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/20XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitettua automaattista järjestelmää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten]. Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Tanskassa tai jossakin muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, sekä Eurodac-järjestelmästä sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi tehdyn sopimuksen
                  25
                3 artiklan mukaisesti Tanskan on kuitenkin ilmoitettava komissiolle, aikooko se panna tämän asetuksen sisällön täytäntöön siltä osin kuin se koskee Eurodac-järjestelmää [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/20XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitettua automaattista järjestelmää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten]. Tanska soveltaa voimassa olevaa Eurodac-asetusta (EU) N:o 603/2013 mainitun sopimuksen nojalla tehdyn ilmoituksen mukaisesti.

               [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan siltä osin kuin se koskee ECRIS-TCN-järjestelmää.]

               Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti:

               Siltä osin kuin tämän ehdotuksen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS- ja [EES-] ja [ETIAS-]järjestelmää, ehdotuksessa kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY nojalla. Sen vuoksi tämä asetusehdotus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia eikä sitä sovelleta niihin siltä osin kuin sen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS- ja [EES-] ja [ETIAS-]järjestelmää. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti voivat pyytää saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 4 artiklan mukaisesti.

               Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä on säädetty päätöksessä 2007/533/YOS, Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19, jäljempänä ’Schengen-pöytäkirja’, olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 20 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti voivat Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) 3 artiklan mukaisesti ilmoittaa neuvoston puheenjohtajalle haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen siltä osin kuin se koskee Eurodac-järjestelmää [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/20XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitettua automaattista järjestelmää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten]. Eurodac-asetus (EU) N:o 603/2013 sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, koska ne ovat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) mukaisesti ilmoittaneet haluavansa osallistua kyseisen asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.

               [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin siltä osin kuin sen säännökset koskevat ECRIS-TCN-järjestelmää. Nämä jäsenvaltiot voivat pöytäkirjassa N:o 21 olevan 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen.]

               Koska Yhdistynyt kuningaskunta on 29 päivänä maaliskuuta 2017 ilmoittanut aikomuksestaan erota unionista, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sinä päivänä, jona erosopimus tulee voimaan tai, jollei sopimusta ole, kahden vuoden kuluttua ilmoituksesta, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä pidentää tätä määräaikaa. Sen vuoksi, ja rajoittamatta erosopimuksen määräysten soveltamista, tätä edellä olevaa kuvausta Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisesta ehdotukseen sovelletaan ainoastaan siihen asti kun Yhdistynyt kuningaskunta lakkaa olemasta jäsenvaltio.

               Islanti ja Norja:

               Islannin ja Norjan osalta tällä ehdotuksella – siltä osin kuin sen säännökset koskevat SIS- ja VIS- ja [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmää – kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa
                  26
                tarkoitetulla tavalla.

               Samalla kun neljä unionin ulkopuolista valtiota liittyi Schengenin säännöstöön, unioni teki kyseisten maiden kanssa sopimukset niiden osallistumisesta Dublin-säännöstöä koskeviin toimenpiteisiin, Eurodac mukaan lukien. Sopimus Islannin ja Norjan osallistumisesta tehtiin vuonna 2001
                  27
               .

               Sveitsi:

               Sveitsin osalta tällä ehdotuksella – siltä osin kuin sen säännökset koskevat SIS- ja VIS- ja [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmää – kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
                  28
                ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY
                  29
                3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

               Dublin-säännöstöä koskevien toimenpiteiden osalta Sveitsin osallistumista koskeva sopimus tehtiin 28. helmikuuta 2008, ja sen soveltaminen alkoi 12. joulukuuta 2008.
                  30

               Liechtenstein:

               Liechtensteinin osalta tällä ehdotuksella – siltä osin kuin sen säännökset koskevat SIS- ja VIS- ja [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmää – kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/261/EY
                  31
                3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

               Eurodac- ja Dublin-säännöstöä koskevien toimenpiteiden osalta Liechtensteinin osallistumista koskeva sopimus tehtiin 7. maaliskuuta 2011.
                  32

               Eurodac- ja Dublin-säännöstöä koskeviin toimenpiteisiin osallistuvia valtioita koskevat yhteiset säännökset:

               Edellä mainittujen kolmen sopimuksen mukaisesti Schengenin säännöstöön osallistuvat valtiot hyväksyvät Eurodac- ja Dublin-säännöstöä koskevat toimenpiteet ja niiden kehittämisen poikkeuksitta. Ne eivät osallistu sellaisten säädösten antamiseen, joilla muutetaan Eurodacia koskevia toimenpiteitä tai jotka perustuvat niihin (tämä ehdotus mukaan lukien), mutta niiden on ilmoitettava komissiolle tietyn määräajan kuluessa siitä kun neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat antaneet tällaisen säädöksen, hyväksyvätkö ne sen sisällön.

               Jotta voitaisiin luoda oikeuksia ja velvollisuuksia Tanskan (joka, kuten edellä todetaan, osallistuu Eurodac- ja Dublin-säännöstöä koskeviin toimenpiteisiin kansainvälisen sopimuksen perusteella) ja edellä mainittujen Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden välille, aiemman yhteisön (nykyisin unionin) ja kyseisten maiden välillä on tehty kaksi muuta pöytäkirjaa
                  33
               .

               •Toissijaisuusperiaate

               Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska ehdotetun toiminnan tavoitteena on vahvistaa SIS-keskusjärjestelmän, keskusviisumitietojärjestelmän sekä kansallisten rajapintojen, Eurodacin keskusjärjestelmän, niiden viestintäinfrastruktuurien sekä muiden tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin siirtäminen virastolle ja osoittaa sille uusia lisätehtäviä. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa näitä tehtäviä yksinään, vaan ne voidaan toteuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Asetusehdotuksen tarkoituksena on ottaa huomioon sekä arvioinnin perusteella annetut suositukset että uusista haasteista ja tapahtumista johtuva tilanteen kehittyminen unionissa muuttoliikkeen hallinnan ja sisäisen turvallisuuden alalla. Tätä varten siinä otetaan huomioon viraston uudet tehtävät, jotka liittyvät ehdotettuihin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen uusiin tietojärjestelmiin. Lisäksi ehdotuksessa osoitetaan virastolle eräitä uusia tehtäviä, edellyttäen että niitä koskevat säädökset hyväksytään.

               EU:n yleisestä talousarviosta rahoitettavalle virastolle annettava toimivalta käsittää ainoastaan SIS II:n keskusjärjestelmän, keskusviisumitietojärjestelmän ja kansallisten rajapintojen, Eurodacin keskusjärjestelmän sekä niiden viestintäinfrastruktuurin hallinnoinnin, eikä virasto siten ole vastuussa järjestelmiin syötetyistä tiedoista. Kansallisia järjestelmiä koskeva toimivalta kuuluu edelleen jäsenvaltioille, vaikka virastolle annetaankin nyt laajemmat tehtävät, joiden nojalla se voi neuvoa ja tukea jäsenvaltioita erityistapauksissa. Tämän vuoksi virastolle myönnetään vain sellaiset toimivaltuudet, jotka ovat tarpeen tehokkaan, turvallisen ja jatkuvan tietojenvaihdon turvaamiseksi jäsenvaltioiden välillä. Viraston aseman vahvistamista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien hallinnoinnista vastaavana erityisenä rakenteena ja sen toimeksiannon ja tehtävien laajentamista ehdotetulla tavalla pidetään oikeasuhteisena käyttäjien oikeutettujen etujen vuoksi ja siksi, että järjestelmät edellyttävät korkeaa turvallisuus- ja luotettavuustasoa ja ovat tehtävien hoitamisen kannalta olennaisen tärkeitä.

               •Sääntelytavan valinta

                  Koska vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto on perustettu asetuksella, tässä ehdotuksessa on aiheellista käyttää samaa sääntelytapaa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Komissio laati arvioinnin viraston toiminnasta asetuksen (EU) N:o 1077/2011 mukaisesti tiiviissä yhteistyössä hallintoneuvoston kanssa kolmen vuoden kuluessa 1 päivästä joulukuuta 2012. Komission arviointi perustui ulkoiseen arviointikertomukseen, jonka Ernst & Young laati maaliskuun 2015 ja maaliskuun 2016 välisenä aikana ja joka kattaa ajanjakson joulukuusta 2012 syyskuuhun 2015. Ulkoinen arviointikertomus julkaistiin maaliskuussa 2016.
                     34
                   Komission kertomus vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) toiminnasta
                     35
                   ja sen liitteenä oleva viraston arviointia koskeva komission yksiköiden valmisteluasiakirja esitetään samaan aikaan tämän ehdotuksen kanssa. Arvioinnin tulokset ja siihen perustuvat suositukset esitetään lyhyesti kohdassa 1.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Komission ehdotus perustuu edellä tarkoitettuun arviointiin, jota varten kuultiin eri sidosryhmiä. Näitä olivat EU:n jäsenvaltiot ja erityisesti niiden edustajat viraston hallintoneuvostossa ja neuvoa-antavissa ryhmissä, Schengenin säännöstöön ja Dublin/Eurodac-säännöstöön osallistuvat maat, Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto, Euroopan tietosuojavaltuutettu, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, EU:n eri virastot ja erityisesti CEPOL, Frontex, EASO, Europol, Eurojust ja perusoikeusvirasto sekä eu-LISAn toimeksisaajat.

                  Lisäksi komissio on ottanut huomioon eu-LISAn edustajien suositukset siitä, millä tavoin perustamisasetusta olisi muutettava teknisen kehityksen vuoksi, ja pyytänyt näitä laatimaan lyhyet vaikutustenarvioinnit tällaisten muutosten perustelemiseksi.

               Kuten viraston perustamisasetuksessa edellytetään, viraston hallintoneuvostoa on kuultu kyseisen asetuksen muuttamista koskevista komission suosituksista. Kuten 1 kohdassa todetaan, komissio on mahdollisuuksien mukaan ottanut huomioon hallintoneuvoston suositukset, jotka koskevat erityisesti viraston tutkimustoimintaa koskevan toimeksiannon laajentamista, neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajien toimikauden pidentämistä ja mahdollisuutta käyttää järjestelmiä samanaikaisesti aktiivisessa toimintatilassa Sankt Johann im Pongaussa. Komission suosituksia koskeva hallintoneuvoston lausunto esitetään edellä mainitun komission kertomuksen liitteenä.

               •Asiantuntijatiedon käyttö

                  Viraston toimintaa koskevan riippumattoman ulkoisen arvioinnin toteutti Ernst & Young pitkäaikaisen kokemuksensa ja asiantuntemuksensa pohjalta ja sidosryhmien laajan kuulemisen avulla. Arvioinnissa otettiin huomioon myös viraston raportit SIS II- ja VIS-järjestelmien toiminnasta sekä Eurodacin keskusyksikön toimintaa koskevat vuosikertomukset ja komission yleiset arviointikertomukset VIS- ja SIS II -järjestelmistä.

               •Vaikutustenarviointi

               Ehdotus perustuu suurelta osin 1 kohdassa tarkoitetun riippumattoman ulkoisen arvioinnin tuloksiin ja sitä koskevassa kertomuksessa esitettyihin suosituksiin.

               Vaikutustenarviointia ei tehty, koska arvioinnissa katsottiin, että muutokset ovat luonteeltaan ennen muuta teknisiä siinä mielessä, että ne ovat tarpeen joko viraston toiminnan ja operatiivisen tehokkuuden parantamiseksi tai muista lainsäädännön ja politiikan kehityksestä johtuvista syistä eli siitä, että virastolle osoitetaan uusia tehtäviä tai uusia järjestelmiä hallinnoitavaksi. Yhtäältä muutoksilla laajennettaisiin viraston toimeksiantoa rajoitetusti eikä niistä aiheudu merkittäviä vaikutuksia. Toisaalta lainsäädännön ja politiikan kehityksestä johtuvien muutosten osalta on todettava, että komissiolla ei ole harkintavaltaa politiikkaan liittyvien valintojen suhteen, sillä siihen liittyvä kehitys nimenomaan edellyttää muutoksia.

               •Perusoikeudet

                  Tässä ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita. Ehdotuksella laajennetaan viraston tehtäviä ja vastuualueita ennen muuta osoittamalla sen hallinnoitavaksi uusia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisia tietojärjestelmiä. Ehdotuksen vaikutus perusoikeuksiin on kuitenkin rajoitettu, koska virasto on osoittanut kykenevänsä vastaamaan tuloksellisesti sekä SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista että sille uskotuista uusista tehtävistä noudattaen samalla perusoikeuksia ja erityisesti henkilötietojen suojaa koskevaa 8 artiklaa. Ehdotetut uudet tietojärjestelmät, jotka on tarkoitus osoittaa viraston hallinnoitaviksi, sisältävät niitä koskevien säädösten mukaisesti tarvittavat takeet tietosuojasta, joka viraston on varmistettava.

                  Tämä asetus on näin ollen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 6 artiklan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston määrärahat sisältyvät jo unionin talousarvioon. Tällä ehdotuksella laajennetaan viraston tehtävien laajuutta. Uusien tietojärjestelmien osoittaminen viraston hallinnoitavaksi edellyttää, että annetaan SEUT-sopimuksen V osastoon perustuva säädös, jossa myös kohdennetaan niiden kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin tarvittavat määrärahat. Sen sijaan muihin virastolle tässä ehdotuksessa osoitettaviin uusiin tehtäviin tarvitaan erilliset resurssit ja määrärahat, joita tarkastellaan lähemmin tähän ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä.

                  Nämä virastolle siirrettävät uudet tehtävät liittyvät SIS-järjestelmän viestintäinfrastruktuuriin, 6. huhtikuuta 2016 annettuun tiedonantoon Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi ja 16. toukokuuta 2017 annettuun komission Seitsemänteen raporttiin edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Lisäksi olisi osoitettava määrärahat niihin viraston uusiin tehtäviin, jotka liittyvät nykyisten tai tulevien tietojärjestelmien teknisiä kysymyksiä koskevan neuvonnan ja tarvittavan tuen antamiseen jäsenvaltioille ja komission yksiköille.

                  Niiden tehtävien laajentaminen, jotka koskevat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyviä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman osia, olisi katettava unionin rahoitusosuudesta, josta säädetään tehtävien siirtämistä komissiolta virastolle koskevassa valtuutusasiakirjassa.

                  Mahdollisuus, jonka mukaan ryhmä jäsenvaltioita voi antaa virastolle tehtäväksi kehittää, hallinnoida ja/tai isännöidä keskitettyjä ratkaisuja hajautettuja järjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuviin velvollisuuksiin liittyvien teknisten näkökohtien täytäntöönpanoa varten, olisi rahoitettava kokonaan kyseisten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.

                  Jotta virasto voi suorittaa tässä ehdotuksessa tarkoitetut uudet tehtävänsä asianmukaisella tavalla, virastolle myönnettävään unionin rahoitukseen on vuosina 2018–2020 lisättävä 78 354 miljoonaa euroa. Lisäksi samalla ajanjaksolla tarvitaan 52 uutta tointa, joista 23 on henkilöstötaulukkoon sisältyviä toimia (väliaikaisia toimihenkilöitä), 2 sopimussuhteista toimihenkilöä, 2 kansallista asiantuntijaa ja 25 väliaikaisesta henkilöstöstä sopimussuhteisiksi toimihenkilöiksi siirrettyä henkilöä. Tämä määrä ei sisällä määrärahoja, jotka tarvitaan eri säädöksillä perustettavia uusia tietojärjestelmiä varten tai jotka perustuvat nykyisten järjestelmien muuttamista koskeviin ehdotuksiin. Yksityiskohtainen erittely vuotta ja kutakin järjestelmää kohti esitetään tämän ehdotuksen liitteenä olevan rahoitusselvityksen kohdassa 3.2.2.

               5.LISÄTIEDOT

               ·Seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

               Virastolla on velvollisuus laatia toiminnastaan erilaisia raportteja ja seurata työnsä edistymistä. Viraston on laadittava ennen muuta konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus, jossa tarkastellaan edellisen vuoden toimintaa ja verrataan saavutettuja tuloksia vuotuisessa työohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin.

               Toimitusjohtajan tehtäviin kuuluu muun muassa laatia ja toteuttaa tehokas järjestelmä, jonka avulla laaja-alaisia tietojärjestelmiä ja viraston toimintaa sekä sen tavoitteiden tehokasta saavuttamista voidaan seurata ja arvioida säännöllisesti.

               Jatkossa virastolla on tarkoitus olla nykyistä merkittävämpi osuus sen hallinnoimiin järjestelmiin liittyvien tilastojen tuottamisessa. Lisäksi se vastaa järjestelmiä koskevien tilastojen julkaisemisesta. Tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan eri järjestelmiä koskevissa säädöksissä.

               Hallintoneuvosto hyväksyy kahden vuoden välein SIS- ja VIS-järjestelmien teknistä toimintaa koskevat kertomukset, joita edellytetään näitä järjestelmiä koskevissa säädöksissä, sekä vuosikertomuksen Eurodac-keskusjärjestelmän toiminnasta. Lisäksi se antaa kertomukset viraston hallinnoitavaksi annettujen uusien järjestelmien kehittämisestä ja teknisestä toiminnasta.

               Komission on laadittava arvio viraston toiminnasta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein. Komissio raportoi arvioinnin tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle. Toimitusjohtaja huolehtii havaintojen ja arvioinnin perusteella tehtyjen suositusten asianmukaisesta seurannasta.

               Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat myös kehottaa toimitusjohtajaa raportoimaan tehtäviensä suorittamisesta näille toimielimille, minkä lisäksi toimitusjohtaja voidaan ennen nimittämistä tai toimikauden jatkamista kutsua antamaan lausunto Euroopan parlamenttiin ja vastaamaan asianomaisten valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin.

                  Viraston keskeinen tehtävä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin alalla on ja sen tulisi myös jatkossa olla vastaaminen tämän toimialan nykyisten laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista sekä uusien järjestelmien valmistelu, kehittäminen ja hallinnointi, jos asiaankuuluvissa SEUT-sopimuksen 69–89 artiklan nojalla annettavissa säädöksissä niin säädetään. Lyhyellä aikavälillä viraston on määrä kehittää erityisesti seuraavat järjestelmät: EES- ja ETIAS-järjestelmät, edellyttäen että niitä koskevat säädökset hyväksytään. Viraston toiminnan ensimmäinen arviointi kuitenkin osoitti, että viraston toimeksiantoa on laajennettava. Jotta voidaan ottaa huomioon arvioinnin perusteella tehdyt suositukset sekä 1 kohdassa esitetyt politiikan, lainsäädännön ja tilanteen kehityksestä johtuvat muutokset, tässä ehdotuksessa esitetään seuraavat osatekijät, jotka vahvistavat viraston asemaa verrattuna sen asetuksella (EU) N:o 1077/2011 vahvistettuun toimeksiantoon.

               ·Viraston toimeksiannon laajentaminen

                  1 artikla: Tässä säännöksessä luetellaan nyt viraston toimivaltuudet. Siinä säädetään erityisesti, että virastolle voidaan antaa seuraavat uudet tehtävät:

               –rajanylitystietojärjestelmän (EES)
                  36
               , DubliNetin
                  37
               , EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS)
                  38
               , kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia koskevan automaattisen järjestelmän
                  39
                ja ECRIS-TCN-järjestelmän
                  40
                valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi (edellyttäen, että niitä koskevat säädökset hyväksytään);

               –tietojen laadun varmistaminen 8 artiklan mukaisesti;

               –tarvittavien toimien kehittäminen yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi 9 artiklan mukaisesti;

               –tuen antaminen jäsenvaltioille ja komissiolle 12 artiklan mukaisesti.

               ·Uusiin järjestelmiin liittyvät erityistehtävät (edellyttävät asiaa koskevien säädösten hyväksymistä)

                  Tämän ehdotuksen 5 a artiklassa viitataan tehtäviin, jotka liittyvät rajanylitysjärjestelmään, jota koskevan ehdotuksen komissio hyväksyi 6. huhtikuuta 2016 ja josta lainsäätäjät neuvottelevat parhaillaan.

                  Ehdotuksen 5 b artiklassa viitataan EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmään liittyviin tehtäviin. ETIAS-ehdotus esitettiin 16. marraskuuta 2016, ja se on tarkoitus hyväksyä syksyllä 2017.

                  Ehdotuksen 5 d artiklassa viitataan tehtäviin, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia koskevaan automaattiseen järjestelmään (Dublin-järjestelmän jakomekanismi). Dublin-asetuksen uudelleenlaadintaa koskeva ehdotus esitettiin 4. toukokuuta 2016, ja se on parhaillaan lainsäätäjien neuvoteltavana.

                  Ehdotuksen 5 e artiklassa viitataan tehtäviin, jotka liittyvät niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevaan keskitettyyn järjestelmään, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden (TCN) rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) täydentämiseksi ja tukemiseksi (ECRIS-TCN-järjestelmä). ECRIS-TCN-järjestelmää koskeva ehdotus esitettiin 29. kesäkuuta 2017.

               ·SIS- ja VIS-järjestelmien viestintäinfrastruktuuriin liittyvien komission tehtävien siirtäminen virastolle

                  Viraston perustamisasetuksen 7 artiklaa muutetaan, jotta siinä voidaan ottaa huomioon keskusjärjestelmän ja kunkin jäsenvaltion yhdenmukaisen kansallisen käyttöliittymän väliseen viestintäinfrastruktuuriin liittyvien tehtävien siirto komissiolta virastolle. Viestintäinfrastruktuuri mahdollistaa yhteydet SIS- ja VIS-keskusjärjestelmien ja jäsenvaltioiden kansallisten infrastruktuurien välillä. Artiklassa myös selvennetään, että siirto ei koske niitä järjestelmiä, joissa käytetään EuroDomainia (tällä hetkellä vain Eurodac). Tämä on TESTA-ng-verkkopalvelun (uuden sukupolven Euroopan laajuiset julkishallinnon telematiikkapalvelut)
                     41
                   tarjoama suojattu televiestintäinfrastruktuuri, jota komissio hallinnoi ja rahoittaa, minkä vuoksi sitä koskevia sopimusperusteisia tehtäviä tai määrärahoja ei ole tarkoitus siirtää virastolle lähiaikoina.

               ·Tietojen laadun varmistaminen

               Ehdotuksen 8 artiklassa virastolle annetaan tehtäväksi perustaa automaattinen tietojen laadunvalvontamekanismi ja tietojen yhteiset laatuindikaattorit sekä kehittää keskustietokanta raportointia ja tilastojen laatimista varten, edellyttäen, että olemassa olevia järjestelmiä koskeviin säädöksiin tehdään tarvittavat lainsäädännölliset muutokset ja/tai uusiin säädöksiin sisällytetään tätä koskevat säännökset.

               ·Yhteentoimivuuden mahdollistavien toimien kehittäminen

               Ehdotuksen 9 artiklassa virastolle annetaan tehtäväksi kehittää toimet, joilla mahdollistetaan järjestelmien yhteentoimivuus, tarvittaessa edellyttäen, että asiaa koskevat säädökset hyväksytään.

               ·Tutkimustoimintaan liittyvien viraston tehtävien laajentaminen

                  Ehdotuksen 10 artiklalla laajennetaan viraston toimeksiantoa tutkimustoiminnan alalla. Siinä annetaan erityisesti virastolle tehtäväksi niiden tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien osien toteuttaminen, jotka liittyvät vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisiin tietojärjestelmiin.

               ·Pilottihankkeiden soveltamisalan laajentaminen

                  Ehdotuksen 11 artiklalla laajennetaan niiden pilottihankkeiden soveltamisalaa, joita virastolle voidaan osoittaa. Komissio voi antaa virastolle valtuutussopimuksella talousarvion toteuttamistehtäviä, jotka koskevat ratkaisujen toimivuuden osoittamista ja jotka rahoitetaan asetuksessa (EU) N:o 515/2014 säädetystä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä. Virasto voi myös suunnitella ja toteuttaa testaustoimia, jotka koskevat tämän asetuksen sekä viraston hallinnoimien laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten soveltamisalaan kuuluvia asioita, hallintoneuvoston päätettyä asiasta.

               ·Tuki jäsenvaltioille ja komissiolle

               Ehdotuksen 12 artiklassa säädetään, että virastoa voidaan pyytää antamaan jäsenvaltioille neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä keskusjärjestelmiin ja tapauskohtaista tukea. Virastoa voidaan myös pyytää antamaan komissiolle neuvoja tai tukea teknisissä kysymyksissä, jotka liittyvät nykyisiin tai uusiin järjestelmiin, myös tutkimusten ja testien avulla.

               Lisäksi 12 artiklassa säädetään, että virastolle voidaan antaa tehtäväksi kehittää, hallinnoida ja/tai isännöidä yhteistä tietotekniikkajärjestelmää vähintään kuuden sellaisen jäsenvaltion muodostaman ryhmän puolesta, jotka vapaaehtoisesti valitsevat keskitetyn ratkaisun avuksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja järjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuvien velvollisuuksien teknisten näkökohtien toteuttamisessa, edellyttäen että komissio antaa tähän ennakkohyväksyntänsä ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta. Tällaisessa tapauksessa asianomaisten jäsenvaltioiden on osoitettava virastolle kyseiset tehtävät valtuutussopimuksella, jossa esitetään valtuutuksen ehdot ja laskelma kaikista asiaankuuluvista kustannuksista ja laskutusmenetelmä.

               ·Varayksikön mahdollisen käytön laajentaminen järjestelmien aktiivisessa toiminnassa

               Ehdotuksen 13 artiklassa säädetään mahdollisuudesta käyttää Sankt Johann im Pongaussa sijaitsevaa varayksikköä samanaikaisesti viraston hallinnoimien laaja-alaisten tietojärjestelmien aktiivisessa toiminnassa, edellyttäen että yksikkö pystyy edelleen varmistamaan järjestelmien toiminnan myös häiriötapauksessa. Muut kunkin järjestelmän varayksikön käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan kutakin järjestelmää koskevassa säädöksessä.

               ·Hallintoneuvoston tehtävien lisääminen

                  Ehdotuksen 15 artiklassa täsmennetään hallintoneuvostolle osoitettavat tehtävät, jotta voidaan ottaa huomioon muun muassa sen vastuu viraston toiminnan yleisestä ohjaamisesta. Lisäksi 15 artiklaa täydennetään, jotta sen säännökset voidaan yhdenmukaistaa Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman julkilausuman liitteenä olevan yhteisen lähestymistavan kanssa. Muutoksilla myös annetaan hallintoneuvostolle uusi velvoite, jonka mukaan sen olisi hyväksyttävä vuosittain elokuun loppuun mennessä väliraportti suunniteltujen toimien täytäntöönpanosta saman vuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana, ja otetaan huomioon uuteen varainhoitoasetukseen
                     42
                   ja varainhoidon puiteasetukseen
                     43
                   liittyvä kehitys sekä uusiin järjestelmiin liittyvät hallintoneuvoston uudet tehtävät.

               ·Hallintoneuvostoa koskevat muutokset

                  Ehdotuksen 18 artiklalla laajennetaan hallintoneuvoston puheenjohtajan toimikautta kahdesta neljään vuoteen. Toimikausi voidaan uusia kerran yhteisen lähestymistavan mukaisesti.

                  Ehdotuksen 19 artiklaa on täydennetty säätämällä mahdollisuudesta, jonka mukaan tietyt EU:n virastot voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin, kun niissä käsitellään sellaista uutta järjestelmää koskevaa kysymystä, johon niillä on pääsy loppukäyttäjänä asiaa koskevan säädöksen nojalla, sitten kun se on hyväksytty.

               ·Toimitusjohtajan tehtäviä ja toimikautta koskevat muutokset

                  Ehdotuksen 21 artiklassa täsmennetään toimitusjohtajan tehtävät, jotta voidaan ottaa huomioon hänen vastuunsa viraston hallinnosta ja virastolle osoitettujen velvollisuuksien toteuttamisesta. Ehdotuksen 21 artiklaa täydennetään yhteisen lähestymistavan mukaisesti ja jotta voidaan ottaa huomioon uudet tehtävät, jotka johtuvat uusien järjestelmien osoittamista virastolle koskevien säädösten hyväksymisestä. Toimitusjohtajan velvollisuus esittää hallintoneuvostolle luonnos määräaikaisarvioinnin periaatteista on poistettu.

                  Ehdotuksen 22 artiklassa säädetään, että toimitusjohtajan toimikautta voidaan pidentää yhteisen lähestymistavan mukaisesti enintään viiteen vuoteen nykyisten kolmen vuoden sijasta.

               ·Neuvoa-antavia ryhmiä koskevat muutokset (edellyttäen, että asiaa koskevat säädökset hyväksytään)

                  Ehdotuksen 23 artiklassa säädetään EES-, ETIAS- ja ECRIS-TCN-järjestelmiä koskeviin säädösehdotuksiin perustuvien neuvoa-antavien ryhmien perustamisesta.

               ·Vaatimus, jonka mukaan komission on hyväksyttävä turvallisuussäännöt etukäteen komission säädösten nojalla

                  Ehdotuksen 33 artiklassa säädetään, että hallintoneuvoston on hyväksyttävä viraston turvallisuussäännöt, jotka koskevat turvallisuusluokiteltujen tietojen ja turvallisuusluokittelemattomien arkaluonteisten tietojen suojelua, komission sääntöjen pohjalta ja komission hyväksynnän jälkeen.

               ·Arviointia koskevan artiklan muuttaminen

                  Ehdotuksen 35 artiklaa muutetaan sen selventämiseksi, että komissio arvioi viraston toimintaa ja laatii sen yhteydessä tehdyistä havainnoista kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle. Arviointi on tarkoitus tehdä viiden vuoden välein, kun se nyt tehdään neljän vuoden välein. Näin tämä vaatimus yhdenmukaistetaan hajautettuja virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan kanssa.

               ·Yhteistyötä unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen kanssa koskevan säännöksen lisääminen

               Ehdotuksen 37 artiklassa vahvistetaan säännöt erityisesti oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alueella toimivien unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen kanssa tehtävää yhteistyötä varten.

               ·Talousarviota koskevien säännösten yhdenmukaistaminen delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 kanssa

                  Ehdotuksen 39–42 artiklat ovat yhdenmukaiset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta annetun komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013
                     44
                   säännösten kanssa, sellaisina kuin ne on esitetty viraston varainhoitoa koskevissa säännöissä.

               ·Eturistiriitojen estämistä koskevan säännöksen lisääminen

                  Ehdotuksen 43 artiklassa vaaditaan virastoa hyväksymään sisäiset säännöt, jotta voidaan välttää eturistiriidat.

               ·Ehdotuksen VI luku koskee muihin unionin välineisiin tehtäviä muutoksia

                  Ehdotuksen 46 ja 47 artiklassa esitetään muutoksia SIS II -järjestelmää koskeviin säädöksiin, jotta voidaan ottaa huomioon SIS-järjestelmän viestintäinfrastruktuuriin liittyvien tehtävien siirto komissiolta virastolle. Tätä muutosta ei ole tarpeen tehdä VIS-asetuksen osalta, koska EES-ehdotuksessa säädetään VIS-asetuksen 26 artiklan 2 kohtaan tehtävästä muutoksesta, jonka nojalla hallintoviranomainen (virasto) ottaa hoitaakseen viestintäinfrastruktuuriin liittyvät komission tehtävät kuusi kuukautta EES-asetuksen voimaantulon jälkeen. Tätä muutosta ei tarvitse tehdä myöskään Eurodacin osalta, koska Eurodacin viestintäinfrastruktuuri kuuluu komission hallinnoiman ja rahoittaman EuroDomainin piiriin, minkä vuoksi sitä koskevia sopimusperusteisia tehtäviä tai määrärahoja ei ole tarkoitus siirtää virastolle lähiaikoina. Jos lainsäätäjät hyväksyvät ECRIS-TCN-järjestelmää koskevan säädöksen, myös siinä käytetään EuroDomain-infrastruktuuria, jolloin komissio vastaa ECRIS-TCN-järjestelmän viestintäinfrastruktuurin talousarvion toteuttamisesta, hankinnoista ja uudistuksista sekä sopimusasioista.

                  Tämän ehdotuksen hyväksymisen jälkeen olisi muutettava Euroopan komission ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston välillä tehtyä yhteisymmärrysmuistiota
                     45
                   komission ja viraston välillä tehtävällä sopimuksella, jotta voidaan ottaa huomioon edellä mainitut järjestelmiä koskeviin säädöksiin tehtävät viestintäinfrastruktuuria koskevat muutokset.

               2017/0145 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

               vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta eurooppalaisesta virastosta sekä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 kumoamisesta

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan, 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 85 artiklan 1 kohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä(
                  46
               ),

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Schengenin tietojärjestelmä (SIS) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006
                  47
                ja neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS
                  48
               . Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että komissio vastaa SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin tiettyjen osien operatiivisesta hallinnoinnista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.

               (2)Viisumitietojärjestelmä (VIS) perustettiin neuvoston päätöksellä 2004/512/EY
                  49
               . Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 767/2008
                  50
                säädetään, että komissio vastaa VIS-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu VIS:n keskusjärjestelmän ja kansallisten liittymien operatiivisesta hallinnoinnista sekä viestintäinfrastruktuurin tietyistä osista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.

               (3)Eurodac perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2725/2000
                  51
               . Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 407/2002
                  52
                säädetään tarvittavat täytäntöönpanosäännöt. Kyseiset välineet kumottiin ja korvattiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 603/2013
                  53
                20 päivästä heinäkuuta 2015 alkaen.

               (4)Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011
                  54
                vastaamaan SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja niiden viestintäinfrastruktuurien tiettyjen osien operatiivisesta hallinnoinnista sekä mahdollisesti myös muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista, edellyttäen että niitä koskevat erilliset säädökset hyväksytään. Asetusta (EU) N:o 1077/2011 muutettiin asetuksella (EU) N:o 603/2013, jotta voitiin ottaa huomioon Eurodac-järjestelmään tehdyt muutokset.

               (5)Koska tietokantaa hallinnoivan viranomaisen täytyi olla oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton, se perustettiin sääntelyvirastona, jäljempänä ’virasto’, joka on oikeushenkilö. Viraston kotipaikaksi sovittiin Tallinna (Viro). Koska SIS- ja VIS-järjestelmien teknistä kehittämistä ja operatiivisen hallinnoinnin valmistelua kuitenkin jo toteutettiin Strasbourgissa, Ranskassa, ja näiden tietojärjestelmien varayksikkö oli sijoitettu Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan, SIS- ja VIS-järjestelmiä koskevissa säädöksissä vahvistettujen sijaintipaikkojen mukaisesti, tilanteen olisi säilyttävä samana. Myös Eurodacin operatiiviseen hallinnointiin ja Eurodacin varayksikköön liittyvät tehtävät olisi edelleen suoritettava näissä kahdessa paikassa. Näissä kahdessa paikassa olisi suoritettava myös muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien tekninen kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi sekä – jos asianomaisessa säädöksessä niin säädetään – sellaisen varayksikön hallinnointi, jonka avulla varmistetaan tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän toiminta järjestelmän häiriötapauksessa. Jotta varayksikön mahdollinen käyttö voitaisiin maksimoida, siellä olisi voitava käyttää järjestelmiä samanaikaisesti aktiivisessa toimintatilassa, edellyttäen että se pystyy edelleen varmistamaan järjestelmien toiminnan häiriötapauksessa.

               Sen jälkeen kun virasto aloitti toimintansa 1 päivänä joulukuuta 2012, se otti hoitaakseen VIS-järjestelmään liittyvät tehtävät, jotka oli asetuksella (EY) N:o 767/2008 ja neuvoston päätöksellä (EY) 2008/633/YOS
                  55
                osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle. Se otti huhtikuussa 2013 järjestelmän käyttöönoton jälkeen hoitaakseen SIS II -järjestelmään liittyvät tehtävät, jotka oli osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS, ja kesäkuussa 2013 Eurodaciin liittyvät tehtävät, jotka oli osoitettu komissiolle asetuksilla (EY) N:o 2725/2000 ja (EY) N:o 407/2002. Ensimmäisessä viraston toimintaa koskevassa arvioinnissa, joka toteutettiin vuosina 2015–2016 riippumattoman ulkoisen arvioinnin pohjalta, todettiin, että virasto hoitaa tehokkaasti laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin ja muut sille osoitetut tehtävät, mutta että sen perustamisasetukseen olisi kuitenkin tehtävä eräitä muutoksia, kuten viestintäinfrastruktuuriin liittyvien tehtävien siirtäminen komissiolta virastolle. Komissio otti ulkoisen arvioinnin perusteella huomioon politiikan, lainsäädännön ja tilanteen kehityksestä johtuvat muutokset ja ehdotti erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) toimintaa koskevassa kertomuksessaan
                  56
               , että viraston toimeksiantoa olisi laajennettava niin, että se voi toteuttaa tehtävät, jotka perustuvat lainsäädäntövallan käyttäjien hyväksymiin ehdotuksiin uusien järjestelmien osoittamisesta virastolle, sekä tehtävät, joita tarkoitetaan komission 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassa tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, korkean tason asiantuntijaryhmän 11 päivänä toukokuuta 2016 antamassa loppuraportissa ja komission 16 päivänä toukokuuta 2017 antamassa Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia, tarvittaessa edellyttäen, että asianomaiset säädökset hyväksytään. Virastolle olisi annettava tehtäväksi erityisesti eurooppalaisen hakuportaalin, yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun ja yhteisen henkilötietorekisterin kehittäminen, edellyttäen että asianomaiset yhteentoimivuutta koskevat säädökset hyväksytään. Yhteentoimivuutta koskevien toimien yhteydessä olisi tarvittaessa käytettävä ohjeena komission tiedonantoa Eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet – täytäntöönpanostrategia
                  57
               .

               (6)Edellä mainitussa komission raportissa todetaan myös, että viraston toimeksiantoa olisi laajennettava, jotta se voi antaa jäsenvaltioille neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä keskusjärjestelmiin ja tarvittaessa tapauskohtaista tukea/apua sekä komission yksiköille tukea/apua uusiin järjestelmiin liittyvissä teknisissä kysymyksissä.

               (7)[Tätä varten virastolle olisi osoitettava [rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä asetuksen (EY) N:o 767/2008 ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta] XX annetulla asetuksella XX/XX perustetun rajanylitystietojärjestelmän valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi.]

               (8){[Virastolle olisi osoitettava komission asetuksen (EY) N:o 1560/2003
                  58
                18 artiklalla perustetun erillisen suojatun kanavan, DubliNetin, operatiivinen hallinnointi [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä] XX annetun asetuksen XX/XX (uudelleenlaadittu) mukaisesti.

               (9)[Virastolle olisi osoitettava [EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 ja (EU) 2016/1624 muuttamisesta XX annetulla] asetuksella XX/XX perustetun EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi.]

               (10)[Virastolle olisi osoitettava [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta] annetun asetuksen (EU) XX/20XX 44 artiklassa tarkoitetun rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi.]

               (11)[Virastolle olisi osoitettava myös [niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän täydentämiseksi ja tukemiseksi (ECRIS-TCN-järjestelmä) ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta] XX annetulla asetuksella XX/XX perustetun, niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevan keskitetyn järjestelmän, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden rikostuomioita koskevia tietoja, valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi, ja kyseisessä asetuksessa tarkoitetun ECRIS-viitesovelluksen ylläpito.].

               (12)Viraston olisi säilyttävä samana oikeushenkilönä, jonka kaikki toimet ja menettelyt jatkuvat täysimääräisesti.

               (13)Viraston päätehtävänä olisi edelleen oltava SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien, [EES-järjestelmän], [DubliNet-järjestelmän], [ETIAS-järjestelmän], [kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän] ja [ECRIS-TCN-järjestelmän] ja, jos niin päätetään, muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien tehtävien hoitaminen. Viraston olisi myös vastattava teknisistä toimenpiteistä, joita sen tehtävät edellyttävät ja jotka eivät ole normatiivisia. Nämä tehtävät eivät saisi vaikuttaa viraston operatiivisesti hallinnoimista järjestelmistä annettujen säädösten mukaisesti komissiolle yksin tai sille komitean avustamana varattuihin normatiivisiin tehtäviin. Ei ole enää perusteltua, että komissio vastaa tietyistä järjestelmien viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä, ja sen vuoksi nämä tehtävät olisi siirrettävä virastolle, jotta voidaan parantaa sen hallinnoinnin johdonmukaisuutta. Komission olisi kuitenkin edelleen hoidettava talousarvion toteuttamiseen, hankintoihin ja uudistuksiin sekä sopimusasioihin liittyvät tehtävät niiden järjestelmien osalta, jotka käyttävät EuroDomainia eli Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 922/2009/EY
                  59
                3 artiklan nojalla toteutetun TESTA-ng-verkkopalvelun (uuden sukupolven Euroopan laajuiset julkishallinnon telematiikkapalvelut) tarjoamaa suojattua viestintäinfrastruktuuria.

               (14)Viraston olisi lisäksi suoritettava edelleen tehtävät, jotka liittyvät SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja muiden, sille tulevaisuudessa osoitettavien laaja-alaisten tietojärjestelmien teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen.

               (15)Virastolle voitaisiin antaa tehtäväksi myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67–89 artiklan täytäntöönpanemiseksi perustettavien uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi. Virastolle olisi uskottava tällaisia tehtäviä ainoastaan myöhemmin annettavilla erillisillä säädöksillä, joiden antamista edeltää vaikutusten arviointi.

               (16)Tutkimustoimintaan liittyvää viraston toimeksiantoa olisi laajennettava, jotta voidaan parantaa sen edellytyksiä esittää ennakoivammin asianmukaisia ja tarvittavia teknisiä muutoksia vastuualueeseensa kuuluviin tietojärjestelmiin. Virasto ei välttämättä pelkästään seuraa hallinnoimiensa järjestelmien operatiivisen toiminnan kannalta tarvittavien tutkimustoimien toteuttamista, vaan se voi myös osallistua niihin. Sen olisi toimitettava tiedot tällaisesta seurannasta säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle.

               (17)Viraston olisi vastattava pilottihankkeiden toteuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
                  60
                54 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi komissio voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti osoittaa virastolle talousarvion toteuttamistehtäviä, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 515/2014
                  61
                säädetystä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä rahoitettuihin soveltuvuusselvityksiin. Virasto voi myös suunnitella ja toteuttaa testaustoimia, jotka koskevat ainoastaan tämän asetuksen sekä viraston hallinnoimien laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten soveltamisalaan kuuluvia asioita. Kun viraston tehtäväksi annetaan pilottihankkeen toteuttaminen, sen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin tiedonhallintastrategiaan.

               (18)Viraston olisi annettava jäsenvaltioille neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä keskusjärjestelmiin.

               (19)Viraston olisi myös annettava jäsenvaltioille tapauskohtaista tukea, jos se on tarpeen turvallisuuteen tai muuttoliikkeeseen liittyvien poikkeuksellisten tarpeiden vuoksi. Jäsenvaltioiden olisi voitava tukeutua tekniseen ja operatiiviseen lisätukeen etenkin, jos jonkin jäsenvaltion ulkorajojen tietyille alueille kohdistuu suurten saapuvien muuttovirtojen aiheuttamia erityisiä ja suhteettomia muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita. Tukea olisi tarjottava eniten tulijoita vastaanottavilla alueilla asianomaisten unionin virastojen asiantuntijoista koottujen muuttoliikkeen hallinnan tukitiimien avulla. Jos viraston tukea tarvitaan tällaisessa tilanteessa sen hallinnoimiin laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyvissä kysymyksissä, komission olisi esitettävä sille pyyntö tuen antamisesta.

               (20)Viraston olisi tarvittaessa tuettava myös komission yksiköitä nykyisiin tai uusiin järjestelmiin liittyvissä teknisissä kysymyksissä ja erityisesti virastolle osoitettavia laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevien uusien ehdotusten valmistelussa.

               (21)Virastolle olisi myös voitava antaa tehtäväksi kehittää, hallinnoida ja/tai isännöidä sellaisten jäsenvaltioiden muodostaman ryhmän yhteistä tietotekniikkajärjestelmää, jotka vapaaehtoisesti valitsevat keskitetyn ratkaisun auttamaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuvien velvollisuuksien teknisten näkökohtien toteuttamisessa. Tätä varten olisi saatava komission ennakkohyväksyntä ja hallintoneuvoston päätös, ja toiminnasta olisi tehtävä asianomaisten jäsenvaltioiden ja viraston välinen valtuutussopimus ja se olisi rahoitettava kokonaan kyseisten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla.

               (22)Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin osoittaminen virastolle ei saisi vaikuttaa näihin järjestelmiin sovellettaviin erityissääntöihin. Kunkin sellaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän, jonka operatiivinen hallinnointi on osoitettu virastolle, tarkoitusta, käyttöoikeuksia, turvatoimia ja muita tietosuojavaatimuksia koskevia erityissääntöjä sovelletaan täysimääräisesti.

               (23)Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa viraston toimintaa. Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat valtuudet, jotta se voi erityisesti hyväksyä vuotuisen työohjelman, suorittaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, hyväksyä virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt, nimittää toimitusjohtajan ja vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti toimitusjohtaja tekee viraston operatiivisia tehtäviä koskevat päätökset. Virastoa olisi hallinnoitava ja sen olisi toimittava ottaen huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä heinäkuuta 2012 hyväksymän unionin hajautettuja virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan periaatteet.

               (24)Koska Euroopan poliisivirastolla (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksiköllä (Eurojust) on kummallakin päätöksen 2007/533/YOS [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2016/261/EU kumoamisesta XX annetun asetuksen XX}] nojalla oikeus päästä SIS II:een tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin suoria hakuja, niillä olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema, kun niissä käsitellään päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Koska eurooppalaisella raja- ja merivartiostolla on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1624
                  62
                ja [Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä] annetun asetuksen XXX
                  63
                nojalla oikeus päästä SIS-järjestelmän tietoihin ja tehdä niihin hakuja, sillä olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema, kun niissä käsitellään asetuksen (EU) 2016/1624 tai [Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä] XXX annetun asetuksen XXX soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Sekä Europolin ja Eurojustin että eurooppalaisen raja- ja merivartioston olisi voitava nimetä yksi edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan SIS II:n neuvoa-antavaan ryhmään.

               (25)Europolilla olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema myös silloin, kun niissä käsitellään viisumitietojärjestelmään liittyviä, päätöksen 2008/633/YOS soveltamista koskevia kysymyksiä. Europolin olisi voitava nimittää edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan VIS-järjestelmää koskevaan neuvoa-antavaan ryhmään.

               (26)Europolilla olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään Eurodac-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) N:o 603/2013 [tai Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi, }], laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä (uudelleenlaadittu)] XX annetun asetuksen XX soveltamiseen liittyviä kysymyksiä; Europolin olisi voitava nimittää edustaja Eurodacia koskevaan neuvoa-antavaan ryhmään.

               (27)[Europolilla olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään [rajanylitystietojärjestelmän perustamisesta] annettuun asetukseen XX/XXXX liittyviä kysymyksiä.

               (28)[Europolilla olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään [EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän perustamisesta] annettuun asetukseen XX/XXXX liittyviä kysymyksiä. Myös eurooppalaisella raja- ja merivartiostolla olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään ETIAS-järjestelmää koskevia, [EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän perustamisesta] annetun asetuksen XX/XX soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.] Sekä Europolin että eurooppalaisen raja- ja merivartioston olisi voitava nimetä yksi edustaja [EES-[ETIAS]-järjestelmien neuvoa-antavaan ryhmään.

               (29)[Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla (EASO) olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta] annetun asetuksen (EU) .../... 44 artiklassa tarkoitettuun, kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustettuun automaattiseen järjestelmään liittyviä kysymyksiä.]

               (30)[Eurojustilla, Europolilla [ja Euroopan syyttäjänvirastolla] olisi oltava hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun niissä käsitellään [ECRIS-TCN-järjestelmän perustamisesta] annettuun asetukseen XX/XXXX liittyviä kysymyksiä.] [Eurojustin, Europolin [ja Euroopan syyttäjänviraston] olisi voitava nimittää yksi edustaja ECRIS-TCN-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.]

               (31)Jäsenvaltioilla olisi oltava äänioikeus viraston hallintoneuvostossa laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, jos niitä sitoo unionin lainsäädännön nojalla mikä tahansa säädös, joka koskee kyseisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Myös Tanskalla olisi oltava äänioikeus laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, jos se Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemaa koskevassa pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               (32)Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos niitä sitoo unionin lainsäädännön nojalla mikä tahansa säädös, joka koskee kyseisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Tämän lisäksi myös Tanskan olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos se Tanskan asemaa koskevassa pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               (33)Viraston täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot ovat peräisin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Viraston rahoittamisen olisi edellytettävä budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  64
                47 kohdan mukaisesti. Unionin talousarvio- ja vastuuvapausmenettelyä olisi noudatettava. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava viraston tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.

               (34)Viraston olisi toimeksiantonsa täyttämistä varten ja tehtäviensä suorittamisen edellyttämässä laajuudessa voitava tehdä yhteistyötä erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella perustettujen unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen kanssa kysymyksissä, jotka kuuluvat tämän asetuksen ja niiden laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten soveltamisalaan, joita virasto hallinnoi unionin lainsäädännön ja politiikan mukaisesti tehtyjen työjärjestelyjen ja näiden toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen toimivaltuuksien puitteissa. Näille työjärjestelyille olisi saatava komission ennakkohyväksyntä. Viraston olisi myös tutustuttava verkkoturvallisuutta koskeviin Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston suosituksiin ja toteutettava tarvittaessa niitä koskevia jatkotoimia.

               (35)Viraston olisi noudatettava laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista huolehtiessaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja ja otettava samalla huomioon tiukimmat ammatilliset vaatimukset, erityisesti Euroopan unionin tiedonhallintastrategia.

               (36)Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava asetusta (EY) N:o 45/2001
                  65
                [tai henkilötietojen suojelusta unionin toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä annettua asetusta (EU) XX/2018]. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi voitava saada virastolta kaikki tutkimustensa kannalta tarpeelliset tiedot. Komissio on asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan mukaisesti kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua, joka antoi lausuntonsa XX XX.

               (37)Viraston toiminnan avoimuuden varmistamiseksi virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001
                  66
               . Viraston olisi oltava toiminnastaan mahdollisimman avoin vaarantamatta operaatioidensa tavoitteiden saavuttamista. Sen olisi julkistettava tietoja kaikesta toiminnastaan. Sen olisi samoin varmistettava, että yleisölle ja kaikille asianomaisille annetaan nopeasti tietoa sen työstä.

               (38)Euroopan oikeusasiamiehen olisi valvottava viraston toimintaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaisesti.

               (39)Virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013
                  67
               , ja viraston olisi liityttävä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista
                  68
               .

               (40)Avointen ja selkeiden työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi viraston henkilöstöön ja sen toimitusjohtajaan olisi sovellettava asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68
                  69
                säädettyjä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, jäljempänä ’virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt’, ja Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ’palvelussuhteen ehdot’, yhdessä jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, myös vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä.

               (41)Virasto on asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettu unionin perustama elin, ja sen olisi hyväksyttävä varainhoitoa koskevat sääntönsä.

               (42)Virastoon olisi sovellettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta annettua komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1271/2013
                  70
               .

               (43)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista ja tarvittaessa niiden kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen viraston perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

               (44)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella, siltä osin kuin se koskee SIS II- ja VIS-, [EES-] ja [ETIAS-] järjestelmiä, kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvoston on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Tanskassa tai jossakin muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, sekä Eurodac-järjestelmästä sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi, tehdyn sopimuksen
                  71
                3 artiklan mukaisesti Tanska ilmoittaa komissiolle, aikooko se panna tämän asetuksen sisällön täytäntöön siltä osin kuin se koskee Eurodacia. [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitettua automaattista järjestelmää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten]. [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan siltä osin kuin se koskee ECRIS-TCN-järjestelmää.]

               (45)Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS-järjestelmää, sellaisena kuin siitä on säädetty päätöksessä 2007/533/YOS, Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19, jäljempänä ’Schengen-pöytäkirja’, olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                  72
                8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS-järjestelmää, sellaisena kuin siitä säädetään asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-, [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmiä, niillä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu päätöksen 2000/365/EY mukaisesti, Yhdistynyt kuningaskunta voi esittää neuvoston puheenjohtajalle pyynnön saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen Schengen-pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti. Lisäksi, siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat Eurodacia [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitettua automaattista järjestelmää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten], Yhdistynyt kuningaskunta voi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21, jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehty pöytäkirja’, olevan 3 artiklan mukaisesti ilmoittaa neuvoston puheenjohtajalle haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus sido sitä eikä sitä sovelleta siihen siltä osin kuin sen säännökset koskevat ECRIS-TCN-järjestelmää. Yhdistynyt kuningaskunta voi pöytäkirjassa N:o 21 olevien 3 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen.

               Koska Yhdistynyt kuningaskunta on 29 päivänä maaliskuuta 2017 ilmoittanut aikomuksestaan erota unionista, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sinä päivänä, jona erosopimus tulee voimaan tai, jollei sopimusta ole, kahden vuoden kuluttua ilmoituksesta, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä pidentää tätä määräaikaa. Sen vuoksi, ja rajoittamatta erosopimuksen määräysten soveltamista, tätä edellä olevaa kuvausta Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisesta ehdotukseen sovelletaan ainoastaan siihen asti kun Yhdistynyt kuningaskunta lakkaa olemasta jäsenvaltio.

               (46)Irlanti osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19, jäljempänä ’Schengen-pöytäkirja’, olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  73
                6 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin sen säännökset koskevat SIS II -järjestelmää, sellaisena kuin siitä on säädetty päätöksessä 2007/533/YOS.

               Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat SIS-järjestelmää, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-, [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmää, tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  74
                mukaisesti. Irlanti voi Schengen-pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti esittää neuvoston puheenjohtajalle pyynnön saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen.

               Lisäksi, siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset koskevat Eurodacia [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitettua automaattista järjestelmää kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten], Irlanti voi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21, jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehty pöytäkirja’, olevan 3 artiklan mukaisesti ilmoittaa neuvoston puheenjohtajalle haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin siltä osin kuin sen säännökset koskevat ECRIS-TCN-järjestelmää. Irlanti voi pöytäkirjassa N:o 21 olevien 3 artiklan ja 4 a artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittaa haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen.

               (47)Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS- ja [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmiä, sillä kehitetään Islannin ja Norjan osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa
                  75
                ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY
                  76
                1 artiklan A, B ja G kohdassa tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitetun, kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän] osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio
                  77
               . Siinä tapauksessa, että Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta päättävät saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, niiden valtuuskuntien olisi sen vuoksi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi, jotta nämä valtiot voisivat osallistua viraston toimintaan.

               (48)Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS- ja [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmiä, sillä kehitetään Sveitsin osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
                  78
                ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY
                  79
                3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitetun kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän] osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio
                  80
               . Siinä tapauksessa että Sveitsin valaliitto päättää saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, sen valtuuskunnan olisi sen vuoksi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Sveitsin valaliiton olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi, jotta Sveitsin valaliitto voisi osallistua viraston toimintaan.

               (49)Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS- ja [EES-] [ja ETIAS-] järjestelmiä, sillä kehitetään Liechtensteinin osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
                  81
                ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen N:o 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU
                  82
                3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän [ja kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX (uudelleenlaadittu) 44 artiklassa tarkoitetun, kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän] osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio
                  83
               . Liechtensteinin ruhtinaskunnan valtuuskunnan olisi siten osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen määrittämiseksi, jotta Liechtenstein voisi osallistua viraston toimintaan,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

               I LUKU
                  AIHE

               1 artikla
               Aihe

               1.Tämä asetus koskee vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavaa eurooppalaista virastoa, jäljempänä ’virasto’, joka perustettiin asetuksella (EU) N:o 1077/2011.

               2.Virasto vastaa Schengenin tietojärjestelmän (SIS), viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodac-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista.

               3.[Virasto vastaa [rajanylitystietojärjestelmän (EES)]
                  84
               , [DubliNetin]
                  85
               , [EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS)]
                  86
               , [kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia koskevan automaattisen järjestelmän]
                  87
                ja [ECRIS-TCN-järjestelmän ja ECRIS-viitesovelluksen
                  88
               ] valmistelusta, kehittämisestä ja/tai operatiivisesta hallinnoinnista.]

               4.Viraston vastuulle voidaan antaa myös muiden kuin 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja/tai operatiivinen hallinnointi, mukaan lukien olemassa olevat järjestelmät, mutta vain, jos asiaa koskevissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67–89 artiklaan perustuvissa säädöksissä näin säädetään, jolloin on otettava huomioon tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitettu tutkimustoiminnan kehitys ja tämän asetuksen 11 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden ja soveltuvuusselvitysten tulokset.

               5.Operatiivinen hallinnointi käsittää kaikki tehtävät, jotka ovat tarpeen laaja-alaisten tietojärjestelmien pitämiseksi toiminnassa kuhunkin niistä sovellettavien erityissäännösten mukaisesti, näiden tietojärjestelmien käyttämää viestintäinfrastruktuuria koskeva vastuu mukaan lukien. Näillä laaja-alaisilla järjestelmillä ei saa vaihtaa tietoja eikä mahdollistaa tiedon ja osaamisen jakamista, paitsi jos erillisessä oikeusperustassa niin määrätään.

               6.Lisäksi virasto vastaa seuraavista tehtävistä:

               –tietojen laadun varmistaminen 8 artiklan mukaisesti;

               –tarvittavien toimien kehittäminen yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi 9 artiklan mukaisesti;

               –tutkimustoiminnan harjoittaminen 10 artiklan mukaisesti;

               –pilottihankkeiden, soveltuvuusselvitysten ja testaustoimien toteuttaminen 11 artiklan mukaisesti, ja

               –tuen antaminen jäsenvaltioille ja komissiolle 12 artiklan mukaisesti.

               2 artikla
                  Tavoitteet

               Rajoittamatta laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevien säädösten mukaista komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaa viraston on varmistettava

               a)laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittäminen käyttäen laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokasta kehittämistä varten tarvittavaa asianmukaista projektinhallintarakennetta;

               b)laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokas, turvallinen ja jatkuva toiminta;

               c)laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokas ja taloudellisesti vastuullinen hallinnointi;

               d)laaja-alaisten tietojärjestelmien käyttäjille annettava riittävän korkealaatuinen palvelu;

               e)jatkuva ja keskeytymätön palvelu;

               f)korkea tietosuojan taso sovellettavien sääntöjen mukaisesti, kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset mukaan lukien;

               g)tietoturvallisuuden ja fyysisen turvallisuuden riittävä taso sovellettavien sääntöjen mukaisesti, mukaan lukien kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset.

               II LUKU
                  VIRASTON TEHTÄVÄT

               3 artikla
                  SIS-järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii SIS II -järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksellä 2007/533/YOS [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta XX annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella XX; Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta XX annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella XX sekä Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisessa XX annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella XX];

               b)tehtävät, jotka liittyvät erityisesti SIRENE-henkilöstölle (SIRENE – Supplementary Information Request at the National Entries) annettavaan SIS II:n tekniseen käyttäjäkoulutukseen ja SIS II:n teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.

               4 artikla
                  VIS-järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii VIS-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 767/2008 ja päätöksellä 2008/633/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle;

               b)tehtävät, jotka liittyvät viisumitietojärjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.

               5 artikla
                  Eurodac-järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii Eurodacin osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on annettu sille asetuksella (EU) N:o 603/2013 [tai Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä XX annetulla asetuksella XX (uudelleenlaadittu)];

               b)tehtävät, jotka liittyvät Eurodacin tekniseen käyttäjäkoulutukseen.

               [5 a artikla
                  EES-järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii EES-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on annettu sille [rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä asetuksen (EY) N:o 767/2008 ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta X.X.X annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) XXX/20XX (COM(2016) 194 final – 2016/0106 COD];

               b)tehtävät, jotka liittyvät EES-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.]

               [5 b artikla]
                  ETIAS-järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii ETIAS-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on annettu sille [EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 ja (EU) 2016/1624 muuttamisesta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) XXX/20XX (COM(2016) 731 final – 2016/0357 (COD)];

               b)tehtävät, jotka liittyvät ETIAS-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.]

               [5 c artikla
                  DubliNetiin liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii DubliNetin osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on annettu sille [Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä XX annetulla asetuksella XX (uudelleenlaadittu) (COM(2016) 272 final – 2016/0132 (COD)];

               b)tehtävät, jotka liittyvät DubliNetin tekniseen käyttäjäkoulutukseen.]

               [5 d artikla
                  Kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia koskevaan automaattiseen järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta] annetun asetuksen (EU) XX/20XX [(uudelleenlaadittu) COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)] 44 artiklassa tarkoitetun, kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on annettu sille asetuksella [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu) COM(2016) 270 final -2016/0133(COD)];

               b)tehtävät, jotka liittyvät kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustettua automaattista järjestelmää koskevaan tekniseen käyttäjäkoulutukseen.]

               [5 e artikla
                  ECRIS-TCN-järjestelmään liittyvät tehtävät

               Virasto huolehtii ECRIS-TCN-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:

               a)tehtävät, jotka on annettu sille asetuksella XX/XXX [niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden (TCN) rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) täydentämiseksi ja tukemiseksi ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (ECRIS-TCN-järjestelmä), mukaan lukien ECRIS-viitesovelluksen jatkokehittäminen ja ylläpito];

               b)tehtävät, jotka liittyvät ECRIS-TCN-järjestelmän ja ECRIS-viitesovelluksen tekniseen käyttäjäkoulutukseen.]

               6 artikla
                  Muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmisteluun, kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät

               Kun viraston vastuulle annetaan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen tai operatiivinen hallinnointi, virasto vastaa asianomaista järjestelmää koskevan säädöksen nojalla sille osoitetuista tehtävistä ja tarpeen mukaan järjestelmien tekniseen käyttäjäkoulutukseen liittyvistä tehtävistä.

               7 artikla
                  Viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät

               1.Virasto suorittaa kaikki hallinnoimiensa järjestelmien viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät, jotka on osoitettu sille viraston hallinnoimia laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevilla säädöksillä, lukuun ottamatta niitä järjestelmiä, jotka käyttävät viestintäinfrastruktuurinaan EuroDomain-verkkoa ja joiden osalta komissio on vastuussa talousarvion toteuttamiseen, hankintoihin ja uudistuksiin ja sopimusasioihin liittyvistä tehtävistä. EuroDomain-verkkoa
                  89
                käyttäviä järjestelmiä koskevien säädösten mukaisesti viestintäinfrastruktuuria koskevat tehtävät (myös operatiivinen hallinnointi ja turvallisuus) jaetaan viraston ja komission kesken. Jotta voitaisiin varmistaa, että virasto ja komissio suorittavat tehtävänsä yhdenmukaisesti, ne ovat sopineet keskenään käytännön työjärjestelyistä, jotka on kirjattu yhteisymmärrysmuistioon.

               2.Viestintäinfrastruktuurin hallinnosta ja valvonnasta on huolehdittava asianmukaisella tavalla siten, että sitä voidaan suojella uhkilta ja varmistaa sen ja viraston vastuulla olevien laaja-alaisten tietojärjestelmien turvallisuus sekä viestintäinfrastruktuurin kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus.

               3.Virasto hyväksyy asianmukaiset toimenpiteet, joihin sisältyvät turvallisuussuunnitelmat, jotta estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen muun muassa henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään tai kun kuljetetaan tietojen siirtämisessä käytettäviä välineitä. Kaikki järjestelmään liittyvät operatiiviset tiedot, jotka kulkevat viestintäinfrastruktuurissa, on salattava.

               4.Viestintäinfrastruktuurin operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät voidaan antaa ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yhteisöille tai elimille asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti. Tällöin verkon tarjoajaa sitovat 3 kohdassa tarkoitetut turvatoimenpiteet eikä verkon tarjoajalla saa olla millään tavoin pääsyä SIS II:n, VIS:n, Eurodacin, [EES:n], [ETIASin], [kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän] [tai ECRIS-TCN-järjestelmän] operatiivisiin tietoihin eikä SIS II:een liittyvään Sirene-toimistojen väliseen tietojenvaihtoon.

               5.Salausavainten hallinnoinnin on säilyttävä viraston vastuulla eikä sitä saa antaa minkään ulkoisen yksityisoikeudellisen yhteisön tehtäväksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta olemassa oleviin SIS II:n, VIS:n ja Eurodacin viestintäinfrastruktuuria koskeviin sopimuksiin.

               8 artikla
                  Tietojen laatu

               Virasto pyrkii yhdessä komission kanssa laatimaan kaikille viraston operatiivisen vastuun piiriin kuuluville järjestelmille tietojen automaattiset laadunvalvontamekanismit ja tietojen yhteiset laatuindikaattorit sekä kehittämään keskustietokannan raportointia ja tilastojen laatimista varten, edellyttäen, että olemassa olevia järjestelmiä koskeviin säädöksiin tehdään erityisiä lainsäädännöllisiä muutoksia ja/tai uusiin säädöksiin sisällytetään erityisiä säännöksiä.

               9 artikla
                  Yhteentoimivuus

               Virasto kehittää myös tarvittavat toimet, joilla mahdollistetaan järjestelmien yhteentoimivuus, edellyttäen tarvittaessa, että asiaa koskevat säädökset hyväksytään.

               10 artikla
                  Tutkimustoiminnan seuranta

               1.Virasto seuraa SIS II-, VIS-, Eurodac-, [EES-] ja [ETIAS-]järjestelmien, [kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustetun automaattisen järjestelmän], [ECRIS-TCN-järjestelmän] sekä muiden 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä.

               2.Virasto voi edistää tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman niiden osien toteuttamista, jotka liittyvät laaja-alaisiin tietojärjestelmiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Tätä varten ja komission siirrettyä sille tarvittavan toimivallan virasto vastaa seuraavista tehtävistä:

               a)ohjelman joidenkin toteutusvaiheiden ja yksittäisten hankkeiden joidenkin vaiheiden hallinnointi vastaavien komission hyväksymien työohjelmien pohjalta;

               b)talousarvion ja tulojen ja menojen toteuttamistoimien vahvistaminen sekä kaikkien ohjelman hallinnoimiseksi tarvittavien toimintojen toteuttaminen;

               c)tuen tarjoaminen ohjelman täytäntöönpanolle.

               3.Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä tietosuojakysymysten osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti 1 kohdassa tarkoitetusta kehityksestä.

               11 artikla
                  Pilottihankkeet, soveltuvuusselvitykset ja testaustoimet

               1.Virasto voi tämän asetuksen 15 artiklan 1 kohdan u alakohdan mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67–89 artiklan täytäntöönpanemiseksi toteuttaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti valtuutussopimuksella komission nimenomaisesta ja erityisestä pyynnöstä, tämän ilmoitettua asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kolme kuukautta edeltä käsin, ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 54 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin.

               Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä tietosuojakysymysten osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden kehittymisestä.

               2.Talousarvioon otetaan määrärahoja komission pyytämiä, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 54 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita varten enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi.

               3.Komission tai neuvoston pyynnöstä ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta virastolle voidaan osoittaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti valtuutussopimuksella talousarvion toteuttamistehtäviä, jotka liittyvät asetuksessa (EU) N:o 515/2014 säädetystä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineestä rahoitettuihin soveltuvuusselvityksiin.

               4.Virasto voi suunnitella ja toteuttaa testaustoimia, jotka koskevat tämän asetuksen sekä viraston hallinnoimien laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten soveltamisalaan kuuluvia asioita, hallintoneuvoston päätettyä asiasta.

               12 artikla
                  Tuki jäsenvaltioille ja komissiolle

               1.Virastoa voidaan pyytää antamaan jäsenvaltioille neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä keskusjärjestelmiin ja tapauskohtaista tukea. Tapauskohtaista tukea koskevat pyynnöt on toimitettava komissiolle, joka välittää ne virastolle. Virastoa voidaan myös pyytää antamaan neuvoja tai tukea komissiolle teknisissä kysymyksissä, jotka liittyvät nykyisiin tai uusiin järjestelmiin, myös tutkimusten ja testien avulla.

               2.Virastolle voidaan myös antaa tehtäväksi kehittää, hallinnoida ja/tai isännöidä vähintään kuuden sellaisen jäsenvaltion muodostaman ryhmän yhteistä tietotekniikkajärjestelmää, jotka vapaaehtoisesti valitsevat keskitetyn ratkaisun, joka auttaa niitä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja järjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuvien velvollisuuksien teknisten näkökohtien toteuttamisessa, edellyttäen että komissio antaa tähän ennakkohyväksynnän ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta. Tällaisessa tapauksessa asianomaisten jäsenvaltioiden on osoitettava virastolle kyseiset tehtävät valtuutussopimuksella, jossa esitetään valtuutuksen ehdot ja laskelma kaikista asiaankuuluvista kustannuksista ja laskutusmenetelmä.

               III LUKU
                  RAKENNE JA ORGANISAATIO

               13 artikla
                  Oikeudellinen asema ja sijaintipaikka

               1.Virasto on unionin elin, ja se on oikeushenkilö.

               2.Virastolla on kussakin jäsenvaltiossa kansallisen lainsäädännön mukainen laajin oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

               3.Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja.

               4.Viraston kotipaikka on Tallinnassa, Virossa.

               Edellä 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa sekä 3, 4, 5, [5 a], [5 b], [5 c], [5 d], [5 e], 6 ja 7 artiklassa tarkoitettu kehittämistyö ja operatiivinen hallinnointi toteutetaan Strasbourgissa, Ranskassa.

               Jos kunkin järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa säädöksessä säädetään varayksiköstä tai toisesta teknisestä yksiköstä, tämä yksikkö sijoitetaan Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan.

               5.Molempia teknisiä yksiköitä voidaan käyttää samanaikaisesti laaja-alaisten tietojärjestelmien aktiivisessa toiminnassa, edellyttäen että toinen yksikkö pystyy edelleen varmistamaan järjestelmien toiminnan yhden tai useamman järjestelmän häiriötapauksessa. Muita teknisiä yksiköitä ei voida perustaa ilman tämän asetuksen muuttamista.

               14 artikla
                  Rakenne

               1.Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat:

               a)hallintoneuvosto;

               b)toimitusjohtaja;

               c)neuvoa-antavat ryhmät.

               2.Viraston rakenteeseen kuuluvat:

               a)tietosuojavastaava;

               b)turvallisuusvastaava;

               c)tilinpitäjä.

               15 artikla
                  Hallintoneuvoston tehtävät

               1.Hallintoneuvosto

               a)ohjaa yleisesti viraston toimintaa;

               b)hyväksyy äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä viraston vuotuisen talousarvion ja hoitaa muita tehtäviä, jotka liittyvät viraston talousarvioon, V luvun mukaisesti;

               c)nimittää toimitusjohtajan ja jatkaa tarvittaessa tämän toimikautta tai erottaa tämän 22 artiklan mukaisesti;

               d)käyttää toimitusjohtajaan nähden kurinpitovaltaa ja valvoo toimitusjohtajan toimintaa, myös hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanon osalta;

               e)tekee kaikki päätökset viraston organisaatiorakenteesta ja tarvittaessa sen muuttamisesta ottaen huomioon viraston toimintatarpeet ja moitteettoman varainhoidon;

               f)hyväksyy viraston henkilöstöpolitiikan;

               g)laatii viraston työjärjestyksen;

               h)hyväksyy petostentorjuntastrategian, joka on oikeassa suhteessa petosriskiin nähden, kun otetaan huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt;

               i)hyväksyy jäsentensä eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa koskevat säännöt;

               j)hyväksyy työjärjestelyistä sopimisen 37 artiklan mukaisesti;

               k)hyväksyy toimitusjohtajan ehdotuksen pohjalta viraston kotipaikkaa koskevan päätoimipaikkasopimuksen sekä 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettavien teknisen yksikön ja varayksikön sijaintipaikkaa koskevat sopimukset, jotka toimitusjohtaja allekirjoittaa sijaintijäsenvaltioiden kanssa;

               l)käyttää 2 kohdan mukaisesti viraston henkilöstön suhteen henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’;

               m)hyväksyy komission suostumuksella tarvittavat henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti;

               n)hyväksyy kansallisten asiantuntijoiden virastoon lähettämistä koskevat tarvittavat säännöt;

               o)hyväksyy luonnoksen viraston tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi, johon sisältyy alustava henkilöstötaulukko, ja toimittaa ne komissiolle viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä;

               p)hyväksyy luonnoksen yhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi, joka sisältää viraston monivuotisen ohjelmasuunnitelman ja seuraavan vuoden työohjelman ja viraston tuloja ja menoja koskevan alustavan ennakkoarvion, johon sisältyy alustava henkilöstötaulukko, ja toimittaa sen ja mahdolliset päivitetyt versiot asiakirjasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viimeistään kunkin vuoden tammikuun 31 päivänä;

               q)hyväksyy vuosittain ennen marraskuun 30 päivää äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä ja vuotuisen talousarviomenettelyn mukaisesti yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ottaen huomioon komission lausunnon ja varmistaa, että lopullinen versio tästä yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja että se julkaistaan;

               r)hyväksyy vuosittain elokuun loppuun mennessä väliraportin suunniteltujen toimien täytäntöönpanosta kuluvana vuonna ja toimittaa sen komissiolle;

               s)arvioi ja hyväksyy viraston edellisen vuoden toimia koskevan konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen, jossa saavutettuja tuloksia verrataan erityisesti vuotuisessa työohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin, ja toimittaa kertomuksen ja sitä koskevan arvioinnin Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään kunkin vuoden heinäkuun 1 päivänä; vuotuinen toimintakertomus julkaistaan;

               t)suorittaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien 11 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden ja soveltuvuusselvitysten toteuttaminen;

               u)hyväksyy viraston varainhoitosäännöt 44 artiklan mukaisesti;

               v)jollei henkilöstösäännöistä ja muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista muuta johdu, nimittää tilinpitäjän, joka voi olla komission tilinpitäjä ja joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti;

               w)huolehtii siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet;

               x)hyväksyy 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tiedotusta ja viestintää koskevat suunnitelmat ja päivittää niitä säännöllisesti;

               y)hyväksyy tarvittavat turvatoimenpiteet, mukaan lukien turvallisuussuunnitelman, sekä toiminnan jatkuvuus- ja katastrofielvytyssuunnitelman, ottaen huomioon neuvoa-antavissa ryhmissä mukana olevien turvallisuusasiantuntijoiden mahdolliset suositukset;

               z)hyväksyy turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännöt komission hyväksynnän jälkeen;

               aa)nimittää turvallisuusvastaavan;

               bb)nimittää tietosuojavastaavan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti;

               cc)hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

               dd)[hyväksyy EES-järjestelmän kehittämistä koskevat kertomukset EES-järjestelmän perustamisesta XXX annetun asetuksen (EU) XX/XX 64 artiklan 2 kohdan mukaisesti] [hyväksyy ETIAS-järjestelmän kehittämistä koskevat kertomukset ETIAS-järjestelmän perustamisesta XXX annetun asetuksen (EU) XX/XX 81 artiklan 2 kohdan mukaisesti];

               ee)[hyväksyy ECRIS/TCN-järjestelmän kehittämistä koskevat kertomukset ECRIS/TCN-järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XXX 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti];

               ff)hyväksyy SIS II -järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 4 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 4 kohdan mukaisesti [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta XX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX 54 artiklan 7 kohdan ja Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta XX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX 71 artiklan 7 kohdan mukaisesti] sekä VIS-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2008/633/YOS 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, [EES-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset XXX annetun asetuksen (EU) XX/XX 64 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ETIAS-järjestelmän teknistä toimintaa koskevat kertomukset XXX annetun asetuksen (EU) XX/XX 81 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ECRIS-TCN-järjestelmän ja ECRIS-viitesovelluksen teknistä toimintaa koskevat kertomukset asetuksen (EU) XX/XXX 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti];

               gg)hyväksyy Eurodacin keskusjärjestelmän vuotuisen toimintakertomuksen asetuksen (EU) N:o 603/2013 40 artiklan 1 kohdan mukaisesti [tai Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä XX annetun asetuksen XX (uudelleenlaadittu) 42 artiklan mukaisesti];

               hh)antaa virallisia huomautuksia Euroopan tietosuojavaltuutetun kertomuksista, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 603/2013 31 artiklan 2 kohdan, [(EES-järjestelmän perustamisesta) XXX annetun asetuksen (EU) XX/XXX 50 artiklan 2 kohdan] ja [(ETIAS-järjestelmän perustamisesta) XXX annetun asetuksen (EU) XX/XX 57 artiklan] ja [(ECRIS-TCN-järjestelmän perustamisesta) annetun asetuksen (EU) XX/XXXX 27 artiklan 2 kohdan] nojalla suoritettuja tarkastuksia, ja huolehtii tarkastusten johdosta suoritettavista asianmukaisista seurantatoimista;

               ii)julkaisee SIS II -järjestelmää koskevat tilastotiedot asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

               jj)laatii ja julkaisee tilastoja Eurodacin keskusjärjestelmän työstä asetuksen (EU) N:o 603/2013 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti [tai Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten [kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013] tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä XX annetun asetuksen XX (uudelleenlaadittu) 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti];

               kk)[julkaisee EES-järjestelmää koskevia tilastoja EES-järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XX 57 artiklan mukaisesti;]

               ll)[julkaisee ETIAS-järjestelmää koskevia tilastoja ETIAS-järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XXX 73 artiklan mukaisesti;]

               mm)[julkaisee ECRIS-TCN-järjestelmää ja ECRIS-viitesovellusta koskevia tilastoja asetuksen XXXX/XX 30 artiklan mukaisesti;]

               nn)huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista asetuksen (EY) N:o 1987/2006 31 artiklan 8 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 46 artiklan 8 kohdan nojalla, samalla kun julkaistaan luettelo asetuksen (EY) N:o 1987/2006 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista kansallisista SIS II -toimistoista (N.SIS II) ja päätöksen 2007/533/YOS 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista Sirene-toimistoista [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta XX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX 36 artiklan 8 kohdan sekä Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta XX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX 53 artiklan 8 kohdan nojalla, samalla kun julkaistaan luettelo Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa XX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista kansallisista SIS II -toimistoista (N.SIS II) ja Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista Sirene-toimistoista]; [sekä luettelo EES-järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan nojalla toimivaltaisista viranomaisista]; [luettelo ETIAS-järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XXXX 11 artiklan nojalla toimivaltaisista viranomaisista] ja [luettelo ECRIS-TCN-järjestelmän perustamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XXX 32 artiklan nojalla toimivaltaisista viranomaisista};]

               oo)huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan asetuksen (EU) N:o 603/2013 27 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo yksiköistä;

               pp)huolehtii siitä, että kaikissa viraston päätöksissä ja toimissa, jotka vaikuttavat Euroopan laajuisiin tietojärjestelmiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, kunnioitetaan oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaatetta;

               qq)suorittaa kaikki muut sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetut tehtävät.

               2.Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.

               Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.

               3.Hallintoneuvosto voi antaa toimitusjohtajalle neuvoja kaikissa nimenomaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin liittyvissä asioissa ja toimissa, jotka liittyvät tutkimustoimintaan, pilottihankkeisiin, soveltuvuusselvityksiin ja testaustoimiin.

               17 artikla
                  Hallintoneuvoston kokoonpano

               1.Hallintoneuvosto koostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä edustajasta ja kahdesta komission edustajasta, joilla kaikilla on äänioikeus 20 artiklan mukaisesti.

               2.Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissa ollessa. Hallintoneuvoston jäsenet ja heidän varajäsenensä nimitetään tehtäviinsä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan korkeatasoisen kokemuksensa ja asiantuntemuksensa sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksensa perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Kaikkien hallintoneuvostossa edustettujen osapuolten on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston työskentelyn jatkuvuus. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

               3.Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta, ja sitä voidaan jatkaa. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai hän eroaa, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.

               4.Ne valtiot, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin, osallistuvat viraston toimintaan. Niistä kukin nimittää yhden jäsenen ja varajäsenen hallintoneuvostoon.

               18 artikla
                  Hallintoneuvoston puheenjohtaja

               1.Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan niiden hallintoneuvoston jäsenten joukosta, jotka on nimennyt sellainen jäsenvaltio, jota unionin lainsäädännön nojalla sitovat kaikilta osin kaikkien viraston hallinnoimien laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevat säädökset. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.

               Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.

               2.Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, myös heidän toimikautensa päättyy tuona päivänä ilman eri toimenpiteitä.

               19 artikla
                  Hallintoneuvoston kokoukset

               1.Hallintoneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja.

               2.Toimitusjohtaja osallistuu asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta.

               3.Hallintoneuvosto pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio tai vähintään kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää.

               4.Europol ja Eurojust voivat osallistua tarkkailijoina hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun niissä käsitellään SIS II -järjestelmää koskevia, päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. [Eurooppalainen raja- ja merivartiosto voi osallistua tarkkailijana hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun niissä käsitellään SIS-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) 2016/1624 tai XXX annetun asetuksen XXX
                  90
                soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.] Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana myös silloin, kun niissä käsitellään viisumitietojärjestelmää koskevia, päätöksen 2008/633/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä tai Eurodac-järjestelmää koskevia, asetuksen (EU) N:o 603/2013 soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. [Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana myös silloin, kun niissä käsitellään EES-järjestelmää koskevia, (EES-järjestelmän perustamisesta annetun) asetuksen XX/XXXX soveltamiseen liittyviä kysymyksiä tai ETIAS-järjestelmää koskevia,  (ETIAS-järjestelmän perustamisesta annetun) asetuksen XX/XXXX soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Eurooppalainen raja- ja merivartiosto voi osallistua tarkkailijana hallintoneuvoston kokouksiin myös silloin, kun niissä käsitellään ETIAS-järjestelmää koskevia, XXX annetun asetuksen XX/XXXX soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.] [EASO voi osallistua tarkkailijana hallintoneuvoston kokouksiin myös silloin, kun niissä käsitellään kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) XX/XXXX (uudelleenlaadittu) (COM(2016) 270 final – 2016/0133(COD)) 44 artiklassa tarkoitettuun kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten perustettuun automaattiseen järjestelmään liittyviä kysymyksiä.] [Eurojust, Europol [Euroopan syyttäjänvirasto] voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina myös silloin, kun niissä käsitellään (niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden (TCN) rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) täydentämiseksi ja tukemiseksi ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (ECRIS-TCN-järjestelmä) ) annettuun asetukseen XX/XXXX liittyviä kysymyksiä.] Hallintoneuvosto voi kutsua kenen tahansa muun henkilön, jonka näkemyksillä voi olla merkitystä, osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijana.

               5.Jollei työjärjestyksestä muuta johdu, hallintoneuvoston jäsenillä ja varajäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jotka ovat neuvoa-antavien ryhmien jäseniä.

               6.Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.

               20 artikla
                  Hallintoneuvoston äänestyssäännöt

               1.Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 5 kohdan sekä 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 22 artiklan 1 ja 8 kohdan soveltamista.

               2.Jollei 3 kohdasta muuta johdu, kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Äänioikeutetun jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta.

               3.Kukin sellaisen jäsenvaltion nimittämä jäsen, jota sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa viraston hallinnoiman laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja käyttöön sovellettava säädös, voi äänestää asianomaista laaja-alaista tietojärjestelmää koskevissa kysymyksissä.

               Tanska voi äänestää laaja-alaista tietojärjestelmää koskevasta kysymyksestä, jos se Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa tällaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               4.Jos jäsenet ovat eri mieltä siitä, koskeeko jokin äänestys tiettyä laaja-alaista tietojärjestelmää, päätös, jonka mukaan kyse ei ole kyseisestä tietojärjestelmästä, on tehtävä hallintoneuvoston jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.

               5.Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen.

               6.Toimitusjohtaja ei osallistu äänestykseen.

               7.Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.

               21 artikla
                  Toimitusjohtajan velvollisuudet

               1.Toimitusjohtaja vastaa viraston johtamisesta. Toimitusjohtaja avustaa hallintoneuvostoa ja on vastuussa sille. Toimitusjohtaja raportoi pyydettäessä Euroopan parlamentille tehtäviensä hoidosta. Neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta.

               2.Toimitusjohtaja on viraston laillinen edustaja.

               3.Toimitusjohtaja vastaa virastolle tällä asetuksella uskottujen tehtävien täytäntöönpanosta. Toimitusjohtajan vastuulla on erityisesti

               a)viraston päivittäisen toiminnan hallinnointi;

               b)sen varmistaminen, että virasto toimii tämän asetuksen mukaisesti;

               c)hallintoneuvoston hyväksymien menettelyjen, päätösten, strategioiden, ohjelmien ja toimien valmistelu ja täytäntöönpano tässä asetuksessa, sen täytäntöönpanosäännöissä tai sovellettavassa lainsäädännössä asetetuissa rajoissa;

               d)yhtenäisen ohjelma-asiakirjan laatiminen ja sen toimittaminen hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun komissiota on kuultu;

               e)yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano ja siitä raportointi hallintoneuvostolle;

               f)viraston toimintaa koskevan vuotuisen konsolidoidun toimintakertomuksen laatiminen ja sen esittäminen hallintoneuvostolle arvioitavaksi ja hyväksyttäväksi;

               g)toimintasuunnitelman laatiminen sisäisten tai ulkoisten tarkastuskertomusten ja arviointien päätelmiin sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksiin perustuvia jatkotoimia varten ja suunnitelman edistymisestä raportointi kahdesti vuodessa komissiolle ja säännöllisesti hallintoneuvostolle;

               h)unionin taloudellisten etujen suojaaminen soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä, OLAFin tutkintavaltuuksia kuitenkaan rajoittamatta, toteuttamalla tehokkaita tarkastuksia ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja tarvittaessa määräämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia;

               i)petostentorjuntastrategian laatiminen virastolle ja sen toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi;

               j)virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen laatiminen ja sen toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi sen jälkeen kun komissiota on kuultu;

               k)seuraavan vuoden talousarvioesityksen laatiminen toimintoperusteisen budjetointimenetelmän mukaisesti;

               l)viraston tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnoksen laatiminen;

               m)viraston talousarvion toteuttaminen;

               n)sellaisen tehokkaan järjestelmän luominen ja toteuttaminen, jonka avulla voidaan säännöllisesti seurata ja arvioida

               i) laaja-alaisia tietojärjestelmiä, myös niitä koskevia tilastoja; ja

               ii) virastoa, myös sen tavoitteiden tehokasta saavuttamista;

               o)luottamuksellisuutta koskevien vaatimusten laatiminen asetuksen (EY) N:o 1987/2006 17 artiklan, päätöksen 2007/533/YOS 17 artiklan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 9 kohdan, asetuksen (EU) N:o 603/2013 4 artiklan 4 kohdan, [asetuksen XX/XXXX (EES-järjestelmä) 34 artiklan 4 kohdan, [asetuksen XX/XXXX (ETIAS-järjestelmä) 64 artiklan 2 kohdan] ja [asetuksen XX/XXXX (ECRIS-TCN-järjestelmä) 11 artiklan 16 kohdan] noudattamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista;

               p)viraston kotipaikkaa koskevan päätoimipaikkasopimuksen sekä teknisten ja varayksiköiden sijaintipaikkaa koskevien sopimusten neuvotteleminen sijaintijäsenvaltioiden hallitusten kanssa ja niiden allekirjoittaminen hallintoneuvoston hyväksynnän jälkeen;

               q)asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevien käytännön järjestelyjen valmistelu ja niiden toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi;

               r)tarvittavien turvatoimenpiteiden, mukaan lukien turvallisuussuunnitelman, sekä toiminnan jatkuvuus- ja katastrofielvytyssuunnitelman valmistelu ja niiden toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi;

               s)seurannan ja arvioinnin tuloksiin perustuvien kertomusten laatiminen kunkin 15 artiklan 1 kohdan ff alakohdassa tarkoitetun laaja-alaisen tietojärjestelmän teknisestä toiminnasta ja 15 artiklan 1 kohdan gg alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen laatiminen Eurodac-keskusjärjestelmän toiminnasta ja niiden toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi;

               t)[asetuksen XX/XXX [EES-järjestelmä] 64 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatiminen EES-järjestelmän kehittämisestä, asetuksen XX/XXXX [ETIAS-järjestelmä] 81 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatiminen ETIAS-järjestelmän kehittämisestä ja asetuksen XX/XXXX [ECRIS-TCN-järjestelmä] 34 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatiminen ECRIS-TCN-järjestelmän kehittämisestä ja niiden toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi;]

               u)vuosittain julkaistavan luettelon laatiminen toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista, [ja luettelon laatiminen toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja EES-, ETIAS- ja ECRIS-TCN-järjestelmän sisältämiin tietoihin], mukaan lukien 15 artiklan 1 kohdan nn alakohdassa tarkoitettu luettelo N.SIS II- ja Sirene-toimistoista ja luettelot 15 artiklan 1 kohdan oo alakohdassa tarkoitetuista yksiköistä, ja niiden toimittaminen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi.

               4.Toimitusjohtaja suorittaa kaikki muut tämän asetuksen mukaiset tehtävät.

               5.Toimitusjohtaja päättää, onko viraston tehtävien tehokkaan ja vaikuttavan suorittamisen kannalta tarpeellista sijoittaa yksi tai useampi toimihenkilö yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Ennen kuin toimitusjohtaja tekee päätöksen paikallistoimiston perustamisesta, hänen on hankittava ennakkosuostumus komissiolta, hallintoneuvostolta ja asianomaiselta jäsenvaltiolta (asianomaisilta jäsenvaltioilta). Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. Teknisten yksiköiden toimintoja ei saa toteuttaa paikallistoimistossa.

               22 artikla
                  Toimitusjohtajan nimittäminen

               1.Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan komission avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen laatiman ehdokasluettelon perusteella. Valintamenettely edellyttää, että Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan henkilökohtaisten ansioiden, laaja-alaisista tietojärjestelmistä saadun kokemuksen, hallinto-, talous- ja johtamistaitojen sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä toimitusjohtajan nimittämisestä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.

               2.Hallintoneuvoston valitsema ehdokas kutsutaan ennen nimittämistä antamaan lausunto asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin valiokunnalle ja vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin. Euroopan parlamentti hyväksyy lausunnon saamisen jälkeen lausunnon, jossa se esittää näkemyksensä valitusta hakijasta, ja lähettää sen hallintoneuvostolle. Hallintoneuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille, miten tämä lausunto on otettu huomioon. Lausuntoa on käsiteltävä henkilökohtaisena ja luottamuksellisena siihen asti, kunnes hakija nimitetään.

               3.Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio toteuttaa arvioinnin, jossa otetaan huomioon toimitusjohtajan toiminnan arviointi ja viraston tulevat tehtävät ja haasteet.

               4.Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 3 kohdassa tarkoitettu arvio, jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään viideksi vuodeksi.

               5.Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Toimitusjohtaja kutsutaan tällaista toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden kuluessa antamaan lausuntonsa asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin valiokunnalle sekä vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin.

               6.Toimitusjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi enää jatketun toimikautensa lopussa osallistua saman toimen uuteen valintamenettelyyn.

               7.Toimitusjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksen perusteella.

               8.Hallintoneuvosto tekee päätökset toimitusjohtajan nimittämisestä, toimikauden jatkamisesta tai erottamisesta äänivaltaisten jäsentensä äänten kahden kolmasosan enemmistöllä.

               9.Tehtäessä työsopimusta hallintoneuvoston kanssa virastoa edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja. Toimitusjohtaja otetaan palvelukseen viraston väliaikaisena toimihenkilönä muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.

               23 artikla
                  Neuvoa-antavat ryhmät

               1.Seuraavat neuvoa-antavat ryhmät antavat hallintoneuvostolle asiantuntija-apua laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevissa kysymyksissä ja erityisesti tulevan työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen valmistelun yhteydessä:

               a)SIS II:n neuvoa-antava ryhmä;

               b)VIS-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä;

               c)Eurodac-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä;

               d)[[EES-järjestelmän][ETIAS-järjestelmän] neuvoa-antava ryhmä];

               e)[ECRIS-TCN-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä];

               f)mahdolliset muut laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyvät neuvoa-antavat ryhmät, jos asianomaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa säädöksessä näin säädetään.

               2.Kukin sellainen jäsenvaltio, jota sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja käyttöön sovellettava säädös, sekä komissio nimittävät kyseessä olevaan laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään yhden jäsenen neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

               Myös Tanska nimittää jäsenen laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään, jos se Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 4 artiklan nojalla päättää saattaa tämän tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               Kukin Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin ja muita laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin osallistuva valtio, joka osallistuu tiettyyn laaja-alaiseen tietojärjestelmään, nimittää yhden jäsenen tähän laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään.

               3.Europol ja Eurojust [ja eurooppalainen raja- ja merivartiosto] voivat kukin nimittää yhden edustajan SIS II:n neuvoa-antavaan ryhmään. Europol voi nimittää edustajan myös VIS- ja Eurodac-järjestelmien neuvoa-antaviin ryhmiin [ja EES-/ETIAS-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään]. [Eurooppalainen raja- ja merivartiosto voi myös nimittää yhden edustajan EEA-ETIAS-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.] [Eurojust, Europol [ja Euroopan syyttäjänvirasto] voivat myös nimittää yhden edustajan ECRIS-TCN-järjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.]

               4.Hallintoneuvoston jäsenet ja heidän varajäsenensä eivät saa kuulua mihinkään neuvoa-antavaan ryhmään. Toimitusjohtajalla tai hänen edustajallaan on oikeus osallistua tarkkailijoina kaikkiin neuvoa-antavien ryhmien kokouksiin.

               5.Neuvoa-antavien ryhmien toimintaa ja yhteistyötä koskevat menettelyt vahvistetaan viraston työjärjestyksessä.

               6.Kunkin neuvoa-antavan ryhmän jäsenten on lausuntoa valmistellessaan pyrittävä parhaansa mukaan pääsemään yksimielisyyteen. Jos tällaista yksimielisyyttä ei saavuteta, lausunnossa esitetään jäsenten enemmistön kanta perusteluineen. Myös vähemmistön kanta tai kannat perusteluineen merkitään muistiin. Edellä olevaa 20 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan tämän mukaisesti. Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvia valtioita edustavat jäsenet voivat esittää lausuntoja kysymyksistä, joissa heillä ei ole äänioikeutta.

               7.Kunkin jäsenvaltion ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvan valtion on helpotettava neuvoa-antavien ryhmien toimintaa.

               8.Neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajien osalta sovelletaan 18 artiklaa soveltuvin osin.

               IV LUKU
                  YLEISET SÄÄNNÖKSET

               24 artikla
                  Henkilöstö

               1.Viraston henkilöstöön ja toimitusjohtajaan sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä näiden säännösten täytäntöönpanosäännöksiä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä.

               2.Henkilöstösääntöjen täytäntöönpanon osalta virasto katsotaan henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi virastoksi.

               3.Viraston henkilöstö koostuu virkamiehistä, väliaikaisista toimihenkilöistä tai sopimussuhteisesta henkilöstöstä. Jos sopimukset, joiden kestoa toimitusjohtaja aikoo jatkaa, muuttuisivat palvelusuhteen ehtojen mukaisesti toistaiseksi voimassa oleviksi sopimuksiksi, hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain suostumus.

               4.Virasto ei ota palvelukseen tilapäisiä työntekijöitä hoitamaan arkaluonteisia rahoitustehtäviä.

               5.Komissio ja jäsenvaltiot voivat siirtää tilapäisesti virkamiehiä ja kansallisia asiantuntijoita virastoon. Hallintoneuvosto tekee päätöksen, jossa vahvistetaan säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä viraston palvelukseen.

               6.Virasto soveltaa asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista.

               7.Hallintoneuvosto vahvistaa yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat henkilöstösääntöjen 110 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäännöt.

               25 artikla
                  Yleinen etu

               Hallintoneuvoston jäsenet, toimitusjohtaja ja neuvoa-antavien ryhmien jäsenet sitoutuvat toimimaan yleisen edun hyväksi. Heidän on annettava tätä varten vuosittainen kirjallinen sitoumus, joka on julkinen.

               Hallintoneuvoston jäsenten luettelo julkaistaan viraston verkkosivustolla.

               26 artikla
                  Päätoimipaikkasopimus ja teknisiä yksiköitä koskevat sopimukset

               1.
                     Viraston sijaintijäsenvaltioiden virastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat tarvittavat järjestelyt sekä viraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, viraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä näissä jäsenvaltioissa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan viraston ja viraston sijaintijäsenvaltioiden välisissä päätoimipaikkasopimuksessa ja teknisiä yksiköitä koskevissa sopimuksissa, jotka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on ne hyväksynyt.

               2.
                     Viraston sijaintijäsenvaltioiden on viraston asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi tarjottava parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

               27 artikla
                  Erioikeudet ja vapaudet

               Virastoon sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.

               28 artikla
                  Vastuu

               1.Sopimussuhteeseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.

               2.Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.

               3.Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, viraston on korvattava jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahinko, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.

               4.Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista 3 kohdassa tarkoitettua vahingonkorvausta koskevat riidat.

               5.Viraston henkilöstön henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa.

               29 artikla Kielijärjestelyt

               1.Virastoon sovelletaan asetuksen N:o 1
                  91
                säännöksiä.

               2.Tämän asetuksen 15 artiklan 1 kohdan r ja s alakohdassa tarkoitetut yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja vuotuinen toimintakertomus laaditaan kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 342 artiklan nojalla tehtyjen päätösten soveltamista.

               3.Hallintoneuvosto voi antaa päätöksen työkielistä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdassa säädettyjen velvoitteiden soveltamista.

               4.Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnan edellyttämistä käännöspalveluista.

               30 artikla
               Avoimuus ja tiedottaminen

               1.Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

               2.Hallintoneuvosto hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Hallintoneuvosto hyväksyy toimitusjohtajan esityksestä säännöt, jotka koskevat oikeutta tutustua viraston asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti.

               3.Päätöksistä, jotka virasto tekee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle SEUT-sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa SEUT-sopimuksen 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

               4.Virasto huolehtii laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten mukaisesta tiedottamisesta ja voi harjoittaa omasta aloitteestaan tiedotustoimintaa toimivaltansa alalla. Sen on erityisesti huolehdittava siitä, että 15 artiklan 1 kohdan r, s, ii, jj, [kk], [ll], [mm] alakohdassa ja 42 artiklan 9 kohdassa säädetyn julkaisemisen lisäksi yleisölle ja asianomaisille osapuolille annetaan nopeasti objektiivista, paikkansapitävää, luotettavaa, kattavaa ja helppotajuista tietoa viraston tekemästä työstä. Resurssien osoittaminen tiedotustoimiin ei saa haitata 3–12 artiklassa tarkoitettujen viraston tehtävien tehokasta hoitamista. Tiedotustoimet on toteutettava hallintoneuvoston hyväksymien tiedotusta ja viestintää koskevien suunnitelmien mukaisesti.

               5.Luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on oikeus käyttää mitä tahansa unionin virallista kieltä lähettäessään kirjallisia viestejä virastolle. Heillä on oikeus saada vastaus samalla kielellä.

               31 artikla
                  Tietosuoja

               1.Viraston suorittamaan tietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001 [unionin toimielinten ja elinten suorittamasta henkilötietojen suojelusta annettua asetusta (EU) XX/2018], sanotun kuitenkaan rajoittamatta laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten sisältämien tietosuojasäännösten soveltamista.

               2.Hallintoneuvosto vahvistaa toimenpiteet, joiden mukaisesti virasto soveltaa asetusta (EY) N:o 45/2001 [unionin toimielinten ja elinten suorittamasta henkilötietojen suojelusta annettua asetusta (EU) XX/2018], mukaan lukien tietosuojavastaavaa koskevat toimenpiteet. Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultava ennen toimenpiteiden vahvistamista.

               32 artikla
                  Henkilötietojen käsittelyn tarkoitukset

               1.Virasto voi käsitellä henkilötietoja ainoastaan seuraavissa tarkoituksissa:

               a)hoitaessaan sille unionin lainsäädännössä osoitettuja tehtäviä, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnointiin;

               b)hallinnollisissa tehtävissä.

               2.Kun virasto käsittelee henkilötietoja 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa tarkoituksessa, sovelletaan viraston hallinnoimien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten sisältämiä erityisiä tietosuojaa ja tietoturvallisuutta koskevia säännöksiä.

               33 artikla
                  Turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevat turvallisuussäännöt

               1.Virasto hyväksyy omat turvallisuussääntönsä, jotka perustuvat Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojelemista koskevissa komission turvallisuussäännöissä vahvistettuihin periaatteisiin ja sääntöihin, muun muassa tällaisten tietojen vaihtamista, käsittelyä ja tallentamista koskeviin sääntöihin, jotka vahvistetaan komission päätöksissä (EU, Euratom) 2015/443
                  92
                ja (EU, Euratom) 2015/444
                  93
               . Turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihdolle kolmannen valtion asiaankuuluvien viranomaisten kanssa on saatava komission ennakkohyväksyntä.

               2.Hallintoneuvosto vahvistaa turvallisuussäännöt komission hyväksyttyä ne. Virasto voi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen tehtäviinsä liittyvää tietojenvaihtoa komission ja jäsenvaltioiden sekä tarpeen mukaan asiaankuuluvien unionin virastojen kanssa. Se kehittää tietojärjestelmän, jolla voidaan vaihtaa turvallisuusluokiteltuja tietoja kyseisten toimijoiden kanssa neuvoston päätöksen 2013/488/EU ja komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/444 mukaisesti, ja käyttää kyseistä tietojärjestelmää. Hallintoneuvosto tekee tämän asetuksen 2 artiklan ja 15 artiklan 1 kohdan y alakohdan mukaisesti päätöksen sellaisesta viraston sisäisestä rakenteesta, jota asianmukaisten turvallisuusperiaatteiden noudattaminen edellyttää.

               34 artikla
                  Viraston turvallisuus

               1.Virasto vastaa turvallisuudesta ja järjestyksen ylläpitämisestä rakennuksissa, tiloissa ja maa-alueella, jotka ovat sen käytössä. Virasto noudattaa laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten mukaisia turvallisuusperiaatteita ja tätä asiaa koskevia säännöksiä.

               2.Viraston sijaintijäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tehokkaat ja riittävät toimenpiteet järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi niiden rakennusten, tilojen ja maa-alueen välittömässä läheisyydessä, jotka ovat viraston käytössä, ja tarjottava virastolle asianmukainen suojelu asianomaisten päätoimipaikkasopimuksen sekä teknisiä ja varayksiköitä koskevien sopimusten mukaisesti sekä taattava samalla viraston valtuuttamille henkilöille vapaa pääsy näihin rakennuksiin ja tiloihin sekä asianomaiselle maa-alueelle.

               35 artikla
                  Arviointi

               1.Komissio arvioi viraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintipaikkoihin komission suuntaviivojen mukaisesti viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein. Arvioinnissa tarkastellaan myös viraston panosta koordinoidun, kustannustehokkaan ja johdonmukaisen tietotekniikkaympäristön luomiseen unionin tasolla oikeus- ja sisäasioita koskevan politiikan toteuttamista tukevien laaja-alaisten tietojärjestelmien hallinnointia varten. Arvioinnissa käsitellään erityisesti mahdollista tarvetta muuttaa viraston toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia.

               2.Jos komissio katsoo, ettei viraston toiminnan jatkaminen ole enää perusteltua sille asetettuihin tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin nähden, se voi ehdottaa, että tätä asetusta muutetaan vastaavasti tai että se kumotaan.

               3.Komissio raportoi arvioinnin tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle. Arvioinnin tulokset julkistetaan.

               36 artikla
                  Hallinnolliset tutkimukset

               Euroopan oikeusasiamies valvoo viraston toimintaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaisesti.

               37 artikla
                  Yhteistyö unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen kanssa

               1.Virasto tekee tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa yhteistyötä komission ja erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella perustettujen muiden unionin toimielinten, elinten, toimistojen ja virastojen kanssa, ja etenkin Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa.

               2.Virasto tekee yhteistyötä komission kanssa sellaisen työjärjestelyn puitteissa, jossa vahvistetaan operatiiviset työmenetelmät.

               3.Virasto tutustuu verkkoturvallisuutta koskeviin Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston suosituksiin ja toteuttaa tarvittaessa niitä koskevia jatkotoimia.

               4.Yhteistyö unionin elinten, toimistojen ja virastojen kanssa toteutetaan työjärjestelyjen puitteissa. Tällaisille järjestelyille on saatava komission ennakkohyväksyntä. Näissä järjestelyissä voidaan määrätä palvelujen jakamisesta tarvittaessa virastojen kesken joko sijaintipaikkojen läheisyyden tai toimialan perusteella toimivaltuuksien rajoissa ja rajoittamatta niiden keskeisiä tehtäviä.

               5.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut unionin toimielimet, elimet, toimistot ja virastot voivat käyttää virastolta saamiaan tietoja ainoastaan toimivaltansa rajoissa ja sikäli kuin ne kunnioittavat perusoikeuksia, tietosuojavaatimukset mukaan lukien. Viraston käsittelemien henkilötietojen välittämisessä eteenpäin tai niiden muussa ilmaisemisessa unionin toimielimille, elimille, toimistoille tai virastoille sovelletaan henkilötietojen vaihtamista koskevia erityisiä työjärjestelyjä ja siihen tarvitaan Euroopan tietosuojavaltuutetun ennakkohyväksyntä. Kaikessa viraston suorittamassa henkilötietojen siirtämisessä on noudatettava 31 ja 32 artiklassa vahvistettuja tietosuojasäännöksiä. Turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelyn osalta näillä järjestelyillä on varmistettava, että kyseinen unionin toimielin, elin, toimisto tai virasto noudattaa viraston soveltamia turvallisuussääntöjä ja -vaatimuksia vastaavia sääntöjä ja vaatimuksia.

               38 artikla
                  Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden osallistuminen

               1.Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet unionin kanssa assosiaatiosopimuksen tätä tarkoitusta varten.

               2.Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen assosiaatiosopimusten määräysten mukaisesti luodaan järjestelyjä, joilla erityisesti määritellään, miten ja missä määrin Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvat maat osallistuvat viraston toimintaan ja annetaan tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien säännökset rahoitusosuuksista, henkilöstöstä ja äänioikeudesta.

               V LUKU
                  TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE

               1 OSASTO
                  YHTENÄINEN OHJELMA-ASIAKIRJA

               39 artikla
                  Yhtenäinen ohjelma-asiakirja

               1.Toimitusjohtaja laatii joka vuosi luonnoksen yhtenäiseksi ohjelma-asiakirjaksi, joka sisältää monivuotisen ja seuraavan vuoden vuotuisen ohjelman, komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 32 artiklan ja 44 artiklassa tarkoitettujen viraston varainhoitoa koskevien sääntöjen mukaisesti ottaen huomioon komission antamat ohjeet.

               Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan on sisällettävä monivuotinen ohjelma, vuotuinen työohjelma sekä viraston talousarvio ja sen resursseja koskevia tietoja, jotka esitetään yksityiskohtaisesti 44 artiklassa tarkoitetuissa viraston varainhoitoa koskevissa säännöissä.

               2.Hallintoneuvosto hyväksyy yhtenäisen ohjelma-asiakirjan neuvoa-antavia ryhmiä kuultuaan ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta samoin kuin asiakirjan mahdolliset päivitetyt versiot.

               3.Hallintoneuvosto hyväksyy yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ennen kunkin vuoden 30 päivää marraskuuta äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä ja vuotuisen talousarviomenettelyn mukaisesti komission lausunnon huomioon ottaen. Hallintoneuvosto huolehtii siitä, että yhtenäisen ohjelma-asiakirjan lopullinen versio toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja että se julkaistaan.

               4.Yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu, ja sitä on tarvittaessa mukautettava talousarviota vastaavasti. Hyväksytty yhtenäinen ohjelma-asiakirja toimitetaan sitten Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja julkaistaan.

               5.Seuraavan vuoden vuotuisessa työohjelmassa esitetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotettavissa olevat tulokset, tulosindikaattorit mukaan lukien. Lisäksi siinä on esitettävä kuvaus rahoitettavista toimista ja mainittava kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti. Vuotuisen työohjelman on oltava yhdenmukainen 6 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman kanssa. Siinä on selkeästi ilmoitettava, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Hallintoneuvosto muuttaa hyväksyttyä vuotuista työohjelmaa tarvittaessa, jos virastolle annetaan uusi tehtävä. Vuotuiseen työohjelmaan tehtävät merkittävät muutokset hyväksytään samaa menettelyä noudattaen kuin alkuperäinen vuotuinen työohjelma. Hallintoneuvosto voi siirtää toimitusjohtajalle valtuudet tehdä vuotuiseen työohjelmaan muita kuin olennaisia muutoksia.

               6.Monivuotisessa ohjelmassa vahvistetaan yleinen strateginen ohjelma, mukaan lukien tavoitteet, odotetut tulokset ja suoritusindikaattorit. Siinä esitetään myös resursseja koskeva suunnitelma, mukaan lukien monivuotinen talousarvio ja henkilöstösuunnitelma. Resursseja koskevaa suunnitelmaa päivitetään vuosittain. Strategista ohjelmaa päivitetään tarvittaessa ja erityisesti 35 artiklassa tarkoitetun arvioinnin tulosten huomioon ottamiseksi.

               40 artikla
                  Talousarvion laatiminen

               1.Toimitusjohtaja laatii vuosittain, viraston toteuttamat toimet huomioon ottaen, viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnoksen, johon sisältyy henkilöstötaulukko, ja toimittaa sen hallintoneuvostolle.

               2.Hallintoneuvosto laatii toimitusjohtajan laatiman ennakkoarvioluonnoksen perusteella viraston seuraavan varainhoitovuoden tulo- ja menoarvioluonnoksen, johon sisältyy henkilöstötaulukon luonnos. Hallintoneuvosto toimittaa ne komissiolle ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille osana yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta.

               3.Komissio toimittaa ennakkoarvion luonnoksen Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen yhteydessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’.

               4.Ennakkoarvioluonnoksen perusteella komissio sisällyttää Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan esitykseen määrärahat, joita se pitää henkilöstötaulukon perusteella välttämättöminä, sekä yleisestä talousarviosta otettavan avustuksen määrän ja toimittaa talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 313 ja 314 artiklan mukaisesti.

               5.Budjettivallan käyttäjä hyväksyy virastolle annettavaa avustusta koskevat määrärahat.

               6.Budjettivallan käyttäjä hyväksyy viraston henkilöstötaulukon.

               7.Hallintoneuvosto hyväksyy viraston talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Viraston talousarviota mukautetaan tarvittaessa.

               8.Muutokset talousarvioon tai henkilöstötaulukkoon tehdään samaa menettelyä noudattaen.

               9.Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoitukseen, ja erityisesti hankkeita, jotka liittyvät kiinteistöihin, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Se ilmoittaa asiasta komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä aikoo antaa lausunnon, se ilmoittaa hallintoneuvostolle tästä aikomuksestaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hankkeesta. Jos vastausta ei anneta, virasto voi aloittaa suunnitellun hankkeen toteuttamisen. Kaikkiin rakennushankkeisiin, joilla on todennäköisesti huomattava vaikutus viraston talousarvioon, sovelletaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 säännöksiä.

               2 OSASTO
                  TALOUSARVION ESITTÄMINEN, TOTEUTTAMINEN JA VALVONTA

               41 artikla
                  Talousarvion rakenne

               1.Viraston kaikista tuloista ja menoista laaditaan kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan viraston talousarvioon.

               2.Talousarvioon otettavien tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

               3.Viraston tulot koostuvat seuraavista, rajoittamatta kuitenkaan muita tulomuotoja:

               a)Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komissiota koskevaan pääluokkaan) otettu unionin rahoitusosuus;

               b)sellaisten Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden rahoitusosuus, jotka osallistuvat viraston toimintaan assosiaatiosopimustensa ja 38 artiklassa tarkoitettujen, niiden rahoitusosuuden määrittävien järjestelyjen mukaisesti;

               c)unionin rahoitusosuus, joka annetaan valtuutussopimusten muodossa 44 artiklassa tarkoitettujen viraston varainhoitoa koskevien sääntöjen ja unionin politiikkoja tukeviin asianomaisiin välineisiin sovellettavien säännösten mukaisesti;

               d)rahoitusosuudet, jotka jäsenvaltiot maksavat niille tarjotuista palveluista 12 artiklassa tarkoitetun valtuutussopimuksen mukaisesti;

               e)jäsenvaltioiden mahdollinen vapaaehtoinen rahoitusosuus.

               4.Viraston menoihin kuuluvat henkilökunnan palkat, hallinto- ja infrastruktuurimenot sekä toimintamenot.

               42 artikla
                  Talousarvion toteuttaminen ja valvonta

               1.Toimitusjohtaja huolehtii viraston talousarvion toteuttamisesta.

               2.Toimitusjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tuloksen kannalta tärkeät tiedot.

               3.Viraston tilinpitäjä toimittaa varainhoitovuoden n alustavan tilinpäätöksen komission tilinpitäjälle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden n + 1 maaliskuun 1 päivänä.  Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 147 artiklan mukaisesti.

               4.Virasto toimittaa selvityksen vuoden n talousarvio- ja varainhallinnosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja komissiolle viimeistään vuoden n + 1 maaliskuun 31 päivänä.

               5.Komission tilinpitäjä toimittaa viraston vuoden n alustavan tilinpäätöksen konsolidoituna komission tilinpäätöksen kanssa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään vuoden n + 1 maaliskuun 31 päivänä.

               6.Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 148 artiklan mukaisesti, toimitusjohtaja laatii viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.

               7.Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston vuoden n lopullisesta tilinpäätöksestä.

               8.Toimitusjohtaja toimittaa viimeistään vuoden n + 1 heinäkuun 1 päivänä lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle sekä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille.

               9.Vuoden n lopullinen tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään vuoden n + 1 marraskuun 15 päivänä.

               10.Toimitusjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään vuoden n + 1 syyskuun 30 päivänä. Toimitusjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.

               11.Toimitusjohtaja antaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 165 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki vuotta n koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteetonta toteuttamista varten tarvittavat tiedot.

               12.Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta toimitusjohtajalle vuoden n talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen vuoden n + 2 toukokuun 15 päivää.

               43 artikla
                  Eturistiriitojen estäminen

               Virasto hyväksyy sisäiset säännöt, joissa edellytetään, että sen elinten jäsenet ja sen henkilöstö välttävät tehtävänsä tai toimikautensa aikana tilanteita, jotka ovat omiaan aiheuttamaan eturistiriidan, ja ilmoittavat tällaisista tilanteista.

               44 artikla
                  Varainhoitosäännöt

               Hallintoneuvosto hyväksyy virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt komissiota kuultuaan. Varainhoitosäännöt voivat poiketa delegoidusta asetuksesta (EU) N:o 1271/2013 ainoastaan, jos viraston toiminta sitä erityisesti edellyttää ja jos komissio on antanut siihen ennalta suostumuksensa.

               45 artikla
                  Petostentorjunta

               1.Petosten, lahjonnan ja muiden sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013.

               2.Virasto liittyy 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista ja vahvistaa viipymättä sopimuksen liitteessä olevaa mallia käyttäen asianmukaiset määräykset, joita sovelletaan viraston kaikkiin työntekijöihin.

               Tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien virastolta unionin rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

               3.OLAF voi suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat selvitykset ja tarkastukset, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96
                  94
                säädettyjä säännöksiä ja menettelyjä noudattaen, jotta voidaan määrittää, liittyykö viraston rahoittamaan avustukseen tai sopimukseen petos, lahjonta tai muu laiton toiminta, joka vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin.

               4.Viraston sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällytettävä määräyksiä, joilla nimenomaisesti annetaan tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.

               VI LUKU
                  MUIDEN UNIONIN SÄÄDÖSTEN MUUTTAMINEN

               46 artikla

               Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä annetun asetuksen (EY) N:o 1987/2006 [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta XXX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX] muuttaminen

               Korvataan asetuksen (EY) N:o 1987/2006 [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta XXX annetun asetuksen XX] 15 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

               ”2. Hallintoviranomainen vastaa kaikista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä, erityisesti seuraavista:

               a) valvonta;

               b) turvallisuus;

               c) jäsenvaltioiden ja viestintäinfrastruktuurin tarjoajan välisten suhteiden koordinointi;

               d) talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät;

               e) hankinnat ja uudistukset; ja

               f) sopimusasiat.”

               47 artikla

               Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä tehdyn neuvoston päätöksen 2007/533/YOS [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta XXX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX] muuttaminen

               Korvataan neuvoston päätöksen 2007/533/YOS [tai Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta XXX annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen XX] 15 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

               ”2. Hallintoviranomainen vastaa myös kaikista viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä tehtävistä, erityisesti seuraavista:

               a) valvonta;

               b) turvallisuus;

               c) jäsenvaltioiden ja viestintäinfrastruktuurin tarjoajan välisten suhteiden koordinointi;

               d) talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät;

               e) hankinnat ja uudistukset; ja

               f) sopimusasiat.”

               VII LUKU
                  SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

               48 artikla
                  Toimitusjohtajaa koskevat siirtymäsäännökset

               Asetuksen (EU) N:o 1077/2011 18 artiklan nojalla nimitetty eu-LISAn toimitusjohtaja osoitetaan toimikautensa jäljellä olevaksi ajaksi hoitamaan tämän asetuksen 21 artiklassa säädettyjä toimitusjohtajan tehtäviä.

               VIII LUKU
                  LOPPUSÄÄNNÖKSET

               49 artikla Kumoaminen

               Kumotaan asetus (EU) N:o 1077/2011.

               Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

               50 artikla
                  Voimaantulo ja soveltaminen

               Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

               SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavasta eurooppalaisesta virastosta sekä asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 kumoamisesta

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
                  95

                  Toimintalohko: Muuttoliike- ja sisäasiat (osasto 18)

                  Toiminto: Sisäinen turvallisuus (luku 18.02)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.
                  96

               ⌧ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

                  Erityistavoite 1.2 Rajaturvallisuus: Ihmishenkien pelastaminen ja EU:n ulkorajojen turvaaminen

                  - Tietojärjestelmien ja tietotekniikan käyttäminen älykkäitä rajoja varten, jotta voidaan paremmin varmistaa sisäinen turvallisuus ja helpottaa vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden rajanylitystä.

                  Rajaturvallisuuden tehostaminen edellyttää myös tietojärjestelmien ja tietotekniikan tarjoamien mahdollisuuksien parempaa hyödyntämistä. EU:lla on tällä hetkellä kolme muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston vastuulla olevaa laaja-alaista tietojärjestelmää, joita käytetään turvapaikkahakemusten hallinnoinnissa (Eurodac), viisumihakemusten hallinnoinnissa (viisumitietojärjestelmä – VIS) ja tietojen jakamiseksi henkilöistä ja esineistä, joista toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet kuulutuksen (Schengenin tietojärjestelmä – SIS II). Virasto on jatkossakin vastuussa näistä kolmesta laaja-alaisesta tietojärjestelmästä.

                  Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto esitti 6. huhtikuuta 2016 ehdotuksen EU:n rajanylitystietojärjestelmän perustamisesta. Järjestelmän kehittämisestä vastaisi eu-LISA, ja sen olisi oltava valmis käyttöönotettavaksi viimeistään vuonna 2020. EU:n laajuisen rajanylitystietojärjestelmän täytäntöönpano johtaa muun muassa siihen, että tietyt rajavalvontaan liittyvät tehtävät ja toimet automatisoidaan. Automatisoinnilla varmistetaan, että kolmansien maiden kansalaisten sallitun oleskelun valvonta on yhdenmukaista ja järjestelmällistä. Järjestelmä rekisteröi nimen, matkustusasiakirjan lajin, henkilön biometriset tiedot sekä maahantulon ja maastalähdön ajan ja paikan. Tämä helpottaa vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöiden rajanylitystä. Järjestelmän avulla myös laillisen oleskeluajan ylittäneet havaitaan ja Schengen-alueella vailla asiakirjoja oleskelevat tunnistetaan tehokkaammin. Näin EU:n rajanylitystietojärjestelmällä on keskeinen asema viisumipolitiikan tehokkaassa täytäntöönpanossa ja sen positiivisen taloudellisen vaikutuksen maksimoimisessa, joka saadaan houkuttelemalla enemmän matkailijoita ja muita henkilökohtaisista tai ammatillisista syistä matkustavia vierailijoita samalla kun pidetään laittoman maahanmuuton riskit ja turvallisuusriskit mahdollisimman pieninä.

                  Edellyttäen, että asiaa koskevat säädökset hyväksytään, eu-LISAn tehtäväksi annetaan lisäksi muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittäminen. Tällaisia järjestelmiä ovat muun muassa automaattinen järjestelmä kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten rekisteröintiä, seurantaa ja jakomekanismia varten ja EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmä (ETIAS), keskitetty EU:n järjestelmä, jolla arvioidaan etukäteen viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten kelpoisuus tulla Schengen-alueelle ja erityisesti se, aiheutuisiko heidän oleskelustaan Schengen-alueella uhka turvallisuudelle. ETIAS-järjestelmällä otetaan käyttöön uusi järjestelmällisen valvonnan taso verrattuna nykytilanteeseen (ilman ETIAS-järjestelmää), sillä se mahdollistaa ennakkotarkastukset asianomaisista tietokannoista sekä laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskevien riskien arvioinnin. ETIAS-järjestelmän prosessissa jäsenvaltioiden viranomaiset osallistuvat riskinarviointiin kaikkein monimutkaisimmissa tai ongelmallisimmissa tapauksissa.

                  Eu-LISAn vastuulle uskotaan myös ECRIS-TCN
                     97
                  , joka on keskitetty järjestelmä niiden jäsenvaltioiden määrittämistä varten, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden (TCN) rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) täydentämiseksi ja tukemiseksi.

                  Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä:

                  Erityistavoite nro 1.2

                  Rajaturvallisuus: Ihmishenkien pelastaminen ja EU:n ulkorajojen turvaaminen

                  Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  Liittyy ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusohjelmaan Horisontti 2020.

               1.4.2.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

                  Virasto voi jatkossakin varmistaa

                  - laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokkaan kehittämisen käyttämällä tätä varten tarvittavaa asianmukaista projektinhallintarakennetta;

                  - laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokkaan, turvallisen ja jatkuvan toiminnan;

                  - laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokkaan ja taloudellisesti vastuullisen hallinnoinnin;

                  - laaja-alaisten tietojärjestelmien käyttäjille annettavan riittävän korkealaatuisen palvelun;

                  - jatkuvan ja keskeytymättömän palvelun;

                  - korkean tietosuojan tason sovellettavien sääntöjen mukaisesti, kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset mukaan luettuina;

                  - tietoturvallisuuden ja fyysisen turvallisuuden riittävän tason sovellettavien sääntöjen mukaisesti, mukaan lukien kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset.

               1.4.3.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

                  Eu-LISAn seuraavan vuoden ohjelma-asiakirjassa esitetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotettavissa olevat tulokset, tulosindikaattorit (keskeiset suorituskykyindikaattorit ja palvelutasot) mukaan lukien. Lisäksi siinä esitetään kuvaus rahoitettavista toimista ja maininta kuhunkin toimeen osoitetuista taloudellisista ja henkilöstöresursseista toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti. Siinä ilmoitetaan selkeästi, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Viraston vuotuisessa toimintakertomuksessa raportoidaan saavutuksista näiden indikaattoreiden perusteella.

                  Komissio teettää vuodesta 2017 alkaen viiden vuoden välein riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin viraston toiminnasta. Arvioinnissa tarkastellaan viraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintiin. Arvioinnissa tarkastellaan myös viraston panosta koordinoituun, kustannustehokkaaseen ja johdonmukaiseen tietotekniikkaympäristöön unionin tasolla oikeus- ja sisäasioita koskevan politiikan toteuttamista tukevien laaja-alaisten tietojärjestelmien hallinnointia varten. Arvioinnissa käsitellään erityisesti mahdollista tarvetta muuttaa viraston toimeksiantoa (ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia).

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Lyhyellä tai pitkällä aikavälillä täytettävät vaatimukset

                  Ensimmäisessä viraston toimintaa koskevassa arvioinnissa, joka toteutettiin vuosina 2015–2016 riippumattoman ulkoisen arvioinnin pohjalta, todettiin, että virasto hoitaa tehokkaasti laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin ja muut sille osoitetut tehtävät, mutta että sen perustamisasetukseen olisi kuitenkin tehtävä eräitä muutoksia, kuten viestintäinfrastruktuuriin liittyvien tehtävien siirtäminen komissiolta virastolle. Komissio otti ulkoisen arvioinnin perusteella huomioon politiikan, lainsäädännön ja tilanteen kehityksestä johtuvat muutokset ja ehdotti erityisesti, että viraston toimeksiantoa olisi laajennettava niin, että se voi toteuttaa tehtävät, jotka perustuvat lainsäädäntövallan käyttäjien hyväksymiin ehdotuksiin uusien järjestelmien osoittamisesta virastolle, sekä tehtävät, joita tarkoitetaan komission 6. huhtikuuta 2016 antamassa tiedonannossa Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, korkean tason asiantuntijaryhmän 11. toukokuuta 2016 antamassa loppuraportissa ja komission 16. toukokuuta 2017 antamassa Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Viraston toimeksiantoa olisi laajennettava, jotta se voi antaa jäsenvaltioille neuvoja kansallisten järjestelmien liittämisestä keskusjärjestelmiin ja tarvittaessa tapauskohtaista tukea/apua sekä komission yksiköille tukea/apua uusiin järjestelmiin liittyvissä teknisissä kysymyksissä. Viraston olisi osaltaan edistettävä tutkimustoiminnan kehitystä aloilla, jotka liittyvät sen hallinnoimien järjestelmien operatiiviseen hallinnointiin. Sen olisi välitettävä tietoa tällaisesta kehityksestä säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle.

                  Viraston toimeksiantoa olisi laajennettava myös yhteisten teknisten ratkaisujen kehittämiseen, hallinnointiin ja/tai isännöintiin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen hajautettuja laaja-alaisia järjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuvien velvollisuuksien kansallista täytäntöönpanoa varten asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden puolesta. Tämä voitaisiin tehdä asianomaisten jäsenvaltioiden ja viraston välisellä valtuutussopimuksella, jossa virastolle osoitettaisiin edellä mainitut tehtävät ja niihin liittyvät määrärahat.

                  Viraston päätehtävänä olisi edelleen oltava huolehtia SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja, jos lainsäädäntävallan käyttäjät niin päättävät, muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista. Lisäksi viraston olisi huolehdittava tehtävistä, jotka liittyvät sen vastuulle uskottujen tietojärjestelmien tekniseen käyttäjäkoulutukseen. Virastolle voitaisiin antaa tehtäväksi myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 67–89 artiklan täytäntöönpanemiseksi perustettavien uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi. Virastolle olisi uskottava tällaisia tehtäviä ainoastaan myöhemmin annettavilla erillisillä säädöksillä, joiden antamista edeltää vaikutusten arviointi.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

                  Ehdotetun toiminnan tavoitteena on vahvistaa SIS-keskusjärjestelmän, keskusviisumitietojärjestelmän sekä kansallisten rajapintojen, Eurodacin keskusjärjestelmän, niiden viestintäinfrastruktuurien sekä muiden tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin siirtäminen virastolle ja osoittaa sille uusia lisätehtäviä. Yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi hoitaa näitä tehtäviä, vaan ne voidaan hoitaa paremmin unionin tasolla.

                  Euroopan muuttoliikeagendassa todetaan, että rajaturvallisuus on yksi neljästä toimintalohkosta muuttoliikkeen hallinnan parantamiseksi. Se, että ulkorajojen turvallisuus varmistetaan ja rajavalvontaa tehostetaan, edellyttää, että tietotekniikan ja tietoteknisten järjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia hyödynnetään paremmin.

                  Ehdotus tarjoaa pitkän aikavälin ratkaisun SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivista hallinnointia varten, niin että voidaan saavuttaa mahdollisimman paljon synergia- ja mittakaavaetuja.

               1.5.3.Vastaavista aikaisemmista toimista saadut kokemukset

                  Aloite perustuu muun muassa perinpohjaiseen analyysiin kokemuksista, joita on saatu asetuksen (EU) N:o 1077/2011 soveltamisesta, mukaan lukien kyseisen asetuksen 31 artiklan nojalla toteutettu arviointi viraston toiminnasta.

               1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Tämä ehdotus perustuu virastoa koskevaan voimassa olevaan asetukseen, jota muutettiin vuonna 2015 asetuksella (EU) N:o 603/2013
                     98
                  , jotta siinä voitiin ottaa huomioon uudelleenlaaditusta Eurodac-asetuksesta johtuvat muutokset, kuten pääsy Eurodac-järjestelmään lainvalvontatarkoituksessa. Tällä ehdotuksella laajennetaan viraston toimeksiantoa, jotta se voi ottaa vastaan uusia tehtäviä. Euroopan turvallisuusagendassa
                     99
                   ja muuttoliikeagendassa
                     100
                   esitetään suuntaviivat, joiden mukaisesti olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön EU:n toimenpiteitä muuttoliikkeen hallintaan sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyvien rinnakkaisten haasteiden käsittelemiseksi. Euroopan muuttoliikeagendassa korostetaan tarvetta hyödyntää täysimääräisesti suuria SIS-, VIS- ja Eurodac-tietojärjestelmiä, koska ne voivat edistää rajaturvallisuuden ylläpitämistä ja parantaa EU:n valmiuksia vähentää hallitsematonta muuttoliikettä ja palauttaa sen alueelle sääntöjenvastaisesti tulevat muuttajat. Siinä myös todetaan, että rajanylitystietojärjestelmää (EES) koskevan ehdotuksen hyväksymisen myötä siirrytään uuteen vaiheeseen, jossa hallitsemattoman muuttoliikkeen torjunta tehostuu, kun käyttöön saadaan tietoja kolmansien maiden kansalaisten rajanylityksistä. Euroopan turvallisuusagendassa muistutetaan, että EU:n virastoilla on operatiivisen yhteistyön tukemisessa keskeinen rooli. Siinä kannustetaan jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti virastojen tukea rikosten torjunnassa yhteisen toiminnan avulla ja todetaan, että samalla olisi edistettävä yhteistyötä virastojen kesken niiden toimivaltuuksien puitteissa.

                  Komissio osallistuu tällä aloitteella toimiin, joiden tarkoituksena on parantaa ja tehostaa rajaturvallisuutta ja sisäistä turvallisuutta sekä torjua ja ehkäistä rikollisuutta lujittamalla viraston asemaa ja vastuualueita vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tehtävää yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevien nykyisten ja mahdollisten uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien lisäksi myös jäsenvaltioille ja komissiolle annettavan tuen osalta.

                  Ehdotuksessa otetaan myös huomioon muutokset, joita on ehdotettu tehtäväksi niihin säädöksiin, jotka koskevat viraston nykyään hallinnoimien tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä tai joilla viraston hallinnoitavaksi osoitetaan uusia tietojärjestelmiä. Tämä ehdotus on täysin yhdenmukainen kyseisten ehdotusten kanssa.

                  Tätä ehdotusta olisi tarkasteltava yhdessä niiden toimien kanssa, jotka sisältyvät 6. huhtikuuta 2016 annettuun tiedonantoon Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi
                     101
                  , jossa korostetaan EU:n tarvetta lujittaa ja parantaa tietojärjestelmiään, tietoarkkitehtuuriaan ja tiedonvaihtoa rajaturvallisuuden, lainvalvonnan ja terrorismin torjunnan alalla.

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.

               –◻
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.

               –◻
                     Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.

               ⌧ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.

               –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  102

               ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –◻
                     toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ⌧ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty:

               ◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               ◻ Euroopan investointipankille ja Euroopan investointirahastolle

               ⌧ 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille

               ◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               ◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               ◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               ◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               Huomautukset:

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  Viraston toiminnan seurantaa ja arviointia varten on jo olemassa useita mekanismeja, joita voidaan käyttää; erityisesti ohjelma-asiakirja on tehokas väline tähän tarkoitukseen. Viraston toiminnan tehokkuutta ehdotetun toimenpiteen perusteella, sen jälkeen, kun se on hyväksytty, on arvioitava viiden vuoden välein, kun nykyisen asetuksen nojalla arvioinnit suoritetaan neljän vuoden välein.

                  Viraston vuotuisiin raportointivelvollisuuksiin sisältyy konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen laatiminen.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Todetut riskit

                  Lyhyellä aikavälillä suurin riski on se, onko eu-LISAlla valmiudet suoriutua kaikista sille uskotuista uusista tehtävistä, sekä mahdolliset vaikeudet järjestelmien teknisessä kehittämisessä, jotka voisivat vaarantaa järjestelmien oikea-aikaisen kehittämisen. Tässä säädöksessä säädetään riittävistä resursseista sen varmistamiseksi, että eu-LISA voi suorittaa suunnitellut tehtävät, mutta asianmukaisen toimintoperusteisen hallinnoinnin puuttuminen voisi vaikeuttaa eu-LISAn tehtävää. Komissio on useaan otteeseen pyytänyt eu-LISAa panemaan ripeästi täytäntöön tällaisen seurannan.

               2.2.2.Valvontamenetelmä(t)

                  Unionin virastona eu-LISA soveltaa erillisvirastoihin sovellettavia valvontamenetelmiä, joista on jo säädetty asetuksessa (EU) N:o 1077/2011.

                  Eu-LISAn varainhoitoa koskevissa säännöissä, jotka perustuvat erillisvirastoihin sovellettavaan varainhoidon puiteasetukseen, määrätään sisäisen tarkastajan nimittämisestä ja sisäistä tarkastusta koskevista vaatimuksista.

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet

                  Ehdotetun asetuksen 45 artikla koskee petosten torjuntaa. Sen mukaan OLAFin tutkimuksista annettua asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 sovelletaan eu-LISAan, ja siinä annetaan OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle valtuudet suorittaa lisätarkastuksia ja -tutkimuksia. Artikla on erillisvirastoja koskevan mallitekstin mukainen.

                  Lisäksi eu-LISA hyväksyi petostentorjuntastrategian ja sitä koskevan toimintasuunnitelman 18. marraskuuta 2015.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määrä-
                        rahalaji

                        Rahoitusosuudet

                        Otsake 3 – turvallisuus ja kansalaisuus

                        JM/ EI-JM
                           103

                        EFTA-mailta
                           104

                        ehdokasmailta
                           105

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        3

                        18 02 07 – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

                        JM

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        KYLLÄ/EI

               ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määrä-
                        rahalaji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero
                        [Nimi…...….]

                        JM/EI-JM

                        EFTA-mailta

                        ehdokasmailta

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        […]

                        [XX.YY.YY.YY]

                        […]

                        […]

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        3

                        Turvallisuus ja kansalaisuus

                        eu-LISA

                        vuosi
                        2018

                        vuosi
                        2019

                        vuosi
                        2020

                        Vuosi n + 4 ja myöh.

                        YHTEENSÄ

                        1 osasto

                        Lähtötilanne eu-LISA 2018–2020
                           106

                        Sitoumukset / Maksut

                        16,326

                        14,196

                        14,839

                        45,361

                        Uudet välineet

                        . EES

                        Sitoumukset / Maksut

                        1,876

                        1,876

                        4,221

                        7,973

                        . ETIAS

                        Sitoumukset / Maksut

                        1,638

                        1,813

                        2,684

                        6,135

                        . SIS II rajat

                        Sitoumukset / Maksut

                        0,210

                        0,210

                        0,210

                        0,630

                        . SIS II palautukset

                        Sitoumukset / Maksut

                        0,070

                        0,070

                        0,070

                        0,210

                        . Eurodac Plus

                        Sitoumukset / Maksut

                        0,268

                        0,268

                        0,268

                        0,804

                        . ECRIS

                        Sitoumukset / Maksut

                        0,263

                        0,350

                        0,350

                        0,963

                        Lisähenkilöstöä koskeva tarkistus
                           107

                        Sitoumukset / Maksut

                        2,902

                        3,178

                        3,454

                        9,534

                        Sopimussuhteisista toimihenkilöistä aiheutuvat kustannukset – joidenkin ulkoisten palvelujen siirtäminen viraston sisälle

                        Sitoumukset / Maksut

                        1,520

                        1,520

                        1,520

                        4,560

                        Osasto 1 yhteensä

                        Sitoumukset / Maksut

                        25,073

                        23,481

                        27,616

                        76,170

                        Osasto 2:

                        Lähtötilanne

                        Sitoumukset

                        10,455

                        0,125

                        9,832

                        20,412

                        Uudet välineet

                        . ETIAS

                        Sitoumukset

                        1,658

                        1,395

                        1,395

                        4,448

                        Talousarvion lisätarkistus
                           108

                        Sitoumukset

                        Sopimussuhteisista toimihenkilöistä aiheutuvat kustannukset – joidenkin ulkoisten palvelujen siirtäminen viraston sisälle

                        Sitoumukset

                        -1,157

                        -1,157

                        -1,157

                        -3,470

                        Osasto 2 yhteensä

                        Sitoumukset

                        10,957

                        0,363

                        10,070

                        21,391

                        Osasto 3:

                        Lähtötilanne

                        Sitoumukset

                        58,918

                        73,093

                        64,492

                        196,503

                        Uudet välineet

                        . EES

                        Sitoumukset

                        57,513

                        144,325

                        21,605

                        223,443

                        . ETIAS

                        Sitoumukset

                        23,467

                        11,023

                        55,800

                        90,290

                        . SIS II rajat

                        Sitoumukset

                        12,893

                        2,051

                        1,982

                        16,926

                        . SIS II palautukset

                        Sitoumukset

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

                        . Eurodac Plus

                        Sitoumukset

                        11,870

                        5,600

                        0

                        17,470

                        . Dublin

                        Sitoumukset

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        . ECRIS

                        Sitoumukset

                        3,766

                        3,766

                        3,766

                        11,298

                        Talousarvion lisätarkistus

                        Sitoumukset

                        22,577

                        22,576

                        22,577

                        67,730

                        . Sopimussuhteisista toimihenkilöistä aiheutuvat kustannukset – joidenkin ulkoisten palvelujen siirtäminen viraston sisälle

                        Sitoumukset

                        -0,644

                        -0,644

                        -0,644

                        -1,933

                        . Viestintäinfrastruktuurin siirto muuttoliike- ja sisäasioiden pääosastolta eu-LISAlle
                           109

                        Sitoumukset

                        19,221

                        19,221

                        19,221

                        57,663

                        . Selvitykset/konsultointi

                        Sitoumukset

                        4,000

                        4,000

                        4,000

                        12,000

                        Osasto 3 yhteensä

                        Sitoumukset

                        194,507

                        263,017

                        171,403

                        628,927

                        Osastot 1, 2 ja 3 – COM(2013) 519:n mukainen lähtötilanne

                        Sitoumukset

                        85,700

                        87,414

                        89,163

                        262,277

                        Maksut

                        85,700

                        87,414

                        89,163

                        262,277

                        Osastot 1, 2 ja 3 – uudet välineet

                        . EES

                        Sitoumukset

                        59,389

                        146,201

                        25,826

                        231,416

                        Maksut

                        42,135

                        102,904

                        19,345

                        164,384

                        . ETIAS

                        Sitoumukset

                        26,763

                        14,231

                        59,879

                        100,873

                        Maksut

                        26,763

                        14,231

                        59,879

                        100,873

                        . SIS II rajat

                        Sitoumukset

                        13,103

                        2,261

                        2,192

                        17,556

                        Maksut

                        2,710

                        8,103

                        4,861

                        15,674

                        . SIS II palautukset

                        Sitoumukset

                        2,590

                        0,517

                        0,517

                        3,624

                        Maksut

                        1,078

                        2,029

                        0,517

                        3,624

                        . Eurodac Plus

                        Sitoumukset

                        12,138

                        5,868

                        0,268

                        18,274

                        Maksut

                        8,577

                        4,188

                        8,908

                        21,673

                        . Dublin

                        Sitoumukset

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        Maksut

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        . ECRIS

                        Sitoumukset

                        4,029

                        4,116

                        4,116

                        12,261

                        Maksut

                        2,146

                        4,116

                        4,116

                        10,378

                        Osastot 1, 2 ja 3 – talousarvion lisätarkistus

                        Sitoumukset / Maksut

                        25,842

                        26,118

                        26,394

                        78,354

                        Eu-LISAN määrärahat
                           YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        = 1 + 1a + 3a

                        230,537

                        286,861

                        209,090

                        726,488

                        Maksut

                        = 2 + 2a

                        + 3b

                        199,380

                        274,408

                        216,812

                        690,600

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        5

                        Hallintomenot

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        vuosi
                        2018

                        vuosi
                        2019

                        vuosi
                        2020

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        YHTEENSÄ

                        PO: Muuttoliike- ja sisäasiat

                        •Henkilöresurssit

                        2,001

                        2,001

                        2,001

                        6,003

                        •Muut hallintomenot

                        0,340

                        0,340

                        0,340

                        1,020

                        Muuttoliike- ja sisäasioiden PO YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                        2,341

                        2,341

                        2,341

                        7,023

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat
                           määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

                        2,341

                        2,341

                        2,341

                        7,023

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        vuosi
                        2018

                        vuosi
                        2019

                        vuosi
                        2020

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat
                           määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        232,878

                        289,202

                        211,431

                        733,511

                        Maksut

                        201,721

                        276,749

                        219,153

                        697,623

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset eu-LISAn määrärahoihin

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               –⌧
                     Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:

               Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tavoitteet ja tuotokset

                        ⇩

                        vuosi
                        2018

                        vuosi
                        2019

                        vuosi
                        2020

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        YHTEENSÄ

                        TUOTOKSET

                        Tyyppi
                           110

                        Keskimäär. kustannukset

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä yhteensä

                        Kustannukset yhteensä

                        ERITYISTAVOITE 1 Olemassa olevien järjestelmien toiminnot
                           111
                        ...

                        - yhteinen järjestelmäinfrastruktuuri

                        15,767

                        8,851

                        6,666

                        31,284

                        - SIS II

                        15,575

                        19,740

                        12,300

                        47,615

                        - VIS/biometrinen järjestelmä

                        20,053

                        38,578

                        39,602

                        98,233

                        - Eurodac

                        2,550

                        2,825

                        2,825

                        8,200

                        - Ulkopuolinen tuki
                           112

                        - Kokoukset/virkamatkat/koulutus

                        5,501

                        3,626

                        3,626

                        12,753

                        Välisumma erityistavoite 1

                        59,446

                        73,620

                        65,019

                        198,085

                        ERITYISTAVOITE 2 – Uusien järjestelmien kehittäminen

                        - Rajanylitystietojärjestelmä

                        57,513

                        144,325

                        21,605

                        223,443

                        - ETIAS

                        23,467

                        11,023

                        55,800

                        90,290

                        - ECRIS

                        3,766

                        3,766

                        3,766

                        11,298

                        - Dublinin jakojärjestelmä

                        0,983

                        0,135

                        0,735

                        1,853

                        Välisumma erityistavoite 2

                        85,729

                        159,249

                        81,906

                        ERITYISTAVOITE 3 – Nykyisten järjestelmien tarkistaminen

                        - SIS II rajat

                        12,893

                        2,051

                        1,982

                        16,926

                        - SIS II palautukset

                        2,520

                        0,447

                        0,447

                        3,414

                        Eurodac

                        11,870

                        5,600

                        0

                        17,470

                        Välisumma erityistavoite 3

                        27,283

                        8,099

                        2,429

                        ERITYISTAVOITE 4 – lisätehtävät

                        Sopimussuhteisista toimihenkilöistä aiheutuvat kustannukset – ulkoisten palvelujen siirtäminen viraston sisälle

                        -1,171

                        -1,171

                        -1,171

                        -3,515

                        - siirtoverkosto
                           113

                        19,221

                        19,221

                        19,221

                        57,663

                        - Selvitykset/konsultointi

                        4,000

                        4,000

                        4,000

                        12,000

                        Välisumma erityistavoite 4

                        22,049

                        22,049

                        22,049

                        66,148

                        KUSTANNUKSET YHTEENSÄ

                        194,507

                        263,017

                        171,403

                        628,927

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset eu-LISAn henkilöresursseihin

               3.2.3.1.Yhteenveto

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –⌧
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        vuosi
                        2018

                        vuosi
                        2019

                        vuosi
                        2020

                        COM(2013) 519:n mukainen lähtötilanne

                        113

                        113

                        113

                        Nykyiset kansalliset asiantuntijat

                        9

                        9

                        9

                        Nykyiset sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        30

                        30

                        30

                        Väliaikaiset toimihenkilöt rajanylitystietojärjestelmän luomista varten COM(2016) 194:n mukaisesti, edellyttäen, että säädös hyväksytään

                        14

                        14

                        14
                           114

                        Väliaikaiset toimihenkilöt ETIAS-järjestelmän kehittämistä varten COM(2016) 731:n mukaisesti, edellyttäen, että säädös hyväksytään

                        7

                        7

                        7

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt ETIAS-järjestelmän kehittämistä varten COM(2016) 731:n mukaisesti, edellyttäen, että säädös hyväksytään

                        10

                        12,5

                        25

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt uudelleenlaadittujen SIS II -asetusten - rajat/poliisi/palautukset, COM(2016) 881, 882 ja 883 mukaisesti, edellyttäen, että säädökset hyväksytään

                        4

                        4

                        4

                        Väliaikaiset toimihenkilöt uudelleenlaaditun Eurodac-asetuksen COM(2016) 272 mukaisesti, edellyttäen, että säädös hyväksytään

                        2

                        2

                        2

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt ECRIS-järjestelmän kehittämiseen

                        5

                        5

                        5

                        Väliaikaiset toimihenkilöt yhteensä, mukaan lukien EES:ää, ETIASia ja Eurodacia koskevat ehdotukset

                        136

                        136

                        136

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt yhteensä, mukaan lukien ETIASia, SIS II:n uudelleenlaadintaa ja ECRISiä koskevat ehdotukset

                        49

                        51,5

                        64

                        Kansalliset asiantuntijat yhteensä, mukaan lukien EES:ää, ETIASia, SIS II:n uudelleenlaadintaa, Eurodacia ja ECRISiä koskevat ehdotukset

                        9

                        9

                        9

                        Väliaikaiset toimihenkilöt, sopimussuhteiset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat YHTEENSÄ, mukaan lukien EES:ää, ETIASia, SIS II:n uudelleenlaadintaa, Eurodacia ja ECRISiä koskevat ehdotukset

                        194

                        196,5

                        209

                        Sopimussuhteisten toimihenkilöiden lisääminen (25 väliaikaisen työntekijän ottaminen viraston sisäiseen henkilöstöön + 2 sopimussuhteista toimihenkilöä (oikeudellisen yksikön ja sisäisen tarkastuksen yksikön vahvistamiseksi))

                        27

                        27

                        27

                        Kansallisten asiantuntijoiden lisääminen tukemaan uusia toimintoja, joiden toteuttamisessa tarvitaan jäsenvaltioiden asiantuntemusta.

                        2

                        2

                        2

                        Väliaikaisten toimihenkilöiden lisääminen teknisessä tukitoimistossa: 18 AD-virkaa (asteittainen palvelukseen otto), 9, 10, 11 ja 12 artiklaan liittyen.

                        (Teknisellä tukitoimistolla on seuraavat tehtävät: a) teknisen tuen antaminen yhteentoimivuussuunnitelman täytäntöönpanemiseksi, b) jäsenvaltioiden auttaminen kansallisten infrastruktuurien mukauttamisessa paremmin EU:n järjestelmiin, c) yhteisten keskitettyjen tietotekniikkaratkaisujen kehittäminen jäsenvaltioiden (ryhmien) auttamiseksi hajautettujen tietojärjestelmien täytäntöönpanossa, ja d) alan tutkimustoimien seuranta ja toteuttaminen).

                        Tarvittavat työnkuvat:

                        - 2 projektipäällikköä (2 AD-virkaa)

                        - 2 yleisanalyytikkoa / asiantuntijaa, jotka vastaavat teknisistä vaikutustenarvioinneista ja teknisistä ennakkoarvioinneista (2 AD-virkaa)

                        - 2 järjestelmäarkkitehtiä, jotka vastaavat tietoteknisten ratkaisujen suunnittelusta tunnistettuihin haasteisiin (2 AD-virkaa)

                        - 1 tietotekniikka-asiantuntija, joka vastaa kustannusten arvioinnista (1 AD-virka)

                        - 1 data-analyytikko, joka vastaa tietojen yhdenmukaisuuden analysoinnista ja varmistamisesta järjestelmien välillä (1 AD-virka)

                        - 2 testiasiantuntijaa, jotka vastaavat pilottihankkeiden, soveltuvuusselvitysten, prototyyppien kehittämistoimien ja testaustoimien toteuttamisesta (2 AD-virkaa)

                        - 5 turvallisuus-, biotunniste- ja verkkoasiantuntijaa tietoteknisten ratkaisujen arviointiin, suunnitteluun ja täytäntöönpanoon (5 AD-virkaa)

                        - 3 tutkijaa alan tutkimustoiminnan seurantaa ja toteuttamista varten (2 AD-virkaa + 1 AST-virka)

                        14

                        16

                        18

                        Väliaikaisten toimihenkilöiden lisääminen muihin toimiin (2 AD-virkaa)

                        - Rahoitus ja hallinto: 1 hankinnoista/sopimuksista vastaava virkamies (1 AD-virka)

                        - Verkko (viestintäinfrastruktuuria koskevien sopimusvelvoitteiden siirryttyä komissiolta eu-LISAlle (VIS- ja SIS-järjestelmien tiedonvaihdon mahdollistamiseksi)) (1 AD-virka)

                        2

                        2

                        2

                        Väliaikaisten toimihenkilöiden lisääminen uusiin päällikkövirkoihin (1 osastopäällikön AD-virka ja 2 yksikönpäällikön AD-virkaa) uudessa teknisessä tukitoimistossa

                        3

                        3

                        3

                        Väliaikaisten toimihenkilöiden lisäys yhteensä

                        19

                        21

                        23

                        Väliaikaisten toimihenkilöiden, sopimussuhteisten toimihenkilöiden ja kansallisten asiantuntijoiden lisäys YHTEENSÄ

                        48

                        50

                        52

                        KAIKKI YHTEENSÄ (mukaan lukien henkilöstö, jonka palkkaaminen edellyttää EES-, ETIAS-, SIS II- ja ECRIS-säädösten sekä uudelleenlaaditun Eurodac-säädöksen hyväksyntää)

                        242

                        246,5

                        261

               Arvioitu vaikutus henkilöstötaulukkoon
                  115

               A – Väliaikaisten toimihenkilöiden lisäys

               Seuraavaa lisähenkilöstöä tarvitaan, jotta virasto voi selviytyä tämän asetuksen 9, 10, 11 ja 12 artiklan mukaisista uusista tehtävistä. Näitä uusia tehtäviä ei voida suorittaa viraston alkuperäisen ohjelmasuunnittelun mukaisella henkilöstöllä ja taloudellisilla resursseilla eikä vuonna 2016 hyväksyttyyn lainsäädäntöesitykseen liitettyyn rahoitusselvitykseen sisältyvillä lisäyksillä, jotka kattoivat ainoastaan EES- ja ETIAS-järjestelmän perustamiseen ja Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaan liittyvät tarpeet.

               Virasto perustaa sille uskottujen uusien tehtävien hoitamista varten pysyvän ja vakaan erityistiimin, joka tuntee kyseisten tietojärjestelmien liiketoiminnalliset ja tekniset yhteydet sekä viraston sisällä että jäsenvaltioissa. Tällä teknisellä tukitoimistolla on seuraavat tehtävät:

               a)teknisen tuen antaminen yhteentoimivuussuunnitelman täytäntöönpanolle

               Asetuksen 9 ja 11 artiklan mukaisesti virasto vastaa lisätoimista, joilla mahdollistetaan tietojärjestelmien yhteentoimivuus rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi. Tehtäviin kuuluvat muun muassa teknisten tutkimusten tekeminen ja pilottihankkeiden, soveltuvuusselvitysten, prototyyppien kehittämistoimien ja testaustoimien toteuttaminen. Näitä tehtäviä ei voida hoitaa olemassa olevilla resursseilla, jotka on osoitettu nykyisten järjestelmien toimintaan ja tulevien järjestelmien kehittämiseen, vaarantamatta näiden järjestelmien asianmukaista toimintaa tai kehittämistä.

               b)jäsenvaltioiden auttaminen kansallisten infrastruktuurien mukauttamisessa paremmin EU:n järjestelmiin

               Asetuksen 12 artiklassa uskotaan eu-LISAn tehtäväksi antaa jäsenvaltioille tapauskohtaista tukea asioissa, jotka koskevat yhteyksiä keskusjärjestelmään. Tehtäviin sisältyisi samankaltaisia hätätilatoimia kuin muuttoliikekriisin aikana toteutettiin järjestelykeskuksissa, joissa eu-LISAa pyydettiin suorittamaan teknisiä arviointeja ja antamaan suosituksia, jotka koskevat kansallisten infrastruktuurien mahdollista mukauttamista EU:n järjestelmiin, tai työskentelemään mobiiliratkaisujen luomiseksi. Lisäksi eu-LISA tukisi komissiota teknisissä kysymyksissä, jotka liittyvät nykyisiin tai uusiin järjestelmiin.

               c)yhteisten keskitettyjen tietoteknisten ratkaisujen kehittäminen jäsenvaltioiden (ryhmien) auttamiseksi hajautettujen tietojärjestelmien täytäntöönpanossa

               Asetuksen 12 artiklan nojalla eu-LISA voi vastata jäsenvaltioiden (ryhmien) pyyntöihin, jotka koskevat sellaisten yhteisten keskitettyjen tietojärjestelmien kehittämistä, hallinnointia ja isännöintiä, joilla vastataan hajautettuja laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevasta unionin lainsäädännöstä johtuviin velvollisuuksiin. Eu-LISAn panosta tarvitaan tarpeeseen vastaamisessa silloin, kun EU:n lisäarvo on selvästi määritetty ja kun kaupalliset tietotekniikkapalvelujen tarjoajat eivät voi täyttää tarvetta.

               Eu-LISA suorittaisi alustavan selvityksen arvioidakseen tällaisten pyyntöjen vaikutuksen ja erityisesti niiden taloudellisen ulottuvuuden. Kun pyynnön esittäneiden jäsenvaltioiden kanssa on määritetty konkreettisia hankkeita ja sovittu niistä (valtuutussopimuksella, jossa esitetään jäsenvaltioilta perittävät rahoitusosuudet), ne olisi sisällytettävä eu-LISAn säännölliseen ohjelmasuunnittelukierrokseen. Tässäkin yhteydessä tarvitaan pysyvää tiimiä, joka tuntee liiketoiminnalliset ja tekniset yhteydet sekä eu-LISAn sisällä että jäsenvaltioissa, toteuttamaan valmistelutoimia ja seuraamaan kehitystä. Jos tällaiset toiminnot lisääntyvät ja useita hankkeita on käynnissä samanaikaisesti, resurssien määrää olisi mukautettava vastaavasti. Esimerkkejä tällaisista toiminnoista ovat yhteisten teknisten alustojen mahdollinen kehittäminen API/PNR-tietoja koskevaan viestintään lentoyhtiöiden kanssa. Lisäys on tarkoitus toteuttaa asteittain, sillä konkreettisia hankkeita määritellään ja toteutetaan vähitellen.

               d)asiaan liittyvien tutkimustoimien seuraaminen ja toteuttaminen

               Asetuksen 10 artiklassa annetaan eu-LISAn vastuulle joitakin tutkimustoimintaan liittyviä tehtäviä. Virasto seuraa tutkimuksen kehitystä aloilla, jotka ovat merkityksellisiä sen järjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta. Lisäksi se voi osallistua tutkimuksen puiteohjelman asiaankuuluvien osien täytäntöönpanoon. Pitkälle erikoistuneena tietotekniikka- ja biometriikka-alan elimenä eu-LISA voi tuoda lisäarvoa tähän ohjelmaan. Sillä on parhaat edellytykset seurata hankkeita näillä aloilla, koska sen enempää komissiolla kuin tutkimuksen toimeenpanovirastolla ei ole vastaavaa asiantuntemusta.

               Teknisen tukitoimiston uusien tehtävien toteuttamisesta vastaavien väliaikaisten toimihenkilöiden lisäksi väliaikaisia toimihenkilöitä on lisättävä seuraavilla aloilla:

               –Rahoitus ja hallinto (viraston hallinnoiman talousarvion kasvuun liittyvä hallinnollisen tuen vahvistaminen). Ulkoisessa arvioinnissa katsottiin, että viraston on kiireellisesti perustettava asianmukainen toimintoperusteinen johtamisjärjestelmä. Tämä on entistäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon virastolle uskotut suuret budjettivastuut.

               –Verkko (VIS- ja SIS-järjestelmien tiedonvaihdon mahdollistava viestintäinfrastruktuuri, jonka osalta vastuu siirretään komissiolta eu-LISAlle, ks. 7 artikla).

               –Viraston johtaminen: Vuoteen 2020 mennessä viraston henkilöstömäärän odotetaan lähes kaksinkertaistuvan nykytilanteeseen verrattuna. Tämän vuoksi viraston on tarkistettava organisaatiorakennettaan ja luotava uusia johtotehtäviä erityisesti uuden teknisen tukitoimiston valvontaa varten. Ulkoisessa arvioinnissa on havaittu tämän olevan selvästi tarpeen riippumatta edellä kuvatuista lisätehtävistä (jotka lisäävät entisestään tarvetta vahvistaa viraston johtoa).

               Yhteensä henkilöstötaulukkoon on lisättävä 23 uutta väliaikaista toimihenkilöä edellä kuvattujen tehtävien toteuttamista varten.

                        Tehtäväryhmä

                        Vuosi 2018

                        Vuosi 2019

                        Vuosi 2020

                        AD-virkojen lisäys

                        18

                        20

                        22

                        AST-virkojen lisäys

                        1

                        1

                        1

                        KAIKKI YHTEENSÄ

                        19

                        21

                        23

               B – Nykyisen väliaikaisen henkilöstön korvaaminen sopimussuhteisilla toimihenkilöillä

               On selkeä tarve muuttaa useita väliaikaisen henkilöstön työpaikkoja sisäisiksi, jotta voidaan vastata operatiivisiin tarpeisiin nykyisessä epävakaassa turvallisuusympäristössä, viraston ulkoisessa arvioinnissa todettuihin henkilöstöpuutteisiin sekä toiminnan jatkuvuuteen ja lakisääteisten vaatimusten noudattamiseen liittyviin tarpeisiin. Silloin kun ulkopuolinen henkilöstö soveltuu edelleen paremmin, esimerkiksi lyhytaikaisiin sijaisuuksiin tai asiantuntijatehtäviin pienissä hankkeissa, virasto aikoo jatkaa sen käyttämistä. Monissa muissa tapauksissa ulkoistaminen katsotaan kuitenkin tehottomaksi ja tuloksettomaksi. Väliaikainen ulkopuolinen henkilöstö ei monessa suhteessa vastaa viraston vakinaista henkilöstöä (vaihtuvuus on erittäin suurta – heikko motivaatio olemattomien pitkän aikavälin näkymien ja etenemismahdollisuuksien vuoksi; korkean osaamistason henkilöitä ei yleensä ole saatavilla; ei kurinpidollista vastuuta, turvallisuusrajoitukset pääsyssä tietoihin ja resursseihin (erityisen merkityksellistä eu-LISAlle sen toimeksiannon ja operatiivisen tilanteen vuoksi); integrointi vaikeaa; rajoitettu pääsy viraston infrastruktuuriin (esimerkiksi taloushallinto-ohjelmisto, asiakirjahallintajärjestelmä, henkilöresurssit)). Kaikista näistä syistä on kaikkien yhteisen edun mukaista, että eu-LISA vähentää riippuvuuttaan ulkoisista palveluntarjoajista.

               Yhteensä 25 kokoaikavastaavan ottamisella palvelukseen sopimussuhteisina toimihenkilöinä on tarkoitus varmistaa seuraavat asiat:

               ·Kasvavien operatiivisten tarpeiden täyttäminen: ulkopuolisessa arvioinnissa korostettiin, että eu-LISAn hallinnoimien tietojärjestelmien määrän lisääntyminen yhdessä niiden suuremman koon ja kapasiteetin kanssa (viimeaikaiset Eurodac-järjestelmän päivitykset, SIS-järjestelmän automaattisen sormenjälkitunnistusjärjestelmän (AFIS) toteuttaminen, VIS-järjestelmän kapasiteetin lisäys ...) ja niiden toimintojen monimutkaistuminen edellyttävät erittäin tiukan toimintakehyksen luomista, joka toteutetaan erityisesti panemalla täytäntöön tietotekniikkapalvelujen hallintajärjestelmä. Tämän järjestelmän kehittämistä ja hallinnointia varten virasto tarvitsee motivoitunutta, pitkäaikaista ja arkaluonteisiin tehtäviin soveltuvaa henkilöstöä, joka voi tehokkaasti hyödyntää kasvavaa kokemustaan. Lisäksi arvioinnissa suositeltiin arviointi- ja projektinhallintatoimiston perustamista sisäisen projektinhallintomallin kehittämiseksi edelleen. Tietotekniikkapalvelujen hallintajärjestelmän ja arviointi- ja projektinhallintatoimiston perustaminen katsottiin kiireellisiksi toimiksi.

               ·Turvallisuus: tärkeät ja luotettavuutta edellyttävät tehtävät kuten hankkeiden hallinnointi ja suunnittelu ja turvallisuuteen liittyvät tehtävät olisi annettava integroidun, vastuullisen ja arkaluonteisiin tehtäviin soveltuvan pitkäaikaisen henkilöstön tehtäväksi. Arvioinnissa todettiin olevan ratkaisevan tärkeää, että valmiuksia turvallisuudenhallintaan vahvistetaan ja että jotkin turvallisuusalan tehtävät erotetaan erikseen.

               ·Toiminnan jatkuvuus: eu-LISAn hallinnoimat järjestelmät ovat keskeisiä Schengen-alueen toiminnan ja Euroopan turvallisuuden kannalta. Niiden toiminnan jatkuvuus on välttämätöntä ja lakisääteisesti pakollista. Sitä ei pitäisi vaarantaa heikosti motivoituneella ulkoisella henkilöstöllä, jolla ei ole vastuuvelvollisuutta ja johon liittyy turvallisuusriski.

               ·Hankintoihin ja rahoitukseen liittyvät toimet: Ulkoisessa arvioinnissa katsottiin, että viraston on kiireellisesti perustettava asianmukainen toimintoperusteinen johtamisjärjestelmä. Tämä on entistäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon virastolle uskotut suuret budjettivastuut nykyisten ja uusien tehtävien ja toimintojen toteuttamiseksi.  Eu-LISA tarvitsee lisähenkilöstöä hankintamenettelyjen ja taloushallinnon osaavaa, asianmukaista ja tehokasta hoitamista varten. Näihin tehtäviin tarvitaan motivoitunutta, vastuullista ja vastuuvelvollista henkilöstöä, joka tuntee viraston ja sen tarpeet. Väliaikainen henkilöstö ei voi suorittaa näitä tehtäviä.

               Lisäksi komissio totesi, että tarvitaan kaksi sopimussuhteista toimihenkilöä

               –vahvistamaan eu-LISAn oikeudellista tiimiä (1 sopimussuhteinen toimihenkilö), jotta voidaan parantaa kaiken oikeudellisen työn laatua ja jotta eu-LISA voi luoda sisäiset oikeudelliset valmiudet suunniteltujen toimiensa oikeudellisten vaikutusten arvioimiseksi;

               –vahvistamaan sisäisen tarkastuksen tiimiä vuotuisen sisäisen tarkastuksen suunnitelman täytäntöönpanon varmistamiseksi (1 sopimussuhteinen toimihenkilö) ja sisäisten valmiuksien luomiseksi kaikkien tarvittavien, tällä hetkellä puuttuvien ennakkoarviointien suorittamista varten.

               Kaksi kansallista asiantuntijaa tarvitaan, jotta saadaan tarvittavaa asiantuntemusta kansallisista tietotekniikkaympäristöistä. Tämä on tarpeen, jotta voidaan suunnitella tarkoituksenmukaiset tietotekniset ratkaisut. Kansallisten asiantuntijoiden lukumäärää on lisättävä myös viraston uudet tehtävät huomioon ottaen.

               Eu-LISA on keskeinen toimija nykyisessä turvallisuusympäristössä, jossa tietojärjestelmillä ja yhteentoimivuudella on tärkeä rooli suunnitelluissa ratkaisuissa turvallisuuden vahvistamiseksi Euroopan tasolla. Jäsenvaltiot ja komissio tarvitsevat virastoa hallinnoimaan luotettavia tietojärjestelmiä rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, tukkimaan turvallisuusaukkoja tietotekniikkajärjestelmien infrastruktuurissa ja kehittämään tietojärjestelmien yhteentoimivuutta.

               Tässä yhteydessä on tärkeää, että eu-LISAn käytettävissä on vakaat resurssit. Suunniteltu ulkopuolisen henkilöstön muuttaminen sisäiseksi henkilöstöksi on tarpeen toteuttaa mahdollisimman nopeasti.

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        Vuosi 2018

                        Vuosi 2019

                        Vuosi 2020

                        Yhteensä

                        27

                        27

                        27

                        Kansalliset asiantuntijat

                        Vuosi 2018

                        Vuosi 2019

                        Vuosi 2020

                        Yhteensä

                        2

                        2

                        2

               Rekrytointi tehdään kunkin varainhoitovuoden ensimmäisellä puoliskolla.

               3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve vastuullisessa pääosastossa

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –⌧
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2018

                        Vuosi 2019

                        Vuosi 2020

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        ·Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikainen henkilöstö)

                        18 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)

                        14,5

                        14,5

                        14,5

                        XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella)

                        XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)

                        10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
                           116

                        XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)

                        XX 01 04 yy
                           117

                        - päätoimipaikassa
                           118

                        - EU:n ulkopuolisissa edustustoissa

                        XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        YHTEENSÄ

                        14,5

                        14,5

                        14,5

               Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosastossa tarvitaan lisähenkilöstöä viraston uusien toimintojen seurantaa varten. Uusia järjestelmiä varten perustetaan uusia neuvoa-antavia ryhmiä, jotka edellyttävät komission osallistumista ja valmistelutöitä. Lisäksi kaikki virastolle osoitetut uudet tehtävät edellyttävät teknisten raporttien laatimista sekä pilottihankkeiden ja soveltuvuusselvitysten toteuttamista, ja komission yksiköiden on arvioitava ja seurattava niitä. Tältä osin muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston erittäin pientä teknistä tiimiä on vahvistettava. Sen lisäksi tarvitaan 1,5 kokoaikavastaavaa kattamaan oikeusasioiden pääosaston osallistuminen ECRIS-TCN-järjestelmän kehittämiseen sekä järjestelmän eritelmien edellyttämien täytäntöönpanosäädösten valmisteluun. Tarvitaan vielä 9,5 virkaa/toimea niiden 6,5 viran/toimen lisäksi, jotka muodostavat nykyisen lähtötilanteen muuttoliike- ja sisäasioiden pääosastossa ja oikeusasioiden pääosastossa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Komission suorittama viraston toiminnan koordinointi ja seuranta: Nykyisten 5 kokoaikavastaavan lisäksi tarvitaan 1 biometriikan asiantuntija, 2 tietotekniikka-alan yleistä asiantuntijaa, 1 turvallisuusalan asiantuntija, 1 taloushallinnon asiantuntija ja 3 erityisvirkamiestä hallintoneuvoston/neuvoa-antavan ryhmän seurantaa ja vaikutusten arviointia / ennakkoarviointia varten muuttoliike- ja sisäasioiden pääosastossa ja 1,5 kokoaikaisvastaavaa oikeusasioiden pääosastossa.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

               Kokoaikaiseksi muunnetun henkilöstön kustannusten laskentamenetelmä olisi kuvattava liitteessä V olevassa 3 kohdassa.

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               –⌧
                     Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

               –◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.

                  Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät

                  […]

               –◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista
                  119
               .

                  Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät.

                  […]

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.

               –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        vuosi
                        n

                        vuosi
                        n + 1

                        vuosi
                        n + 2

                        vuosi
                        n + 3

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        Yhteensä

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –◻
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               –⌧
                     Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:

               vaikutukset omiin varoihin

               vaikutukset sekalaisiin tuloihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta

                        Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
                           120

                        vuosi
                        2018

                        vuosi
                        2019

                        vuosi
                        2020

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        momentti 63 13

                        Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden osuus (CH, NO, LI, IS)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:

                  18 02 07 eu-LISA

               Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä.

                  Määrärahoihin sisältyy Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden rahoitusosuus niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.

                     (1)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013 Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (uudelleenlaadittu), EUVL L 180, 9.6.2013.

                     (2)
                  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (3)

                     http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=32600&no=1

                     (4)
                  COM(2017) 261 lopullinen.

                     (5)

                     http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=DR0116464

                     (6)
                  COM(2017) 346, 29.6.2017.

                     (7)
                  SWD(2017) 249, 29.6.2017.

                     (8)
                  Eräät DubliNetiin liittyvät operatiiviset ja turvallisuustehtävät siirrettiin virastolle sen ja muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston välillä 31. heinäkuuta 2014 tehdyllä palvelutasosopimuksella. Vastuu budjetista ja sopimusasioista jäi kuitenkin komissiolle. DubliNet siirretään virastolle oikeudellisesti Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaa koskevan ehdotuksen säännöksellä, jolla muutetaan asetusta (EU) N:o 1077/2011, COM(2016) 272 final, 4.5.2016.

                     (9)
                  VISION-verkoston (Schengenin konsultointiverkosto) hallinnointi osoitettiin virastolle 27. toukokuuta 2013 tehdyllä palvelutasosopimuksella, jonka osapuolia ovat virasto sekä VISIONia käyttävät jäsenvaltiot ja Islanti, Liechtenstein ja Norja, joita edustaa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltio.

                     (10)
                  Komissio hyväksyi älykkäitä rajoja koskevan paketin 28. helmikuuta 2013. Sitä koskevissa neuvotteluissa nousi esiin eräitä teknisiä, operatiivisia ja kustannuksiin liittyviä huolenaiheita, joita katsottiin aiheelliseksi tutkia lähemmin. COREPER hyväksyi 4. helmikuuta 2014 soveltuvuusselvityksen, joka muodostui komission johdolla toteutetusta selvityksestä ja viraston suorittamasta testauksesta eli pilottihankkeesta. Pilottihanke osoitettiin virastolle valtuutussopimuksella ja toteutettiin onnistuneesti vuonna 2015.

                     (11)
                  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013, annettu 30 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta, EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.

                     (12)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä asetuksen (EY) N:o 767/2008 ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta, COM(2016) 194 final, 6.4.2016.

                     (13)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu), COM(2016) 270 final, 4.5.2016.

                     (14)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 ja (EU) 2016/1624 muuttamisesta, COM(2016) 731 final, 16.11.2016.

                     (15)
                  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi, COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (16)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 kumoamisesta, COM(2016) 882 final, 21.12.2016; Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2016/261/EU kumoamisesta, COM(2016) 883 final, 21.12.2016.

                     (17)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi, laittomasti oleskelevan kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tunnistamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä (uudelleenlaadittu), COM(2016) 272 final, 4.5.2016.

                     (18)
                  Komissio kehotti Seitsemännessä raportissa edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia Euroopan parlamenttia ja neuvostoa järjestämään yhteisen keskustelun yhteentoimivuutta koskevasta etenemistavasta tiedonannossa esitetyn mukaisesti. Tätä varten komissio esittelee tähän liittyviä ideoita ja keskustelee niistä Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) kanssa 26. toukokuuta 2017 ja jäsenvaltioiden kanssa oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa 9. kesäkuuta 2017. Näiden keskustelujen perusteella kolmen toimielimen olisi pidettävä teknisen tason kolmikantakokoukset syksyllä 2017, jotta voitaisiin keskustella siitä, miten yhteentoimivuuden osalta edetään tiedonannossa esitetyn mukaisesti. Kokouksissa olisi käsiteltävä myös rajavalvontaan ja turvallisuuteen liittyviä operatiivisia tarpeita sekä sitä, miten varmistetaan oikeasuhteisuus ja perusoikeuksien täysimääräinen noudattaminen. Tavoitteena on päästä mahdollisimman pian, viimeistään ennen vuoden 2017 loppua, yhteisymmärrykseen etenemistavasta ja tarvittavista vaiheista, joiden avulla saavutetaan tietojärjestelmien yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä. Komissio esittää yhteentoimivuutta koskevan säädösehdotuksen tämän yhteisymmärryksen perusteella alkukeväästä 2018. Kolmen toimielimen yhteisen keskustelun lisäksi – sen tulosta ennakoimatta – komissio ja virasto jatkavat tarkemman teknisen analyysin tekemistä yhteentoimivuudelle määritetyistä ratkaisuista vuoden 2017 aikana. Se toteutetaan teknisten tutkimusten ja ratkaisujen toimivuuden osoittamisen avulla. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti tämän teknisen analyysin edistymisestä. Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa käytävää mielipiteenvaihtoa hyödyntäen komissio työskentelee tiiviisti voidakseen esittää yhteentoimivuutta koskevan säädösehdotuksen mahdollisimman pian.

                     (19)
                  Neuvoston päätös 2008/615/YOS (23.6.2008).

                     (20)
                  Direktiivi (EU) 2016/681 (27.4.2016).

                     (21)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi niiden jäsenvaltioiden määrittämistä koskevan keskitetyn järjestelmän perustamisesta, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden (TCN) rikostuomioita koskevia tietoja, eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) täydentämiseksi ja tukemiseksi (ECRIS-TCN-järjestelmä) ja asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta, COM(2017) 344, 29.6.2017.

                     (22)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013 Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (uudelleenlaadittu), EUVL L 180, 9.6.2013.

                     (23)
                  COM(2015) 185 final, 28.4.2015.

                     (24)
                  COM(2015) 240 final, 13.5.2015.

                     (25)
                  EUVL L 66, 8.3.2006, s. 38.

                     (26)
                  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

                     (27)
                  Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, EYVL L 93, 3.4.2001, s. 40–47.

                     (28)
                  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

                     (29)
                  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.

                     (30)
                  Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä niitä perusteita ja menettelyitä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta, EUVL L 53, 27.2.2008, s. 3.

                     (31)
                  EUVL L 83, 26.3.2008, s. 3.

                     (32)
                  Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, koskeva Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välinen pöytäkirja, EUVL L 160, 18.6.2011.

                     (33)
                  Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehty pöytäkirja Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, EUVL L 161, 24.6.2009, s. 6, ja Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, tehtyyn sopimukseen liitettävä pöytäkirja, EUVL L 57, 28.2.2006, s. 16.

                     (34)

                     http://bookshop.europa.eu/is-bin/INTERSHOP.enfinity/WFS/EU-Bookshop-Site/en_GB/-/EUR/ViewPublication-Start?PublicationKey=DR0116464

                     (35)
                  COM(2017) 346, 29.6.2017.

                     (36)
                  EES-järjestelmää koskevista muutoksista on säädetty EES-ehdotuksessa. Ne voivat muuttua neuvotteluprosessissa Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa.

                     (37)
                  DubliNetiä koskevista muutoksista eu-LISA-asetukseen on säädetty Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaa koskevassa ehdotuksessa ja ne edellyttävät kyseisen ehdotuksen hyväksymistä. DubliNetin toiminta on jo annettu viraston hallinnoitavaksi palvelutasosopimuksessa, jonka sisäasioiden pääosasto ja virasto tekivät 31.7.2014.

                     (38)
                  Eu-LISA-asetukseen tehtävistä ETIAS-järjestelmää koskevista muutoksista ei ole säädetty ETIAS-ehdotuksessa, mutta on mahdollista, että ne lisätään tekstiin neuvottelujen aikana. Ne edellyttävät joka tapauksessa kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (39)
                  Eu-LISA-asetukseen tehtäviä muutoksia ei ole sisällytetty Dublin-asetuksen uudelleenlaadintaa koskevaan ehdotukseen ja ne edellyttävät joka tapauksessa kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (40)
                  Eu-LISA-asetukseen tehtävät muutokset on sisällytetty ECRIS-TCN-ehdotukseen, ja ne edellyttävät kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (41)
                  TESTA-ng on verkkopalvelun muodossa kehitetty hanke, joka perustuu yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) 16 päivänä syyskuuta 2009 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 922/2009/EY 3 artiklaan, EUVL L 260, 3.10.2009, s. 20.

                     (42)
                  Asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta, EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

                     (43)
                  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013, annettu 30 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta, EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.

                     (44)
                  EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.

                     (45)
                  Komission päätös, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan komission ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston välisen yhteisymmärrysmuistion hyväksymisestä, C(2014) 3486 final. Yhteisymmärrysmuistio tuli voimaan 18. kesäkuuta 2014.

                     (46)
                  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 5.7.2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 12.9.2011.

                     (47)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä, EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.

                     (48)
                  Neuvoston päätös 2007/533/YOS, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä, EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.

                     (49)
                  Neuvoston päätös 2004/512/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 2004, viisumitietojärjestelmän (VIS) perustamisesta, EUVL L 213, 15.6.2004, s. 5.

                     (50)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus), EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.

                     (51)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi, EYVL L 316, 15.12.2000, s. 1.

                     (52)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 407/2002, annettu 28 päivänä helmikuuta 2002, tietyistä säännöistä Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailemista varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2725/2000 täytäntöönpanemiseksi, EYVL L 62, 5.3.2002, s. 1.

                     (53)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta, EUVL L 180, 29.6.2013, s. 1.

                     (54)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1077/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta, EUVL L 286, 1.11.2011, s. 1.

                     (55)
                  Neuvoston päätös 2008/633/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten ja Europolin pääsystä tekemään hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi, EUVL L 218, 13.8.2008, s. 129.

                     (56)
                  COM(2017) 346, 29.6.2017.

                     (57)
                  COM(2017) 134, 23.3.2017. Tiedonannon liitteessä 2 esitetään yleiset suuntaviivat, suositukset ja parhaat käytännöt yhteentoimivuuden saavuttamiseksi tai ainakin sellaisen toimintaympäristön luomiseksi, jossa voidaan saavuttaa parempi yhteentoimivuus, kun suunnitellaan, toteutetaan ja hallinnoidaan eurooppalaisia julkisia palveluja.

                     (58)
                  Komission asetus (EY) N:o 1560/2003, annettu 2 päivänä syyskuuta 2003, niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 343/2003 soveltamista koskevista säännöistä, EUVL L 222, 5.9.2003, s. 3.

                     (59)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 922/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA), EUVL L 280, 3.10.2009, s. 20.

                     (60)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta, EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

                     (61)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta, EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143.

                     (62)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta, EUVL L 251, 16.9.2016, s. 1.

                     (63)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta, COM(2016) 883 final.

                     (64)
                  EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

                     (65)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

                     (66)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi, EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

                     (67)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta, EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

                     (68)
                  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

                     (69)
                  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

                     (70)
                  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013, annettu 30 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta, EUVL L 328, 7.12.2013, s. 42.

                     (71)
                  EUVL L 66, 8.3.2006, s. 38.

                     (72)
                  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

                     (73)
                  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

                     (74)

                        EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

                     (75)
                  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

                     (76)
                  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

                     (77)
                  EYVL L 93, 3.4.2001, s. 40.

                     (78)
                  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

                     (79)
                  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.

                     (80)
                  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 5.

                     (81)
                  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 21.

                     (82)
                  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 19.

                     (83)
                  EUVL L 160, 18.6.2011, s. 39.

                     (84)
                  EES:ää koskevista muutoksista on säädetty EES-ehdotuksessa. Ne voivat muuttua neuvotteluprosessissa Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa.

                     (85)
                  DubliNetiä koskevista muutoksista eu-LISA-asetukseen on säädetty Eurodac-asetuksen uudelleenlaadintaa koskevassa ehdotuksessa, ja ne edellyttävät kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (86)
                  ETIAS-järjestelmää koskevista muutoksista eu-LISA-asetukseen ei ole säädetty ETIAS-ehdotuksessa, mutta on mahdollista, että ne lisätään tekstiin neuvottelujen aikana. Joka tapauksessa ne edellyttävät kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (87)
                  Eu-LISA-asetukseen tehtäviä muutoksia ei ole sisällytetty Dublin-asetuksen uudelleenlaadintaa koskevaan ehdotukseen, ja ne edellyttävät joka tapauksessa kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (88)
                  Eu-LISA-asetukseen tehtävät muutokset on sisällytetty ECRIS-TCN-ehdotukseen, ja ne edellyttävät kyseisen ehdotuksen hyväksymistä.

                     (89)
                  Tällä hetkellä tämä koskee ainoastaan Eurodacia, mutta myös ECRIS-TCN-järjestelmä tulee käyttämään EuroDomain-verkkoa.

                     (90)
                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, asetuksen (EU) N:o 515/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EY) N:o 1986/2006, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta. COM(2016) 883 final.

                     (91)
                  Asetus N:o 1, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1958, Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä, EYVL P 17, 6.10.1958, s. 385.

                     (92)
                  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/443, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, turvallisuudesta komissiossa (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 4).

                     (93)
                  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).

                     (94)
                  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

                     (95)
                  ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.

                     (96)
                  Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (97)
                  ECRIS-TCN-järjestelmän kehittäminen rahoitetaan oikeusalan ohjelmasta, joten se ei vaikuta otsakkeen 3 talousarvioon.

                     (98)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013 Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (uudelleenlaadittu). EUVL L 180, 9.6.2013.

                     (99)
                  COM(2015) 185 final, 28.4.2015.

                     (100)
                  COM(2015) 240 final, 13.5.2015.

                     (101)
                  COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

                     (102)
                  Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                  .

                     (103)
                  JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (104)
                  EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (105)
                  Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (106)
                  Lähtötilanne ei sisällä ylimääräisiä sopimussuhteisia toimihenkilöitä vuonna 2018.

                     (107)
                  Lisätalousarvio kattaa 23 väliaikaista toimihenkilöä, 2 sopimussuhteista toimihenkilöä ja 2 kansallista asiantuntijaa, kuten kohdassa 3.2.3 selostetaan.

                     (108)
                  Kiinteistömenoihin saatetaan tarvita huomattavasti enemmän määrärahoja Strasbourgin toimipaikan laajennusta varten, jotta sillä on tarvittavat isännöintivalmiudet uusien järjestelmien kehittämiseen. Eu-LISA arvioi parhaillaan tarpeitaan. Jos tällainen tarve vahvistetaan, eu-LISA noudattaa kiinteistöhankemenettelyä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, ja tarvittavat määrärahat otettaisiin käyttöön talousarvioesityksen kautta (TAE 2019).

                     (109)
                  Viestintäinfrastruktuurin siirto tapahtuu VIS-järjestelmän osalta jo vuonna 2018, vuonna 2017 hyväksyttävän EES-asetuksen 19 a artiklan 9 kohdan mukaisesti, ja SIS-järjestelmän osalta sen jälkeen, kun tarkistettu eu-LISA-asetus on hyväksytty (ks. myös alaviite 19).

                     (110)
                  Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).

                     (111)
                  Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.

                     (112)
                  Ulkoisen henkilöstön muuttaminen sisäiseksi henkilöstöksi on vähennetty viraston vuoden 2018 talousarvioesitystä koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti.

                     (113)
                  Tulevalla EES-asetuksella, kun se on hyväksytty, muutetaan 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun VIS-asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklaa toteamalla, että kuuden kuukauden kuluttua EES:n perustamisesta annetun asetuksen voimaantulosta tietokantaa hallinnoiva viranomainen vastaa viestintäinfrastruktuuriin liittyvistä VIS-järjestelmän hallinnollisista tehtävistä, joita komissio on hoitanut tähän asti. Tämä tuleva EES-asetuksen säännös muodostaa oikeusperustan siihen liittyvien määrärahojen siirtämiselle (noin puolet VIS- ja SIS-järjestelmien yhteisestä 19,221 miljoonasta eurosta) uudelle virastolle, vaikka uutta eu-LISA-asetusta, johon tämä rahoitusselvitys on liitetty, ei olisi vielä hyväksytty siihen mennessä.

                     (114)
                  Eu-LISAn henkilöstötaulukkoon lisätään 14 virkaa/tointa rajanylitystietojärjestelmän kehittämistä varten. Virkojen/toimien määrää vuonna 2020 ja sitä seuraavina vuosina arvioidaan uudelleen valmisteltaessa EU:n talousarvioesitystä vuodeksi 2020 ottaen huomioon erityiset tarpeet, jotka aiheutuvat järjestelmän toiminnasta 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa.

                     (115)
                  Jäljempänä olevissa taulukoissa tarkoitettu lisähenkilöstö ei sisällä niitä väliaikaisia toimihenkilöitä / sopimussuhteisia toimihenkilöitä, joiden palkkaaminen edellyttää EES-, ETIAS- ja SIS II -säädösten sekä uudelleenlaaditun Eurodac-säädöksen hyväksyntää.

                     (116)
                  AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt, AL = paikalliset toimihenkilöt, END = kansalliset asiantuntijat, INT = vuokrahenkilöstö, JED = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (117)
                  Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).

                     (118)
                  Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.

                     (119)
                  Ks. vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 11 ja 17 artikla.

                     (120)
                  Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.