title: Ehdotus neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä - (1998-2002) - Altener II

text:
       EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                         Bryssel, 18.11.1997
                                         KOM(97) 550 lopull.
                                         97/0302 (CNS)
                            Ehdotus
                  NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002)
                               ja
           ^ttffiNLIITXYYISTÄ TOIMENPITEISTÄ
                       (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak--- PERUSTELUT
JOHDANTO                                                                                3
1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JÄSEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN                                                       6
      1.1 Yleiset periaatteet                                                                                6
                 1.1.1 Horisontaaliset toimet                                                                             7
                 1.1.2 Aihepiirikohtaiset ohjelmat                                                                        7
                 1.1.3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen
       1.2 Puite-ohjelman rakenne                                                                                8
                 1.2.1 Lainsäädäntö                                                                                8
                 1.2.2 Elimet 8
                 1.2.3 Hallintoja valvonta                                                                                9
       1.3 Toimet ja ohjelmat                                                                                10
                 1.3.1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II)                                                 10
                 1.3.2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III)                                          12
                  1.3.3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan strategian ja yhteisön
                                toimintasuunnitelman täytäntöönpano (verta* liite IV)                                    14
                  1.3.4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V)                                               16
                  1.3.5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön kannustaminen (vertaa liite VI)    17
                  1.3.6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö Venäjän ja Uusien itsenäisten
                                valtioiden kanssa ja radioaktiivisten aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan
                                torjunta (vertaa liite VI))                                                              18
        1.4 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen                   21
                  1.4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen
                  1.4.2 Euroopan laajuiset verkot
                  1.4.3 Muut politiikat tai ohjelmat
        1.5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät
 2.  YHTEISÖN ERI POLITIIKKOJEN                     ENERGIAA KOSKEVIEN            OSUUKSIEN      YHTEENSOVITTAMISEN
        PARANTAMINEN                                                                                23
 PÄÄTELMÄT                                                                                24
 LIITTEET
                                                                         -2
 ---pagebreak---                                                 EHDOTUS:
                                             Neuvoston Päätös
                    energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002)
                                     ja siihen liittyvistä toimenpiteistä
                                              PERUSTELUT
JOHDANTO
Energiapolitiikkaa koskevien keskustelujen yhteydessä toimielimissä on esitetty toistuvasti
toivomus siitä, että perustettaisiin energiapolitiikan alan toimia koskeva puiteohjelma.
Neuvosto esitti lopulta asiaa koskevan virallisen pyynnön1. Tarkastellessaan komission
tiedonantoa "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin'^ Euroopan
parlamentti3 ja talous- ja sosiaalikomitea4 esittivät samanlaisen toivomuksen.
Energia on elintärkeä ala unionin taloudelle ja sen kansalaisten hyvinvoinnille, ja energia-
alan tapahtumiin on vastattava sopivalla energia-alan strategialla. Denverin
huippukokouksessa tehty päätös, jonka mukaan Moskovassa järjestetään keväällä 1998
yksinomaan energiakysymyksille omistettu G8-maiden huippukokous, on myös
osoitus energia-alan ja kaikkien siihen liittyvien ongelmien vaatiman huomion suuruudesta.
Neuvoston erityisestä pyynnöstä 23. huhtikuuta 1997 annetusta tiedonannosta
"Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" käy selkeästi ilmi seuraava
tilanne:
(1)    Unioni kohtaa - ja joutuu kohtaamaan yhä enemmän - energia-alan strategiaan
       liittyviä merkittäviä haasteita:
       (a) Jos nykyinen suuntaus jatkuu eikä mitään tehdä, energian saannin
             riippuvuusaste ulkopuolisista maista voi kasvaa vuoteen 2020 mennessä hiilen
             osalta nykyisestä 50 prosentista 80 prosenttiin, maakaasun osalta 70 prosenttiin
             ja raakaöljyn osalta 90 prosenttiin. Kaksi viimeksi mainittua pysyvät
             ennusteiden mukaan Euroopan hyödynnetyimpinä energialähteinä. Lisäksi
             energian saannin riippuvuus on yhteydessä geopoliittiseen tilanteeseen, jonka
             kehitysnäkymiä on vaikea arvioida, ja tässä yhteydessä on myös tärkeää
             huomata, että YUTP:n poliittinen komitea antoi neuvoston analysointi- ja
             suunnitteluryhmän (COPLAn) tehtäväksi keskittyä vuoden 1997 toisella
l    Neuvoston päätöslauselma, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1996, valkoisesta kirjasta "Euroopan
     unionin energiapolitiikka" (EYVL N:o C 224, 1.8.1996) ja neuvoston asetus (EY) N:o 701/97
     SYNERGIA-ohjelmasta (EYVL N.o L 104, 22.4.1997).
2
     KOM(97) 167 lopullinen, 23.4.1997
3
    viite EP
4
    viite TSK
 ---pagebreak---            vuosipuoliskolla tarkastelemaan energia-alan uuden geopolitiikan merkitystä
           Euroopan unionille. EU tarvitsee toimitusvarmuutta painottavan strategian,
          joka perustuu erilaisiin energialähteisiin ja unionin alueella esiintyvien
           uusiutuvien energialähteiden edistämiseen yhdistettynä taloudelliseen
           energiakäyttöön; tämän strategian tukemiseksi tarvitaan enemmän
           kansainvälistä yhteistyötä ja Euroopan laajuisen energiaverkon perusrakenteiden
           kehittämistä unionin yhdistämiseksi ulkopuolisiin toimittajiin.
     (b) On tarpeen tukea voimakkaasti unionin yritysten kilpailukykyä. Yritykset ovat
           joutuneet liian usein kärsimään energiakustannuksista, jotka ovat korkeammat
           kuin niiden muualla kuin Euroopassa olevien kilpailijoiden, erityisesti
            amerikkalaisten, energiakustannukset (on esimerkiksi arvioitu, että kemian
           alalla Euroopan teollisuuden energiakustannukset ovat 45 prosenttia
            korkeammat kuin amerikkalaisten yritysten vastaavat kustannukset).
      (c) Talouselämän nopean maailmanlaajuistumisen ja työpaikkojen luomisen tarpeen
            vuoksi eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen on keskeinen
            kysymys; on myös edistettävä nettotyöpaikkoja luovia aloja kuten uusiutuvat
            energialähteet ja energian säästäminen.              Ottaen huomioon Euroopan
            kansalaisten huolestumisen ja yhteisön allekirjoittamat kansainväliset
            sitoumukset on huolehdittava siitä, että energiamarkkinoiden kehittyminen sopii
            yhteen ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa. Euroopan kaupunkien
            keskustojen hälyttävät saastetasot sekä ilmastonmuutoksen ympäristö- ja
            terveysvaikutukset muistuttavat hallituksia ja kansalaisia siitä, että
            energiavalinnoissa on toteutettava kiireellisiä ja kauaskantoisia toimenpiteitä.
            Tätä tarvetta korostavat nykyiset ilmastonmuutosyleissopimuksen yhteydessä
            käydyt keskustelut ja Kioton konferenssin jälkeen toteutettavat toimenpiteet.
            Tällaiset päätökset edellyttävät kuluttajakäyttäytyrnisessä syvällistä muutosta,
            joka on saatava aikaan kysyntään ja tarjontaan kohdistuvalla tietoisella
            politiikalla.
2.    Yhteisöllä on käynnissä energia-alalla lukuisia, mutta hajanaisia toimia, jotka
      jakautuvat.
       (a) joko itse energiapolitiikan alalla eri aikoina ja eri yhteyksissä laadittuihin eri
             ohjelmiin5
       (b) tai yhteisön eri politiikkoihin, kuten ympäristöä, verotusta, ulkosuhteita6,
             sisämarkkinoita ja tutkimusta koskeviin politiikkoihin, rakennepolitiikkoihin tai
            jopa maatalouspolitiikkaan.
Tämä tilanne on seurausta yhteisön energia-alan kysymyksiä koskevan lähestymistavan
kehittymisestä ajan mittaan sekä pyrkimyksestä käsitellä monimutkaisen ongelman kaikkia
osatekijöitä. Tätä tarkoitusta varten käyttöön otetuilla välineillä on voitu vastata tarpeisiin,
5
    SAVE, ALIENER, SYNERGIA jne.
6
    PHARE-ja TACIS-ohjelmien erityisesti energiaa käsittelevät osat
 ---pagebreak--- ja välineiden yleistä toimivuutta voidaan kaiken kaikkiaan pitää tyydyttävänä.
Hajanaisuuden seurauksena voi kuitenkin olla:
 •      tietty avoimuuden puute osapuolten välillä
 •      päällekkäisten toimintojen vaara
 •      eri toimien välisen epäjohdonmukaisuuden vaara
 •      hallinnolliset vaikeudet
 •      voimavarojen parhaan mahdollisen käytön estyminen
 •      mahdollisuuksien hukkaaminen yhteisvaikutusten luomiseksi ja toimien toisiaan
        täydentävyyden maksimoimiseksi.
 Jotta yhteisön energiapolitiikka voisi vastata asianmukaisesti kohtaamiinsa haasteisiin ja
 vaikeuksiin, sitä on keskitettävä ja yhdennettävä entistä enemmän. Kaasun ja sähkön
  sisämarkkinoiden toteuttaminen kilpailuun ja avoimuuteen perustuvien markkinoiden
  periaatteen mukaisesti on näiden vaatimusten kannalta ratkaiseva tekijä.
  Yhteisön toteuttamien toimien tasolla tehokkaan politiikan ensimmäinen edellytys on
  toimien keskittäminen. Energia-alalla tämä edellyttää keskittymistä kolmeen
  ensisijaiseen tavoitteeseen, joita ovat:
  •      toimitusvarmuus
   •      kilpailukyky
   •     ympäristönsuojelu.
   Jokaisen energia-alan toimen, toteutettiinpa se varsinaisen energiapolitiikan yhteydessä tai
  jonkin muun yhteisön politiikan alalla, bn edistettävä näiden tavoitteiden toteutumista.
   Jos kuhunkin tavoitteeseen kuitenkin pyritään ainoastaan "toiminnallisella" tasolla, rajat
   tulevat nopeasti vastaan ja voidaan ajautua jopa tavoitteiden välisiin ristiriitoihin. Koska
   energiapolitiikan toimintaympäristö on monimutkainen, tyydyttävän tasapainon löytäminen
   poliittisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten haasteiden välillä on ehkä
   välttämättömämpää kuin muilla aloilla. Ainoastaan todella yhdennetyn lähestymistavan
   avulla kaikki ratkaistavia ongelmia koskevat tiedot voidaan ottaa asianmukaisella tavalla
   huomioon, mistä on osoituksena erityisesti auto oil -ohjelman täytäntöönpanoa koskeva
    strategia.
    Lisäksi on erittäin tärkeää, että Agenda 2000 -asiakirjassa sanotaan, että yhteisön
    politiikan ulkoiset näkökohdat, esimerkiksi ympäristö- ja energiakysymykset, tulevat
    olemaan entistä enemmän yhteisön ulkosuhteiden erottamaton osa.
    Energiapolitiikalle on annettava ensisijainen asema. Jotta unionin myöntämästä tuesta
    voitaisiin saada mahdollisimman suuri hyöty, energiapolitiikan alaan kuuluvat toimet on
    toteutettava seuraavien suuntaviivojen mukaisesti:
 ---pagebreak--- •    jokaiseen yhteisön toimen on edistettävä suoraan yhden tai useamman edellä
     mainitun ensisijaisen tavoitteen saavuttamista,
•    kaikkien sellaisten toimien, joihin sisältyy                    energiaa    koskeva       osa-alue,
     yhteensovittamista on parannettava merkittävästi,
•     eri osapuolten välistä yhteistyötä on edistettävä yhteisön toimielimissä ja
     jäsenvaltioissa toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen,
•     tilanteisiin on pystyttävä vastaamaan nopeasti,
•     menettelyjä on selkeytettävä ja yksinkertaistettava,
•     toimia on lujitettava tärkeysjärjestyksen ja tarpeiden mukaan.
Lisäksi on tärkeää, että tätä yhtenäisyyteen ja yhteensovittamiseen                          perustuvaa
lähestymistapaa noudatetaan kaikilla tasoilla:
•     yhteisön varsinaisessa energiapolitiikassa: energia-alan puiteohjelma on laadittu tämä
      huomioon ottaen (vertaa 1 luku),
•     moniin muihin yhteisön politiikkoihin sisältyvien energiaa koskevien osa-alueiden
      välillä; lähestymistavan noudattaminen varmistetaan perustamalla komissioon
      asianmukaiset rakenteet (vertaa 2 luku), ja entistä yhteensovittamistasoa on
      vahvistettava, ja
 •    jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa7.
Lisäksi olisi pyrittävä varmistamaan se, että ohjelmasta muodostuu ulospäin
johdonmukainen ja yhtenäinen kuva. Sen vuoksi komissio yksilöi kaikille ohjelman
yhteydessä järjestettäville tiedotusta ja viestintää koskeville toimille avainkohdat ja
kohderyhmät. Jäsenvaltioissa sijaitsevien tiedotusverkostojen avulla järjestetään myös
 suurelle yleisölle suunnattuja toimia.
 1.      ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JA SEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN
         1.1   Yleiset periaatteet
               Energia-alan puiteohjelman ensisijaisena tarkoituksena on varmistaa
                energiapolitiikan alalla käynnistettyjen toimien yhtenäisyys ja tehokkuus, ja
                se muodostaa siten välineen, jolla voidaan järkiperäistää tämän politiikan alaan
                välittömästi kuuluvia ohjelmia. Kuten edellä mainittiin, kyseiset ohjelmat on
     Jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten yhteistyön olisi kehityttävä asianmukaisissa puitteissa, joista
     määrätään ensinnäkin neuvoa-antavan energiakomitean perustamisesta 8 päivänä marraskuuta 1996
     tehdyssä komission päätöksessä 96/642 sekä toiseksi ehdotuksessa neuvoston päätökseksi
     KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä.
 ---pagebreak--- määritelty ja toteutettu eri aikoina ja eri yhteyksissä; ne on nyt sisällytettävä
entistä yhdennetympään ja avoimempaan, viideksi vuodeksi vahvistettuun
puiteohjelmaan.
Tämä        lähestymistapa        perustuu    horisontaalisten      toimien      ja
aihepiirikohtaisten toimien tai ohjelmien välisiin yhteyksiin. Nämä kaksi
toiminnan luokkaa, jotka esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 1.3 osassa,
ovat toisiaan täydentäviä, ja ne on organisoitu niin, että niissä keskitytään
ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka otetaan huomioon jatkossa kaikkien toimien
täytäntöönpanossa.
Ohjelmaan varatut määrärahat (vertaa 1.5 osa) määräytyvät nykyisten
rahoitusnäkymien perusteella. Niiden kattaman ajanjakson jälkeen
uudelleenarviointi- ja/tai lujittamistoimien on perustuttava ensisijaisiin
poliittisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin.
 1.1.1     Horisontaaliset toimet
Kyseessä olevat toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne koskevat kaikkia
 erityisohjelmia ja edistävät yleisesti ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista.
 Vaikka jokaisella toimella onkin oma päämääränsä, niiden avulla voidaan
 myös taata puiteohjelman tasolla aihepiirikohtaisten ohjelmien yhteydessä
 käynnistettyjen      toimien yhteensovitettu        toteuttaminen ja        edistää
 yhteensovittamista muiden yhteisön politiikkojen kanssa. Horisontaaliset
 toimet kattavat.
 • tulevaisuutta koskevat tutkimukset ja markkinoiden seurannan
 • kansainvälisen energia-alan yhteistyön.
 1.1.2      A ihepiirikohtaiset ohjelmat
 Nämä ohjelmat koskevat unionin energiapolitiikan erityisiä ensisijaisia
 aihepiirejä, ja ne ovat perusteltuja, koska ne myötävaikuttavat kaikkien
 ensisijaisten energia-alan poliittisten tavoitteiden toteuttamiseen. Niissä
 korostetaan erityisesti ympäristöä säästäviä teknologioita ja kestävää
 kehitystä:
  1. uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä sekä yhteisön tätä alaa
     koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa vuoteen
     2010 asti,
  2. energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämistä,
  3. kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistämistä,
  4. ydinvoima-ala yhteistyötä turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyötä uusien
      itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetusta, laittoman
      kaupan torjunta mukaan lukien.
                                          -7-
 ---pagebreak---     1.1.3      Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien
               osuuksien yhteensovittaminen
    Tämä koskee erityisesti kahdenlaisia toimia, jotka ovat energia-alalla erittäin
    tärkeitä sekä sisältönsä että käytettyjen varojen suuruuden vuoksi, mutta joihin
    on sovellettava erityistä menettelyä ja joita ei sen vuoksi ole sisällytetty
    sellaisenaan tähän puiteohjelmaan:
    • tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tuki
    • Euroopan laajuiset energiaverkot.
    Huomiota kiinnitetään kuitenkin myös kaikkien muiden sellaisten politiikkojen
    tai ohjelmien yhteensovittamisen parantamiseen, joiden toiminta-alaan kuuluu
    energiakomponentteja, kuten ulkosuhteet (PHARE, TACIS, MEDA),
    rakennerahastot tai investointituki.
1.2  Puiteohjelman rakenne
     1.2.1     Lainsäädäntö
     Puiteohjelman täytäntöönpano peaistuu
     • peruspäätökseen, jossa määrillään yleiset puitteet, puiteohjelman
         toteuttamisajanjakso, tärkeimmät rahoitusta koskevat kysymykset sekä
         täytäntöönpanosta vastaavat elimet. Tämän päätöksen liitteessä esitetään
          resurssien alustava jakautuminen yksittäisten erityistoimien kesken, ja
     • mahdollisiin erityissäännöksiin, joilla tarkennetaan kunkin kyseessä olevan
          toimen päämäärät, sisältö ja yksityiskohdat ja jotka tarvittaessa korvaavat
          vastaavat tällä hetkellä voimassa olevat tai juuri hyväksymismenettelyssä
          olevat säädökset (vertaa liitteet II - VII).
     Itse puiteohjelmasta tehtävä päätös perustuu perustamissopimuksen 235
     artiklaan. Erityistoimet, jotka kohdistuvat erityisesti ympäristöä säästävien
     teknologioiden edistämiseen, perustuvat 130 s artiklan 1 kohtaan, ja muut
     erityistoimet       235     artiklaan.     Lähestymistavan      määrittelyssä  ja
     täytäntöönpanossa tarvittavan selkeyden sekä toimien yhtenäisyyden
      takaamiseksi on tärkeää, että kyseisiä tekstejä pidetään erottamattomana
      kokonaisuutena.
      1.2.2     Elimet
      Entistä suuremman yhtenäisyyden tavoittelemista koskevan pääperiaatteen
      noudattaminen edellyttää sitä, että päätösmenettelyn tehokkuuteen
      kiinnitetään erityistä huomiota; tehokkuus taas perustuu entistä parempaan
      yhteensovittamiseen, joustavuuteen ja tiedonkulkuun.
       Tämän vuoksi perustetaan yksi ainoa neuvoa-antava komitea puiteohjelman
       toimia (horisontaalisia toimia ja aihepiirikohtaisia ohjelmia) varten. Tämä
       komitea toimii yhdessä kaikkien asianosaisten elimien kanssa, mukaan lukien
 ---pagebreak---           jäljempänä mainitut komiteat. Komitea edistää aktiivisesti yhteisön eri
           politiikkojen alalla toteutettujen energia-alan toimien yhteensovittamista ja
           tarkastelee toimien yhteensovittamista komission säännöllisesti laatiman
           kertomuksen perusteella.
           Kun otetaan huomioon käsiteltävien kysymysten moninaisuus ja tekninen
           monimutkaisuus, on kuitenkin taattava työmenetelmien ja organisaation
           suurin mahdollinen joustavuus, niin että voidaan turvautua kaikkeen
           tarvittavaan asiantuntemukseen. Komitean on otettava tämä huomioon
           työjärjestyksessään.
           Tietyt erityistä tarkoitusta varten perustetut elimet jatkavat toimintaansa
           entiseen tapaan. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat komiteat.
           - energia-alan neuvoa-antava komitea8
           - yhteisön energiatavoitteita koskeva komitea9
           - suuntaviivoja koskeva komitea (Euroopan laajuiset energiaverkot);
            - TTK:n hallintoa koskevat elimet, jotka on perustettu neljänteen ja
                viidenteen TTK-puiteohjelmaan liittyvien menettelyjen yhteydessä.
            1.2.3     Hallinto ja valvonta
            Lähestymistavan, välineiden ja elimien yhdentämisen avulla voidaan -
            erityisesti välttämällä päällekkäiset toiminnot - varmistaa:
            • määrärahojen paras mahdollinen hallinto, joka taataan myös kustannus-
                hyötyanalyyseilla,
            •   kaikkien osapuolten osalta täydellinen avoimuus (toimielimet, jäsenvaltiot,
                yritykset).
            Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio tarkastelee
            vuosittain puiteohjelman ja sen erityisosien täytäntöönpanotilannetta ja
             sopeuttaa täytäntöönpanoa tarvittaessa. Puiteohjelman soveltamiskauden
             kolmantena vuonna, ja joka tapauksessa ennen puiteohjelman muutoksia tai
             uutta puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio antaa
             riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi yleisen ulkoisen arvion laatimisen
             puiteohjelmaan liittyvien yhteisön toimien toteuttamisesta.
8
  Komission päätös 96/642, tehty 8 päivänä marraskuuta 1996, neuvoa-antavan energiakomitean
  perustamisesta, EYVL N:o L 292, 15.11 1996
9
  Ehdotus neuvoston päätökseksi KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan
  yhteistyön järjestämisestä
                                                  -9
 ---pagebreak---     1.3  Toimet ja ohjelmat
         Puiteohjelman toteuttaminen johtaa kaikkien edellä 1.1.1. ja 1.1.2. kohdissa
         mainittujen toimien ja ohjelmien tuntuvaan järkiperäistämiseen. Tämän
         jakson tarkoituksena on esitellä kyseiset toimet ja/tai ohjelmat sekä yksilöidä
         kehittämis- tai lujitta m is toi met, joista voitaisiin päättää poliittisten
         tarpeiden ja tavoitteiden kehityksen mukaisesti. Agenda 2000 -asiakirjassa
         mainittujen liittymistä edeltävän strategian vahvistamista koskevien komission
          suositusten perusteella unionin jäsenyyttä hakeville maille annetaan tilaisuus
          osallistua kaikkiin tässä puiteohjelmassa toteutettaviin toimiin ja ohjelmiin.
         Horisontaaliset toimet
          1.3.1      Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II)
          Energiapolitiikan alalla korostuu ennen kaikkea se, että politiikkaa ei voida
          suunnitella ottamatta huomioon keskipitkän ja pitkän aikavälin
          muutosnäkymiä. Myös komissio painotti energiaa koskevassa valkoisessa
          kirjassaan10 tämän seikan tarpeellisuutta, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti
          vahvistivat saman näkemyksen tarkasteltuaan kyseistä asiakirjaa.
          Tutkimukset, analyysit, ennusteet ja muu tähän liittyvä työ (tulosten
          levittäminen ja niistä keskustelu) on jo olennainen osa energiapolitiikan
          määrittelyyn liittyvää komission toimintaa. Komissio tukeutuu tässä työssä
          asiantuntemukseen, jota se on ollut kehittämässä alan maineikkaimmissa
          eurooppalaisissa keskuksissa. Näin voidaan erityisesti välttää päällekkäiset
          toiminnot sekä hyödyntää mahdollisimman edullisesti komission eri yksiköiden
          ja/tai jäsenvaltioiden rahoittamien tutkimusten tuloksia ja asiantuntemusta.
           Edistystä tarvitaan kuitenkin yhteisten tutkimusten alalla: energia-alan
           tutkimus on tällä hetkellä muutostilassa, mikä hankaloittaa tutkimuksen
           tekemistä entisestään. Taloudellisesti merkitseviä muutoksia tapahtuu kaiken
           aikaa seurauksena energiamarkkinoiden asteittaisesta vapauttamisesta,
           ympäristövaatimusten merkityksen lisääntymisestä sekä tekniikan näkymistä,
          jotka edellyttävät sellaisten uusien ajattelumallien ja erilaisten
           tutkimusmenetelmien kehittämistä ja soveltamista, joissa otetaan huomioon
           TTK-ohjelmassa tehty työ. Uuden analyysin on mentävä puiteohjelman
           suhteen entistä pidemmälle, ja sen on lujitettava komission ja jäsenvaltioiden
           välistä yhteistyötä ennusteiden tekemisessä ja liitettävä yhteiseen
           tutkimustyöhön yritykset, akateemiset tahot ja muut tahot, joilla on alan tietoa
           ja kokemusta. Ohjelman ja ehdotettujen toimien olennaisena päämääränä tähän
           tarpeeseen vastaamiseksi on se, että kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla
           tehtävät energia-alan päätökset voitaisiin tehdä yhteiseen analyysiin perustuen.
           Päämääränä ei ole suinkaan yhdenmukaistaminen vaan näkemyksien
            yhdistäminen, niin että päättäjillä olisi samanlaiset viitetiedot seuraavista
            aiheista:
10
   "Euroopan unionin energiapolitiikka", KOM(95) 682 lopullinen, 13.12.1995
                                               - 10
 ---pagebreak---     • talousalan tutkimukset ja analyysit
    • energia-alaa koskevat ennusteet
    • energiajärjestelmien dynamiikka.
    Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisen rahan
    käyttöönottoon ottaen huomioon öljyn "euro-hinnoittelun" odotettavissa
    oleva positiivinen vaikutus kilpailukykyyn.
    Tämä toimi, jonka tarkoituksena on tarkasteltavien tekijöiden entistä parempi
    yhteensovittaminen, perustuu komission, jäsenvaltioiden ja muiden energia-
    alan toimijoiden väliseen aktiiviseen kumppanuuteen, ja siksi on kehitetty
    työohjelma, joka on laajasti ottaen koko energia-alalle tärkeä. Yhtenäisten
    analysointimenettelyjen käyttöönoton ansiosta voidaan entistä helpommin
    yksilöidä ensisijaisia tavoitteita - toimitusvarmuus, kilpailukyky ja
    ympäristönsuojelu - koskevat tärkeimmät kysymykset.
    Tämän ohjelman tärkeimmät toiminta-alat ovat siten
(a)  energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien
    tärkeimpien ongelmien yksilöiminen Euroopan tasolla; pääpaino on tällöin
     seuraavissa seikoissa:
     •   ilmastonmuutoksen synnyttämiin haasteisiin vastaamisen strategiat
         energia-alalla ja yleisemmin ympäristökysymykset (mukaan lukien
         mahdollisiin ratkaisuihin liittyvien kustannusten arviointi)
     • energiamarkkinoiden ja vastaavien rakenteiden vapauttamisen
         dynamiikka, erityisesti yritysten tulevaisuuden ja käyttäytymisen kannalta
     • energiamarkkinoiden maailmanlaajuiset suuntaukset ja niiden vaikutukset
         Euroopan unionin ulkoiseen riippuvuuteen (erityisesti Aasiassa ja
         Latinalaisessa Amerikassa odotettavissa oleva energian kysynnän
         merkittävä kasvu)
(b)  analyysien kehittäminen siten, että energia-alan suuntaukset ja mahdolliset
     skenaariot voidaan määritellä vertailukelpoisesti kaikissa jäsenvaltioissa ottaen
     huomioon erityisesti markkinoiden rakennemuutoksen ja ilmastonmuutoksen
     aiheuttamat haasteet.
     Näitä kysymyksiä koskevan toimen tarpeellisuus liittyy selkeästi energia-alan
      ensisijaisiin tavoitteisiin, erityisesti ympäristönäkökohtiin (neuvosto painotti
      niitä vielä kerran 27. toukokuuta 1997 pidetyssä kokouksessa) ja energia-alan
      sisämarkkinoiden toteuttamiseen; energia-alan sisämarkkinat muodostavat
      eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tekijän.
      Tämän toimen avulla voidaan edistää valkoisessa kirjassa hahmoteltujen
      energia-alan tavoitteiden saavuttamista, ja se pohjautuu jo käynnissä olevaan
      toimintaan.      Näiden       toimien      täytäntöön  panemiseksi     tarvittavat
      vuosimäärärahat esitetään liitteessä II olevassa rahoitusselvityksessä.
                                              -11-
 ---pagebreak--- 1.3.2     Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III)
Kansainvälisellä ulottuvuudella on yhä suurempi merkitys unionin
energia-alaan liittyvissä kysymyksissä.
Unionin entistä suurempi riippuvuus ulkopuolisista energian toimittajista tuo
esiin ennen kaikkea kysymyksen toimitusvarmuudesta. Tilannetta vaikeuttaa
lisäksi se, että kehitysmaihin on syntynyt markkinat, joilla energian
kysyntä kasvaa nopeasti, kun taas Euroopan markkinat laajenevat enää vain
hitaasti. Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on avainkysymys ottaen
huomioon nämä uudet markkinat. Energiankulutukseen liittyvien suurten
ympäristöongelmien laajentuminen maailmanlaajuiselle tasolle on tehnyt
välttämättömäksi tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä, jossa otetaan huomioon
kaikkien osapuolten tilanne ja erityisesti energian asema kestävän taloudellisen
kehityksen avaintekijänä. Lisäksi olisi välittömästi ryhdyttävä valmistautumaan
muutoksiin, joita unionin laajentuminen väistämättä tuo mukanaan unionin
energiapolitiikkaan.
 SYNERGIA-ohjelma muodostaa energia-alan puiteohjelman tärkeimmän
ulkoisen osan.
 Se on yhteisön sisäisen politiikan ja ulkoisten toimien yhdysside ja eräs
 tärkeimmistä välineistä yhteisön yritysten tukemisessa niiden pyrkiessä suurille
 ulkomarkkinoille. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa sitä, että uusiutuviin
 energialähteisiin ja energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät teknologiat
 muodostavat unionille merkittävän teollisen voimavaran ja mahdollisuuden
 luoda työpaikkoja. Näitä mahdollisuuksia edistäisi se, että jäsenvaltioille
 avautuisi uusia markkinoita kolmansissa maissa.
 Verrattuna muihin yhteisön välineisiin, joiden avulla voidaan toteuttaa ulkoisia
 energia-alan toimia, SYNERGIA-ohjelma keskittyy erityisesti energia-alan
 puiteohjelman kolmen tavoitteen - maailmanlaajuisen kilpailukyvyn,
 toimitusvarmuuden ja ympäristönsuojelun - saavuttamiseen kansainvälisesti.
 Lisäksi SYNERGIA-ohjelman tarkoituksena on lujittaa yhteisön energia-alalla
 toteuttamien eri kansainvälisten toimien yhteensovittamista entistä suuremman
  tehokkuuden saavuttamiseksi sekä varmistaa näiden toimien yhtenäisyys alan
  kansainvälisten järjestöjen toimien kanssa.
  Kun puiteohjelmassa toisaalta otetaan entistä paremmin huomioon kaikki
  energianäkökohdat ja toisaalta keskipitkän aikavälin strategia, SYNERGIA-
  ohjelmalla tuetaan energiapolitiikan muotoiluun, suunnitteluun ja
  täytäntöönpanoon liittyvien yhteistyötoimien rahoitusta yhteistä etua
  koskevilla aloilla. Ohjelman varoista ei kuitenkaan rahoiteta tutkimukseen ja
  teknologiseen kehittämiseen, esittelyhankkeisiin tai energiainfrastruktuureihin
  tehtäviin investointeihin liittyviä toimia. Tällaisia hankkeita voidaan todellakin
  rahoittaa muiden yhteisön välineiden avulla. SYNERGIA-ohjelma ei ole
   myöskään kolmansia maita hyödyttävä taloudellisen tuen tai yhteistyön väline.
   SYNERGIA-ohjelman toimet koskevat ensisijaisesti energia-alan haasteiden
                                         12-
 ---pagebreak--- edessä olevia kolmansia maita, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita, uusia
itsenäisiä valtioita, Välimeren alueen kolmansia maita, Latinalaisen Amerikan
ja Aasian maita sekä Lornen yleissopimuksen allekirjoittaneita Afrikan,
Karibian ja Tyynenmeren maita. Lisäksi SYNERGIA-ohjelman yhteydessä
voidaan tehdä yhteistyötä alan kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi
Kansainvälisen energiajärjestön, Latinalaisen Amerikan energiajärjestön),
kansainvälisten rahoituslaitosten (EIP:n, Maailmanpankin, EBRD:n) tai
kehittyneiden maiden (USA:n, Japanin, Norjan ja niin edelleen) kanssa yhteistä
etua koskevien toimien aloittamiseksi kolmansissa maissa. Ohjelmassa
 suuntaudutaan entistä selkeämmin yhteisön etujen huomioonottamiseen.
Unioni voi näin ollen käynnistää toimet useimmissa tapauksissa pelkästä
 omasta aloitteestaan, myös energian tarjonnan eikä ainoastaan kysynnän alalla.
 SYNERGIA-ohjelmaa koskevan päätöksen liitteenä on edellä mainittujen
 suuntaviivojen mukaan käynnistettävä monivuotinen toimintaohjelma sekä
 luettelo tärkeimmistä edunsaajamaista. Kyseisen monivuotisen ohjelman
 nojalla laaditaan vuosittain erityisiä toimintasuunnitelmia, joissa otetaan
 huomioon:
 • yhteisön muut ohjelmat ja välineet
 • jäsenvaltioiden tietyissä kolmansissa maissa toteuttamat toimet
 • jäsenvaltioiden kansallisten teollisuusalojen esittämät toiveet
  • edunsaajamaiden esittämät toiveet.
 Erilaisten täydentävyyksien huomioon ottamiseksi toimintasuunnitelmat
  laaditaan komissiossa kuullen asianomaisia yksiköitä, minkä jälkeen ne
 toimitetaan energia-alan puiteohjelmaa koskevalla neuvoston päätöksellä
  perustetun komitean käsiteltäväksi. Komitealle esitetään myös säännöllisin
  väliajoin kertomukset eri ohjelmien täytäntöönpanosta.
  Seuraavat yhteistyömuodot ovat mahdollisia:
  • energiapolitiikan alan neuvonta
  • asiantuntijoiden lähettäminen kolmansien maiden elimiin
  • energia-alan tulevaisuutta koskevat tutkimukset
  •   kansainvälisten energiapolitiikan alan tutkimus- ja neuvontaverkkojen
      tukeminen
      koulutustoimet (kurssit, seminaarit, tekninen konsultointi)
      energia-alan kansainvälisiä      toimia   koskevien    yhteisön välineiden
      yhteensovittaminen
      tiedottaminen (esitteet, jäsenlehdet)
                                        13
 ---pagebreak---             • vuoropuhelun sekä tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen esimerkiksi
                konferenssien ja seminaarien avulla.
             SYNERGIA-ohjelman varoista voitaisiin kattaa tietty yksittäinen hanke
            kokonaisuudessaan silloin, kun hanke koskee ainoastaan yhteisön etua, tai
            ohjelma voisi olla osana yhteisrahoitusta, jossa on mukana toinen osapuoli.
            Tämän ohjelman rahoituksen on oltava riittävä, jotta sillä olisi merkitystä
            unionin politiikan sisäisten ja ulkoisten näkökohtien yhtenäisyyden ja
            täydentävyyden parantamisessa komission Agenda 2000 -asiakirjan11
            yhteydessä korostamalla tavalla. Tarvittava rahoitus eritellään liitteessä III
            olevassa rahoitusselvityksessä.
            Aihepiirikohtaiset ohjelmat
            1.3.3     Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan
                      strategian ja yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano (vertaa
                      liite IV)
            Uusiutuvat energialähteet edistävät ympäristönsuojelua ja energian
            toimitusvarmuutta monipuolistamalla käytössä olevia energialähteitä. Niiden
            käytön yleistyminen edistää myös muiden yhteisön tärkeimpien tavoitteiden
            saavuttamista,      kuten       aluekehitystä,     taloudellista    ja     sosiaalista
            yhteenkuuluvuutta, työllisyyttä ja kilpailukykyä.
            Tämän toiminnan, johon sisältyvät komission ALTENER II -ohjelmaa12
            koskevassa ehdotuksessa jo esittämät pääkohdat, tavoitteena on
            myötävaikuttaa uusiutuvien energialähteiden käytön kasvuun ja lisätä
            siten uusiutuvien energialähteiden merkitystä yhteisön energiataseessa
            edistämällä muun muassa valkoisen kirjan13 sekä uusiutuvia energialähteitä
            vuonna 2010 koskevan toimintasuunnitelman                         täytäntöönpanossa
            tarvittavien oikeudellisten, sosiaalis-taloudellisten ja hallinnollisten edellytysten
            luomista. Komissio hyväksyy kyseisen toimintasuunnitelman vuonna 1996
            julkaistun vihreän kirjan14 synnyttämien laajojen keskustelujen jälkeen.
            Kun edellytykset on määritelty, on entistä helpompaa kannustaa uusiutuvista
            energialähteistä saatavan energian tuotantoon sekä sen käytön edistämiseen
             suunnattuja yksityisiä ja julkisia investointeja. Uusiutuvien energialähteiden
             markkinaosuuksien lisäämistä tuetaan kohdennetuilla toimilla, joiden
            tarkoituksena on lisätä toimijoiden luottamusta hankkeiden valmistelun ja
11
   Agenda 2000, nide I, ensimmäinen jakso, luku IV.2 "Vahva ja yhtenäinen Eurooppa"
12
   KOM(97) 87 lopullinen, 12.03.1997
13
   KOM(97)...
14
   "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja",
   KOM(96) 576 lopullinen, 20.11.1996
                                                  -14-
 ---pagebreak--- esittelyn kautta sekä kehittämällä uusia rahoitusmahdollisuuksia (kuten
kolmansien osapuolten rahoitus).
Rahoituskelpoiset erityistoimet, joihin sisältyy innovatiivisten ja ympäristöä
säästävien,       arvonsa ja tehonsa jo              osoittaneiden      teknologioiden
markkinaosuuksien lisääminen, koskevat seuraavia aloja:
• uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja toimintasuunnitelman
     seuranta- ja täytäntöönpanotoimet sekä tämän ohjelman yhteydessä
     toteutettujen toimenpiteiden arviointitoimet,
• uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksien lisääminen helpottamalla
     muun muassa asiantuntijoiden neuvojen saamista, markkinanäkymien
     tarkastelua,      hankkeiden      sijoituspaikkaan     liittyviä    valintoja   ja
      rahoitussuunnitelmien laadintaa; hankkeet koskevat erityisesti biomassaa ja
     jätteitä, sähköä ja lämpöä tuottavia aurinkoenergiajärjestelmiä, rakennusten
      aurinkoenergiajärjestelmiä,          pienimuotoisia          vesivoimahankkeita,
      tuulienergiaa ja geotermistä energiaa,
 • tuotteiden ja laitteistojen standardoinnin edistäminen,
 • uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen liittyvien infrastruktuurien
      ulottaminen koskemaan paikallista ja alueellista suunnittelua, arviointia ja
      suunnittelua, tiedottamista, opetusta ja koulutusta;
 • tietojen levittäminen yhteensovittamisen lisäämiseksi yhteisön tasolla,
       kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
       toteutettujen toimien välillä sekä kokemuksen ja tietämyksen saattamiseksi
       yhteiseen käyttöön;
  • tutkimukset tai muut toimet erilaisten uusiutuvien energialähteiden
       käyttömahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden
       täytäntöönpanemiseksi tai täydentämiseksi.
  Uusiutuvien energialähteiden osuus energia-alan ensisijaisista energiatarpeista
  kattaa tällä hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja vastaa noin 70:tä miljoonaa
  ekvivalenttiöljytonnia. Komissio ehdotti edellä mainitussa vihreässä kirjassa
  uusiutuvien energialähteiden käytön huomattavaa lisäämistä vuoteen 2010
  mennessä. Ohjeelliseksi tavoitteeksi on ehdotettu uusiutuvien energialähteiden
  osuuden kaksinkertaistamista vuoteen 2010 mennessä: Tämä on vahvistettu
  kuulemismenettelyissä ja sisällytetty valkoiseen kirjaan.
  Tämä ohjelma muodostaa uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja
  toimintasuunnitelman        täytäntöönpanon         keskeisen       osan.      Toimille
  myönnettävien määrärahojen on oltava merkittäviä, jotta toimilla voitaisiin
   myötävaikuttaa merkittävästi kyseisen yhteisön tavoitteen saavuttamiseen.
   Yksityiskohtainen esitys määrärahoista on liitteessä IV olevassa
   rahoitusselvityksessä. Vuodesta 2000 alkaen myönnettäväksi kaavaillun
   lisäyksen      avulla   on     tarkoitus     hyödyntää       valkoisen     kirjan ja
   toimintasuunnitelman tarjoamat edut uusien rahoitusnäkymien rajoissa. Lisäksi
   on korostettava sitä, että uusiutuvien energialähteiden lisääntyvä käyttö
                                         -15-
 ---pagebreak---           edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta erityisesti paikallisten
          energiavarojen hyödyntämisen kautta.
          1.3.4      Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V)
          Energiavarojen varovainen ja järkevä loppukäyttö on keskipitkällä ja pitkällä
          aikavälillä kustannustehokkuussuhdetta ajatellen paras mahdollinen ratkaisu
          hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.
          Neuvoston joulukuussa 1996 hyväksymä SAVE II -ohjelma15 on
          osoittautunut tehokkaaksi muuhun kuin teknologian alaan liittyväksi
          ohjelmaksi edistettäessä energian taloudellista käyttöä kaikilla käyttöaloilla.
          Edellinen ohjelma (SAVE I) oli jo osoittautunut tärkeäksi tukivälineeksi
          yhteisön energiatavoitteiden toteuttamisessa; sen avulla on toteutettu
           monenlaisia toimia, kuten lainsäädäntötoimia, pilottihankkeita, tutkimuksia,
           energiatehokkuuden alalla saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia,
           tietojen      levittämistä      sekä     innovatiivisia    rahoitusjärjestelmiä      ja
           hankintasopimusten tekemistä koskevia järjestelmiä.
           Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet SAVE-ohjelman yhteydessä yhdeksän
           direktiiviä kodinkoneiden, rakennusten ja teollisuuden energiatehokkuudesta.
           Tätä lainsäädäntöohjelmaa ja muiden alojen toimenpiteitä on jatkettava.
           Sähköllä on erityinen merkitys energia-alalla, sillä sen osuus primaarienergian
           kulutuksesta on noin 35 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä 30 prosenttia.
            Sähkön           loppukäyttöön         sisältyy       merkittäviä       tehokkuuden
            parantamismahdollisuuksia          kaikessa     toiminnassa    (kotitalouksissa ja
           teollisuudessa).        Entinen PACE-ohjelma (yhteisön              sähkön      käytön
            tehostamiseen tähtäävä toimintaohjelma), jonka neuvosto hyväksyi vuonna
            1989, on sisällytetty kokonaan SAVE II -ohjelmaan. PACE-ohjelmassa
            määrättiin joukosta toimia, joiden tarkoituksena oli muun muassa parantaa
            erilaisten laitteiden (kodinkoneiden, sähkömoottorien) energiatehokkuutta
            sekä edistää kuluttajille suunnattua tehokkaiden sähkölaitteiden ostamiseen ja
            käyttöön       liittyvää    tiedottamista      Näitä   toimia, joiden        vaikutus
            hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen on merkittävä, on jatkettava uuden
            energia-alan puiteohjelman yhteydessä. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä
            erityistä huomiota energianhallinnan edistämistoimiin alueellisella ja
            paikallisella tasolla, ja näiden toimien kehittämisessä voitaisiin hyödyntää
            yhteistyötä "Huomisen kaupunki" -hankkeen kanssa.
            Unionin       laajentumisen         yhteydessä     energiatehokkuuteen       liittyvien
            toimenpiteiden todelliset hyödyt tulevat entistä ilmeisemmiksi sitä mukaa kuin
             hakijamaiden hintapolitiikka ja niissä käytetyt mittarijärjestelmät lähentyvät
             markkinatalouden mekanismeja.
15
   Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön energiatehokkuuden edistämistä
   koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (SA VE II), EYVL N:o L 335, 24.12.1996
                                                     16
 ---pagebreak--- Näiden tavoitteiden toteuttaminen, jotka ovat erityisen tärkeitä
ympäristönäkökohdille annetun suuren merkityksen takia, edellyttää, että
SAVE II -ohjelmalle (jonka soveltamiskautta, sellaisena kuin se vahvistettiin
16 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä päätöksellä, muutetaan energia-alan
puiteohjelman soveltamiskauden mukaisesti) myönnettyjä määrärahoja lisätään
asianmukaisesti uusien rahoitusnäkymien mukaisesti. Arvioidut rahoitustarpeet
esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä V olevassa rahoitusselvityksessä.
1.3.5     Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja         tehokkaaseen     käyttöön
          kannustaminen (vertaa liite VI)
Kiinteät polttoaineet vaikuttavat merkittävästi unionin energiataseeseen, ja
niillä tuotetaan 30 prosenttia sähköstä. Niillä on ensiarvoinen merkitys
toimitusvarmuuden kannalta ja koska ne ovat olennainen osa sisämarkkinoiden
toteuttamista, ne itse asiassa säätelevät muiden polttoaineiden, kuten
maakaasun, hintoja. Energiataseen moninaisuuden ja kaikkien energialähteiden
käyttömahdollisuuksien ylläpitäminen on oleellista toimitusvarmuuden
kannalta, mutta myös unionin energiapolitiikassa noudatettavan kolmen
ensisijaisen tavoitteen välisen tasapainon kannalta. Edellytyksenä tälle on
kuitenkin kiinteitä polttoaineita hyödyntävien puhtaampien ja tehokkaampien
teknologioiden markkinaosuuden kasvu, jotta saastepäästöjä voitaisiin
vähentää.
Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen palamiseen perustuviin
 teknologioihin sisältyy runsaasti mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä
 sekä happamoitumisongelmia aiheuttavia rikkidioksidi- ja typpioksidipäästöjä.
 Energia-alan puiteohjelmassa ehdotettu toimi (CARNOT) on suunniteltu
 tämän tavoitteen toteuttamiseksi Yhteisöltä vaaditaan huomattavaa panosta
 kyseisten teknologioiden yleistymisen edistämiseksi, ja sen on kannustettava
 alan yrityksiä laatimaan tarvittavia pitkän aikavälin strategioita erityisesti
 nykyisten lämpövoimalaitosten korvaamiseksi.
 Kannustaminen kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön
 on lisäksi erityisen ajankohtaista unionin tulevan mahdollisen laajentumisen
 vuoksi. Suurin osa hakijamaista on nimittäin merkittäviä kiinteiden
 polttoaineiden tuottajia tai kuluttajia: Puolassa kivihiili ja ruskohiili
 muodostavat 76 prosenttia primaari energian kulutuksesta ja 94 prosenttia
  sähköntuotannosta. T zekin tasavallan osalta nämä luvut ovat 62 prosenttia ja
  76 prosenttia ja Unkarin osalta 19 prosenttia ja 27,5 prosenttia. Vaikka näissä
  maissa onkin toteutettu uudistuksia energialähteiden monipuolistamiseksi, on
  todennäköistä, että kiinteiden polttoaineiden tuotannon suuri osuus säilyy.
 Näitä polttoaineita käyttävien voimalaitosten muuntaminen käyttämään muita
  polttoaineita on sekä hakijamaiden että unionin etujen mukaista niin
  taloudelliselta kannalta kuin ympäristön kannaltakin. Ruskohiilen polttamiseen
  tarkoitettujen voimaloiden muuntaminen Saksan uusissa osavaltioissa on hyvä
  esimerkki Keski- ja Itä-Euroopan maiden ruskohiilivarojen laajentuneen
  Euroopan energianhankinnalle tarjoamista mahdollisuuksista. Teknologinen
  yhteistyö "puhtaan hiilen" käytön alalla edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden
  yhdentymistä Euroopan unioniin
                                        17-
 ---pagebreak--- Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen laajentumiseen suuresti vaikuttanut
EHTYn perustamissopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2002.
EHTYstä saatu kokemus muodostaa perustan, jota yhteisön on hyödynnettävä
kokonaisuudessaan. Erityisen tärkeää on varmistaa, että EHTYn
perustamissopimuksen perusteella rahoitetun tai meneillään olevan
tutkimuksen tulokset hyödynnetään riittävästi. Tässä ehdotettavassa toimessa
saatetaan uusia ympäristöä säästävämpiä teknologioita lähemmäksi
markkinoita.
Kiinteiden polttoaineiden puhdasta ja tehokasta käyttöä edistävät toimet ovat
kasvua ja työllisyyttä käsitelleessä Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa
tehtyjen päätelmien mukaisia. Neuvosto myönsi varoistaan rahoitusta hiili- ja
teräsalan tutkimukselle EHTYn perustamissopimuksen päättyessä. Energia-
alan puiteohjelmassa ehdotettu CARNOT-toimi täydentää tätä tulevaa
tutkimustoimintaa.
On myös osoittautunut, että kyseisten teknologioiden osalta ulkoisten
 markkinoiden, kuten esimerkiksi Kiinan, ASEAN-maiden ja Intian
 kasvunäkymät tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia eurooppalaisille
 yrityksille, ja kasvu voi myös edistää maailmanlaajuisen ongelman
 muodostavien kasvihuonekaasupäästöjen vähenemistä.
 Tähän ohjelmaan tarvittavaa rahoitusta koskevat yksityiskohdat esitetään
 liitteessä VI olevassa rahoitusselvityksessä.
 1.3.6      Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö
            Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja radioaktiivisten
            aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan torjunta) (vrt.
            liite VII)
 Ydinvoima-alalla on käynnissä useita komission toimintaohjelmia,
 pääasiallisesti tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja koulutuksen,
 ydinturvallisuuden, terveyden suojelemisen, teknisen avun ja Keski- ja Itä-
 Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän
 yhteistyön, radioaktiivisten aineiden kuljetuksen sekä turvavalvonnan
  {ydinmateriaalivalvonnan) täytäntöönpanon aloilla. Suurin osa näistä toimista
  ei kuulu ensisijaisesti varsinaisen energiapolitiikan alaan, mutta kolme tointa
  (yhteistyö turvavalvonnan alalla, teollisuusyhteistyö uusien itsenäisten
  valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus, laittoman kaupan
  torjunta mukaan lukien) sitä vastoin kuuluu suoraan tämän politiikan alaan ja
  muodostaa siten energia-alan puiteohjelman erityisosan.
  Kun otetaan huomioon Euratomin perustamissopimukseen sisältyvät
  määräykset, näiden toimien täytäntöönpano ei edellytä erityisten
  muodollisten säädösten hyväksymistä. On kuitenkin varmistettava, että
  näiden kiistatta tarpeellisten toimien rahoitus jatkuu keskeytyksettä.
   Yhteistyö ydinaineita koskevan kirjanpidon ja valvonnan alalla
   (ydinmateriaalivalvonta) uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle
  annettavan teknisen avun yhteydessä
                                        18
 ---pagebreak---            Näiden toimien tavoitteena on edistää ydinmateriaalien kirjanpito- ja
           valvontajärjestelmän kehittämistä ja sen tietokoneistamista kaikilla tasoilla,
           voimalaitoksen ja laitosalueen, alueellisten keskusten, yritysten pääkonttorien
           ja kansallisten järjestelmien tasolla.
           Euratomin turvavalvonnan johto aloitti vuonna 1993 yhteistyön Venäjän
           ydinvoima-alasta vastaavien tahojen kanssa, ja vuodesta 1994 alkaen on
           laadittu konkreettisia ohjelmia. Tämän yhteistyön tulokset ovat eittämättä
           rohkaisevia, mutta toimia on jatkettava vielä kauan tavoiteltujen päämäärien
            saavuttamiseksi. Venäjän osallistuminen on koulutuksen ja perehdyttämisen
            lisäksi     toteutunut     seitsemän       valvontaharjoituksen       ja     kahden
           toimenpidetyöryhmän muodossa. On havaittu, että venäläisten osallistujien
            tiedot ja tekninen kokemus ovat huomattavia, mutta uudenaikaisiin
            organisaatiomenetelmiin, arviointiin ja logistiikkaan liittyvät koulutustarpeet
            ovat Venäjällä edelleen merkittäviä. Seitsemän venäläistä asiantuntijaa opiskeli
           järjestelmäsuunnittelua kukin kahdeksan viikon ajan Luxemburgissa lokakuun
             1993 ja maaliskuun 1994 välisenä aikana. Tämän jälkeen heidän panoksensa ja
           johtopäätöksensä tutkittiin ja arvioitiin. Euroopan unionissa järjestettiin kaksi
            seminaaria ja Pietarissa ydinturvallisuuden valvontaa koskeva konferenssi.
            On siis hyödyllistä jatkaa ydinturvallisuutta koskeviin tekniikkoihin,
            menetelmiin, kuljetus- ja huolintajärjestelyihin ja arviointiin liittyviä koulutus-
            ja perehdyttämistoimia. Tämän vuoksi on jatkettava Venäjän ja Euratomin
            välistä tämän alan yhteistyötä erityisesti radioaktiivisten aineiden laittoman
             kaupan torjumiseksi. Näitä toimintoja laajennetaan edelleen, kun uusien
             itsenäisten valtioiden kanssa solmittavat kumppanuus- ja yhteistyösopimukset
             tulevat voimaan.
             Talousarvion osalta kyseiset toimet rahoitetaan TACIS-ohjelman varoista,
             mutta koska komissio on päättänyt16, että toimien hallinnon olisi kuuluttava
             energiapolitiikasta vastaaville yksiköille, on ehdotettu, että tarkasteltaisiin
             vastaavien     määrärahojen       ottamista uudelleen mukaan              erityisesti
             energiapolitiikan alaan kuuluvaan budjettikohtaan.
              Teollisuusyhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa.
             Ydinenergia kattaa nykyisin, välttämättömät turvallisuusehdot huomioon
             ottaen, merkittävän osan yhteisön sähkönkulutuksesta, ja sen
             ympäristövaikutukset ovat merkittävät. Ydinenergian käyttö ei kuitenkaan ole
             mahdollista, elleivät asianmukaiset teollisuuden turvallisuutta ja toimintakykyä
              koskevat vaatimukset täyty. Tällainen tilanne vallitsee yhteisössä, mutta on
              perusteltua kysyä, mikä on tilanne tietyissä unionin naapurimaissa, erityisesti
              Venäjällä, Ukrainassa ja tietyissä jäsenyyttä hakeneissa maissa, jotka saattavat
              tulevaisuudessa lisätä ydinenergian käyttöä maiden taloudellisessa
              kehityksessä tapahtuvan edistyksen mukaisesti. On siis tärkeää, että nykyisin
              toiminnassa olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta parantavien lyhyen
16
   Komission päätös      C(97)   2879,  24.9.1997  Euratomin ydinturvallisuuden valvontatoimien
   rahoittamisesta
                                                    19
 ---pagebreak--- aikavälin erityistoimenpiteiden lisäksi selvitetään, miten voidaan varmistaa
pitkällä aikavälillä, että ydinvoiman käyttöön liittyy kaikki Euroopan unionissa
vaadittaviin turvallisuustakuisiin verrattavat turvallisuustakuut.
Komissio on muutaman vuoden ajan suorittanut tutkimuksia ja johtanut
työryhmiä eurooppalaisten ydinvoimateollisuuden edustajien kanssa
keskittyen tässä vaiheessa pääasiassa Venäjään, ja sen tarkoituksena on
lisätä paikallisen ydinvoimateollisuuden nykytilanteen tuntemusta ja määritellä
mahdollinen lähestymistapa turvallisuuden perusteelliseksi parantamiseksi.
Lähestymistapa perustuu ydinturvallisuusperiaatteen levittämiseen teollisuuden
alalla tapahtuvan yhteistyön kautta, mikä kiinnostaa erityistä valtioita, jotka
haluavat käyttää enemmän ydinvoimaa. Komissio ja Venäjän viranomaiset
tarkastelevat tällä hetkellä teollisuuden edustajien kanssa toteutettavan
yhteistyön teknisiä, taloudellisia ja lainsäädännöllisiä esteitä. Tämän on määrä
johtaa vuoden 1998 alkuun mennessä toimintaa koskevien suuntaviivojen
määrittelyyn ja sellaisten ehdotusten tekemiseen, joiden toteuttamatta
jättäminen olisi vahingollista. Työ edellyttää sellaisten tutkimusten
 rahoittamista, joissa tarkastellaan aiempaa tarkemmin erityisongelmia
 (esimerkiksi      investoinneilta   vaadittavia     edellytyksiä    ja   erityisiä
 lainsäädännöllisiä vaikeuksia) ja pyritään löytämään keinoja yleisluonteisten
 ongelmien ratkaisemiseksi.         Komission päämääränä on helpottaa
 teollisuusyhteistyön aloittamista mahdollisimman laajalti; tämä ei tarkoita
 kuitenkaan teollisuusyhteistyötä koskevien erityishankkeiden toteuttamista,
 mikä kuuluu kyseessä olevien toimijoiden vastuulle
 Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
 Ydinenergian käyttö sähkön tuotannossa ja radioaktiivisten aineiden lisääntyvä
 käyttö terveydenhoidon, teollisuuden ja tutkimuksen alalla edellyttävät sitä,
 että varmistetaan näiden aineiden kuljetus väestön ja alan työntekijöiden
 kannalta tyydyttävissä turvallisuusolosuhteissa. Radioaktiivisten aineiden
 kuljettamisen kehityksen, teknologian ja tietämyksen kehityksen sekä
 radiologista suojelua koskevien entistä tiukempien velvoitteiden huomioon
  ottamiseksi kansainvälinen ja kansallinen lainsäädäntö sekä yhteisön
  lainsäädäntö on mukautettava uusiin olosuhteisiin ja vaatimuksiin.
  Komissio perusti vuonna 1982 Euroopan parlamentin pyynnöstä pysyvän
  asiantuntijaryhmän, jonka jäsenet ovat radioaktiivisten aineiden kuljetuksen
  asiantuntijoita ja jonka tehtävänä or. antaa komissiolle neuvoja suoritettavien
  tutkimusten ja kokeilujen alalla sekä lainsäädännön kehittämisen suhteen.
  Ryhmän viimeisimmässä suosituksessa edellytettiin asianmukaisella tavalla
  rahoitetun monivuotisen ohjelman toteuttamista. Ohjelman olisi jakauduttava
   kuuteen toiminnan alaan, jotka voisivat saada rahoitusta yhteisön tason
  toimien puitteissa. Ohjelman tarkoituksena on:
   • sisämarkkinoiden toimivuuden          edistäminen    yksilöimällä  tarpeelliset
      yhdenmukaistamistoimenpiteet
                                       20
 ---pagebreak---     •    lainsäädännön myöhemmän kehityksen edistäminen kokeilutoiminnan ja
         tietojen kehittämisen avulla
    •    kuljetuksen aikana ilmenneiden tapahtumien arviointi ja siitä saatujen
         kokemusten hyödyntäminen tulevaisuutta varten
    • hätätoimenpiteiden ja sitä koskevan koulutuksen yhteensovittamisen
         parantaminen
    • yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden
         kanssa, jotta niitä autettaisiin parantamaan kyseisissä maissa tapahtuvien
         kuljetusten turvallisuutta
    • yleisölle suunnatun tiedottamisen parantaminen ja kansalaisten auttaminen
          ymmärtämään alan tapahtumia entistä paremmin.
    Edellä mainittujen ydinvoima-alan toimien eri luokille tarkasteltavaksi
     ajanjaksoksi ehdotetut määrärahat hahmotellaan liitteessä VI olevassa
     rahoitusselvityksessä.
1.4  Muiden yhteisön politiikkojen              ja ohjelmien    energiaa    koskevien
     osuuksien yhteensovittaminen
     1.4.1       Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen
     Tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä sekä esittelyllä on merkittävä
     osuus korkean energiahyötysuhteen tarjoavien menetelmien sekä fossiilisten ja
     uusiutuvien energialähteiden ja ydinenergian käytön hyödyntämiseen
     tarkoitettujen uusien tekniikkojen kehittämisessä. Perustamissopimuksen
      130 f- p artiklan nojalla perustettuun tutkimusta ja teknologista kehittämistä
     koskevaan neljänteen puiteohjelmaan sisältyy muita energiamuotoja kuin
     ydinenergiaa koskeva tutkimus- ja kehittämistoimi (JOULE-ohjelma) sekä
      esittelyä koskeva toimi (THERMIE-ohjelma). Näiden toimien avulla voidaan
      toteuttaa merkittäviä toimenpiteitä uusien energiatekniikkojen alalla yhdessä
     jäsenvaltioiden teollisuusalojen, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa.
      Lisäksi on käynnistetty EUKATOM-sopimukseen perustuva TTK-ohjelma
      ydinturvallisuuden ja hallitun lämpöydinfuusion alalla yhdessä yhteisen
      tutkimuskeskuksen kanssa. Näiden toimien toteuttamiseen liittyvät
      toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen
      huomioon niiden toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. On kuitenkin selvää,
      että energia-alan TTK-toimet liittyvät tiiviisti tämän puiteohjelman perusteella
      toteutettaviin toimiin, jotka kohdistuvat enemmänkin markkinoihin. On siis
      ponnisteltava erityisesti komission yksiköiden ja muiden asiaankuuluvien
      elinten välisen yhteensovittamisen lujittamiseksi asianmukaisella tasolla. Tämä
      tarkoittaa erityisesti virallisen yhdyselimen perustamista energia-alan komitean
      ja viidennen TTK-puiteohjelman yhteydessä perustettavan vastaavan
       rakenteen välille.
                                            -21 -
 ---pagebreak---             1.4.2     Euroopan laajuiset energiaverkot
            Euroopan laajuiset verkot ovat taloudellisen kehityksen, sisämarkkinoiden
            toimivuuden ja yhteisön yhteenkuuluvuuden lujittamisen keskeisiä tekijöitä.
            Euroopan yhteisö on perustamissopimuksen (129 b, c ja d artikla) nojalla
            antanut itselleen verkkoja koskevan toimivallan, ja se on aloittanut energia-
            alalla sähköä ja maakaasua koskevien infrastruktuurien kehittämispolitiikan
            ottaen huomioon myös ne myönteiset vaikutukset, jotka tällä politiikalla on
            yhteisölle energian toimitusvarmuuden ja kansainvälisen yhteistyön kannalta.
            Yhteisön yhteenkuuluvuusperiaatteen johdosta komissio kiinnittää erityistä
            huomiota saarten, saaristojen ja yhteisön syrjäisimpien alueiden
            erikoisolosuhteista aiheutuviin energia-alan ongelmiin17.
            Kuten tutkimuksen yhteydessä, tämän toimen toteuttamiseen liittyvät
            toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen
            huomioon toimen toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. Tämänhetkiset
            erityisponnistelut koskevat komission yksiköiden ja muiden asianomaisten
            elinten välisen yhteensovittamisen parantamista asianmukaisella tasolla.
            1.4.3     Muut politiikat tai ohjelmat
            Joihinkin muiden politiikkojen kuten ulkosuhteiden (esimerkiksi PHARE-,
            TACIS- tai MEDA-ohjeimien yhteydessä), rakennerahastojen tai
            investointitukien toiminta-alaan kuuluu myös huomattava energia-alaa
            koskeva osa. Tällöin kiinnitetään erityistä huomiota myös komission kyseisistä
             asioista vastaavien osastojen yhteistyön ja yhteensovittamisen parantamiseen.
     1.5     Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät
             Energiapolitiikan määrärahat sellaisenaan ovat eittämättä vähäiset, eivät
             ainoastaan otsakkeeseen 3 kuuluviin muihin lukuihin verrattuina vaan myös
             tiettyjen yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutetuille energia-alan toimille
             myönnettyihin määrärahoihin verrattuina.
             Energiapolitiikkaa koskevan yhtenäisen lähestymistavan tarkoituksena on
             ennen      kaikkea     toimien järkeistäminen       ja    paras    mahdollinen
             yhteensovittaminen. Monivuotisen puiteohjelman perustaminen ja sen
             keskittäminen kolmeen ensisijaiseen päätavoitteeseen helpottaa voimavarojen
             hallintoa ja niiden entistä avoimempaa ja tarkempaa käyttöä, jotka johtavat
             siten entistä tehokkaampiin toimiin käytettävissä olevan rahoituksen avulla.
             On kuitenkin tärkeää, että unionilla on asianmukaiset välineet sen energia-alan
             ensisijaisten poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi ja että tiettyjä
             lisäyksiä suunniteltaisiin jo nyt seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen
             yhteydessä. Tämä panoksen suurentaminen onkin komission Agenda 200018 -
17
   Vertaa esimerkiksi komission kertomus POSEIMA-ohjelman täytäntöönpanosta, KOM(94) 476
   lopullinen, 09.12.1994
18
   Agenda 2000, nide I, "Uusi rahoituskehys"
                                                 -22-
 ---pagebreak---              asiakirjaa koskevassa tiedonannossaan määrittelemän rahoituskehyksen
             mukaista, jonka otsakkeessa 3 määrätään yksityiskohtaisesti tietyistä kaikkien
             jäsenvaltioiden yhteisiin tavoitteisiin kuuluvien ja ilmeistä lisäarvoa sisältävien
             sisäpolitiikkojen kehittämisestä; tässä yhteydessä esitetään tiettyjä ensisijaisia
             ohjelmia, jotka koskevat erityisesti laajentumista, innovaatiota ja ympäristön
             huomioonottavien tekniikkojen käyttöönottoa ja joille myönnettyjä
             määrärahoja saatetaan lisätä BKT:n kasvua enemmän. Koska uusiutuvien
             energialähteiden          edistämistoimilla        (ALTENER-ohjelma)              ja
             energiatehokkuuteen kannustamisella (SAVE-ohjelma) voi olla myönteisiä
             vaikutuksia ympäristönsuojelun alalla ja myös työpaikkojen luomisessa,
             näitä ohjelmia korostetaan aivan erityisesti.
             Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään - ohjeellisesti ja rajoittamatta sitä,
             mitkä ensisijaiset poliittiset tavoitteet hyväksytään - eri toimien ja ohjelmien
             jakautuminen. Talousarviot esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä olevassa
              rahoitusselvityksessä.
                                   1998        1999        2000         2001        2002        Yhteensä
Energia-markkina-                  1,50         1,53        1,56         1,59        1,62          7,8
analyysit ja seuranta
Energia-alan                       7,00         7,14        7,28         7,42        7,57         36,4
kansainvälinen yhteistyö
Uusiutuvat          energian-      14,4         15,6         17           17         17,1         81,1
lähteet                                  >
Energia-                           12,5         12,8        13,9         14,6        14,6         68,4
tehokkuus
Kiinteät polttoaineet              0,81         0,81        0,82         0,83        0.84          4,1
Ydinturvalli-suus                   0,5         0,51        0,52         0,53        0,54          2,6
Yhteensä                           36,7        38,39       41,08        41,97       42,27         200,4
Ydinturvalli-suus B7-535            2,5          2,5         2,5          2,5         2,5          12,5
2.    YHTEISÖN          ERI    POLITIIKKOJEN         ENERGIAA       KOSKEVIEN       OSUUKSIEN
      YHTEENSOVITTAMISEN PARANTAMINEN
      Kuten johdannossa mainittiin, huhtikuussa 1997 annetussa tiedonannossa
       "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" korostettiin moniin
      yhteisön tärkeisiin politiikkoihin liittyvän energiaa koskevan osa-alueen merkitystä
       myös rahoitukselliselta kannalta. Yhteensovittamismenettelyt toimivat jo esimerkiksi
       rakennepolitiikassa. Todellinen yhdentyminen on kuitenkin mahdollista käynnistää
       ainoastaan siten, että kiinnitetään erityistä huomiota kaikki osapuolet kattavan
                                                    23
 ---pagebreak--- yhteensovittamisen sekä kaikkien toimien yhtenäisyyden lujittamiseen erityisesti
komission ja sen yksiköiden tasolla.
Tämän vuoksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä:
(1)    Sisäisten menettelyjen mukaisesti komissio on tehnyt virallisen päätöksen
       tähän alaan liittyvien pääjohtajien verkoston perustamisesta. Verkoston
       tehtävänä on taata se, että
       • poliittiset tai toiminnalliset suuntaviivat, joihin sisältyy energiaulottuvuus,
          määritellään kaikkien osapuolien kuulemisen ja avoimuuden periaatteiden
          mukaisesti ja
       • näiden suuntaviivojen toteuttamiseen tarkoitettuja toimia ja niihin
          osoitettavia voimavaroja sovitetaan jatkuvasti yhteen, ja niitä arvioidaan
          sen mukaan, miten ne vaikuttavat, energiapolitiikan ensisijaisiin
          tavoitteisiin.
(2)    Pääjohtajien verkosto laatii vuosittain yhteenvedon yhteisön eri politiikkojen
       perusteella käynnistetyistä energia-alan toimista. Kertomus annetaan
       tarkasteltavaksi energia-alan puiteohjelman perusteella perustetulle komitealle
       sekä muille asianosaisille komiteoille, ja kertomus julkistetaan sitten. Täten
       varmistetaan myös, että muut Euroopan unionin toimielimet saavat tietoja.
Otetaan käyttöön virallisemmat menettelyt, jotta yhteistyö ja yhteensovittaminen
kaikkien komiteoiden välillä, jotka käsittelevät energiaulottuvuuden omaavia
politiikan aloja tai ohjelmia, olisi parempi. Käyttöön otetaan myös automaattisia
tiedonvaihtotapoja.
Yhden komitean perustamisen tämän puiteohjelman soveltamisalaan kuuluvia
 energia-alan toimia ja ohjelmia varten odotetaan helpottavan yhteisön tasolla
toteutettavien toimien yhteensovittamista ja yhdenmukaisuutta Olisi tärkeää, että
jäsenvaltiot tarkastelisivat omia järjestelmiään parantaakseen yhteyksiä kansallisten
ja yhteisön elinten välillä.
PÄÄTELMÄT
 Komission tiedonanto kokonaiskatsauksesta energiapolitiikkaan ja energia-alan
 toimiin muodosti ensimmäisen vaiheen komission vastauksissa neuvoston ja
jäsenvaltioiden selkeästi ilmaisemiin, yhteisön energiapolitiikan yhtenäistä
 lähestymistapaa koskeviin toiveisiin.
 Kun otetaan huomioon energia-alan ratkaiseva merkitys Euroopan unionin
 taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä se, miten tärkeää on määritellä
 unionille johdonmukainen, avoin ja tehokas energiapolitiikka, komissio katsoo, että
 energia-alan monivuotisen puiteohjelman toteuttamisella ehdotetulla tavalla tämä
 lähestymistapa muunnetaan käytännön toimiksi, ja se vastaa toiminnallisella tasolla
 asianmukaisesti toimielimissä ja jäsenvaltioissa todettuihin tarpeisiin.
                                            24-
 ---pagebreak---          EUROOPAN KOMISSIO
                        Ehdotus:
                 NEUVOSTON PÄÄTÖS
ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA PUITEOHJELMASTA
                      (1998-2002)
                                                    O r
 ---pagebreak---                                           Ehdotus:
      NEUVOSTON PÄÄTÖS ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA
                            PUITEOHJELMASTA (1998-2002)
                                                                         97/0302 (CNS)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3,
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon4,
sekä katsoo, että
komissio esitti 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa Euroopan
unionin energiapolitiikka5 neuvostolle näkemyksensä tulevasta energiapolitiikasta
yhteisössä,
komissio esitti ... 1997 antamassaan valkoisessa kirjassa6 neuvostolle näkemyksensä uusia
teknologioita korostavan yhteisön strategian sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan,
vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja seurannasta,
neuvosto hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 19967 SAVE Il-ohjelman, jolla pyritään
pienentämään C02-päästöjä vahvistamalla energiatehokkuuteen liittyviä aloitteita
yhteisössä,
    KOM(95)682, 13.12.1995
6
    KOM(97)....
7
    Neuvoston päätös (EY) 16.12.1996, EYVL N o L 335, 24.12.1996
                                                  2-                                   ~ ^
 ---pagebreak--- neuvosto ja Euroopan parlamentti tekivät 26 päivänä huhtikuuta 1994 päätöksen
Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja
esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 8 sekä päätöksen Euroopan atomienergia-
yhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta9; komissio
teki 30 päivänä huhtikuuta 1997 ehdotuksen viidennestä TTK-puiteohjelmasta10,
komissio hyväksyi ja antoi neuvostolle 14 päivänä toukokuuta 1997 tiedonannon ilmaston
muutoksiin liittyvistä energianäkökohdista11,
puhtaamman tekniikan käyttö edistää osaltaan niiden tavoitteiden toteutumista, jotka
sisältyvät yhteisön strategiaan happamoitumisen estämiseksi12,
energia-alalla on keskeinen merkitys yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen
kannalta,
energiansaannin riippuvuus yhteisön ulkopuolisista tuottajista kasvaa yhteisössä lähi-
vuosina merkittävästi,
energian hintataso on erityisen tärkeä eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta,
kansalaisten elämänlaadun kannalta on tärkeää valvoa energian tuotannon ja kulutuksen
kehityksen yhteensovittamista ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa,
on erityisesti tärkeää vähentää C02~päästöjä,
ulkoisiin hankintamarkkinoihin liittyvän poliittisen epävarmuuden vuoksi yhteisön täytyy
luoda yhtenäinen ja tehokas energiapolitiikka, jossa otetaan huomioon talouden
keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysnäkymät,
tätä tarkoitusta varten on keskitettävä energiapolitiikkaan liittyvät toimet tiettyjen
ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen,
ottaen huomioon yhteisöön kohdistuvat strategiset haasteet energiapoliittisten tavoitteiden
on erityisesti liityttävä toimitusvarmuuteen, energiamarkkinoiden yhdentämiseen,
eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen sekä kestävään taloudelliseen
kehitykseen, jossa otetaan huomioon myös ympäristönsuojelun vaatimukset,
näiden päämäärien toteuttaminen tasapainoisesti edellyttää erityisen huomion
kiinnittämistä kaikkien energiaan liittyvien toimien avoimuuteen, yhtenäisyyteen ja
koordinointiin,
 8
     Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EY) 1110/94, EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1
9
     Neuvoston päätös 268/94 (Euratom), EYVL N:o L 115, 6.5.1994, s.31
 10
     KOM(97) 142 lopullinen
 11
     KOM(97) 196 lopullinen
 12
     KOM(97) 88 lopullinen, 12.3.1997
                                                    -3-                                       on
                                                                                /S* J
 ---pagebreak--- neuvosto korosti tätä tarvetta 8 päivänä heinäkuuta 1996 tekemässään, edellä mainittua
valkoista kirjaa Euroopan unionin energiapolitiikka koskevassa päätöksessä13,
energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman14 hyväksymisen
yhteydessä neuvosto piti tarpeellisena, että komissio laatii tiedonannon kaikista yhteisön
energiaan liittyvistä ohjelmista, minkä jälkeen voitaisiin tehdä ehdotus energia-alan
puiteohjelmasta,
komission laatimasta tiedonannosta Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan
toimiin15 kävi ilmi, että yhteisössä on käynnissä lukuisia energia-alan toimia, mutta näitä
toimia toteutetaan hajanaisesti joko itse energiapolitiikkaan kuuluvissa eri ohjelmissa tai
yhteisön eri politiikkojen yhteydessä,
on tärkeää huolehtia budjettivarojen hallinnosta, yhteensovittamisesta ja optimaalisesta
käytöstä,
vain aidosti yhtenäisen lähestymistavan avulla voidaan ottaa riittävästi huomioon kaikki
ratkaistaviin ongelmiin liittyvät näkökohdat,
tätä yhdenmukaisuutta ja koordinointia painottavaa lähestymistapaa on sovellettava niin
energiapolitiikan alalla kuin muihinkin yhteisön politiikkoihin sisältyviin energiaan liittyviin
tekijöihin,
tätä varten on määriteltävä ja käynnistettävä monivuotinen puiteohjelma yhteisön
energiapolitiikkaan liittyville toimille,
tämä puiteohjelma on toteutettava horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten ohjelmien
 avulla,
 horisontaalisiin toimiin kuuluvat markkinaennusteet ja -analyysit ja kansainvälinen energia-
 alan yhteistyö,
 aihepiirikohtaiset ohjelmat koskevat uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä ja
 näitä energialähteitä suosivan strategian käyttöönottoa yhteisössä, energiatehokkuuden
 edistämistä,     kiinteiden     polttoaineiden       alan   elvyttämistä      ja  ydinenergian
 käyttöturvalli suutta,
 TTK-puiteohjelmaan liittyvien energia-alan toimien asiayhteyden ja erityisrakenteiden
 vuoksi säilytetään nykyiset rakenteet ja täytäntöönpanomenettelyt tämän puiteohjelman
 menettelytapojen mukaisina, mutta yhteistyötä ja koordinointia muiden rakenteiden kanssa
 on vahvistettava,
 edellä mainitut toimet tai ohjelmat on tarvittaessa pantava täytäntöön yksittäisillä
 toimenpiteillä, jotka tarpeen vaatiessa korvaavat tällä hetkellä voimassa olevat säädökset,
 13
     EYVL N:o C 224, 1.8.1996
  14
     14.4.1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 701/97, EYVL N o L 104, 22.4.1997
  15
     KOM(97) 167 lopullinen, 23.4.1997
                                                                                28
 ---pagebreak--- yhdenmukaisuuden lisäämisen periaate edellyttää yhden ainoan neuvoa-antavan komitean
perustamista koko puiteohjelmaa ja siihen kuuluvia toimenpiteitä varten,
koska käsiteltävät kysymykset ovat monenlaisia ja teknisesti monimutkaisia, on komitean
samoin kuin komissionkin varmistettava, että soveltuvia asiantuntijoita käytetään apuna
tarpeen mukaan,
komitea avustaa komissiota varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden ja parhaan
mahdollisen tiedonkulun eri tahojen välillä sekä valvomaan yhteisön eri politiikkojen
yhteydessä toteutettavien energia-alan toimenpiteiden yhtenäisyyden vahvistamista,
riippumattomien asiantuntijoiden on toimien järjestelmällisen ja säännöllisen arvioinnin
lisäksi arvioitava puiteohjelman puolivälissä energia-alan puiteohjelmaa ja sen erityis-
ohjelmia,
toimien keskittäminen toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevan
kolmen ensisijaisen tavoitteen saavuttamiseen helpottaa voimavarojen aiempaa
avoimempaa ja tehokkaampaa hyödyntämistä,
 poliittiset valinnat ja tavoitteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen saattavat johtaa
 lisärahoitukseen,
 erityisesti uusiutuvia energialähteitä (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuutta (SAVE-
 ohjelma) koskevien ensisijaisten alojen rahoitusta voidaan joutua harkitsemaan uudelleen
 seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä,
 peaistamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyjen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus-
 periaatteen mukaisesti edellä selostetut energiapolitiikan ensisijaiset tavoitteet sekä
 energia-alan toimien vahvistaminen ja koordinointi niin itse energiapolitiikan alalla kuin
 muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä on niiden luonteen takia pyrittävä saavuttamaan
 yhteisön tasolla, ja tässä päätöksessä rajoitutaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi
 tarpeellisiin vähimmäisvaatimuksiin, ja
 perustamissopimus ei tarjoa tämän energiapolitiikan kaikkien osatekijöiden koordinointiin
 tähtäävän päätöksen hyväksymiseksi muita kuin 235 artiklassa tarkoitettuja toimi-
 valtuuksia; erityisohjelmat, joiden avulla tämä puiteohjelma toteutetaan, hyväksytään
  niiden tavoitteiden kannalta sopivimman oikeusperustan pohjalta; tämä koskee erityisesti
  erityisohjelmia, joiden tavoitteena on perustamissopimuksen 130 r artiklassa tarkoitettu
  luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö,
  ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                            1 artikla
   1.      Perustetaan yhteisön energia-alan toimien monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä
           "puiteohjelma", ajanjaksolle 1998-2002.
  2.       Puiteohjelman avulla pyritään ensinnäkin toteuttamaan seuraavat ensisijaiset
           tavoitteet:
                                                   5-                                         29
 ---pagebreak---     - energian toimitusvarmuus,
    -   kilpailukyky,
    -   energiamarkkinoiden kehityksen ja ympäristönsuojelun tavoitteiden yhteen-
        sovittaminen.
3.  Puiteohjelmalla pyritään myös vahvistamaan kaikkien energiapolitiikkaan
    kuuluvien yhteisön energia-alan toimien avoimuutta, yhtenäisyyttä ja koordinointia
    sekä niveltämään ne tehokkaasti muiden yhteisön politiikkojen puitteissa toteutet-
    tuihin toimiin.
                                        2 artikla
1.  Ilman että tällä olisi vaikutusta tutkimuspolitiikkaan tai Euroopan laajuisiin
    verkkoihin kuuluviin energia-alan toimenpiteisiin, puiteohjelma toteutetaan
    seuraavien kuuden horisontaalisen tai aihepiirikohtaisen erityisohjelman avulla:
    a)       ohjelman kehittäminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa markkinoiden kehi-
             tyksen ja suuntausten säännölliseen seurantaan, jotta energiapolitiikkaa
             koskevat päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin pohjalta;
    b)       energia-alan kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen puiteohjelman
             soveltamisalan rajoissa yhtäältä energialähteiden monipuolistamiseksi ja
             toisaalta kansainvälisten markkinoiden avoimuuden ja vakauden
             lisäämiseksi, etenkin kaasun ja bensiinin osalta;
     c)      uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja uusiutuvia
             energialähteitä koskevan, vuoteen 2010 ulottuvan yhteisön strategian ja
             toimintasuunnitelman laatiminen;
     d)      energiavoimavarojen järkevän ja tehokkaan käytön edistäminen;
     e)      myötävaikuttaminen hiilialan        elvyttämiseen   käyttämällä  ympäristöä
             säästävää tekniikkaa;
     f)      ydinenergian käyttöturvallisuuden vahvistaminen.
2.   Kunkin erityisohjelman kesto on sama kuin tämän puiteohjelman soveltamisaika, ja
     kussakin ohjelmassa päätetään, miten se toteutetaan.
3.   Puiteohjelman täytäntöönpano voi sen soveltamisalueen rajoissa johtaa
     täydentäviin ohjelmiin ja yhteisön osallistumiseen useamman jäsenvaltion
     toteuttamiin ohjelmiin. Se voi myös johtaa yhteistyöhön kolmansien maiden tai
     kansainvälisten järjestöjen kanssa.
                                         3 artikla
 1.  Budjettivallan käyttäjä      myöntää    vuosittaiset   määrärahat  rahoitusnäkymien
     asettamissa rajoissa.
                                                                                30
 ---pagebreak--- 2.    Yhteisön osallistumiseen puiteohjelman rahoitukseen sovelletaan Euroopan
      yhteisöjen yleiseen tulo- ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen
      säännöksiä.
                                           4 artikla
1.    Komission tehtävänä on puiteohjelman toteuttaminen ja kuhunkin erityisohjelmaan
      liittyviin toimiin ja toimenpiteisiin sovellettavien suuntaviivojen määritteleminen.
2.    Komissiota avustaa puiteohjelman osalta neuvoa-antava komitea, joka muodostuu
      jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
      Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.
      Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa,
      jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
      Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää,
      että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
      Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean
      lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.
                                            5 artikla
1.    Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteutumisen
       edistymistä. Se arvioi puiteohjelman yleistä täytäntöönpanoa ja tehokkuutta
       samoin kuin sitä, miten puiteohjelma osaltaan edistää yhteisön politiikan
       tavoitteiden toteutumista. Se arvioi myös sitä, vastaavatko tavoitteet, tärkeys-
      järjestys ja rahoitusvarat yhä tilanteen kehitystä. Tarpeen vaatiessa komissio tekee
       ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentä-
       miseksi.
2.    Puiteohjelman kolmannen soveltamisvuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen
       seuraavaa puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio pyytää
       riippumattomilta asiantuntijoilta kokonaisarviota puiteohjelmaan liittyvien toimien
       toteuttamisesta. Tämän arvioinnin tulokset esitetään yhdessä komission huomau-
       tusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja
       alueiden komitealle.
3.     Komissio valitsee edellisissä kohdissa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat tasa-
       puolisesti.
                                            6 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                        Neuvoston puolesta
                                        Puheenjohtaja
                                                  -7-                                        3
 ---pagebreak---                                  RAHOITUSSELVITYS
1. TOIMENPITEEN NIMI:
   Ehdotus päätöksiksi energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman ja siihen
   liittyvien toimenpiteiden määrittelemiseksi ja toimeenpanemiseksi (1998-2002).
2. BUDJETTIKOHDAT:
   B4-1 ja osittain B7-535
3. OIKEUSPERUSTA:
   Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s tai 235 artikla (ks. yksittäiset
   päätökset)
4. TOIMENPITEEN KUVAUS:
   4.1      Toimenpiteen yleistavoite
            Energia on elintärkeä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Kuitenkin
            tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan joko eri aikoina ja eri
            yhteyksissä laadituissa ohjelmissa tai yhteisön eri politiikoissa, kuten
             esimerkiksi ulkosuhteissa, rakennepolitiikoissa tai tutkimuksessa. Tämä
             hajanaisuus johtaa avoimuuden puutteeseen, toimintojen päällekkäisyyteen tai
             eri toimien väliseen epäjohdonmukaisuuteen.
             Yhtenäisen lähestymistavan kehittämisen ja erityisesti yhteisön energia-alan
             toimien monivuotisen puiteohjelman käyttöönoton tarkoituksena on vastata
             sekä jäsenvaltioiden että komission havaitsemaan tarpeeseen varmistaa näiden
             toimien entistä suurempi avoimuus, koordinointi ja tehokkuus. Näin on
             myös helpompi selvittää, mitä toimintoja on vahvistettava toimitus-
             varmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevien ensisijaisten
             tavoitteiden saavuttamiseksi.
             Puiteohjelmaan kootaan kaikki ne ohjelmat ja toimet, jotka tällä hetkellä
             kuuluvat energia-asioiden pääosaston alaisuuteen. Juridisesti puiteohjelma
             muodostuu peruspäätöksestä, joka määrittelee yleiset puitteet, sekä
             erityispäätöksistä, joissa määritellään erityistoimien sisältö ja joilla nämä
             toimet pannaan täytäntöön (ks. tämän ehdotuksen liitteet II-IV ja niihin
             liittyvät rahoitusselvitykset). Yhteisön eri politiikkoihin sisältyvien energia-
             alan toimien yhtenäisyyden varmistamiseksi komissio perustaa tämän alan
             pääjohtajien verkoston.
                                                -8                                             3?.
 ---pagebreak---    4.2      Toimenpiteen kesto
             1998-2002
            Toimenpiteen uusimista koskevat säännöt on esitetty asiaa koskevan
            päätösehdotuksen 5 artiklassa.
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS:
   5.1      Ei-pakolliset menot
   5.2      Jaksotetut määrärahat
   5.3      Mahdolliset tulolajit
            Eräät assosioituneet valtiot voivat osallistua aihepiirikohtaisten ohjelmien
            rahoitukseen näissä ohjelmissa määrätyllä tavalla (ks. erilliset
            rahoitusselvitykset).
6. MENOLAJI:
   Riippumatta osallistumisesta muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutettaviin
   energia-alan toimiin, esimerkiksi TTK ja Euroopan laajuiset verkot, Euroopan
   yhteisö osallistuu seuraavien toimenpiteiden rahoitukseen:
   - energia-alan markkina-analyysit ja -ennusteet
   - energia-alan kansainvälinen yhteistyö
   - uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja tätä koskevan strategian ja
       toimintasuunnitelman laatiminen yhteisön tasolla
   - energiatehokkuuden edistäminen
   - kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistäminen
   - ydinvoima-ala (turvallisuutta koskeva yhteistyö, teollisuusyhteistyö uusien
       itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus mukaan lukien
       laittoman kaupan torjunta).
   Menettelytavat ja yhteisön rahoitusosuus on esitetty yksityiskohtaisesti näiden eri
   toimien rahoitusselvityksissä.
7.  TALOUDELLISET VAIKUTUKSET:
    7.1     Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa
   Energia-alan puiteohjelmassa vahvistetaan koko puiteohjelmaa                 koskeva
   enimmäismäärä sekä sen jakautuminen horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten
                                                                                33
 ---pagebreak---    ohjelmien kesken. Nämä summat kattavat sekä itse toimien rahoituksen että
   henkilöstö- ja hallintokustannukset.
   7.2      Otsakkeeseen 3 kuuluvien kustannusten jakautuminen (miljoonaa ecua)
           Energia-alan markkina-analyysit          7,8
           ja -ennusteet
           Energia-alan kansainvälinen              36,4
           yhteistyö
           Uusiutuvien energialähteiden             81,1
           käytön edistäminen
           Energiatehokkuuden                       68,4
           edistäminen
           Kiinteiden energialähteiden              4,1
           puhtaan polttotekniikan
            markkinaosuuden kasvattaminen
            Ydinturvallisuus                        2,6
            YHTEENSÄ                                200,4
                                              I
   7.3      Maksumäärärahojen aikataulu
   Energia-alan puiteohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää, että maksujen
   jakautuminen suunnitellaan koko ohjelmakaudeksi.
   Kehittämällä yhtenäinen lähestymistapa energiapolitiikkaan pyritään ensisijaisesti
   järkeistämään ja koordinoimaan entistä paremmin eri toimenpiteet. Luomalla
   energia-alalle monivuotinen puiteohjelma ja keskittämällä se kolmen ensisijaisen
   tavoitteen saavuttamiseen voidaan helpottaa hallintoa ja selkeyttää ja tarkentaa
    voimavarojen käyttöä, mistä on seurauksena toimenpiteiden tehokkuuden
    lisääntyminen nykyisellä rahoituspohjalla.
    On joka tapauksessa tärkeää, että unioni varaa energia-alan ensisijaisten
    poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat varat ja että eräitä
    vahvistuksia kaavaillaan jo tässä vaiheessa otettavaksi huomioon seuraavien
    rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä. Ponnistelujen lisääminen on myös
    komission Agenda 2000-tiedonannossa16 esittämän uuden rahoituspuitteen
    suuntaviivojen mukaista. Kyseisen tiedonannon otsakkeessa 3 mainitaan
    nimenomaisesti sellaisten sisäisten politiikkojen kehittäminen, joiden tavoitteet ovat
    yhteisiä kaikille jäsenvaltioille ja joiden kehittäminen yhteisön tasolla loisi
16
   Agenda 2000, nide. I "Uusi rahoituspuite"
                                               -10                                         34
 ---pagebreak---     lisäarvoa. Tässä yhteydessä mainitaan muutamia ensisijaisia ohjelmia, jotka
    liittyvät laajentumiseen, innovaatioon sekä ympäristöä säästävän tekniikan
    käyttöönottoon, ja joihin suunnattavien varojen tulisi kasvaa BKT:n kasvua
     nopeammin. Erityisesti ehdotetaan panostamista uusiutuvien energialähteiden
     käyttöä edistäviin toimiin (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuuden lisäämiseen
     (SAVE-ohjelma), sillä näiden ohjelmien avulla voidaan paitsi edistää ympäristön-
     suojelua luoda myös uusia työpaikkoja.
                           1998       1999      2000        2001        2002   YHTEENSÄ
 Energia-alan              1,50       1,53      1,56         1,59       1,62   7,8
 markkina-analyysit
 ja -ennusteet
 Energia-alan              7,00       7,14      7,28        7,42        7,57   36,4
 kansainvälinen
 yhteistyö
 Uusiutuvat                14,4       15,6       17          17,1       17,1   81,1
 energialähteet
 Energiatehokkuus          12,5        12,8      13,9        14,6       14,6   68,4
 Kiinteät polttoaineet     0,80       0,81      0,82         0,83       0,84   4,1
  Ydinturvallisuus B4-     0,5        0,51      0,52         0,53       0,54   2,6
  1020
  Yhteensä                 36,7       38,39     41,08        41,97      42,27  200,4
  Ydinturvallisuus B7-     2,5        2,5       2,5          2,5        2,5     12,5
  535
8.    PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET:
      Ohjelmaan liittyy lukuisia rahoituksen ja hallinnon valvontaa koskevia säädöksiä,
      jotka on mukautettu kulloinkin kyseessä olevan toimen ominaispiirteisiin. Nämä
      toimenpiteet jakautuvat koko prosessin keston ajalle, ja niihin kuuluu:
      Ennen sopimuksen allekirjoittamista:
      - tarjousten, ehdotusten tai tukihakemusten laadun ja rahoituksen analysointi
      - päällekkäisten toimintojen välttämiseksi työhön osallistuu useita komission
          yksiköitä
       Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen:
       - tositteiden tarkastus usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset vastuuhenkilöt)
          ennen maksujen suorittamista ja komission asianomaisten yksiköiden kuuleminen
          tulosten suhteen
       - maksun suorittaminen töistä niiden hyväksymisen jälkeen ennen sopimuksen
          solmimista määritellyn rahoitusosuuden mukaisesti ja ottaen huomioon toimen
                                              -11-                                         3F
 ---pagebreak---       lopullinen rahoitusta koskeva selvitys; matka- ja oleskelukustannuksista voidaan
      vaatia tositteet
   - sisäinen rahoitustarkastajan suorittama tarkastus
   - paikan päällä suoritettu tarkastus, jossa tositteita tutkimalla voidaan havaita
      virheet tai väärinkäytökset.
   Työn tuloksesta tehdään selkoa energia-alan puiteohjelman komitealle samoin kuin
   muille asianosaisille tahoille.
9.  KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI:
   9.1     Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä:
           Unioni on yhä enenevässä määrin energiastrategiaa koskevien suurten
           haasteiden edessä:
           • lisääntyvä riippuvuus ulkopuolisista tahoista            tilanteessa,   jossa
               geopoliittinen kehitys on vaikeasti ennakoitavissa
           • tarve tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä
           • tarve valvoa energiamarkkinoiden kehityksen                 yhteensopivuutta
               ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden kanssa
           Kuitenkin tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan:
           • joko yhteisön eri politiikoissa t
           • tai energiapolitiikan piirissä, mutta eri ajankohtina ja yhteyksissä
               perustetuissa eri ohjelmissa
           Tästä hajanaisuudesta on seurauksena avoimuuden puute, päällekkäisten
           toimintojen vaara ja/tai vaara eri toimien välisestä epäjohdonmukai-
            suudesta, eräitä hallinnollisia ongelmia sekä voimavarojen tehottoman
            käytön uhka.
            Monivuotisen energia-alan puiteohjelman perustamisella pyritään:
            • kohentamaan nykytilannetta niin, että yhteisön energiapolitiikkaa
               kohtaaviin haasteisiin voidaan vastata vankalta perustalta
            • lujittamaan unionin energiapolitiikan menestyksekkään harjoittamisen
               edellyttämiä toimia
            Nämä toimet pannaan täytäntöön seuraavien suuntaviivojen mukaisesti:
            • kaikissa yhteisön toimissa otetaan huomioon toimitusvarmuutta,
                kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevat ensisijaiset tavoitteet
                                               12
                                                                                3(5
 ---pagebreak---                 • kaikkien energiaan liittyvien toimien välistä koordinaatiota parannetaan
                    merkittävästi
                • eri tahojen välistä yhteistyötä edistetään niin yhteisön toimielimissä kuin
                    jäsenvaltioissakin
                • menettelytapojen selkeytetään ja yksinkertaistetaan
                Tästä yleisestä tilanteen kohentumisesta hyötyvät kaikki asianosaiset tahot,
                niin toimielimet, kansallinen ja paikallinen hallinto kuin alan yrityksetkin,
                mukaan lukien lukuisat pk-yritykset.
        9.2     Toimenpiteen perustelut:
                Vuonna 1997 tehdyssä kaikkien energia-alan ohjelmien arvioinnissa todettiin,
                että näiden ohjelmien tavoitteet on suurelta osin saavutettu. Monivuotisen
                energia-alan puiteohjelman käynnistäminen on osa pyrkimystä toimien
                yhtenäisyyden ja tehokkuuden lisäämiseksi ottaen huomioon unionin
                kohtaamien energia-alan haasteiden strateginen merkitys ja erityisesti
                ympäristönsuojelun näkökohdat. Kiotossa pidetyn ilmastonmuutosta
                käsittelevän konferenssin seuranta sekä vuoteen 2010 ulottuvan, uusiutuvia
                energialähteitä käsittelevän yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman
                täytäntöönpano ovat tässä suhteessa ratkaisevassa asemassa.
         9.3     Toimenpiteen seuranta ja arviointi:
                 Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio
                 tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien edistymistä.
                 Tärkeysjärjestyksen muuttuessa tehdään ehdotuksia puiteohjelman ja/tai
                 erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Puiteohjelman
                 kolmannen vuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen uutta puiteohjelmaa
                 koskevan ehdotuksen tekemistä, komissio pyytää riippumattomilta
                 asiantuntijoita yleisen ulkoisen arvion puiteohjelmaan liittyvien yhteisön
                 toimien toteutuksesta.
    10. HALLINTOMENOT
     (Yksityiskohtaisempia tietoja on kunkin alaohjelman rahoitusselvityksessä.)
         10.1    Vaikutus työpaikkojen määrään
   Työsuhteen laji          Toimen hallinnointiin                    joista                   kesto
                            tarvittava henkilöstö
                         vakinaiset     määräaikai- PO:n tai kyseisen       lisähenkilöstöä
                         virat          set toimet  yksikön nykyisestä
                                                    henkilöstöstä
Virkamiehet tai A               30,5                               22
määräaikaiset       B           10                                   7,5                8,54
                                                    13-
                                                                                n
 ---pagebreak---  toimenhaltijat       C         15                                      10                  2
                                                                                2,5
 Muut                                   kans. asian-                                                5
                                        tuntijat: 7                      5                  2       vuotta
                                        asiantun-
                                        tijat:      6                    2                  4
                                        ulkopuo-
                                        liset:      3                    2                  1,5
        Yhteensä                55,5               16                  48,5                16
Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, millä aikatau ulia ne tarvitaan.
          Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen
          kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan
          huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja ylimääräiset
          varat.
          Alustavaan talousarvioesitykseen sisältyy varainhoitovuodeksi 1998 yksi A-virka.
             10.2   Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus
                                                                                (ecua)
                                               Summa                           Laskutapa
 Virkamiehet                                     1 648 000 103 000 ecua x 16
 Määräaikaiset toimenhaltijat                                kansalliset asiantuntijat = 40 000 x 2
 Muut (budjettikohta ilmoitettava)                           palvelujen tarjoajat = 120 000 x 4
  AO 1520 kansalliset asiantuntijat                          tilapäinen henkilöstö = 80 000 x 3
  AO 1178 palvelujen tarjoajat                      80 000
  AO 1175 tilapäinen henkilöstö                    480 000
                                                   240 000
                            Yhteensä |           2 448 000 |
Summat vastaavat ylimääräisestä henkilöstöstä aiheutuvia kustannuksia koko toimenpiteen ajalta, jos
toimenpiteen kesto on määrätty, ja 12 kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty.
             10.3   Muiden toimintakulujen lisääntyminen
                                                                                (ecua)
          Budjettikohta                        Summa                              Laskutapa
       (numero ja otsake)
  AO 1300 Työmatkat                                     420 000 1996/1997            saatavissa      olevien
  AO 25 Komiteat, ryhmät,                               366 200 tilastotietojen perusteella
  asiantuntijoiden kokoukset
                       Yhteensä                         786 200
Summat vastaavat toimen kokonaiskustannuksia, jos toimen kesto on määrätty, ja kustannuksia 12
kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty.
                                                      -14                                                 38
 ---pagebreak---                   Tarve                Nykytilanne             Uusi
                    A     B      C       A       B       C      A   B    c
energiaseu-         2     1      1       2        1       1      0   0    0     1 kans. asiant.
rantakeskus
Synergia            6     1      4       6        1       4      0   0    0     1 kans. asiant.
Altener             11    3      5       6      1,5       2     2,5  1   1,5    2 kans. asiant.
Save                10    3      5      6,5      2        3     1,5  1    1     3 kans. asiant.
Kiinteät             1   0,5     0       1      0,5       0      0   0    0
polttoaineet
Ydinvoima          0,5   1,5     0      0,5     1,5       0      0   0    0
Yhteensä           30,5   10     15     22      7,5      10      4   2   2,5
     ulkopuoliset
      1178 2 asiantuntijaa (Alt)      2 asiantuntijaa (SAVE)
      1175 1 tilapäinen työntekijä (Alt) 1,5 tilapäinen työntekijä (SAVE) + 1,5 kans.
     asiantuntija
            Kohde            1          AO 1B00                        Komiteat
energiaseurantakeskus                                 50 000                            20 000
 Synergia                                            120 000                            46 200
Altener                                              130 000                           108 000
 Save                                                100 000                          216 000
Kiinteät polttoaineet                                 10 000                                  0
Ydinvoima                                             10 000                                  0_
                              1                      420 000 1                         390 200"
                                                     15
                                                                                3 f)
 ---pagebreak---         EUROOPAN KOMISSIO
                               LIITE II
ENERGIA-ALAN TUTKIMUKSIA, ANALYYSEJÄ, ENNUSTEITA JA
 MUITA NIIHIN LIITTYVIÄ TÖITÄ KOSKEVA MONIVUOTINEN
                       OHJELMA
                       (1998-2002)
                                                   40
 ---pagebreak---                                    RAHOITUSSELVITYS
1. Toimen nimi
"Euroopan energiaseurantakeskus" -Markkina-analyysit, -ennusteet ja -seuranta
2. Budjettikohta
B4-1040
3. Oikeusperusta
Tämän toimen edellyttämät määrärahat ovat pienet.
4.1. Toimen yleistavoite
Yleistavoite     on kehittää yhteistyössä jäsenvaltioiden              kanssa     säännöllinen
energiamarkkinoiden ja energia-alan suuntauksien seurantaohjelma, jotta energia-alaa
koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella.
Seurantaohjelman tärkeimmät kohdat ovat alustavasti
1. - tärkeimpien energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien
Euroopan tason ongelmien yksilöiminen ja analysointi kiinnittäen huomiota erityisesti
       a) - ilmastonmuutoksista ja ympäristönsuojelusta            energia-alalle aiheutuvien
ongelmien ratkaisustrategioihin
       b) - energiamarkkinoiden vapautumisen dynamiikkaan ja siihen, miten tämä
vapautuminen vaikuttaa yritysten tulevaisuuteen ja niiden käyttäytymiseen energian
sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä, mikä edellyttää tehokkaita markkinoiden
seurantakeinoja
       c) - ulkoiseen toimitusriippuvuuteen vaikuttaviin maailman energiamarkkinoiden
suuntauksiin (erityisesti energiakysynnän odotettavissa olevaan huomattavaan
lisääntymiseen Aasiassa ja Etelä-Amerikassa).
2. -     analyysikapasiteetin lisääminen, jotta voitaisiin arvioida vertailukelpoisella tavalla
energiasuuntauksia ja skenaarioita kaikissa jäsenvaltioissa ottaen huomioon
markkinarakenteiden muutokset ja ilmastonmuutoksesta ja ympäristöongelmista
aiheutuvat haasteet.
Toimen tavoitteena on uusien energiapoliittisten valintojen hahmottelu keskipitkän ja
pitkän aikavälin ennustemallien pohjalta sekä sellaisen analyysimenetelmän kehittäminen
yhteisön käyttöön, joka vastaisi paremmin Euroopan unionin analyysi- ja
tiedonvaihtotarpeita. Erityisesti keskityttäisiin
                                                  -2
                                                                                4-1
 ---pagebreak--- - komission ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön sekä asianomaisten tahojen kuten
    yritysten, yliopistojen ja muiden tiedon ja kokemuksen lähteiden välisten yhteyksien
    luomiseen
- huolehtimaan siitä, että nämä työt täydentävät vastaavia selvityksiä, joita tehdään
    jäsenvaltioissa tai kansainvälisissä organisaatioissa kuten kansainvälisessä
    energiajärjestössä.
Erityistä huomiota kiinnitetään energian sisämarkkinoiden konsolidoimiseen, energian
saannin varmuuteen, ympäristönsuojeluun ja energiateollisuuden taloudelliseen
kehittämiseen.
Jäsenvaltioita koskevat energia-alan analyysit ja ennusteet ulotetaan koskemaan myös
unionin jäsenyyttä hakeneita KIE-maita.
4.2. Toimen kesto ja sen uusimista koskevat säännöt
Tämä on tiettyjä tutkimuksia ja niihin liittyviä töitä koskeva toimi, jonka tavoitteena on
kehittää yhteisön tasolla analyysien ja ennusteiden laatimista energia-alan toimenpiteistä ja
ongelmakentästä. Toimi sisältyy energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002).
5. Menoluokka
Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat
6. Menolajit
- markkinoiden ja niiden kehittymisen analyysiä sekä tämän toimen arviointia ja uusia
     suuntaviivoja koskevien tutkimusten rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen (tukea
     saavat järjestöt voivat myös ostaa tutkimus- ja analyysituloksia ja tietokoneohjelmia
     sekä kustantaa niiden kehittämistä jne.)
- tiedotustoiminnan (konferenssit, seminaarit ja julkaisut mukaan lukien paino- ja
     käännöskulut jne.) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen
- energia-alaa koskevien täydentävien analyysien suorittamiseen tarvittavien
     tietotekniikkakulujen (esimerkiksi tietojen keruu, talletus tietokantoihin, tilastokäsittely
     ja julkistaminen) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen.
 7. Taloudelliset vaikutukset
 7.1. Toimen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen
 kustannusten välinen suhde).
Näiden töiden luonne ei vaihtele vuosittain. Tutkimukset määritellään komission
 tavoitteiden mukaan, ja niiden tarkoitus on vastata jäsenvaltioiden, neuvoston ja Euroopan
 parlamentin esittämiin poliittisiin kysymyksiin.
                Euroopan energiamarkkinoiden analyysit
                keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 11 x 5 vuotta,
                josta
                useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet 10 000-20 000 ecua ja
                                                                                42
 ---pagebreak---             alakohtaiset tutkimukset aihepiireittäin ja/tai polttoainetta kohti 40 000 -
            300 000 ecua, esim. kaasu- ja/tai sähkömarkkinoiden vapautuminen, jalostus,
            hinnat ja verot
            Maailmanmarkkinoiden analyysit
            keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 10 x 5 vuotta,
            josta
            useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet alueittain 10 000-20 000
             ecua ja
             aiheen, polttoaineen ja alueen mukaan tehtävät alakohtaiset tutkimukset
             40 000 - 300 000 ecua, esim. toimitusvarmuus, geopoliittinen strategia,
             kuluttajien ja tuottajien vuoropuhelu
             Taloudellisten analyysiverkkojen tuki
             osallistumiskustannukset keskimäärin 66 000 ecua x 3 x 5 vuotta,
            jolla rahoitetaan
             energiapoliittisia tutkimuskeskuksia ja
             yhteistyötä teollisuuden kanssa Euroopan tasolla (Eurogas, Eurelectric,
             Europia)
             Muut toimintakulut
              seminaarit tai työpajat 80 000 ecua x 1 x 5 vuotta,
             konferenssit x 120 000 ecua x 1 x 5 vuotta ja
              tiedotus- ja julkaisukulut keskimäärin 50 000 ecua x 2 x 5 vuotta, mukaan
              lukien
              "Annual Energy Review'n" julkaiseminen
         7.2.     Kustannusten jakautuminen toimen eri osa-alueiden mukaan (miljoonaa
                  ecua)
Erittely                                1998       1999       2000        2001       2002' Yhteensä
Euroopan                                 0,5       0,53        0,56        0,59      0,62    2,8
energiamarkkinoiden analyysit
Maailmanmarkkinoiden                     0,5        0,5         0,5         0,5       0,5    2,5
analyysit
Taloudellisten                           0,2        0,2         0,2         0,2       0,2     1,0
analyysiverkkojen tuki
Muut toimintakulut, mm.                  0,3        0,3         0,3         0,3       0,3     1,5
lukien puiteohjelman
yleisarvioina
YHTEENSÄ                                 1,5        1,53       1,56        1,59       1,62    7,8
Huomautuksia.
Töiden luonne ei muutu, joten budjettimäärärahat pysyvät ennallaan vuosina 1999-2Q02.
                                                                                43
 ---pagebreak--- 7.3.     Budjetin B osaan sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin ym. liittyvät
         toimintakulut
                               maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
                         1998       1999       2000       2001       2002         Yhteensä
Konferenssit,
työpajat, tiedotus
ja julkaisut              0,3        0,3        0,3        0,3        0,3            1,5
         7.4    Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu
                         1998       1999       2000       2001       2002         Yhteensä
Maksusitoumus-            1,5       1,53        1,56       1,59       1,62          7,8
 määrärahat
 8. Petostenvastaiset toimenpiteet ja niiden täytäntöönpano
 Ennen kuin sopimukset allekirjoitetaan
 - tarjoukset, ehdotukset tai tukipyynnöt analysoidaan laadun ja rahoituksen suhteen ja
 - komission muita yksiköitä kuullaan, jotta vältettäisiin töiden päällekkäisyys.
 Sopimusten allekirjoittamisen jälkeen
 - kulutositteet tarkastetaan ennen maksua usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset
    vastuuhenkilöt) ja komission muita yksiköitä kuullaan tuloksista
 - rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen
 - asiakirjat tarkastetaan paikan päällä virheiden ja väärinkäytösten havaitsemiseksi
 - energia-alan puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle ja 8.
    marraskuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä N:o 96/642/EY perustetulle energia-
    alan neuvoa-antavalle komitealle tiedotetaan käsitellyistä kysymyksistä.
                                                                                44
 ---pagebreak--- 9. Kustannustehokkuusanalyysi
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä
Yhteys yleistavoitteeseen
Tällä toimella pyritään parantamaan Euroopan unionin energiatasetta analysoimalla
energiatilannetta ja valmistelemalla energiapolitiikan suuntaviivoja, erityisesti niitä, joiden
avulla on vastattava ilmastonmuutos- ja ympäristöhaasteisiin.
Lisäksi tämän toimen avulla on tarkoitus selvittää, miten voidaan paremmin ennustaa
Euroopan unionin energiatalouden kehittymistä kansainvälisessä yhteydessä. Toimi edistää
siten energian sisämarkkinoiden toteutumista, energian ja ympäristön välisten suhteiden
hallintaa sekä energia-alan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Yhteisön tasolla toimi
lisää jäsenvaltioiden suorittamien osa-analyysien arvoa yhdistämällä niistä saatavat
tulokset.
Kohderyhmä
Energiamarkkinoiden seurannan osalta komission ja jäsenvaltioiden päättävät tahot.
Energian tuotantoa, kuljetusta ja kulutusta koskevissa asioissa yhteisön ja OECD-maiden
ja viime kädessä koko maailman väestö.
9.2. - Toimen perustelut
 Vihreän kirjan (KOM(94) 659 lopullinen, 11.1.1995) 86 kohdassa sanotaan, että
 "yhdenmukaisuus        on     ensinnäkin    pyrittävä     takaamaan      analyysien    tasolla.
 Energiapolitiikassa on seurattava markkinoiden kehitystä, jotta se voisi joka hetki
 mukautua siihen. Euroopan unionin sisämarkkinoiden kehitys tulee riippumaan yhä
 enemmän kulutuksen, tuotannon ja kuljetusten kehittymisestä koko maailmassa. Nämä
 analyysit tehdään yrityksissä ja kansainvälisissä järjestöissä.
 On suotavaa, että myös Euroopan unionilla olisi käytössään analyysimenetelmät yhteisön
 päätöstenteon ja hallinnon selventämiseksi. Tarkoituksena ei ole tehdä päällekkäistä työtä,
 vaan hyödyntää edellä mainittujen tutkimusten tuloksia. On selvää, että sisämarkkinoiden
 toimintasääntöjen soveltamisen ja tutkimuksen, ympäristön, kansainvälisen yhteistyön,
 verkkojen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden painopisteiden
 mukauttamisen        on     perustuttava     yhteisesti      hyväksyttyyn     ongelmien      ja
 markkinasuuntauksien analyysiin. Korkeakoulujeen, teollisuuden, kuluttajien ja hallinnon
 avoin ja julkinen yhteistoiminta takaisi johdonmukaisen analyysin energiapolitiikan
 kehittämisessä."
 Vihreää kirjaa koskevan 1. kesäkuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman N:o
 7802/95 6 kohdassa sanotaan, että "[neuvosto] on sitä mieltä, että sisämarkkinoiden
 toimivuus edellyttää jäsenvaltioiden keskinäisen neuvonpidon ja yhteistyön lisäämistä
 yhteisön puitteissa ja sellaisten analyysimenetelmien käyttöönottoa yhteisön tasolla, joiden
 avulla      voidaan       helpottaa      yhteisön       päätöksentekoprosessia       erityisesti
 markkinatalousmekanismien osalta".
 Valkoisen kirjan (KOM(95) 682 lopullinen, 20. joulukuuta 1995) 134 kohdassa
 sanotaan:
                                                                                45
 ---pagebreak--- "Komissio aikoo toteuttaa heti vuonna 1996 seuraavat aloitteet niiden rajoittamatta
tulevan hallitustenvälisen konferenssin tuloksia: energia-alan suuntausten säännöllinen
seurantaohjelma yhteistyössä jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden tahojen kanssa, jotta
energiaa koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella".
Tämä ehdotus, joka perustuu voimassa oleviin perustamissopimuksiin, on tarpeen, jotta
poliittinen prosessi saataisiin entistä yhteistyöhaluisemmaksi ja avoimemmaksi.
Toimi on perusteltu myös siksi, että analyysimenetelmät edistävät osaltaan
- yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikan hoitoa siten, että voidaan saavuttaa yhteisiä
    tavoitteita, kuten energia-alan sisämarkkinoiden toteutuminen, ympäristön laadun
    parantaminen ja toimitusvarmuus,
- Euroopan        unionin      poliittista    yhdentymistä,   kun     tunnetaan     paremmin
    maailmanmarkkinoiden pitkän aikavälin kehitysnäkymät,
- jäsenvaltioiden asiantuntemuksen ja niissä tehtyjen tutkimusten              hyödyntämistä
    asettamalla ne yhteiseen perspektiiviin.
Energiamarkkinoita koskevien tutkimusten avulla voidaan mitata kansallisten
toimintaperiaatteiden ja yhteisön tavoitteiden yhdenmukaisuutta, ja tutkimukset ovat
perusta pitkän aikavälin näkymien tarkastelulle.
Komissio tekee analyysejä yhteisön tasolla täydentäen jäsenvaltioissa tehtyjä analyysejä ja
kokoaa tutkimukset yhteen.
Toimintatavat
 Suunniteltujen toimenpiteiden ja toimintatarpeen mukaan julkaistaan tarjous- tai
ehdotuspyyntöjä tai myönnetään tukia. Yhteistyöhankkeita suositellaan voimakkaasti, jotta
voitaisiin suunnitella toisiaan täydentäviä hankkeita ja hyötyä monitieteisestä
asiantuntemuksesta ja siitä syntyvästä luovuudesta ja jotta edistettäisiin yhteisten
lähestymistapojen ja yhteisymmärryksen muodostumista.
 9.3. Toimen seuranta ja arviointi
 Energia-alan puiteohjelmassa tarkoitetulle komitealle ja energia-alan neuvoa-antavalle
 komitealle, jotka perustettiin 8. marraskuuta 1996 tehdyllä päätöksellä N:o 96/642/EY,
 tiedotetaan säännöllisesti töiden tuloksista.
 Äskettäisessä vuosia 1993-1995 koskevassa budjettilinjan B4-1040 arvioinnissa esitettiin
 seuraavat kaksi suositusta:
 Puitesopimuksia olisi tehtävä entistä useammin sellaisista tehtävistä, joita tehdään
 toistuvasti. Näitä ovat esimerkiksi tulostietojen mallintaminen sekä konferenssien
järjestäminen.
 Jäsenvaltioiden energiaministeriöt ovat nykyisin melko passiivisia Euroopan tason
 analyysien ja ennusteiden teossa. Jotta lisäarvoa voitaisiin täysimääräisesti hyödyntää
 yhteisön tasolla, jäsenvaltioita olisi rohkaistava toimimaan tiiviimmin yhdessä esimerkiksi
 pienissä ryhmissä yhteisten alakohtaisten ongelmien käsittelemiseksi. Mallintamisen ja
                                                   -7-
                                                                                40
 ---pagebreak--- analyysien teon asiantuntemusta pitäisi entistä enemmän käyttää yhdessä ja levittää.
10.        HALLINTOMENOT
        Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen
        kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä
        otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja
        ylimääräiset varat.
10.1 Vaikutus henkilöstön määrään
 Työsuhteen laji          Toimen hallintoon                         joista               kesto
                        osoitettava henkilöstö
                     vakinaisia      määräaikai-    PO:n tai             lisähenkilöstöä
                     virkoja         sia toimia     kyseisen yksikön
                                                    olemassa olevaa
                                                    henkilöstöä
A- virkamiehiä              2                               2                            5
                                                                                vuotta
B- taitoimi-                1                                1
C- henkilöitä               1                                1
Muuta                                       1          1 kansallinen                     5
henkilöstöä                           kansallinen      asiantuntija                      vuotta
                                      asiantuntija
Yhteensä                    4               1               5
        10.2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus
              Ei vaikutusta.
                                                                                47
 ---pagebreak--- 10.3 Muut toimesta johtuvat vuosittaiset toimintamenot
Budjettikohta                   Määrät                           Laskutapa
(N: o ja otsikko)
A-1300 Virkamatka-, matka- 50 000                                Rahoitusta, konferensseja ja
ja muut niihin liittyvät kulut                                   työpajoja koskevaan tukeen
                                                                 liittyvät virkamatkat
A-2500                                                           varainhoitovuoden 1996
Puiteohjelmakomitean            20 000                           perusteella
 asiantuntijoiden kokouskulut
                                                                 Yksi kokous, johon osallistuu yksi
                                                                 edustaja kustakin 15 jäsenvaltiosta
                                                                 ja 5 ulkopuolista osanottajaa
                       Yhteensä 70 000
 Määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden nykyisiin määrärahoihin.
                                                -9                                               48
 ---pagebreak---         EUROOPAN KOMISSIO
                                 LIITE III
                       Ehdotus:
                NEUVOSTON ASETUS
ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN EDISTÄMISTÄ
      KOSKEVASTA MONIVUOTISESTA OHJELMASTA
                     (1998-2002)
                                                   ^
 ---pagebreak--- EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUS ENERGIA-ALAN                                 KANSAINVÄLISEN
YHTEISTYÖN               EDISTÄMISTÄ             KOSKEVASTA           MONIVUOTISESTA
OHJELMASTA (SYNERGIA-OHJELMA) ( 1998-2002)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksena),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^2),
sekä katsoo, että
yhteisön teollisuuden kilpailukykyyn ja toimitusvarmuuteen sekä ympäristönsuojeluun
liittyvistä syistä energiakysymysten on oltava tärkeä osa unionin kansainvälistä toimintaa,
yhteisössä on laadittu energia-alan toimenpiteitä koskeva monivuotinen puiteohjelma,
yhteisö on sitoutunut energia-alan kansainvälisen yhteistyöhön liittymällä energiaperus-
kirjasta tehtyyn sopimukseen ja ilmastonmuutoksesta tehtyyn yleissopimukseen,
kehitys-ja yhteistyöministerien neuvoston päätelmissä 18 päivänä marraskuuta 1992, jotka
koskivat puhtaan ja tehokkaan energiateknologian edistämiseksi tehtävän kehitys-
yhteistyön suuntaviivoja, painotettiin, että kaikkien kehitysmaiden kanssa harjoitettavan
energia-alan yhteistyön keskeinen tavoite on tehokkaan energiapolitiikan toteuttaminen,
kuten valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka 8 päivänä heinäkuuta 1996
annetussa neuvoston päätöslauselmassa korostettiin, unionin ulkopuolella tapahtuva
kehitys vaikuttaa yhä enemmän energia-alan kehitykseen yhteisössä, joten on pyrittävä
varmistamaan, että yhteisö kehittää yhdessä kolmansien maiden kanssa yhtenäisen ja
johdonmukaisen lähestymistavan energia-alan kysymyksiin,
yhteisö osallistuu kansainvälisiin energia-alan toimiin useiden ohjelmien yhteydessä; näiden
toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi niiden koordinointia on vahvistettava,
on tärkeää koordinoida yhteisön muut energia-alan toimet ja varmistaa, ettei ohjelmassa
käsitellä samoja kysymyksiä kuin muissa yhteisön, jäsenvaltioiden, kolmansien valtioiden
tai kansainvälisten järjestöjen energiapoliittisissa ohjelmissa,
O)
(2)
                                                                                $0
 ---pagebreak--- ohjelman tärkeimmät tavoitteet, erityisesti kansainvälisten toimintaohjelmien koordinointi,
voidaan niiden laaja-alaisuuden vuoksi saavuttaa parhaiten yhteisön tasolla,
yhteisön energiapolitiikan alalla harjoittamaan kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä toimia
varten on tarpeen laatia erityiset oikeudelliset puitteet,
valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka annetussa päätöslauselmassa
neuvosto muistutti, että poliittiset suhteet ja kauppasuhteet ovat erityisen tärkeitä
energiapolitiikan osia, ja tästä syystä yhteisön energia-alan kansainvälistä yhteistyötä
koskevat toimenpiteet olisi tehokkaammin otettava osaksi sen harjoittamaa ulkopoli-
tiikkaa,
ohjelmaan sisältyvän energia-alan yhteistyön tulisi parantaa yhteisön yritysten
kilpailukykyä, lisätä toimitusvarmuutta, edistää kestävää kehitystä ja parantaa
energiatehokkuutta; tällaista yhteistyötä voidaan toteuttaa yhteistyöhankkeiden ja
hankkeiden yhteisrahoituksen avulla,
tämän yhteistyön on perustuttava suhteellisen väljään ohjelmaan, ja sitä koskevia
sopimuksia voidaan tehdä kyseisten valtioiden tai kansainvälisten tutkimuskeskus-
verkostojen kanssa, ja
koska kyseinen yhteistyö kuuluu unionin ulkosuhteiden alaan, sitä koskevat 21 päivänä
joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan
varainhoitoasetuksen IX osaston erityissäännökset,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN.
                                            1 artikla
 Yhteisö toteuttaa energia-alan toimia koskevassa puiteohjelmassa kolmansien valtioiden
 kanssa yhteisen edun mukaisilla aloilla erityisen yhteistyöohjelman, jäljempänä
 ' S YNERGIA-ohjelma,.
 Tämä ohjelma koskee:
 • kolmansien valtioiden energiapolitiikan suunnittelun, kehittämisen ja toteuttamisen
     avustamista,
 • yhteisön ja kolmansien maiden välisen teollisuusyhteistyön edistämistä energia-alalla,
 • yhteisön ulkoisten energia-alan toimien koordinoinnin vahvistamista.
                                                                                KI
 ---pagebreak---                                              2 artikla
SYNERGIA-ohjelma on tarkoitettu kaikille valtioille, jotka eivät ole yhteisön jäseniä, ja
erityisesti niille maille ja alueille, jotka ovat yhteisön ulkosuhteissa ensisijaisen tärkeitä
yhteisön poliittisten ja taloudellisten intressien ja energian toimitusvarmuutta koskevien
seikkojen vuoksi.
                                             3 artikla
1.       SYNERGIA-ohjelma toteutetaan 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän
        joulukuuta 2002 välisenä aikana.
2.      Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat varainhoitovuosittain rahoitusnäky-
        mien rajoissa.
                                             4 artikla
1.       Ohjelma edistää niiden yhteisön tärkeimpien energia-alan tavoitteiden
         saavuttamista, jotka on esitetty valkoisessa kirjassa Euroopan unionin
         energiapolitiikka. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö voi myös ylläpitää
         suhteita kansainvälisiin energia-alan järjestöihin. Ohjelman toteuttamiseksi
         tehtävistä toimenpiteistä säädetään energia-alan toimenpiteiden monivuotisesta
         puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan säännösten mukaisesti. Tutkimus-,
         kehitys- ja esittelyhankkeille ei voida myöntää rahoitusta.
2. •' Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö osallistuu erityisesti seuraavien
        toimien rahoitukseen:
         - energiapolitiikan alan neuvonta ja koulutus,
         - energia-alan analyysit ja ennusteet,
         - konferenssien ja seminaarien järjestäminen energiapoliittisen vuoropuhelun
        vahvistamiseksi ja tietojenvaihdon edistämiseksi,
         - rajojen yli ulottuvan alueyhteistyön tukeminen,
         - energia-alan yhteistyön edellytysten parantaminen,
         - kansainvälisten energia-alan toimien toteuttamiseen käytettävien yhteisön
         instrumenttien koordinointi sekä muut samankaltaiset kansainväliset ohjelmat.
3.       Yhteistyö kattaa myös kyseisten toimien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seuran-
         taan ja toteuttamisen arviointiin liittyvät kulut sekä tiedottamisesta aiheutuvat
         kulut.
                                                   -4-                                         *-* *J
 ---pagebreak---                                        5 artikla
1. Yhteisön rahoitusosuudet voidaan antaa apurahoina, jotka myönnetään vaiheittain
   sitä mukaa kun hankkeet etenevät.
2.  SYNERGIA-ohjelman rahoitusta myönnetään vasta kun on tarkistettu, ettei toimia
   voida rahoittaa muista ohjelmista.
3. Rahoituspäätöksissä sekä kaikissa niihin perustuvissa sopimuksissa määrätään
   nimenomaisesti muun muassa, että edunsaajat hyväksyvät komission ja tilintarkas-
   tustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamat tarkastukset.
                                       6 artikla
1. Edellä 3 artiklassa mainittuna ajanjaksona toteutettava alustava ohjelma esitetään
   liitteessä. Ohjelmassa määritellään yhteisön harjoittaman yhteistyön päätavoitteet,
   suuntaviivat ja tärkeysjärjestys 4 artiklassa ehdotetuilla aloilla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun ohjelmaan perustuva toimintaohjelma vahvistetaan
   energia-alan toimien puiteohjelmasta annetun neuvoston päätöksen 4 artiklassa
   säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä toimintaohjelma sisältää luettelon
   tärkeimmistä hankkeista, jotka rahoitetaan 4 artiklassa luetelluilla aloilla. Ohjelman
   sisältö määritellään siten, että jäsenvaltioilla on käytettävissään tarpeelliset tiedot,
   jotta edellä kuvattua menettelyä noudattaen asetettu komitea voi antaa
   lausuntonsa.
3. Kolmansien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan tehdä
   erityissopimuksia 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa ja sen keston ajaksi
   kyseessä olevien maiden kanssa toteutettavan yhteistyön pääpiirteiden ja ohjelman
   toimeenpanoa koskevan neuvottelumenettelyn määrittelemiseksi.
4. Sopimuksia voidaan tehdä myös 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa
   kansainvälisten tutkimuskeskusverkostojen kanssa, jotta niiden osuus kyseisessä
   ohjelmassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamisessa voitaisiin määritellä.
                                       7 artikla
1. Komissio huolehtii toimien toteuttamisesta 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
   toimintaohjelman mukaisesti.
2. Palveluja koskevat sopimukset tehdään pääsääntöisesti Euroopan yhteisön yleiseen
   talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 118 artiklan mukaisesti
   rajoitetuilla tarjouspyynnöillä.
   Neuvottelumenettelyllä tehtäviä sopimuksia voidaan tehdä toimista, joiden
   kustannukset ovat alle 50 000 ecua.
                                                                                53
 ---pagebreak---     Hankintasopimukset, jos niitä tarvitaan palveluja koskevien sopimusten
    täydentämiseksi ja jos ne rajoittuvat SYNERGIA-ohjelman tavoitteisiin, tehdään
    avointen tarjouspyyntöjen perusteella, lukuun ottamatta mainitun varainhoito-
    asetuksen 116 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia.
    Tarjouspyyntöihin ja sopimuksiin voivat osallistua yhtäläisin ehdoin kaikki
    jäsenvaltioiden ja edunsaajina olevien valtioiden luonnolliset ja oikeushenkilöt.
    Komissio voi tapauskohtaisesti hyväksyä muiden maiden luonnollisten ja
    oikeushenkilöiden osallistuminen, jos kyseiset ohjelmat tai hankkeet edellyttävät
    erityisiä avustusmuotoja, joita on erityisesti saatavilla näissä maissa.
    Yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä kiinteän omaisuuden ostoa.
    Komissio voi tapauskohtaisesti sallia kyseisten kolmansien valtioiden yritysten
     osallistumisen yhteisesti rahoitettavia hankkeita koskeviin tarjouspyyntöihin ja
     sopimuksiin; komissio antaa tästä selvityksen 9 artiklassa tarkoitetussa
     kertomuksessa.
                                        8 artikla
1.   Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ja yksittäisten
    jäsenvaltioiden edunsaajavaltioissa toteuttamien asiantuntijatoimien tehokkaan
     yhteensovittamisen jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.
2.   Koordinointia ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden rahoittajien
     kanssa kannustetaan.
3.   Komissio tarkastelee mahdollisuuksia edistää SYNERGIA-ohjelman, jäsen-
     valtioiden kahdenvälisen yhteistyön, muiden kansainvälisten järjestöjen ohjelmien
    ja muiden yhteisön ohjelmien yhteisrahoitusta. Päällekkäisyyksien välttämiseksi
     komissio varmistaa erityisesti, että SYNERGIA-ohjelman ja muiden yhteisön
     kansainväliseen energiayhteistyöhön liittyvien instrumenttien puitteissa toteutettava
     toiminta sovitetaan yhteen ja että ne täydentävät toisiaan. Komissio valvoo myös
     SYNERGIA-ohjelman ja muiden kansainvälisten järjestöjen toteuttamien energia-
     alan ohjelmien tai toimien päällekkäisyyden välttämistä.
                                         9 artikla
 1.  Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä riippumattomien
      asiantuntijoiden tekemään ulkopuoliseen arviointiin perustuvan kertomuksen
      ohjelman toteuttamisesta kahden edeltävän varainhoitovuoden ajalta.
2.    Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä ohjelman toteuttamista ja
      sen tuloksia kolmansissa maissa ja jäsenvaltioissa käsittelevän kertomuksen, johon
      liitetään kertomuksen pohjana oleva, riippumattomien asiantuntijoiden laatima
      arviointikertomus.
                                                                                £
                                                                                54
 ---pagebreak--- 3.     Komissio esittää vuosittain kertomuksen ulkoisista energia-alan toimista, jotka on
       toteutettu yhteisön eri instrumenttien puitteissa.
4.     Nämä kertomukset osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
                                         10 artikla
Tämä asetus kumoaa ja korvaa neuvoston asetuksen (EY) N:o        /...
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
                                                                                5n
 ---pagebreak---                                                                                Liite
TOIMINTAOHJELMASUUNNITELMA
SYNERGIA-ohjelman toteuttamisessa ja toimintaohjelman laatimisessa on otettava
huomioon seuraavassa esitetyt suuntaviivat.
SYNERGIA-ohjelman tehtävänä on auttaa toteuttamaan seuraavia yhteisön energia-alan
tavoitteita, jotka on esitetty valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka
annetussa neuvoston päätöslauselmassa:
- yleinen kilpailukyky
- toimitusvarmuus
- ympäristönsuojelu.
Kuhunkin näistä tavoitteista liittyy merkittävä ulkoinen tekijä, kuten valkoisessa kirjassa
selvästi osoitetaan. SYNERGIA-ohjelmassa toteutetaan näitä tavoitteita vastaavia toimia
ja varmistetaan samalla koordinointi yhteisössä harjoitettavien kansainvälisten
yhteistyötoimien kanssa.
SYNERGIA-ohjelman suuntaviivat on laadittu tältä pohjalta.
I.       YHTEISÖN             ENERGIA-ALAN               TAVOITTEISIIN           LIITTYVÄT
         YHTEISTYÖALAT
      A.      Kaikkiin kolmeen tavoitteeseen tähtäävät toimet:
              - kolmansille maille annettava energiapoliittinen neuvonta
              -   energiatehokkuuden edistäminen kolmansissa maissa
              - paikallisten ja       erityisesti  uusiutuvien    paikallisten energialähteiden
                  kehittäminen
              - energia-alan alueellisen yhdentymisen edistäminen
              - yhteisön ohjelmien yhdenmukaisuuden edistäminen tietyillä alueilla (esim.
                  Mustanmeren, Välimeren ja Persianlahden alueet)
      B.      Yleinen kilpailukyky:
              -   eurooppalaisten toimijoiden markkina-aseman lujittamiseen tähtäävän
                  yhteistyön edistäminen tärkeimmillä energia-alan markkinoilla, erityisesti
                  Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa
              - kolmansien maiden energia-alan organisointia koskeva neuvonta
              - tuki energia-alan vapauttamiselle ja kilpailulle avaamiselle sekä kolmansille
                  maille annettava apu niiden energiapolitiikan laatimisessa tässä uudessa
                  tilanteessa, erityisesti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen mukaisesti
                                                                                56
 ---pagebreak---          - eurooppalaisten yritysten kolmansiin maihin suunnattujen energia-alan
             investointien edistäminen
    C.   Toimitusvarmuus:
         - vuoropuhelu energiaa tuottavien ja vievien maiden kanssa: Persianlahden
             maat, Venäjä sekä Amerikan, Aasian ja Afrikan tuottajamaat
         - vuoropuhelun kannustaminen Euroopan yhteisön ja Euroopan
             energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittajamaiden, erityisesti
             kauttakuljetusmaiden ja sellaisten tuottajamaiden, jotka ovat myös
             kauttakuljetusmaita, välillä siten, että autetaan panemaan Euroopan
             energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräykset täytäntöön
         - osallistuminen alan kansainvälisten elinten työhön ja niiden työn
             tukeminen, ministeritason sekä tuottajien ja kuluttajien konferenssit,
             kansainvälinen energiajärjestö (IEA)
         -    suotuisien investointiolosuhteiden edistäminen kolmansissa maissa
             energian tuotannossa ja siirrossa kansainvälisen oikeuden säännösten
             mukaisesti ja erityisesti Euroopan energiaperuskirjan ja Maailman
              kauppajärjestön periaatteiden pohjalta
    D.    Ympäristö:
          - kolmansien maiden energia-alan päättäjille ja työntekijöille annettava
              ympäristötietoisuutta edistävä koulutus
          - yhteisön energia- ja ympäristöalan kokemuksen ja tiedon levittäminen
          - ympäristöä säästävän teknologian käytön edistäminen erityisesti kivihiilen
              poltossa suurissa kuluttajamaissa, kuten Kiinassa, ottamalla huomioon sen
              vaikutukset energiapolitiikkaan
          -   sellaisten pyrkimysten vahvistaminen ja tukeminen, joilla pyritään saamaan
              kolmannet maat ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat energia-
              politiikassa ja -suunnittelussa
          - kolmansien maiden kannustaminen ja auttaminen sellaisen energian-
              hankintaa ja -käyttöä koskevan kansallisen energiapolitiikan suunnittelussa
              ja toteutuksessa, jossa otetaan huomioon ympäristön erityispiirteet
II.  TÄRKEIMMÄT MAANTIETEELLISET ALUEET JA YHDENMUKAISUUS
     YHTEISÖN KANSAINVÄLISTEN YHTEISTYÖOHJELMIEN KANSSA
     A.    Tehtävä ja painopisteet:
           Energia-alan kansainvälisissä suhteissa SYNERGIA-ohjelma:
           -   edistää energia-alan yhteistyötä suhteissa kolmansiin maihin
                                                                                57
 ---pagebreak---    -  pyrkii siihen, että sen sisältämät energia-alan tavoitteet otetaan huomioon
      yhteisön muihin ohjelmiin kuuluvissa ulkoisissa yhteistyötoimissa
   - helpottaa muista yhteisön yhteistyövälineistä         rahoitettavien  energia-
      hankkeiden esille kehittämistä.
B. Tärkeimmät maantieteelliset alueet
   SYNERGIA-ohjelmassa keskitytään yhteisön ulkosuhteiden kannalta
   tärkeimpiin maantieteellisiin alueisiin ja pyritään saavuttamaan tiettyjä näiden
   suhteiden tärkeimpiä tavoitteita.
   SYNERGIA-ohjelma koskee seuraavia alueita:
   - Keski- ja Itä-Eurooppa
   - uudet itsenäiset valtiot
   - yhteisön ulkopuoliset Välimeren maat
   - Latinalainen Amerikka: painopisteitä ovat Mercosur-maat, Chile, Meksiko
      ja Venezuela
    -  Aasia: Kiina, Intia ja ASEAN-maat
    - Afrikka.
                                         10-
                                                                                58
 ---pagebreak---                  YKSITYISKOHTAINEN RAHOITUSSELVITYS
ALAMOMENTTI B4-1041
1. TOIMENPITEEN NIMI:
    Kansainvälisen yhteistyön edistäminen energia-alalla (SYNERGIA-ohjelma)
2. BUDJETTIKOHTA:
    B4-1041
3. OIKEUSPERUSTA:
    Neuvoston asetus (EY) N: o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997, energia-
    alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-
    ohjelma) (EYVL N:o L 104, 22.4.1997, s. 1).
    Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) energia-alan kansainvälisen yhteistyön
    edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-ohjelma) 14 päivänä huhtikuuta
    1997 annetun asetuksen N o 701/97 voimassaolon jatkamisesta.
    Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002).
4. TOIMENPITEEN KUVAUS:
    4.1    Toimenpiteen yleistavoite
           Euroopan yhteisön sisäistä energia-alan politiikkaa täydentävä kansainvälinen
           yhteistyöohjelma on entistä tärkeämpi, kun otetaan huomioon energia-alan
           kehitys maailmanlaajuisesti lähivuosina:
           - Euroopan lisääntyvä riippuvuus energiansaannissa
           - energian kysynnän erittäin voimakas kasvu kehitysmaissa
           - ympäristöongelmien, erityisesti       kasvihuonekaasupäästöjen   lisääntyvä
               vaikutus energiavalintoihin.
           Tavoite on edistää kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelussa ja
           toteutuksessa yhteistyötä, jonka on määrä edistää Euroopan unionin energia-
           strategian tavoitteiden toteuttamista. Niitä ovat:
           - maailmanlaajuinen kilpailukyky
           - energian toimitusvarmuuden takaaminen Euroopassa
           - ympäristön huomioon ottaminen.
           Tämä toimi myötävaikuttaa näiden tavoitteiden toteutumiseen siten, että
           käynnistetään hankkeita, joiden tarkoitus on erityisesti:
           - parantaa energiatehokkuutta kolmansissa maissa
                                                                                50
 ---pagebreak---             - edistää ympäristöä säästävän teknologian käyttöä
            - edistää paikallisten ja erityisesti uusiutuvien energiavarojen hyödyntämistä
            - tukea kolmansien maiden alueellista energia-alan yhdentymistä ja alan
                avautumista kilpailulle
            - edistää energiapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua ja yhteydenpitoa
                Euroopan, kolmansien maiden - etenkin tuottajamaiden - ja kansain-
                välisten energia-alan järjestöjen välillä
            - tukea Euroopan energia-alan yritysten pääsyä kolmansien maiden
                markkinoille
            - vahvistaa energia-alan asiantuntijoiden ja päätöksentekijöiden välisiä
                yhteyksiä sekä yhteisön sisällä että yhteisön ja kolmansien maiden välillä.
            Tämä toimi tukee myös Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja auttaa osaltaan
             luomaan puitteita energiahankkeiden suuntaamiseksi ja valmistelemiseksi sekä
            valmistelemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä unioniin.
             Vuosiohjelman laatiminen yhteistyössä komission muiden yksiköiden ja
            jäsenvaltioiden edustajien kanssa antaa mahdollisuuden kohdistaa
             SYNERGIA-ohjelma ensisijaisiin kysymyksiin ottaen huomioon myös
             Euroopan parlamentin asetukseen ehdottama liite.
    4.2      Toimenpiteen kesto
             Viisi vuotta: tammikuun 1 päivästä 1998 joulukuun 31 päivään 2002.
5. MENOJEN LUOKITUS:
    Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat
6. MENO-/TULOLAJI:
    MENOT
    Tutkimusten rahoittaminen, tekninen asiantuntija-apu ja neuvonta, koulutus-,
    edistämis- ja tiedotustoimet, konferenssien, seminaarien, workshopien, teknisten
    vierailujen ja koulutusvierailujen järjestäminen, yhteistyöelinten tai energiapoliittisten
    elinten tukeminen sekä muut energiapolitiikkaa tukevat toimet.
    Ohjelman edistämiseen, sen tulosten levittämiseen, ulkopuolisten asiantuntijoiden
    suorittamaan arviointiin ja energia-alan yhteistyötä tukevien elimien toimintaan
    liittyvät kulut.
     Yhteisön osuus ei yleensä ylitä 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ja
     yhteisö voi osallistua rahoitukseen yhdessä kolmansien maiden, jäsenvaltioiden tai
     kansainvälisten organisaatioiden kanssa.
     Seuraavissa tapauksissa yhteisön rahoitus voi kuitenkin olla jopa 100 prosenttia:
     kolmansien maiden viranomaislaitoksiin lähetettyjen kokopäivätoimisten asiantunti-
                                                   12
                                                                                GO
 ---pagebreak---     joiden rahoitus ja ainoastaan yhteisön etua koskevissa asioissa toteutetut toimet
    (esimerkiksi esitutkimukset, selvitystehtävät, eurooppalaiset energiakeskukset,
    toimien arviointi).
    TULOT
    Euroopan energiaperuskirjan osallistujavaltioilta takaisinmaksuna saadut mahdolliset
    tulot käytetään uudelleen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen
    yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EYVL N:o L 356,
    31.12.1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY,
    Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7.10.1995, s. 12), 27 artiklan 2
     kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti.
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET:
     7.1   Toimenpiteen       kokonaiskustannusten      laskutapa     (yksittäisten toimien
           kustannusten ja kokonaiskustannusten välinen yhteys)
            • Horisontaaliset toimet
               eurooppalaisten tai kolmansien maiden asiantuntijoiden lyhytaikaiset
               komennukset: matkakulut, palkkiot ja päivärahat:
               240 komennusta à 100 000 ecua
               ohjelman aikana ja sen päätyttyä tehtävä ohjelman arviointi,
               keskimääräinen kustannus 150 000 ecua = 300 000 ecua
            •  Energia-alan analyysit
               analyysien keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 64
            • Yhteistyö kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemisessa
               asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (6 kuukautta), keskimääräiset
               kustannukset 100 000 ecua x 63
            • Rahoitustuki energia-alan elimille
               asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (1 vuosi), keskimääräiset
               kustannukset 200 000 ecua x 30
               kolmansista maista Eurooppaan järjestettävät tekniset vierailut ja
               koulutusvierailut, 25 osallistujaa vierailua kohti, keskimääräiset
               kustannukset 20 000 ecua x 150 vierailua
            • Teollisen yhteistyön tukeminen
               seminaarit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 10
               eurooppalaisten valtuuskuntien vierailut kolmansissa maissa,
               keskimääräiset kustannukset 74 000 x 10
            • Seminaarit, konferenssit ja tiedotustilaisuudet
                seminaarit ja workshopit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 20
               konferenssit 200 000 ecua x 15
            • Tiedotus- ja koulutustoimet
                (tuet ja apurahat)
      7. 2     Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan
                                                -13-
                                                                                6
 ---pagebreak---  Erittely                          1998       1999     2000       2001       2002          YH-
                                                                                TEENSÄ
 Horisontaaliset toimet          0,5        0,5       0,58       0,5        0,62       2,7
 Energia-alan analyysit          1,2        1,3       1,3        1,3        1,3        6,4
 Yhteistyö kolmansien            1,2        1,2       1,3        1,3        1,3        6,3
 maiden energiapolitiikan
 suunnittelemiseksi
 Teollisuusyhteistyön            0,3        0,34      0,3        0,4        0,4         1,74
 tukeminen
 Taloudellinen tuki energia-     1,8        1,8       1,8        1,8        1,8        9
 alan elimille
 Seminaarit, konferenssit ja     1          1         1          1          1           5
 tiedotustilaisuudet
 Tiedotus- ja koulutustoimet     1          1         1          1,12       1,15        5,27
 YHTEENSÄ                        7,00       7,14      7,28       7,42       7,57        36,4
Huomautuksia:
Budjetin mahdolliset lisävarat vuodesta 2000 lähtien kohdennetaan kolmen tyyppisiin
toimiin:
- tuki teollisuusyhteistyölle, jolla pyritään kasvattamaan alan eurooppalaisten yritysten
    markkinaosuutta kolmansissa maissa
- kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemiseksi tehtävä yhteistyö, jonka
    tavoitteena on, että kolmannet maat ottaisivat huomioon yhteisön energia-alan
    tavoitteet
- otsakkeessa "horisontaaliset toimet" esitetty toteutettavien toimien arviointi- ja
    seurantamenojen kasvu.
7.3      Osaan B sisältyvien operationaalisiin selvityksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät
         kulut
                       Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
                     1998          1999         2000        2001          2002    Yhteensä
Tiedotus ja           0,2            0,2          0,2        0,2           0,2              1
julkaisut
 7.4     Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu
                                                -14-
                                                                                6°
 ---pagebreak--- Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain.
Maksusitoumusmäärärahat ja maksumäarähat alustavasti (miljoonaa ecua)
                         1998       1999       2000        2001      2002  Yhteensä
Maksusitoumus-
määrärahat                 7        7.14       7.28        7.42      7.57    36.4
Maksumäärä-
rahat
1997                       6                                                   6
1998                       1          6                                        7
1999                                 1.14        6                           7.14
2000                                           1.28           6              7.28
2001                                                        1.42      6.5    7.92
2002                                                                 1.07    1.07
2003
Yhteensä                   7        7.14       7.28         7.42     7.57    36.4
Kolmansien maiden energia-alan elimille suunnattava rahoitustuki vähenee sitä mukaa
kun niiden omavaraisuus kasvaa.
8.      PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET                          (JA   TOTEUTETTAVIEN
        TOIMIEN SEURAUKSET)
        Töistä maksetaan sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. Maksuperusteena käytetään
        ennen sopimuksen tekemistä arvioitua prosenttimäärää, ja taloudellinen
        loppukertomus otetaan tässä huomioon. Matkakustannuksista ja päivärahoista
        voidaan vaatia tositteet. Asiakirjoihin perustuvat tai paikan päällä tehtävät
        tarkastukset ovat mahdollisia.
9.       KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
        9.1     Erityistavoitteet
        Tässä voidaan erottaa:
             • erityistavoitteet, joihin SYNERGIA-ohjelma myötävaikuttaa olematta
                ainoa tuloksista vastaava
             • suoraan SYNERGIA-ohjelmasta johtuvat tavoitteet.
                9.1.1 Ohjelman tavoitteet
             • ennustettujen kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisen vähentäminen
                maailmanlaajuisesti energiatehokkuutta, uusia tekniikoita, uusiutuvia
                energialähteitä ja suunnittelua edistävillä toimilla
                                                 15
 ---pagebreak---     • eurooppalaisten yritysten energia-alan investointien ja viennin lisääminen
        kolmansiin maihin
    • kolmansien maiden energiaverkkojen keskinäisen yhteenliittämisen samoin
        kuin kolmansien maiden ja Euroopan energiaverkkojen yhteenliittämisen
        helpottaminen
    • assosioituneiden maiden Euroopan unioniin              liittymisen  valmistelu
        lähentämällä niiden ja EUn energiapolitiikkaa
    • kolmansien maiden Euroopan unioniin suuntautuvan energianviennin
        säilyttäminen ennallaan tai sen lisääminen huolimatta näiden maiden
        sisäisen kysynnän kasvusta
       9.1.2     Yksittäisiin toimiin liittyvät tavoitteet
     Seminaarien, konferenssien ja tiedotustilaisuuksien sekä yhteistyöelimille
    myönnettävän taloudellisen tuen osalta:
    • yhteyksien lisääminen eurooppalaisten ja kolmansien maiden julkisen ja
        yksityisen sektorin päättäjien välillä
     • kolmansien maiden vastuuhenkilöiden keskinäisten yhteyksien edistäminen
     • muiden yhteistyötoimien toteuttaminen yhteisön ja kolmansien maiden
         välillä
     • Euroopan energiatilannetta koskevan tiedon levittäminen
     Kolmansien maiden energiapolitiikan suunnitteluun liittyvän yhteistyön ja
     energia-alan analyysien osalta:
     • Euroopan unionin osallistumisen varmistaminen kolmansien maiden
         energia-alan suunnitelmien ja sääntelyn valmisteluun
     Koulutus- ja tiedotustoimien osalta:
     • alan ammattilaisten kouluttaminen kolmansissa maissa esittämällä heille
         Euroopan unionin näkemykset
      Kohderyhmä:
      Kolmansien maiden ja Euroopan                 yhteisön   valtiot,  energia-alan
      valtionlaitokset, yritykset ja väestö.
9.2      Toimenpiteen perustelut:
      Yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan perusteena ovat seuraavat seikat:
      • vain yhteisö voi varmistaa, että Euroopan unionin etuja ja yrityksiä tuetaan
          suosimatta jotakin jäsenvaltiota
                                                                                ff 4
                                          -16-
 ---pagebreak---     • yhteisö on nimetty neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa nimen-
       omaisesti energia-alaa koskevissa yhteyksissä, mm. G-24:ssä ja tehtäessä
        sopimuksia tiettyjen kolmansien maiden kanssa,
    • yhteisön tasolla toteutettavan toimen avulla voidaan täydentää
       jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia ja vahvistaa niiden vaikutusta
    • Euroopan yhteisö voi parhaiten edustaa kaikkien jäsenvaltioiden etuja
    • Euroopan yhteisön tasolla toteutettavan toimen kautta voidaan hyödyntää
        moniin jäsenvaltioihin hajaantunut asiantuntemus.
    Verrattuna muihin yhteisön kansainvälisiin yhteistyöohjelmiin SYNERGIA-
    ohjelmassa voidaan ottaa huomioon yhteisön energia-alan edut ja pyrkiä
    parantamaan eri maantieteellisiä alueita kattavien ohjelmien välistä
    koordinaatiota.
9.3    Toimenpiteen seuranta ja arviointi:
    Huomattakoon, että jo nykyään kustakin maantieteellisestä alueesta vastaavat
    virkamiehet hallinnoivat, seuraavat ja arvioivat vastuullaan olevaa hanketta.
    Valitut suoritusten osoittimet
    Koska SYNERGIA on yhteistyöohjelma energiapolitiikan suunnittelemiseksi,
    on vaikea määritellä määrällisiä osoittimia sen toimien vaikutuksille.
    Lisäksi energiapoliittisten toimien vaikutukset näkyvät            tuotanto-  tai
    kulutusluvuissa vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
    On kuitenkin mahdollista käyttää osoittimia, jotka soveltuvat kohdassa 9.1
    esitettyihin kahdentyyppisiin tavoitteisiin.
    Yleisten tavoitteiden osoittimet:
    • kasvihuonekaasupäästöjen tason vertaaminen ennusteisiin
    • energiatehokkuusindeksin kehitys maittain
    • paikallisen tuotannon, erityisesti uusiutuvien energiamuotojen osuuden
        lisääminen
    • eurooppalaisten energia-alan sijoitusten määrän ja eurooppalaisen viennin
        kehitys
    • kolmansien maiden energiaviennin kehitys suhteessa niiden kotimaisen
        kysynnän kehitykseen
    • kolmansien maiden keskinäisten ja Euroopan unionin ja kolmansien maiden
        energiaverkkojen yhteenliittämiseen tehdyt sijoitukset.
    Yksittäisten toimien tavoitteille:
                                        -17                                           o5
 ---pagebreak---           • SYNERGIA-ohjelman avulla järjestettyjen konferenssien tai kokousten
              osanottajamäärä sekä mahdollisesti näistä kohtaamisista alkunsa saaneiden
              kaupallisten yhteyksien ja hankkeiden määrä
          • niiden maiden lukumäärä, jotka ovat hyötyneet                  eurooppalaisesta
              kokemuksesta energiapolitiikkansa suunnittelussa
          • koulutettujen ammattilaisten määrä
          • eri hankkeista tietoa saaneiden henkilöiden määrä
          •   yhteistyötoimet, jotka on aloitettu SYNERGIA-ohjelmassa toteutetun
              hankkeen seurauksena.
         Arviointia koskevat määräykset ja arviointien aikataulu
          Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään kahta kertomusta, jotka
          perustuvat ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemään arviointiin.
          Ensimmäinen, kahden toimintavuoden jälkeen laadittava kertomus keskittyy
          lähinnä ohjelman toteutukseen.
          Toinen kertomus laaditaan ohjelmaan päätyttyä, ja siinä tarkastellaan myös
          ohjelman vaikutuksia kyseisissä maissa.
          Riippumattomat asiantuntijat voivat myös suorittaa rahoitettujen hankkeiden
          tarkastuksia.
    9.4    Kustannustehokkuus
          Jotta tätä lukua voitaisiin verrata muiden ohjelmien vastaavaan lukuun, on
          otettava huomioon, että hankkeiden hallinnointi ja seuranta ovat suoraan
          yksikön virkamiesten vastuulla, eikä niitä anneta tehtäväksi ulkopuolisille.
          Lisäksi SYNERGIA-ohjelmalle ovat luonteenomaisia yhteisön aloitteesta
          toteutettavat toimet sekä toimet, joiden avulla hankitaan muissa ohjelmissa
          käytettäviä tietoja (esim. Euro-Välimeri -foorumi). Virkamiehet osallistuvat
          tavallista näkyvämmin näiden hankkeiden täsmentämiseen ja niistä
          neuvottelemiseen.
10.    HALLINTOMENOT
          Tarvittavien hallintovarojen käyttöönotto tapahtuu varojen myöntämistä
          koskevan komission vuotuisen päätöksen perusteella, ottaen huomioon
           erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämät lisähenkilöstö ja -määrärahat.
                                                 18                                         66
 ---pagebreak---              10.1        Vaikutus työpaikkojen määrään
 Työsuhteen tyyppi         Toimen hallinnointiin                         joista                    kesto
                               tarvittavat virat
                        pvsvvät        määräaikaiset     PO:n tai kyseisen       lisä-
                        virat          toimet            yksikön nyky-           henkilöstöä
                                                         henkilöstöstä
Virkamiehet tai A           2,5              0,5                  3
määräaikaiset      B          1                                   1
toimenhaltijat     C         2                                    2
Muut                                    1 kansallinen        1 kansallinen
                                         asiantuntija        asiantuntija
Yhteensä                    5,5               1,5                 7
             10.2        Henkilöstöä varten varattava kokonaisrahoitus
              Ohjelman hallinnomtikulujen voidaan siten arvioida olevan 7 x 103 000 ecua
              = 721 000 ecua.
              10.3       Muut toimintakulut
Budjettikohta                        Summat                             Laskutapa
 (numero ja otsake)
 A-130 Työmatkakulut,                 120 000                            Arvio perustuu
 matkakulut ja muut niihin                                              varainhoitovuoden 1997: n
 liittyvät menot                                                         yhdeksän ensimmäisen
                                                                         kuukauden toteutumiseen.
                                     46 200                              Kaksi vuotuista kokousta,
                                                                        joihin osallistuu kustakin
 A-2510 Puiteohjelmalla                                                 jäsenvaltiosta kaksi edustajaa,
 perustetun komitean                                                     keskimääräiset kustannukset
 erityiskokous "kansainvälinen                                           770 ecua. Näiden kokousten
 yhteistyö"                                                              pitäisi olla yhteisiä muiden
                                                                         erityisohjelmien kokousten
                                                                         kanssa.
                                      166 200
                       Yhteensä
               Ilmoitetut määrärahat sisältyvät           ohjelman     hallinnoinnista     vastaavien
               yksiköiden nykyisiin määrärahoihin.
                                                                                6*>
                                                      19
 ---pagebreak---           EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                          LIITE IV
                         Ehdotus.
                   NEUVOSTON PÄÄTÖS
MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN
            KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ
                       (1998 - 2002)
                                                       68
 ---pagebreak---                                         Ehdotus:
                                NEUVOSTON PÄÄTÖS
    MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN
                       KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ
                                     - ALTENER II -
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan
1 kohdan
ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2,
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3,
noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c            artiklassa  määrättyä
menettelyä4 ja toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa
sekä katsoo, että
yhteisön perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön toimien yhtenä tavoitteena
on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö,
yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan terveyden suojelua koskevat
vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan, ja tämä ohjelma edistää
osaltaan terveyden suojelua,
neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi CO2-
kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko
yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä
istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan yleissopimukseen liittyvää Kioton konferenssia
varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä 7,5
prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 1990
tasoon verrattuna,
tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi,
erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8
                                                                                69
 ---pagebreak--- prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi
lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä,
neuvoston päätöksellä 93/398/ETY5, joka tehtiin 24 päivänä kesäkuuta 1993, perustettiin
C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä,
neuvosto totesi 25-26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että
ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen paneelin (IPCC) toisessa
arviointikertomuksessa, . joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan
aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan
siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen;
samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja
totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi
neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, mihin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla,
komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa6 ja 13 päivänä
joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa7 Euroopan parlamentille ja neuvostolle
 näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden
 asemasta,
Euroopan parlamentti pyysi 4 päivänä heinäkuuta                     1996    hyväksymässään
                    8
 päätöslauselmassa komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien
 energialähteiden käytön edistämiseksi,
 komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla9
 Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet uusiutuvia energialähteitä koskevan
 yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen,
 yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa
 toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii
 erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa
 olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; nämä toimet kattavat muun muassa energia-alan,
 neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 1993 tekemällään päätöksellä 93/500/ETY10
 yhteisön ohjelman uusiutuvien energianlähteiden käytön edistämisestä yhteisössä
 (ALTENER); ohjelman tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien
 energialähteiden markkinaosuutta sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian
 kokonaistuotannosta; tämä ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997,
  5
      EYVL N:o L 167, 9.7.1993, s. 31
  6
      KOM (94) 649, 11.1. 1995
  7
     KOM(95) 682, 13.12.1995
  8
      A4-0188/96- EP 251.039
  9
      KOM (96) 576 lopull., 20.11.1996
  10
      EYVL N:o L 235, 18.9.1993
                                                                                70
 ---pagebreak--- yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka
tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen,
komissio on tehnyt ehdotuksen11 neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta
uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II),
energia-alan toimia varten on laadittu monivuotinen puiteohjelma,
Euroopan parlamentin ja neuvoston 26 päivänä huhtikuuta 1994 tekemällä päätöksellä
1110/94/EY12 perustettiin neljäs tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn
toimien puiteohjelma; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä
väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja
edistämistä varten; ALTENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline,
komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille viidettä TTK-puiteohjelmaa
koskevat ehdotuksensa13,
uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti sekä
ympäristöön että energian saannin varmuuteen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on
suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset,
tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin
liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä,
ohjelman toteutuksen tulisi tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden
toimien ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön
edistämiseen, ja
on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II -ohjelma Keski- ja Itä-
Euroopan assosioituneille maille kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen
Eurooppa-neuvoston14 päätelmien ja toukokuussa 1994 neuvostolle annetun asiaa
koskevan komission tiedonannon15 mukaisesti, sekä Kyprokselle,
1i
     KOM(97) 87 lopullinen, 12.3.1997
12
     EYVL N:o L 126, 18.5.1994
13
14
 15
     KOM
                                                                                71
 ---pagebreak--- ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                             1 artikla
1.    Yhteisö toteuttaa energia-alan puiteohjelmassa ALTENER II -erityisohjelman,
      jäljempänä "ohjelma", uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi
      yhteisössä. Tämän ohjelman tavoitteena on:
      (a)        auttaa luomaan tarvittavat edellytykset, erityisesti lainsäädännölliset,
                 sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset, uusiutuvia energialähteitä
                 koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle,
       (b)       edistää uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja
                 käyttöön tehtäviä yksityisiä ja julkisia investointeja.
       Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden
       saavuttamista: COs-päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden
       kasvattaminen energiataseessa, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen,
       energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen
       yhteenkuuluvuus sekä alueellinen ja paikallinen kehitys.
2.     Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, jotka ovat
       tämän päätöksen tavoitteiden mukaisia.
3.     ALTENER II -ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä
       2002.
4.     Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoitusnäkymien
       asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä.
                                              2 artikla
Ohjelmasta rahoitetaan         seuraavia   uusiutuviin   energialähteisiin  liittyviä toimia ja
toimenpiteitä:
a)      tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää
        yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien
        kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden
        kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä
        uusiutuvien        energialähteiden     markkinaosuuden        kasvattamisen    kannalta
        suotuisampien lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten
        analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu;
b)      kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja
        välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet
        liittyvät:
        -    paikallis- ja aluesuunnitteluun,
                                                                                70
 ---pagebreak---       -   suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin,
      - uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin,
      -    tiedotukseen,
      -    kasvatukseen ja koulutukseen;
c)    komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon
      vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten,
      alueellisten ja paikallisten toimien koordinointia; keskitetyn järjestelmän luominen
      uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon keräämistä ja levittämistä varten;
d)     muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja
       taitotiedon vaihtoa
e)     kohdennetut        toimet,     joilla     helpotetaan      uusiutuvien     energialähteiden
       markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja antamalla apua hankkeiden
       valmistelussa ja esittelyssä sekä niiden toteuttamisessa.
       Näiden kohdennettujen toimien tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa investointeja
       uuteen toimintakapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä;
       tämä tapahtuu antamalla rahoitustukea, jolla vähennetään uusiutuvia
       energialähteitä hyödyntävien hankkeiden oheiskustannuksia ja palveluista koituvia
       kustannuksia sekä poistetaan nykyisiä ei-teknisiä esteitä.
       Tällä tuella autetaan muun muassa asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa,
       markkinanäkymien analysoinnissa, hankkeiden toteutuspaikan valinnassa,
       rakennus-      ja     toimilupien       haussa,      rahoitussuunnitelman       laatimisessa,
       tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, laitosten
       käyttöönotossa jne.
       Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita:
       - biomassa, mukaan lukien energiatuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet,
           polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet13 , nestemäiset
           biopolttoaineet ja biokaasu,
       -    aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät,
       -    rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät,
       -    pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet,
        - tuulienergia,
        -   geoterminen energia;
 f)     toimet:
 16
    Komission tiedonanto yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta (KOM(96) 399 lopull., 30.7.1996
                                                      6
 ---pagebreak---        uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja
       toimintasuunnitelman toteuttamisen seuranta
       toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjen aloitteiden tuki, jolla pyritään
       erityisesti tehostamaan toimien yhteensovittamista ja yhteisvaikutusta mukaan
       lukien kaikki yhteisön rahoittamat toiminnat
       yhteisön ja sen jäsenvaltioiden             edistymisen     seuranta uusiutuvien
       energialähteiden kehittämisessä
       tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimien ja toimenpiteiden vaikutuksen
       ja kustannustehokkuuden arviointi. Arvioinnissa on otettava huomioon myös
       ympäristönäkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat.
                                       3 artikla
   Kaikista 2 artiklan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin
   liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö.
   Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan b ja d alakohdassa tarkoitettujen
   toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia niiden
   kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisella tai
   yksityisellä rahoituksella tai näiden kahden yhdistelmillä.
   Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja
   toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen
   osalta 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
                                        4 artikla
1. Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio.
2. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen
   sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon:
   - painopistealueet, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät            uusiutuvien
        energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan,
   - tekijät, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja
        kehitysmahdollisuuksiin sekä niiden työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin,
        erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen,
   - edellä 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avunannon
        suhteelliset kustannukset, todennäköisesti aikaansaatavan tuotantokapasiteetin
        määrä sekä alueiden ja/tai valtioiden rajojen yli koituvat hyödyt,
   - Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä
        ympäristönsuojeluun myönnettäviä valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat.
                                            5 artikla
                                                7
                                                                                7'
 ---pagebreak--- Komissiota avustaa energia-alan toimien monivuotisesta            puiteohjelmasta  tehdyn
neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea.
                                          6 artikla
1.  Komissio esittää ohjelman toisen vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle,
    talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita
    on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja
    jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Tähän
    kertomukseen liitetään ehdotukset ohjelmaan tehtävistä tarkistuksista, jotka
    mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella.
2.  Komissio arvioi ohjelman päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset
    sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen
    Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden
    komitealle.
                                          7 artikla
Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan niiden
yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten
mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai varsinaisissa
assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen turvin ja
samojen edellytysten mukaisesti kuin ne, joita sovelletaan EFT A/ET A-maihin, Kyproksen
kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
                                           8 artikla
Tämä päätös kumoaa ja korvaa neuvoston päätöksen (EY) N:o
                                           9 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä,
                                               Neuvoston puolesta
                                               Puheenjohtaja
                                                                                75
 ---pagebreak---                                 RAHOITUSSELVITYS
1.      TOIMEN NIMI
ALTENER II. Monivuotinen ohjelma uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi
yhteisössä.
2.      BUDJETTIKOHTA
B4-1030
3.      OIKEUSPERUSTA
Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL N:o L 235,
18.9.1993, s. 41). ALTENER I -ohjelma.
Monivuotista ohjelmaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä
(ALTENER II) koskeva 22 päivänä toukokuuta 1997 esitetty ehdotus neuvoston
päätökseksi (EYVLN:o C 192, 24.6.1997, s. 16).
Energia-alan toimien puiteohjelmaa (1998-2002) koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi.
4.      TOIMEN KUVAUS
4.1.    Toimen yleistavoite
Komissio pitää ALTENER-ohjelman jatkamista tarpeellisena. Ohjelma edesauttaa
merkittävästi ympäristöä säästävien uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymistä ja
muodostaa tärkeän osan komission strategiasta C02-päästöjen vähentämiseksi. Tämä
tavoite on yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artiklan mukainen.
Uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan yhteisön primaarienergian tarpeesta on tällä
hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrä
on noin 70 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Tiedonannossaan vihreästä kirjasta
Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa koskeva vihreä
kirja komissio ehdottaa uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävää lisäämistä
vuoteen 2010 mennessä. Vihreää kirjaa hyväksyttäessä esitettiin tavoitteeksi uusiutuvien
energialähteiden osuuden kaksinkertaistaminen vuoteen 2010 mennessä. Komissio
valmistelee tiedonantoa valkoisesta kirjasta Uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteisön
strategia vuodelle 2010 sekä siihen liittyvästä toimintasuunnitelmasta. ALTENER II -
ohjelmalla on tärkeä merkitys tämän strategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman
toteuttamisessa ja seurannassa.
ALTENER II -ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että
yhteisö asettama tavoite saavutetaan. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen lisää
myös yhteisön sisäistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta, edistää paikallisten energiavarojen
                                                                                16
 ---pagebreak--- hyödyntämistä ja vauhdittaa uusien energiateknologioiden (joista monia on kehitetty
komission rahoituksella) pääsyä markkinoille.
Komissio ehdottaakin tämän vuoksi ALTENER-ohjelman jatkamista siten, että uudessa
ohjelmassa otetaan huomioon monet riippumattoman asiantuntijaryhmän suosituksista,
ALTENER-konferenssin päätelmät sekä ne kokemukset, jotka komissio on saanut
toteuttaessaan ALTENER-ohjelmaa ja muita energiaan liittyviä toimia.
4.2.     Toiminnan säädetty kestoaika ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset
         säännöt
Toiminnan kesto on viisi vuotta alkaen tammikuun 1. päivästä 1998 ja päättyen joulukuun
31. päivään 2002.
5.       MENOJEN LUOKITUS
Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat.
6.       MENO-/TULOLAJI
ALTENER II -ohjelmalle ehdotettu talousarvio on 81,1 miljoonaa ecua.
ALTENER I -ohjelman talousarvio oli alun perin 40 miljoonaa ecua, mutta rahoitusta
lisättiin ohjelman loppuun mennessä noin 46,4 miljoonaan ecuun. Vuosina 1994, 1995 ja
 1996 käytettiin kokonaistalousarvioista 72 prosenttia. Vuoden 1993 toiminta jäi
käytännössä ainoastaan neljän kuukauden mittaiseksi - ohjelma hyväksyttiin vasta 18.
syyskuuta 1993 -ja vuonna 1997 käytettävissä oleva rahoitus on 8,2 miljoonaa ecua.
ALTENER II koostuu kuudesta toimi- ja toimenpidetyypistä, jotka koskevat uusiutuvia
energialähteitä:
A         ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN:
(a)       tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää
          yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien
          kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden
          kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä
          lainsäädäntö;
(b)       kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja
          välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet
          liittyvät:
          -    paikallis- ja aluesuunnitteluun,
          -    suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin,
          -    uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin,
          -    tiedotukseen,
          -    kasvatukseen ja koulutukseen;
                                                      10
                                                                                77
 ---pagebreak--- (c)       komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon
          vaihtoa; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan
          tiedon keräämistä ja levittämistä varten;
(d)       muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja
          taitotiedon vaihtoa;
B         UUSI             TOIMI             UUSIUTUVIEN                 ENERGIALÄHTEIDEN
          MARKKINAOSUUDEN KASVATTAMISEKSI
(e)       kohdennetut       toimet,     joilla    helpotetaan     uusiutuvien      energialähteiden
          markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja seuraavilla aloilla:
          - biomassa, mukaan lukien energiatuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet,
               polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet, nestemäiset
               biopolttoaineet ja biokaasu,
          - aurinkolämpöjärjestelmät ja auringon fotoenergiajärjestelmät,
          - rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät,
          - pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet,
          - tuulienergia,
           - geoterminen energia,
C.         UUDET TOIMET UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN
           YHTEISÖN STRATEGIAN TOTEUTTAMISEKSI, SEURAAMISEKSI JA
           VALVOMISEKSI
 (f)       toimet, joiden tarkoitus on:
           - uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja
               toimintasuunnitelman täytäntöönpanon valvominen
           - toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi tehtyjen aloitteiden tuki erityisesti
               edistämällä toimien yhteisvaikutusta
           - yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymisen valvominen uusiutuvien
               energialähteiden kehittämisessä
           - tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden arviointi.
 Rahoitustukea myönnetään seuraavasti:
 -    100 prosenttiin asti kuluista, jotka liittyvät a, c ja f kohdassa tarkoitettuihin toimiin
 -   30-50 prosenttia b ja d kohdassa tarkoitettujen toimien kokonaiskustannuksista, jolloin
     jäljelle jäävistä kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot tai yksityiset yritykset.
 Rahoitustuen määrä 2 artiklan e kohdan perusteella toteutettaville toimille määrätään
 vuosittain.
 Ohjelma on valittujen toimien kannalta luonteeltaan ohjeellinen, ja sen painopistealueet ja
 suuntaviivat vahvistetaan vuosittain.
 Vuotuisista suuntaviivoista pyydetään lausuntoa neuvoa-antavalta komitealta, joka
 koostuu jäsenvaltioiden edustajista.
                                                     - il-
                                                                                78
 ---pagebreak--- Kaikesta rahoituksesta on tehtävä sopimus komission ja rahoitettavan toimen
vastuuhenkilön tai koordinoijan välillä.
7.      TALOUDELLISET VAIKUTUKSET
Vuosittaiset maksusitoumusmäärärahat ohjelman toteuttamista varten osoittaa
budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. Budjettivallan käyttäjä
vahvistaa vuosittain määrärahojen suuruuden.
Ehdotettu ohjeellinen talousarvio on 81 100 000 ecua.
Määrärahat riippuvat tällä hetkellä voimassa olevista rahoitusnäkymistä. Vahvistettaessa
seuraavia rahoitusnäkymiä voidaan uusiutuvien energialähteiden edistämiseen
tarkoitettujen ensisijaisten toimien rahoitusta mahdollisesti harkita uudelleen.
7.1.    Kustannusten arvioiminen (yksikkökustannusten määrittely)
Yksityiskohtaisista taulukoista ja erittelyistä sekä toimien perusteluista käy ilmi, kuinka
toiminnan kokonaiskustannukset on laskettu.
2 artiklan a alakohdan mukaiset toimet: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien
mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja
täydentäminen
Alakohtaiset tutkimukset: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset, mutta
tutkimusten on nyt katettava kaikki jäsenmaat sekä KIE-maat. (Tutkimukset koskivat
 aiemmin tehty 12 jäsenmaata, ja ne on nyt laajennettava käsittämään 15 jäsenmaata.)
Yhdenmukaistaminen: Sama lähestymistapa kuin alakohtaisissa tutkimuksissa.
Tutkimuskohteina ovat muun muassa sähköverkkoon liittymisen hyväksymismenettelyjen
ja ehtojen sekä jäsenvaltioissa voimassa olevien määräysten yhdenmukaistaminen
hankekohtaisesti strategian toteuttamisessa.
 Standardit: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset eli noin 500 000
 ecua/valtuutus.
                                                                                70
 ---pagebreak---                                                            tuhatta ecua
     Kustannusten jakautuminen           | 1998 | 1999              2000       2001       2002      Yhteensä
2 artikla a alakohta: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien
yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen
* Alakohtaisia ja                                500        500     1000       1000       1000       4 000
markkinastrategioita koskevat
tutkimukset
* Yhdenmukaistaminen                           1000         500     1500       1500       1500       6 000
* Normien ja standardien                         500      1000       1500        1500       1500       6 000
kehittäminen
Välisumma (2 artiklan a alakohta)              2 000      2 000     2 000      2 000      2 000      10 000
        2 artiklan b alakohdan mukaiset toimet: infrastruktuurit ja välineet uusiutuvien
        energialähteiden kehittämistä varten
        Infrastruktuurit ja suunnittelu: Vähintään yksi hanke vuodessa 10 valtiossa ja vähintään
        kaksi hanketta viidessä valtiossa kolmen infrastruktuurityypin alalla. Paikallis- ja aluetason
        suunnittelua sekä koulutus- ja tiedotusinfrastruktuureja on voimistettava.
                                                                   tuhatta ecua
        Kustannusten jakautuminen                  1998       1999 | 2000           2001      2002     Yhteensä
2 artikla b alakohta: toimet, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä
          tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin
 * Paikallis- ja aluetason suunnittelu              1500       1600      1900       1900      1900       8 800
 * Hankkeet, joissa kehitetään välineitä
suunnittelua, seurantaa ja arviointia
varten                                              1000       1 100     1000       1000      1000       5 100
 * Uusiin rahoitusvälineisiin ja
markkinavälineisiin liittyvät hankkeet              1000       1 100     1 100      1 100     1 100      5 100
 * Tiedotukseen sekä kasvatus- ja
 koulutusohjelmiin liittyvien
 infrastruktuurien kehittäminen                     1000       1 100     1 100      1 100     1 100      5 400
 Välisumma (2 artiklan b alakohta)                  4 500      4 900     5 000      5 000     5 000     24 400
        2 artiklan c alakohdan mukaiset toimet: Tiedon levittäminen
        Yhteisön tapahtumat ja julkaisut: Vuosittain järjestetään neljä infrastruktuureja
        käsittelevää ja neljä alakohtaisia kysymyksiä käsittelevää sopimuspuolten kokousta.
        Edistämiskustannukset, tiedotteet, esitteet jne. "Käynnistyskampanjan" edistäminen.
        Erityistehtäviä varten luotavat tilapäiset verkot: ALTENER I -ohjelmassa rahoitusosuus
        kolmen biomassaverkoston kustannuksista oli ainoastaan 30 prosenttia, ja kustannukset
        olivat 1,2 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja miljoona ecua vuonna 1996. Toimea on
        laajennettava muihin energiamuotoihin ja rahoitusosuutta on lisättävä.
                                                                                o
                                                            -13
                                                                                O
                                                                                0
 ---pagebreak---       Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten (virtuaalisen keskuksen
      'Agores' perustaminen): Koska tämä on uusi toimi, kustannusarvio perustuu niihin
      kokemuksiin, joita saatiin EnR-verkoston kerätessä ja käsitellessä jäsenvaltioilta saatua
      tietoa ALTENER-ohjelmaa varten, sekä tämän toiminnan kustannuksiin. Lisäksi
      kustannusarviossa on otettu huomioon ohjelman piiriin kuuluvien maiden, tehtävien ja
      kysymysten määrän lisääntyminen. Toimea vahvistetaan asteittain laajentamalla sitä uusiin
      valtioihin ja kohdennettuihin toimintoihin.
      Kansallisten, alueellisten ja paikallisten tiedotustoimien tuki, jota toteutetaan yhdessä mm
      jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten kanssa: Tukea myönnetään vähintään kahdelle
      kansalliselle tapahtumalle vuodessa (tuen enimmäismäärä 50 %).
       Verkoille, yhteenliittymille ja muille toimijoille myönnettävä tuki: Lähes kaikki alan
      teollisuuden eri yhteenliittymät tai liitot järjestävät tapahtuman kerran vuodessa ja
       muutamat niistä kansainvälisen tapahtuman joka toinen vuosi. Rahoitustuki on 30 000 -
       100 000 ecua. Lisäksi voidaan tukea julkaisuja tai tiedotustoimia.
                                                              tuhatta ecua
        Kustannusten jakautuminen              1998      1999     2000        2001      2002      Yhteensä
2 artiklan c ja d alakohta: tiedonlevitys + yhteisrahoitettu tiedonlevitys
* Yhteisön tapahtumat ja julkaisut,               500      400       500         500      500         2 400
"käynnistyskampanjan" edistäminen
* Tilapäiset verkostot, jotka luodaan             750      750       750         750      750         3 750
biomassaan, jätteisiin, nestemäisiin
biopolttoaineisiin, auringon
lämpöenergiaan, auringon
fotoenergiaan, rakennuksiin ym.
liittyviä erityistehtäviä varten
* Keskitetty järjestelmä tiedon                   750      750        750        750       750        3 750
keräämistä ja levittämistä varten
* Tuki yhteistyössä jäsenvaltioiden               500      500        500        500       500        2 500
paikallisviranomaisten kanssa
toteutettaville kansallisille, alueellisille
ja paikallisille toimille, mukaan lukien
ETA, KIE-maat ja Kypros                                                                         i
 * Tuki olemassa oleville verkostoille,            500     400        500        500       500        2 400
yhteenliittymille ja muille toimijoille
Välisumma (2 artiklan c ja d alakohta)          3 000 2 800         3 000      3000      3000        14 800
       2 artiklan e alakohdan mukaiset toimet: Kohdennetut toimet, joilla edistetään
       uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja vauhditetaan
       investointeja
       Rahoitusta annetaan oheistoimiin, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden
       markkinaosuuden kasvua ja helpotetaan investointeja. Tätä toimintaa varten ehdotetut
       rahoitussummat perustuvat teollisuuden tekemiin laskelmiin, ja niissä on otettu huomioon
       eri alojen kehitysennusteet sekä arviot eri oheiskustannuksista. Tästä ohjelmasta
                                                          14
                                                                                Si
 ---pagebreak---        oheiskustannuksiin myönnettävän tuen määrän päättää komissio ehdotuspyyntövaiheessa.
       Tällä toiminnalla on hyvin tärkeä merkitys "käynnistyskampanjan" toteuttamisessa, jota
       komissio suunnittelee uusiutuvia energialähteitä koskevassa valkoisessa kirjassa.
       Tarkoituksena on mm. täydentää esittelyhankkeiden jälkeen ohjelmissa havaittuja aukkoja
       sekä edistää investointeja.
                                                   tuhatta ecua
        Kustannusten jakautuminen          1998      1999       2000       2001       2002      Yhteensä
2 artikla e alakohta: Kohdennetut toimet, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden
           markkinaosuuden kasvua ja investointeja
* Vuosittaiset tarjous- ja                    100        100        100       100         100         500
ehdotuspyynnöt, muutokset, uudet
tavoitteet
* Kohdennetut toimet:
-Alue 1 : biomassa, biokaasu,               1000       1000       1500      1 500       1500       6 500
biopolttoaineet
-Alue 2: auringon lämpöenergia ja             750      1000       1 500     1500        1 500      6 250
fotoenergia
-Alue 3 : aurinkoenergian käyttö              500      1000       1 100     1 100       1200       4 900
rakennuksissa
 -Alue 4: pienvesivoima                       500        500        500       500         500       2 500
 -Alue 5: tuulienergia                        500        500        500       500         500       2 500
 -Alue 6: geoterminen energia                 250        300        300       300         300       1450
 Välisumma (2 artiklan e alakohta)          3 600      4 400        5 50    5 500       5 600     24 600
                                                            tuhatta ecua
          Kustannusten jakautuminen          1998       1999       2000      2001        2002      Yhteensä
  2 artiklan f alakohta: Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman
           toteuttaminen
   * Jäsenvaltioiden ja yhteisön                500        500        500        500         500       2 500
   strategiatoimenpiteiden seuranta;
   toimintasuunnitelman toteuttamisen
   edistymistä koskevat selvitykset
   * Tuki toimintasuunnitelman                   250       450        450        450          450       2 050
   toteuttamiseksi tehdyille aloitteille
   * Yhteisön, jäsenvaltioiden ja                300       300         300        300         300       2 500
   assosioituneiden maiden uusiutuvien
   energialähteiden kehittämisen
   seuranta; tilastot
    * Ohjelman jatkuva arviointi ja              250       250         250        250         250       1250
    seuranta
    YHTEENSÄ                                   1300       1500       1500       1500        1500        7 300
                                                     -15
                                                                                82
 ---pagebreak---         7.2          Kustannusten jakautuminen             toimenpiteen      osatekijöiden     mukaan
        (maksusitoumusmäärärahat)
                                                         tuhatta ecua
         Kustannusten jakautuminen                  1998      1999      2000       2001        2002        Yhteensä
   2 artiklan a alakohta: uusiutuviin                 2 000    2 000      2 00d        2 ooq      2 oori       îoood
            energialähteisiin liittyvien
            mahdollisuuksien kehittämistä
            koskevien yhteisön
            toimenpiteiden toteuttaminen ja
            täydentäminen
   2 artiklan b alakohta: uusiutuvien
            energialähteiden kehittämisessä           4 500               5 000
                                                                4 900                  5 000       5 000      24 40A
            tarvittaviin infrastruktuureihin ja
            välineisiin liittyvät toimet
       artiklan c ja d alakohta: tiedon               3 000     2 800     3 000        3 00CH      3 000       14 80Q
            levittäminen
   2 artiklan e alakohta: kohdennetut                                                                          24 60d
             toimet, joilla edistetään                3 600     4 400
                                                                           5 500       5 500       5 60fl
             uusiutuvien energialähteiden
             markkinaosuuden kasvua ja
             investointeja
    2 artiklan f alakohta: uusiutuvia                  1300     1 500      1500        1 5001      1 50d        7 30d
             energialähteitä koskevan
             jäsenvaltioiden ja yhteisön
              strategian ja toimintasuunnitelman
              seuranta ja edistymistä koskevat
              selvitykset
    Yhteensä                                         14 400 15 600       17 00d       17 00d      17 lOOl      81 10Q
                        Sijoitusten ja oheiskustannusten vertailu
    Uusiutuvan               Kokonais-          Oheis-           Oheis-      Tukikelpoisten Sijoitus-        Tuotan-
 energianlähteen              yksikkö-          kustan-         kustan-       oheiskustan-        ten        tokapa-
       tyyppi              kustannukset         nukset           nukset       nusten arvio     arviointi      siteetti
                                               (prosent-        (ecuina)      ennakoitujen         (ei
                                                 teina)                        resurssien       tukikel-
                                                                                mukaan          poista)
                               ecu/kW              %            ecua/k\V        milj. ecua     milj. ecua       MW
     Biomassa                          800               10             80                  18         180          225
Auringon fotoenergia                 4 000               20           800                    6          30           7,5
      Auringon                      250/m2               10         25/m 2
                                                                                8          80     320 milj.
                                                             16
                                                                                83
 ---pagebreak---    lämpöenergia                                                                                m
   Aurinkotalot                      100                20          20                            40         400
  Pienvesivoima                    1 100                25         275                             14       14,5
    Tuulienergia                     800                 15        120                           26,5       33,5
Geoterminen energia                2 000                 10        200                             20         10
     Yhteensä                                                                          50      392,5
         2 artiklan f alakohdan mukaiset toimet: Uusiutuvia energialähteitä koskevan
         yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttaminen
         Jäsenvaltioiden ja yhteisön strategiatoimenpiteiden valvominen; toimintasuunnitelman
         edistymisen seuranta: seurantajärjestelyt on luotava ja otettava käyttöön asteittain
         kansallisten laitosten (energiavarastojen) muodostamalle perustalle. Kustannukset ovat
         arviolta 200 000 - 300 000 ecua vuodessa. Selvitysten kustannuksiksi arvioidaan 15 000
         ecua vuodessa maata kohti. Järjestelmää laajennetaan asteittain KIE-maihin.
         Toimintasuunnitelman aloitteille myönnettävä tuki: Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin
          15 000 ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi
         arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin.
         Yhteisön ja jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden kehittämisen seuranta: Euroopan
         yhteisöjen tilastotoimisto on arvioinut tilastoja varten tehtyjen selvitysten kustannuksiksi
         20 000 ecua maata kohti vuodessa. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja muille
          osa-aloille kuten työllisyys ja koulutus.
          Ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta. Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin 15 000
          ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi
          arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja tehostetaan
          ohjelman ja strategian edistymisen mukaan.
          7.3      Osaan B kuuluvat tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, kokouksista ym.
                   aiheutuvat toimintakustannukset
                                                    tuhatta ecua
                                        Erittely                                     Talousarvio
               - Tutkimukset                                                                           50 000
               - Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset                                              25 000
                - Konferenssit ja kongressit                                                           25 000
               - Tiedotus- ja julkaisutoiminta                                                        , ™ 000
               Yhteensä                                                                               250 000
                                                                      i
                                                             -17-
                                                                                84
 ---pagebreak--- 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu
                                           1998          1999     2000        2001          2002     Yhteensä
Maksusitoumusmäärärahat                  14 400        15 600    17 000     17 000        17 100       81 100
8.        TOIMENPITEET               PETOSTEN               EHKÄISEMISEKSI                   (JA
          TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET)
Tehtyjen sopimusten osalta korvaukset maksetaan todellisten kulujen perusteella (lukuun
ottamatta tutkimusten aiheuttamia kustannuksia, joista maksetaan kiinteä korvaus
hyväksyttyjen       tulosten perusteella). Koska valtaosa             ALTENER-hankkeiden
kustannuksista ei liity investointeihin, kustannuksia korvataan useimmissa tapauksissa
hyväksyttyjen tulosten perusteella.
9.        KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
9.1       ALTENER II -ohjelmassa toteutettavan toiminnan erityistavoitteet
 1. Yhteisö toteuttaa toimia ja toimenpiteitä käsittävän viisivuotisen ohjelman edistääkseen
uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisön alueella. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:
         Erityistavoitteet                      Keinot                          Kohderyhmä
Toteuttaa ja täydentää             Alakohtaiset                     Päättäjät, teollisuus, hankkeiden
yhteisön toimenpiteitä, joilla     markkinastrategiat               toteuttajat
pyritään kehittämään
uusiutuviin energialähteisiin
liittyviä mahdollisuuksia
Yhdenmukaistaa uusiutuvien         Normien ja standardien            Teollisuus, tuottajat, käyttäjät
energialähteiden markkinoita       kehittäminen ja lainsäädän-
                                   nöllisten, sosioekonomisten ja
                                   hallinnollisten edellytysten
                                   yhdenmukaistaminen
Lisätä luottamusta uusiutuviin     Kansallinen, alueellinen ja       Kansalliset, alueelliset ja
energialähteisiin ja kasvattaa     paikallinen suunnittelu           paikalliset viranomaiset, päättäjät
niiden markkinaosuutta sekä
parantaa alan kansainvälistä       Suunnittelussa ja arvioinnissa    Päättäjät, hankkeiden toteuttajat,
toimintavalmiutta ja               tarvittavien välineiden ja        teollisuus, tuottajat
kilpailukykyä tukemalla            menetelmien kehittäminen
 infrastruktuureja
                                   Uusien rahoitus-ja                Rahoituslaitokset, hankkeiden
                                   markkinavälineiden                toteuttajat, sijoittajat, tuottajat,
                                   kehittäminen                      käyttäjät
                                   Tietoinfrastruktuurit             Päättäjät, käyttäjät
                                                    18
                                                                                85
 ---pagebreak---                                Opetuksen ja koulutuksen         Yliopistojen ja teknillisten
                               infrastruktuurit.                oppilaitosten opiskelijat,
                                                                uudelleenkoulutukseen osallistuvat
                                                                työntekijät, teknikot, arkkitehdit,
                                                                insinöörit, koulut, käyttäjät
                               Yhteisön laajuiset, kansalliset
Lisätä luottamusta uusiutuviin ja alueelliset tapahtumat ja     Päättäjät, teollisuus, hankkeiden
energialähteisiin ja kasvattaa julkaisut                        toteuttajat, tuottajat, käyttäjät
niiden markkinaosuutta
tehostamalla kansainvälisellä, Tilapäiset ja erityisverkostot
yhteisön, kansallisella,       taitotiedon vaihtoa varten       Hankkeiden toteuttajat,
alueellisella ja paikallisella                                  suunnittelijat
tasolla saadun kokemustiedon
levittämistä sekä eri tasoilla  Keskitetty järjestelmä tiedon
toteutettavien toimien          keräämistä ja levittämistä
koordinointia                   varten                          Kansainväliset, kansalliset,
                                                                alueelliset ja paikalliset
                                                                viranomaiset, päättäjät, teollisuus,
                                                                hankkeiden toteuttajat, tuottajat,
                                                                käyttäjät
                                Tuki nykyisille verkostoille
                                                                Teollisuus, tuottajien ja käyttäjien
                                                                 yhteenliittymät
 Vauhdittaa investointeja
 lisäämällä uusiutuvia          Hankkeille annettava
 energialähteitä hyödyntävän    rahoitustuki, jolla vähennetään Julkiset ja yksityiset hankkeiden
 energiatuotannon               oheiskustannuksia ja             toteuttajat, sijoittajat, tuottajat ja
 toimintakapasiteettia          palveluista koituvia             käyttäjät
                                kustannuksia
 Toteuttaa uusiutuvia
 energialähteitä koskevaa       - Yhteisön strategioiden         Yhteisön toimielimet,
 yhteisön strategiaa            valvonta jäsenvaltioissa ja      jäsenvaltioiden viranomaiset,
                                selvitykset                      päättäjät
                                toimintasuunnitelman
                                edistymisestä
                                 - Toimintasuunnitelman           Yhteisön toimielimet,
                                toteuttaminen siten, että        jäsenvaltioiden viranomaiset
                                 pyritään erityisesti
                                 tehostamaan yhteisvaikutusta
                                 yhteisön ja jäsenvaltioiden
                                 muiden toimien kanssa
                                    - Yhteisön ja                 Yhteisön toimielimet,
                                jäsenvaltioiden edistymisen       jäsenvaltioiden viranomaiset,
                                 seuranta uusiutuvien             päättäjät, teollisuus, hankkeiden
                                 energialähteiden                 toteuttajat, tuottajat, käyttäjät
                                                -19
                                                                                86
 ---pagebreak---                                   kehittämisessä
9.2. Toiminnan perustelut
Kustannukset
Jotta     uusiutuvien     energialähteiden    osuutta     yhteisön      sisäisestä energian
kokonaiskulutuksesta voitaisiin kasvattaa merkittävästi, on tehtävä enemmän
investointeja. Lisäinvestoinnit olisivat TERES II -kertomuksen mukaan 180 miljardia ecua
vuoteen 2020 mennessä. Näin mittava rahoitus Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden
talousarvioista ei tule kysymykseen. Ainoa mahdollisuus on riippumaton rahoitus, johon
osallistuvat yhteisön puitteissa kaikki taloudelliset toimijat. Komissio osallistuu työhön
luomalla yhdenmukaiset markkinaolosuhteet sekä tukemalla toimia, joiden liitännäis- ja
kerrannaisvaikutukset voidaan osoittaa objektiivisesti.
Tuloksiksi odotetaan, että
- markkinoilla olevien uusiutuvien energialähteiden laatu paranee,
- hankkeiden toteuttajien ja sijoittajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan
    kasvaa,
- käyttäjien ja kuluttajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa,
- erityisolosuhteet huomioon ottavia ratkaisuja kehitetään ja riittäviä infrastruktuureja
    rakennetaan,
- uusiutuvat energialähteet ovat riittävän hyvin saatavilla markkinoilla,
- toteutetaan laajamittaisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita,
- uusiutuviin energialähteisiin liittyviä tehokkaita strategioita otetaan käyttöön ja niitä
    valvotaan,
- varmistetaan, että toimet täydentävät toisiaan.
 9.3. Toiminnan seuranta ja arviointi
 Komissiota avustaa hankkeiden arvioinnissa ja valintaperusteiden määrittämisessä neuvoa-
 antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja eri maiden asiantuntijoista.
 Päätöksen 2 artiklan e kohdassa tarkoitettuja toimia varten muodostetaan neuvoa-antavan
 komitean jäsenistä tekninen työryhmä, joka kokoontuu vuosittain.
 Valitut suoritusosoittimet ovat seuraavat:
 Yleiset osoittimet:
 - C02-päästöjen vähentäminen,
 - uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen yhteisön sisäisessä energian
    kokonaiskulutuksessa,
 - uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiatuotannon kapasiteetin lisääminen,
 - edistyminen uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja
    toimintasuunnitelman toteutuksessa Euroopan yhteisössä ja jäsenvaltioissa.
                                                 20
                                                                                87
 ---pagebreak--- Erityisosoittimet:
-    kehitettyjen normien ja standardien määrä (2 artiklan a kohta),
-    luottamusta lisäävien rahoitus- ja markkinavälineiden määrä ja kattavuus (2 artiklan a ja
     b kohta),
-    luottamusta lisäävien tiedotteiden ja tiedotustoimien määrä ja kattavuus (2 artiklan c ja
     d kohta),
-    toiminnassa olevien infrastruktuurien määrä ja tyyppi (2 artiklan b kohta) (tehdään
     selvitys),
-    paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien määrä ja kattavuus (2 artiklan b
     kohta),
-    edistämiskampanjoiden tai tiedotustoiminnan laajuus ja niiden kohderyhmät (2 artiklan
     c ja d kohta) (tehdään selvitys),
-    käyttöön otettu uusi kapasiteetti (2 artiklan e kohta) (ks. kohta 7.1, 2 artiklan e kohta),
-    kohdennettujen hankkeiden onnistumisaste (2 artiklan e kohta),
-    hankkeissa mukana olevien pk-yritysten osuus (2 artiklan e kohta),
-    jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet (2 artiklan f kohta).
 Suunnitellaan seurantajärjestelmä, jossa esitetään, miten edellä lueteltuja osoittimia varten
 kerättyjä tietoja käytetään ja miten tulokset todennetaan.
 * Oheiskustannukset vaihtelevat teknologiasta riippuen. Yhteisön tuen määrästä
 kohdennettujen toimien (2 artikla) tukikelpoisille kustannuksille päätetään vuosittain
 kunkin teknologian osalta 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan mukaan.
 Arviointimenetelmät ja -jaksot
 Komissio arvioi jatkuvasti uusiutuvien energialähteiden kehittämistä jäsenvaltioissa ja
 esittää tietyin väliajoin kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Lisäksi
 komissio laatii jatkuvasti kertomuksia ALTENER-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle,
joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu kolme tai neljä kertaa vuodessa.
 Komissio on antanut puolueettoman konsulttiryhmän tehtäväksi arvioida ALTENER I -
 ohjelma. Uudessa ALTENER II -ohjelmassa on otettu huomioon lukuisia tämän
 asiantuntijaryhmän esittämiä suosituksia. Komissio on lisäksi laatinut kertomuksen
 tuloksista, joita oli saavutettu ALTENER I -ohjelman kolmannen toimintavuoden loppuun
 mennessä. Tämä kertomus toimitetaan neuvoston 13. syyskuuta 1993 tekemän päätöksen
  (93/500/ETY) 8 artiklan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille.
  ALTENER II -ohjelman toisen toimintavuoden aikana käynnistetään ohjelman arviointi
  siten, että välikertomus saavutetuista tuloksista voidaan esittää ennen uuden
  budjettikehyksen esittelyä.
  10.      HALLINTOMENOT
  Tarvittavan hallintohenkilöstön osoittaminen riippuu vuosittain tehtävästä varojen
  kohdentamista koskevasta komission päätöksestä, jota tehtäessä otetaan erityisesti
                                                    21
                                                                                88
 ---pagebreak--- huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymät ylimääräisen henkilöstön määrä sekä
ylimääräiset varat.
10.1 Vaikutus henkilöstötarpeeseen
ALTENER-ohjelmassa kehitetään yhteisön strategia uusiutuvia energialähteitä varten, ja
se on ainoa yhteisön ohjelma, jonka tarkoitus on yksinomaan edistää uusiutuvien
energialähteiden markkinaosuuden lisäämistä. Esihankkeita, tutkimuksia, normeja,
tiedonlevitystä ja erityisverkkojen seurantaa koskevien sopimusten teknisestä hallinnosta
vastaavien hallintovirkamiesten on myös valmisteltava komission tiedonannot ja
säädösehdotukset uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi sekä laadittava yhteisön
strategia ja toimintasuunnitelma ja seurattava ja valvottava niitä. Menettelyjä ja
neuvotteluja, joiden tuloksia ovat unionin muille toimielimille esitettävät
säädösehdotukset, voidaan pitää mittavana työnä, joka vie noin 30 % henkilöstön
työajasta. Loput 70 % kuluvat ALTENER-ohjelmassa toteutettavien hankkeiden
tekniseen hallinnointiin (lokakuussa 1997 meneillään on noin 190 hanketta). ALTENER-
hankkeet koskevat seitsemää tärkeää energia-alaa - biomassa, pienvesivoima, tuulienergia,
aurinkolämpövoima, auringon fotoenergia, rakennusten aurinkosähkö ja geoterminen
energia - sekä neljää esihanketta - paikallis- ja aluesuunnittelu, tieto- ja
koulutusinfrastruktuurit, uudet markkinarahoitusvälineet ja menetelmien kehittäminen
suunnittelutyöhön ja arvioinnin seurantaan.
ALTENER-ohjelman hallintoon on varattava ainakin yksi vastuuhenkilö kullekin osa-
alalle, jotta voitaisiin kehittää kunnolla aluekohtaisia strategioita ja seurata kaikkia
toimintoja.
  Viran tai               Toiminnan                     josta                            Kesto
  toimen tyyppi           hallintoon
                          osoitettu
                          henkilöstö
                          Vakinaiset      Määrä-        pääosaston     lisähenkilöstöä
                          virat           aikaiset      henkilöstöä    tai pääosaston
                                          toimet                       muuta
                                                                       henkilöstöä
  Virkamiehet       A     8,5                            6             2,5
  tai               B     2,5                            1,5            1
  määräaikainen     C     3,5                            2              1,5
  henkilöstö
  Muu                                     2 kansal-                    2     kansallista 5 vuotta
  henkilöstö                              lista asian-                 asiantuntijaa
                                          tuntijaa                     2 asiantuntijaa
                                          2 asian-
                                          tuntijaa
                                                         2 tilapäistä
                                           2 tilapäistä  työntekijää
                                          työntekijää
                                                  22
                                                                                8i)
 ---pagebreak--- 10.2 Lisähenkilöstön kokonaisrahoitusvaikutus
Ohjelman hallinnon kokonaislisäkustannukset voidaan arvioida seuraavasti:
Virkamiehet:
5 x 5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (katso kohta 10.1)             1 802 500 ecua
Asiantuntijat (A0-1178)
2 x 5 vuotta x 120 000 ecua =                                     1 200 000 ecua
Kansalliset asiantuntijat (AO-1520)
2 x 5 vuotta x 40 000 ecua =                                       400 000 ecua
YHTEENSÄ =                                                        3 402 500 ecua
10.3 Muut toimintakulut
Budjettikohta                   Määrä vuodessa              Laskutapa
(otsikon n:o)
A-1300 Virkamatka-,             130 000 ecua                Sopimuspuolien kokoukset
matka- ja muut niihin                                       kunkin toimen osalta,
liittyvät kulut                                             hankkeiden seuranta
A-2510 Uusiutuviin              108 000 ecua                900 ecua x 30 henkilöä x 4
energialähteisiin liittyvät                                 kokousta
puiteohjelmakomitean
erityiskokoukset (neljä
kertaa vuodessa)
Yhteensä                        238 000 ecua
Kokonaiskustannukset koko ohjelman ajalle ovat 238 000 x 5 = 1 190 000 ecua.
Nämä määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden määrärahoihin.
                                                                                90
                                               23
 ---pagebreak--- EUROOPAN KOMISSIO
                          LIITE V
            EHDOTUS:
        NEUVOSTON PÄÄTÖS
 ENERGIATEHOKKUUTTA EDISTÄVÄSTÄ
    MONIVUOTISESTA OHJELMASTA
            (1998-2002)
                                  91
 ---pagebreak--- EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan
1 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2,
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3,
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä4 yhteistoiminnassa
Euroopan parlamentin kanssa,
sekä katsoo, että
perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätään, että yhteisön ympäristöpolitiikan yhtenä
tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö,
neuvosto teki 16 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen N:o                  737/96   yhteisön
energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta SAVE II -ohjelmasta5,
neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi C0 2 -
kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko
yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä
istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan puitesopimukseen liittyvää Kioton
konferenssia varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on
vähennettävä 7,5 prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010
mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna,
tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi,
erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8
prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi
lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä,
päätöksellä 93/389/ETY6 otettiin käyttöön          yhteisön   C02-päästöjen   ja  muiden
kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmä,
komissio korosti 8 päivänä helmikuuta 1990 antamassaan energiaa ja ympäristöä
koskevassa tiedonannossa energiatehokkuutta tulevaisuudessa tehtävien aloitteiden
kulmakivenä pyrittäessä vähentämään energian haitallisia ympäristövaikutuksia,
l
2
3
4
5
     EYVL N:oL 335, 24.12.1996
6
     EYVL N:o L 167, 9.7.1993, s. 31
                                                                                32
 ---pagebreak--- energianhallinnan       kehittämistä     tarvitaan      kiireellisesti,   jotta edistettäisiin
ympäristönsuojelua, lisättäisiin energian saannin varmuutta ja tuettaisiin kestävää
kehitystä,
komissio on esittänyt 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa sekä 13
päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa neuvostolle ja Euroopan
parlamentille näkemyksensä Euroopan yhteisön energiapolitiikan tulevaisuudesta ja
energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteiden merkityksestä,
perustamissopimuksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö kehittää ja harjoittaa
toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii
erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehitystasoeroja sekä muita heikommassa
asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; energia olisi sisällytettävä näihin
pyrkimyksiin,
neuvosto hyväksyi päätöksellä 91/565/ETY7 yhteisön energiatehokkuusohjelman (Save),
jolla pyrittiin energiatehokkuutta suosivien infrastruktuurien vahvistamiseen yhteisössä;
kyseisen ohjelman voimassaoloaika päättyi 31 päivänä joulukuuta 1995,
yhteisö tunnusti Save-ohjelman tärkeäksi tekijäksi C02-päästöjen vähentämistä
koskevassa yhteisön strategiassa; Euroopan yhteisön alueellisista energiaohjelmista 8
päivänä toukokuuta 1991 annetussa komission tiedonannossa, neuvoston kyseisestä
tiedonannosta tekemissä päätelmissä sekä 16 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa
Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että näitä toimintoja olisi jatkettava,
 laajennettava ja käytettävä yhteisön energiastrategian tukemiseen; tämä alueellista
toimintaa koskeva aloite olisi kokonaisuudessaan sisällytettävä uuteen Save II -ohjelmaan,
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N: o 1110/94/EY8 vahvistettiin
 teknologista tutkimusta, kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien neljäs puiteohjelma;
 energiatehokkuuspolitiikka on tärkeä väline käytettäessä ja edistettäessä puiteohjelmassa
 kehitettävää uutta energiateknologiaa; Save II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä
 toimintaväline,
 komissio on esittänyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle viidettä TTK-puiteohjelmaa
 koskevat ehdotuksensa9,
  Save II -ohjelman tavoitteena on parantaa loppukulutuksen energiaintensiteettiä vielä
 yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu,
  neuvosto totesi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään istunnossa, että tavoitteena
  oleva C02-päästöjen vakiinnuttaminen voidaan saavuttaa vain yhteensovitetuilla,
  energiatehokkuutta ja taloudellista energian käyttöä edistävillä toimenpiteillä, jotka
  perustuvat energian tuottamisen, muuntamisen, siirtämisen ja kuluttamisen kaikilla tasoilla
  ilmenevään kysyntään ja tarjontaan ja joissa hyödynnetään uusiutuvia energiamuotoja;
  paikalliset energianhallintaohjelmat kuuluvat tällaisiin toimenpiteisiin,
  7
      EYVL N:oL 307, 8.11.1991, s. 34
  8
      EYVL N:oL 126, 18.5.1994, s. 1
  9
      KOM (97)
                                                                                93
 ---pagebreak--- energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa
Euroopan parlamentti kehotti määrittelemään tavoitteet ja laatimaan energiatehokkuutta ja
energiansäästöä koskevan yhteisen ohjelman siten, että ne sopivat yhteen Rio de
Janeirossa (1992) ja Berliinissä (1995) sovittujen kasvihuonekaasupäästöjä koskevien
tavoitteiden kanssa, kehotti laatimaan Save II -ohjelman ja kehotti komissiota
selventämään tehtäväänsä energian säästön ja energiatehokkuuden alalla suunnittelemalla
käytännön hankkeita,
energiatehokkuuden parantamisella on myönteinen vaikutus sekä ympäristöön että
energiahuollon varmuuteen; nämä vaikutukset ovat luonteeltaan yleismaailmallisia; tämän
vuoksi tarvitaan tiivistä kansainvälistä yhteistyötä mahdollisimman hyvien tulosten
saavuttamiseksi,
C02-päästöjä voitaisiin vähentää 180-200 miljoonaa tonnia vuoteen 2000 mennessä
parantamalla loppukysynnän energiaintensiteettiä viisi prosenttia enemmän, kuin on
normaalisti arvioitu,
Save II -ohjelma on tärkeä ja tarpeellinen väline aiempaa paremman energiatehokkuuden
edistämiseksi,
päällekkäisyyden välttämiseksi ja synergian saavuttamiseksi ohjelman täytäntöönpanossa
on huolehdittava siitä, että tehdään tiivistä yhteistyötä muiden energiatehokkuuden
edistämiseen suoraan liittyvien yhteisön ohjelmien kanssa,
on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata Save II -ohjelma assosioituneille Keski- ja
Itä-Euroopan maille (KIE-maat) kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen
Eurooppa-neuvoston päätelmien ja komission asiasta neuvostolle toukokuussa 1994
 antaman tiedonannon mukaisesti, sekä assosioituneille Välimeren maille ja Kyprokselle,
yhteisön tuen tehokkaan käytön varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että hankkeet
 arvioidaan perusteellisesti etukäteen, sekä seuraa ja arvioi järjestelmällisesti tukea saavien
 hankkeiden edistymistä ja tuloksia, ja
 aiotaan toteuttaa energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma,
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN.
                                             1 artikla
 1. Yhteisö toteuttaa osana energia-alan puiteohjelmaa monivuotisen erityisohjelman, jossa
 valmistellaan ja toteutetaan kustannustehokkaalla tavalla toimia ja toimenpiteitä
 energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman yleistavoitteena on:
 a) edistää energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä kaikilla aloilla,
 b) edistää energiansäästöön tähtääviä yksityisten ja julkisten kuluttajien sekä teollisuuden
 investointeja
 c) luoda olosuhteet loppukulutuksen energiaintensiteetin parantamiselle.
                                                                                QA
 ---pagebreak--- 2. Yhteisön rahoitusta myönnetään osana yhteisön energiatehokkuutta edistävää Save II -
ohjelmaa, jäljempänä "ohjelma", tämän päätöksen tavoitteiden mukaisiin toimiin.
                                            2 artikla
Ohjelmasta rahoitetaan seuraavia energiatehokkuuteen liittyviä toimia ja toimenpiteitä:
a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää
energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi
vapaaehtoisia sopimuksia, standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja
lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen ja
tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi
perusteeksi,
b) alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on nopeuttaa
energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai parantaa energian kulutustapoja ja
joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat
yhteisön laajuiset verkot tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen
ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla,
c) toimenpiteet, joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon edistämiseksi ja joiden
tarkoituksena on edistää kansainvälisten, yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten
toimintojen koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin,
 d) edellä c alakohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin komission
 ehdottamina,
 e) energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä
 ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta,
 f) erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja kaupungeissa sekä
jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden
 alalla.
                                             3 artikla
 1. Kaikki 2 artiklan a, c ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvät
 kustannukset maksetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta.
 2. Yhteisön osuus 2 artiklan b, d, ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden
 rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista.
 3. Jäljellejäävä osuus 2 artiklan b, d ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden
 rahoituksesta voidaan järjestää julkisista varoista tai yksityisellä rahoituksella tai näiden
 yhdistelmällä.
                                             4 artikla
  1)      Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä
         joulukuuta 2002.
 2)       Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.
                                                                                95
 ---pagebreak---                                               5 artikla
 1. Komissio vastaa ohjelman rahoitusjärjestelyistä ja ohjelman toteuttamisesta. Komissio
myös varmistaa, että ohjelman toimiin sovelletaan ennakkoarviointia, seurantaa ja
jälkiarviointia, mihin hankkeen päätyttyä sisältyy myös vaikutusten, toteuttamisasteen ja
alkuperäisten tavoitteiden toteutumisen arviointi.
2. Rahoituksen saajien on puolivuosittain sekä hankkeen päätyttyä annettava komissiolle
kertomus.
 3. Kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden tukemiseen sovellettavat
 edellytykset ja suuntaviivat vahvistetaan vuosittain ottaen huomioon:
- kustannustehokkuuden                arviointiperusteet,        säästömahdollisuudet         ja
     ympäristövaikutukset, erityisesti C02-päästöjen vähentäminen,
- jäljempänä 7 artiklassa mainittu luettelo ensisijaisista kohteista,
 - jäsenvaltioiden välinen koheesio energiatehokkuuden alalla.
 Jäljempänä 6 artiklassa tarkoitettu komitea auttaa komissiota määrittelemään kyseiset
 edellytykset ja suuntaviivat.
                                              6 artikla
 Komissiota avustaa ohjelman täytäntöönpanossa energia-alan toimia koskevasta
 monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu
 komitea.
                                              7 artikla
 Komissio laatii vuosittain luettelon ohjelman ensisijaisista rahoituskohteista. Tässä
 luettelossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion vuosittain toimittamien yhteenvetojen
 perusteella, miten Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan.
 Ensisijaisina pidetään niitä aloja, joilla Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät
 toisiaan eniten.
 Edellä 6 artiklassa tarkoitettu komitea avustaa komissiota sen laatiessa luetteloa
 ensisijaisista kohteista.
                                              8 artikla
  1. Ohjelman jokaisen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle kertomuksen ohjelman edistymisestä sekä sellaiset ehdotukset 5 artiklan 3
  kohdan mukaisesti määriteltyjen suuntaviivojen muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen
  edellisen vuoden tulosten perusteella.
  2. Ohjelman kolmannen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja
  neuvostolle     kertomuksen      yhteisön ja jäsenvaltioiden            tasoilla  toteutetuista
  energiatehokkuutta edistävistä toimenpiteistä sekä saavutetuista tuloksista erityisesti 1
  artiklassa esitettyjen tavoitteiden osalta. Kertomukseen liitetään ohjelmaa koskevat
  muutosehdotukset, jotka voivat olla tarpeen näiden tulosten perusteella.
                                                                                96
 ---pagebreak--- 3. Ohjelman voimassaolon päätyttyä komissio tekee kokonaisarvion tämän päätöksen
soveltamisessa saavutetuista tuloksista sekä kansallisten ja yhteisön toimien
yhdenmukaisuudesta. Komissio antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille,
neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ja ilmoittaa erityisesti,
missä määrin 1 artiklassa esitetyt tavoitteet on saavutettu.
                                           9 artikla
Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön
ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen
edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän
ohjelmaan lisämäärärahojen turvin Euroopan vapaakauppaliiton maihin sovellettavin
säännöin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.
                                           10 artikla
Tällä päätöksellä kumotaan ja korvataan 16 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston
päätös N:o 737/96.
                                           11 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                                        Neuvoston puolesta
                                                                              Puheenjohtaja
                                                                                97
 ---pagebreak---                                RAHOITUSSELVITYS
1. TOIMENPITEEN NIMI
   Energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma; uudet toimet energiatehokkuuden
   parantamiseksi Euroopan unionissa.
2. BUDJETTIKOHTA
   B4-1031
3. OIKEUSPERUSTA
   Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohta.
   Neuvoston päätös 91/565/EY, tehty 29. lokakuuta 1991 (EYVL N:o L 307,
   8.11.1991, s. 34). SAVE I-ohjelma.
   Neuvoston päätös 96/737/EY, tehty 16. joulukuuta 1996 (EYVL N:o L 335,
   24.12.1996, s. 50). SAVE II -ohjelma.
   Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta
   puiteohjelmasta (1998-2002).
4. TOIMENPITEEN KUVAUS
   4.1     Toimenpiteen yleistavoite
           Toimenpiteen        yleistavoitteena       on     tehostaa      jäsenvaltioiden
           energiatehokkuusalotteita, jotta lopullinen energiansäästö olisi 100 miljoonaa
           öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 mennessä. Tämä merkitsee
           energian loppukulutuksen vähentämistä 12 prosentilla ja C02-päästöjen
           vähentämistä 15 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Jos Euroopan
           unionin tasolla ei ole otettu käyttöön sopivaa verotoimenpidettä, tämä
           puiteohjelman osa eli energiatehokkuuteen liittyvä SAVE-ohjelma on yksi
           harvoista yhteisön välineistä, jolla C02-päästöjä voidaan vielä tuntuvasti
           vähentää vuoteen 2010 mennessä. Päästöjen vähentäminen riippuu suoraan
           siitä, miten tehokkaasti ohjelmaa toteutetaan. Koska SAVE-ohjelman
           sääntelytoimenpiteet lisäksi rajoittuvat olennaiseen, on suotavaa tehostaa
           ohjelman muita toimintatapoja. Näistä syistä ja EU:n tulevaa laajentumista
           silmällä pitäen aikaisempaa tuntuvasti suurempi talousarvio on tarpeen
           ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi.
           SAVE I ja II -ohjelmia toteutettaessa havaittiin, että mitä lähempänä
           kuluttajaa toimia toteutettiin, sitä tehokkaampia ne olivat.
                                                                                98
 ---pagebreak---    4.2     Toimenpiteen kesto
           Toimenpide kestää viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun).
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS
   Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat
6. MENO-/TULOLAJI
   Ohjelma koostuu kuudentyyppisistä toimista:
              a)     tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna
                     täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä
                     yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia,
                     standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja
                     lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista
                     energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan
                     energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi,
              b)     alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on
                     nopeuttaa energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai kehittää
                     energian käyttömuotoja ja joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset
                     ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot
                     tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai
                     yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla,
               c)    toimenpiteet, joita komissio ehdottaa              kokemustenvaihdon
                      edistämiseksi ja joiden tarkoituksena on edistää kansainvälisten,
                      yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintojen
                      koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin,
               d)     edellä c kohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin
                      komission ehdottamina,
               e)     energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä
                     jäsenvaltioissa sekä ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja
                      toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta,
               f)     erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja
                      kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen
                      koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla.
    Tuen osuus on 100 % 4 artiklan a, c ja e alakohdissa tarkoitettuihin toimiin liittyvien
    kustannusten osalta.
    Yhteisrahoitusosuus on 30-50 % 4 artiklan b, d ja f alakohdissa tarkoitettujen
    jäsenvaltioille suunnattujen tukitoimien osalta.
    Tuettavat toimet sisällytetään alustavaan monivuotiseen              ohjelmaan,     jonka
     painopisteet ja toimintaohjelmat vahvistetaan vuosittain.
                                                                                99
 ---pagebreak---    Jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea antaa ohjelmista
   lausuntonsa.
   Kaikesta rahoituksesta tehdään sopimus komission ja rahoitettavan hankkeen
   vastuuhenkilön tai koordinaattorin välillä.
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET
   Ehdotetut määrät hyväksytään voimassa olevien rahoitusnäkymien puitteissa. Tulevia
   rahoitusnäkymiä vahvistettaessa energiatehokkuuteen tähtäävien ensisijaisten toimien
   rahoitusta voidaan tarkistaa.
   Alustava talousarvioesitys on 68,4 miljoonaa ecua.
   7.1     Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa
           Globaali ilmastonmuutos on vaikea haaste meille kaikille. Ilmastonmuutosta
           koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen sopimuspuolten
           kolmas konferenssi pidetään Kiotossa joulukuussa 1997. Neuvosto on
           vahvistanut konferenssia varten teollistuneiden maiden neuvottelukannan,
           jonka mukaan tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä
            15 % vuoteen 2010 mennessä ja vähintään 7,5 % vuoteen 2005 mennessä
           vuoden 1990 tasoon verrattuna. Päästöjen tämänhetkinen kehitys viittaa
            siihen, että nykyisen politiikan ja toimenpiteiden jatkuessa CO2- päästöt
            kasvavat arviolta 8 % vuoteen 2010 mennessä, minkä vuoksi päästöjen
            reaalinen vähentämistarve voi hyvinkin olla 23 %. Toimia tarvitaan useilla
            politiikan alueilla, erityisesti energian tuotannossa ja käytössä, kuten
            tuoreessa komission tiedonannossa Euroopan unionin käsitykset Kioton
           ympäristökonferenssin kysymyksistä todetaan. SAVE II on lyhenne sanoista
            Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency (erityistoimet
            energiatehokkuuden parantamiseksi). Euroopan unionin neuvosto hyväksyi
            SAVE II -ohjelman 16. joulukuuta 1996 (päätöksellä 96/737/ETY) yhtenä
            kolmesta unionin laajuisesta energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävästä
            ohjelmasta. Toiset kaksi ohjelmaa (JOULE ja THERMIE) suuntautuvat
            teknologiaan ja ulottuvat tutkimuksesta energiateknologian esittelyyn ja
            levittämiseen. Näissä ohjelmissa energiatehokkuus on vain yksi edistettävistä
            tekniikan aloista. SAVE on ainoa yhteisön ohjelma, joka keskittyy pelkästään
            energiatehokkuuden parantamiseen.
             7.1.1   Tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna
                     täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä
                     yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia,
                     standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja
                     lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista
                     energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan
                     energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi
             Tutkimukset ovat tarpeen niiden teknisten selvitysten valmistelemiseksi, joita
             tarvitaan pätevien energiatehokkuusstandardien ja tarvittaessa lainsäädännön
             kehittämiseksi. Merkintöjen ja laitestandardien aloilla tehtävää työtä on jo
             osittain viety päätökseen, mutta toimia olisi edelleen jatkettava. Yksin
                                                10
                                                                                100
 ---pagebreak--- kuumavesisäiliödirektiivin (92/42/ETY) potentiaaliset hyödyt vastaavat
miljardia ecua vuodessa (12 jäsenvaltion energiansäästö yli 11
öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 saakka). Jäljempänä olevassa
taulukossa esitetyt budjettimäärärahat ovat viime vuosien kokemuksiin
perustuvia arvioita. On tehtävä arviolta 30 tutkimusta, joiden kustannukset
ovat keskimäärin 200 000 ecua tutkimusta kohti, jotta SAVE-toimia
voitaisiin jatkaa seuraavilla aloilla:
• rakennukset, liikenne ja kysynnänhallinta,
• lämmön ja sähkön yhteistuotanto,
• laitemerkinnät ja energian loppukäytön EY-tehokkuusstandardit,
 • vapaaehtoiset sopimukset,
 • energian loppukäytön kansainväliset tehokkuusstandardit,
 • muihin lainsäädäntötoimiin johtavat tutkimukset,
 • tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus EU:n
     nykyisten strategisten ohjelmien yhdeksi perusteeksi.
 Toiminta on kehittynyt yhteisön ohjelmien myötä. Sellaisilla ohjelmilla kuin
 Euroopan kehitysrahaston tukema VALOREN (nykyään osa INTERREG-
 ohjelmaa) on erinomaiset mahdollisuudet luoda energiatehokkuudesta
 paikallisen kehityksen moottori. Tämän hyvin myönteisen kokemuksen
 pohjalta pitäisi jatkaa eteenpäin.
 7.1.2    Alakohtaiset kohdennetut kokeilutoimet
  SAVE-ohjelmassa on annettu vuoden 1997 loppuun mennessä tukea arviolta
  350 alakohtaiselle kokeilutoimelle. Ohjelmassa on keskitytty koulutukseen,
 tiedotukseen, integroituun resurssi suunnitteluun, liikenteeseen, rakennuksiin,
  lämmön ja sähkön yhteistuotantoon sekä valvontaan ja kohdentamiseen.
  Toimiin kuuluu myös kansainvälisiä hankkeita, joihin osallistuu useita
 jäsenvaltioita. Kokemus on osoittanut, että SAVE-ohjelman rajallisen
  talousarvion vuoksi ehdotuksista hyväksytään vuosittain - niiden
  laadukkuudesta huolimatta - todennäköisesti vain 20 %. Yksittäisen
  kokeiluhankkeen keskimääräiset kustannukset ovat kuuden viime vuoden
  kokemuksen perusteella 100 000 ecua. Kun alakohtaisiin toimiin osallistuu
  useampi kuin yksi jäsenvaltio, kustannukset ovat suuremmat (keskimäärin
  arviolta 200 000 ecua/hanke). Viiden vuoden kokonaistalousarvio on 28
  miljoonaa ecua, jolla voidaan tukea 140 tointa kaikissa jäsenvaltioissa eli 9
   kokeilutointa jäsenvaltiota kohti.
   7.1.3   Tiedonlevitys
   Kuluttajalle suunnatulla tiedotuksella on tärkeä merkitys jaettaessa valistusta
   aikaisempaa paremmasta energiankulutuskäyttäytymisestä. Useimmista
   SAVE-hankkeista on saatavissa tietoa CORDIS-tietokannasta, jota yleisö voi
   käyttää maksutta Internetin kautta. Tiedotusta pitäisi kuitenkin lisätä, jotta
                                       n
                                                                                101.
 ---pagebreak--- SAVE-ohjelman toimista saatuja tuloksia voitaisiin levittää entistä paremmin
ja      jäsenvaltioita     valistaa      energiatehokkuuskysymyksissä.         Tämä
tiedotustoiminta koordinoitaisiin tarkasti niiden tulosten kanssa, jotka
 saadaan SAVE-ohjelmassa tehtävistä aloitteista. Toiminnan talousarvio on
 9,1 miljoonaa ecua. Arvio perustuu aikaisempien vuosien kokemukseen ja
tarpeeseen levittää tietoa kaikissa jäsenvaltioissa. Talousarviosta noin 45 %
 on varattu komission ehdottamiin toimiin, kuten konferensseihin, Internet-
 sivuihin, tietokantoihin, sopimuspuolten kokouksiin sekä julkaisuihin, ja 55 %
 kolmansien osapuolten, kuten kansallisten energiavirastojen, konsulttien ja
 yliopistojen, ehdottamiin ja yhteisrahoittamiin tiedotustoimiin.
 7.1.4     Energiatehokkuuden edistymisen seuranta kansallisella ja EU.n tasolla
           sekä ohjelman yhteydessä käynnistettyjen toimien ja toimenpiteiden
          jatkuva arviointi ja seuranta
 SAVE-ohjelmaa varten on kehitetty useita tärkeitä analyysivälineitä. Näihin
 kuuluvat jäsenvaltioiden välisessä eri alojen energiatehokkuusvertailussa
 hyödylliset energiaindikaattorit, MURE II -mallin laajentaminen koskemaan
 toimintaa energiatehokkuuden alalla, tietokanta SAVE-ohjelmassa tehtävistä
 ja jäsenvaltioiden aloitteista sekä käyttäjäystävällisen menetelmän
 kehittäminen tiedon saamiseksi energiaintensiteetistä siten, että tiedosta käy
  erikseen ilmi sellainen energiaintensiteetin paraneminen, joka johtuu
  pelkästään energiatehokkuudesta. Kaikkia näitä toimia pitäisi jatkaa, ja ne
  pitäisi laajentaa koskemaan myös Keski- ja Itä-Euroopan maita ja Kyprosta.
  Tällöin energiatehokkuuden kehitystä voitaisiin seurata koko Euroopassa,
  mikä on ensiarvoisen tärkeää EU:n ympäristövelvoitteiden kannalta. Tulevien
  vuosien painopisteitä on SAVE-ohjelman kokeiluhankkeiden ja koko
  ohjelman arviointi EU:n muiden toimielinten vaatimusten täyttämiseksi.
  Edellä mainittujen välineiden parantaminen ja ajanmukaistaminen maksaa noin
  200 000 ecua vuodessa. Tähän on lisättävä energiatehokkuuden seuranta
  unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Tämä energiatehokkuuskehityksen
  seuranta ja kaikkien SAVE-toimien arviointi maksavat seuraavien viiden
  vuoden aikana arviolta 2,5 miljoonaa ecua.
  7.1.5     Erityistoimet    energianhallinnan    edistämiseksi     alueellisesti ja
            kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen
            koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla
  Tällä toiminnalla autetaan alueiden, saarien ja kaupunkien paikallisia
  viranomaisia perustamaan energianhallinnasta vastaavia elimiä, joiden
   päätehtävänä on panna täytäntöön alueelliset ja paikalliset toimintaperiaatteet
  ja luoda edellytykset parhaalle mahdolliselle energian käytölle. Näin ohjelma
   auttaa sisällyttämään energiakysymykset paikallisiin kestävän kehityksen
   mukaisiin suunnitelmiin ja edistää paikallisia ja alueellisia ympäristötoimia.
   Paikallisia energiavarastoja pitäisi edelleen perustaa ja paikallisten, alueellisten
  ja kansallisten viranomaisten välistä energiayhteistyötä parantaa, jotta
   paikallisia viranomaisia voitaisiin valistaa ja energiatehokkuuden vaikutusta
   ympäristönsuojeluun lisätä. Aikaisempien vuosien kokemuksen perusteella
   yhden paikallisen energiaviraston tukemiseen kolmen vuoden ajan riittää noin
   175 000 ecua, joten 22,8 miljoonalla eculla voidaan perustaa 130 uutta
   paikallisvirastoa eli keskimäärin 9 virastoa jäsenvaltiota kohti. Unioniin
   voidaan perustaa 1 600 energianhallinnasta vastaavaa paikallista virastoa yli
                                         12
                                                                                1 OO
 ---pagebreak---             100 000 asukkaan hallintoalueille. Komissio on toistaiseksi osallistunut 140
            viraston perustamiseen. Nykyistä vaihetta on pidettävä kokeilujaksona; kun
            virastoista saatavat hyödyt tunnustetaan, yhä useammat paikalliset
            viranomaiset haluavat perustaa oman energianhallinnasta vastaavan viraston.
   7.2      Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan (miljoonaa
            ecua)
            Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain.
    2 artiklan mukaiset toimet                1998    1999     2000       2001       2002   Yhtee
                                                                                nsä
                                                                                milj.
                                                                                ecua
1   Tutkimukset ja muut toimet, joiden         1,0     1,0       1,4       1,3         1,3    6,0
    tarkoituksena on panna täytäntöön
    tai täydentää energiatehokkuuden
    parantamiseen tähtääviä yhteisön
    toimia
2   Alakohtaiset                kohdennetut    5,0     5,0       5,5       6,2        6,3    28,0
    kokeilutoimet
3   Tiedonlevitys                 (komission   1,0     1,0       1,0       0,6        0,5     4,1
    ehdottamat toimet)
4   Tiedonlevitys         (muiden        kuin  1,0     1,0       1,0       1,0         1,0    5,0
    komission ehdottamat toimet)
5   Energiatehokkuuden           edistymisen   0,5     0,5       0,5       0,5         0,5    2,5
    seuranta yhteisössä ja yksittäisissä
    jäsenvaltioissa       sekä      ohjelman
    yhteydessä toteutettavien toimien ja
    toimenpiteiden jatkuva arviointi ja
    seuranta
6   Erityistoimet          energianhallinnan   4,0     4,3       4,5        5           5    22,8
    edistämiseksi         alueellisesti    ja
    kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden
    välisen ja alueiden välisen koheesion
    parantamiseksi energia-tehokkuuden
    alalla
7   Yhteensä                                   12,5    12,8      13,9      14,6       14,6    68,4
    7.3      Budjetin B osaan kuuluvat tutkimuslten, asia ntuntijoic en, kok ousten y m.
             kustannukset
                                                                               milj. ecua
                Kustannusten jakautuminen                            Talousarvio
- Tutkimukset                                                                         0,050
 (määritelty 2 artiklan a alakohdassa)*                 |          ;
                                                 13
                                                                                103
 ---pagebreak---  - Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset (kaikkien 2                                0,025
 artiklassa mainittujen toimien osalta)
 - Konferenssit ja seminaarit (... määritellyt toimet)                                 0,025
 - Tiedotus ja julkaisut                                                                0,150
 YHTEENSÄ                                                                              0,250
      7.4     Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu
                                                                                milj. ecua
     1998             1999           2000              2001         2002        YHTEENSÄ
     12,5             12,8            13,9             14,6          14,6           68,4
8.    PETOSTENVASTAISET                        TOIMENPITEET                (JA           NnDEN
      TÄYTÄNTÖÖNPANON TULOKSET):
       Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja
       tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu
       hyväksyttyjen tulosten perusteella).
9.      KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI:
       9.1     Energia-alan        puiteohjelmaan         (1998-2002)    sisältyvien      toimien
               erityistavoitteet; energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma
               SAVE-ohjelman          tarkoituksena         on    parantaa      loppukulutuksen
               energiaintensiteettiä EUssa yhdellä prosentilla vuodessa sen lisäksi, mikä
               muuten olisi saavutettu.
               Toimenpiteen kohderyhmä
               Julkiset ja yksityiset elimet, yliopistot, energiatehokkuutta edistävät
               kansalliset, alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet, kaikki
               energiatehokkuuden edistämiseen osallistuvat toimialat (esim. konsultit,
               kodinkoneiden valmistajat, lämmityslaitteiden asentajat ja arkkitehdit) ja viime
               kädessä Euroopan unionin koko väestö.
        9.2    Toimenpiteen perustelut
               Kustannukset
                Jotta saataisiin aikaan yhden öljyekvivalenttitonnin pysyvä energiansäästö
                vuodessa, on investoitava keskimäärin 1 000 ecua. Jotta vuosittainen
                energiansäästö olisi 100 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia, on siis investoitava
                noin 100 miljardia ecua. Tällaista rahoitusta ei saada Euroopan unionin ja
                jäsenvaltioiden talousarvioista. Ainoa mahdollisuus on, että kaikki talouden
                toimijat osallistuvat yhdessä rahoitukseen yhteisön tarjoamissa puitteissa.
                                                       14
                                                                                104
 ---pagebreak---     Komissio yhteisrahoittaa vain sellaisia toimia, joiden lisäarvo voidaan kiistatta
    todeta.
    Liitännäisvaikutukset
    SAVE-ohjelmassa tuettavien hankkeiden on
    - parannettava energiaintensiteettiä,
    - edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa,
    - vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin,
    - parannettava Euroopan unionin maksutasetta,
    - vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla,
     - lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava
         unionia energianmarkkinoiden häiriöiden varalta ja
     - edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista
         koheesiota.
     Erittäin energiatehokkaan teknologian saatavuus mahdollistaa lisäksi
     teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien
     hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti.
     Säädöksillä on suurimmat mahdolliset kerrannaisvaikutukset. Myös
     suoritusstandardeilla     saadaan aikaan paljon           kerrannaisvaikutuksia.
     Muunlaisten yhteisrahoitettavien toimien osalta kerroin on vähintään 2 tai 3.
9.3  Toimenpiteen seuranta ja arviointi
      Valittuja suoritusten osoittimia
      - C02-päästöjen väheneminen,
      - yhteisön energiaintensiteetin paraneminen,
      - ehdotettujen, hyväksyttyjen ja kansallisiksi toimenpiteiksi muutettujen
          toimenpiteiden määrä,
      - koulutukseen käytettyjen henkilötyöpäivien määrä vuodessa,
      - yleisön käytöön saatettujen ohjelmistojen ja tietokantojen määrä,
      - konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä.
      Säädettyä jälkiarviointia         koskevat    yksityiskohtaiset   säännöt      ja
       toteuttamisaikataulu
      Komissio seuraa jatkuvasti energiaintensiteetin kehitystä yhteisössä ja
       raportoi asiasta säännöllisesti neuvostolle.
                                                                                105
 ---pagebreak---             Komissio raportoi säännöllisesti myös SAVE-ohjelman neuvoa-antavalle
            komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu neljästi
            vuodessa.
            Lisäksi komissio teettää ulkopuolisten asiantuntijoiden työryhmällä
            arvioinnin. Arviointi toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille
            oheisen neuvoston päätöksen 7 artiklan mukaisesti.
            Arvioinnissa on tarkasteltava myös:
            - ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia
                 mahdollisuuksia parannuksiin,
             - käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja
             - miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai
                 voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa.
10. HALLINTOMENOT
    Tarvittavan henkilöstön tosiasiallinen käyttöönotto perustuu vuotuiseen
    voimavarojen jakamista koskevaan komission päätökseen, jossa otetaan huomioon
    budjettivallan käyttäjän vahvistama lisähenkilöstömäärä ja lisämäärärahat.
     10.1    Vaikutus virkojen määrään
              SAVE-ohjelma liittyy EU.n energiatehokkuusstrategiaan, ja se on ainoa
             pelkästään energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä yhteisön ohjelma.
             Virkamiehet hallinnoivat kokeiluhankkeista tai tutkimuksista tehtäviä
              sopimuksia, mutta laativat myös tiedonantoja sekä säädösehdotuksia
             kodinkoneiden ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuudesta, integroidusta
              resurssisuunnittelusta, lämmön ja sähkön yhteistuotannosta jne.
              Säädösehdotuksiin liittyvät menettelyt ja ehdotusten käsittely kaikissa EU:n
             toimielimissä vievät aikaa. Työajasta arvioidaankin menevän 30 %
              säädösehdotusten laatimiseen ja seurantaan. Loput 70 % työajasta käytetään
              SAVE-sopimusten hallinnointiin (lokakuussa 1997 oli voimassa 162
              sopimusta).
              SAVE-toimet jakautuvat kymmeneen alueeseen (rakennukset, liikenne,
              teollisuus, koulutus ja tiedotus, kysynnänhallinta ja kolmansien osapuolten
              tarjoama rahoitus, kodinkoneet, lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä
              energiatehokkuuspolitiikka). SAVE-ohjelman kannalta on tarpeen, että
              kullakin      alueella     työskentelee     yksi     henkilö,     joka    vastaa
              energiatehokkuusstrategiasta ja siihen liittyvien toimenpiteiden seurannasta.
    Viran laji            Toiminnan hallinnointiin                  mistä                 kesto
                            tarvittava henkilöstö
                       vakinaiset       väliaikaiset    asianomaisen     lisähenkilöstö
                                                        pääosaston
                                                     16
                                                                                10g
 ---pagebreak---                                                            tai yksikön
                                                           henkilöstö
Virkamiehet          A           8,0                            6,5                 1,5       5
tai                                                                                vuotta
määräaikaiset        B           3,0                             2,0                1,0
toimenhaltijat
                     C           4,0                             3,0                1,0
Muu henkilöstö                            3,0              3,0               2,0              5
                                          kansallista      kansallista       asiantuntijaa    vuotta
                                          asiantuntijaa    asiantuntijaa
                                                                             1,5 muuta
                                          2,0               1,5              väliaikaista
                                          asiantuntijaa    asiantuntijaa     toimihenkilöä
                                          3,0 muuta
                                          väliaikaista
                                          toimihenkilöä
          10.2    Lisähenkilöstöstä aiheutuvat taloudelliset kokonaisvaikutukset
                   Ohjelman lisähenkilöstöstä       aiheutuvat    arviolta    kaikkiaan    seuraavat
                  hallintokustannukset:
                   Virkamiehet:
                   3,5 x 5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (ks. kohta 10.1) =            1,261,750 ecua
                   Asiantuntijat (A0-1178):     2 x 5 vuotta x 120 000 ecua =         1,200,000 ecua
                   Väliaikaiset (A0-1175):      1,5 x 5 vuotta x 80 000 ecua =          600,000 ecua
                                                                       Yhteensä 3,061,750 ecua
          10.3     Muut toimintakustannukset
    Budjettikohta                            Vuosittaiset määrät       Laskentamenetelmä
    (N:o ja otsikko)
    A-1300 Virkamatka-, matka-ja             0,100 miljoonaa ecua      sopimusten seuranta*,
    niihin liittyvät kulut                                             paikalliset virastot**,
    A-2510 Energiatehokkuutta                0,216 miljoonaa ecua       sopimuspuolten kokoukset,
    käsittelevät erityiskokoukset                                       SAVE-ohjelman järjestämiin
    (neljästi vuodessa) ja merkintöjä                                   tiedostustoimiin osallistuminen
    käsittelevän komitean kokoukset                                    jne. * * *
    (neljästi vuodessa) puiteohjelman
    komiteassa                                                          900 ecua/henkilö x 30 henkilöä
                                                                        x 8 kokousta
                                                       17
                                                                                1Q1
 ---pagebreak--- Yhteensä                              0,316 miljoonaa ecua
* Lokakuussa 1997 oli voimassa 162 SAVE-sopimusta.
** Lokakuuhun 1997 mennessä SAVE-ohjelmasta oli tuettu 140 energianhallintavirastoa.
*** SAVEn on tiedotettava asianosaisille energiatehokkuutta koskevista
lainsäädäntötoimista (kuten merkintöjä, kodinkoneiden energiatehokkuutta ja uutta
lämmön ja sähkön yhteistuontantostrategiaa koskevista direktiiveistä jne.).
Kokonaiskustannukset ohjelman koko keston ajalle ovat:
0,316 x 5 vuotta = 1,58 miljoonaa ecua
Mainitut kustannukset sisältyvät ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden nykyisiin
määrärahoihin.
                                                18                                          198
 ---pagebreak---              EUROOPAN KOMISSIO
                                          LIITE VI
                         EHDOTUS:
                     NEUVOSTON PÄÄTÖS
 KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN TEHOKASTA JA SAASTUTTAMATONTA
KÄYTTÖÄ EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA TEKNOLOGISTEN TOIMIEN
                    OHJELMASTA (1998-2002)
                                                       l(P[
 ---pagebreak--- EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen1,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavan komitean lausunnon,
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,
ottaa huomioon energiaa koskevan valkoisen kirjan, jossa asetetaan energiapolitiikan
tavoitteiksi taloudellinen kilpailukyky, ympäristönsuojelu, energian saannin varmuus ja
työllisyys,
sekä katsoo, että
yhteisössä on saatavissa kiinteitä polttoaineita, ja kaikkialla maailmassa olevat
käyttökelpoiset, runsaat ja monipuoliset kivihiilen lähteet takaavat sen, että kyseiset
polttoaineet ovat halpa energialähde nyt ja tulevaisuudessa,
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän saastuttamattomalla ja tehokkaalla
teknologialla edistetään monipuolisten energian päälähteiden käyttöä ja parannetaan
yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden tasapainoa,
kiinteitä polttoaineita käytetään yhä enemmän maailman sekä kehittyneillä että kehittyvillä
alueilla, mikä lisää saaste- ja C02-päästöjä; olisi ponnisteltava kaikin tavoin kyseisten
päästöjen vähentämiseksi edistämällä päästöiltään puhdasta ja tehokasta teknologiaa sekä
parhaan käytettävissä olevan teknologian soveltamista jo käytössä oleviin ja uusiin
kiinteitä polttoaineita käyttäviin laitoksiin,
hiilen, ligniitin ja muiden kiinteiden polttoaineiden päästöiltään puhtaaseen
hyödyntämiseen tarkoitettujen laitteiden valmistus ja tarjoaminen käytettäväksi sekä
Euroopan yhteisössä että sen ulkopuolella voi auttaa edistämään työllisyyttä,
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön ympäristötoimilla
 olisi parannettava ympäristön laatua ja varmistettava luonnonvarojen harkittu ja järkevä
 käyttö, ja päästöiltään puhtaiden hiiliteknologioiden käyttöönotto edistää näitä tavoitteita,
 kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja
 päästöiltään puhtaamman teknologian edistämisellä voidaan huomattavasti auttaa
 vähentämään perinteisestä fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia saastepäästöjä
 1
      EYVL N:o
 2
      EYVL N:o
                                                                                110
 ---pagebreak--- Euroopan unionissa; päästöiltään puhtaamman teknologian käyttö edistää yhteisön
tavoitteita happamoitumisen estämiseksi3,
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja
päästöiltään      puhtaamman          teknologian    edistäminen       auttaa    vähentämään
kasvihuonekaasujen ja globaalin ilmastonmuutoksen vaaraa; tästä syystä on suotavaa
tehdä laajaa yhteistyötä, jotta merkittäviä tuloksia saataisiin aikaan,
koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei määrätä muista toimivaltuuksista,
jotka koskisivat jäljempänä 2 artiklassa tarkoitetun ohjelman energianäkökohtia, on
toimittava perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla,
neuvosto on hyväksynyt valkoisen kirjan, jossa linjataan yhteisön energiapolitiikan uudet
tavoitteet jäsenvaltioiden politiikan yhdenmukaistamiseksi ja lähentämiseksi; valkoisessa
kirjassa todetaan, että uusi päästöiltään puhdas hiiliteknologia voi edistää monien erilaisten
polttoaineiden käyttöä siten, että niillä on edelleen tärkeä osuus yleisessä energiataseessa
mutta aikaisempaa parempi ympäristöimago,
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian edistäminen ja
käyttö tuovat taloudellisia etuja, kun maailmanlaajuisesti toimivien unionin yritysten
työllistämismahdollisuudet kasvavat,
ympäristön saastumisen hillitsemiseksi kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen
käytettävää puhdasta teknologiaa olisi kehitettävä pidemmälle, jotta käyttöön saataisiin
entistä parempia "parhaita tekniikoita" kohtuullisin kustannuksin,
 tietyt maat, joiden odotetaan liittyvän Euroopan unioniin tulevina vuosina, ovat hyvin
voimakkaasti riippuvaisia kiinteiden polttoaineiden tuotannosta ja käytöstä
 energiatarpeensa         tyydyttämiseksi;       noudattaakseen         Euroopan      unionin
ympäristölainsäädäntöä        kyseisten     maiden   on     uudistettava ja      parannettava
 energiateknologiaansa,
joillakin jäsenvaltioilla on omia ohjelmia, jotka liittyvät kiinteiden polttoaineiden
 hyödyntämisessä käytettävään päästöiltään puhtaaseen teknologiaan; nämä ohjelmat pitäisi
 voida koordinoida keskenään ja Euroopan unionin vastaavien ohjelmien kanssa,
 on myös tärkeää edistää muun energian kuin ydinenergian TTK-erityisohjelman
 rahoituksella kehitettävien tekniikoiden käyttöönottoa,
 on vahvistettu energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma,
 Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin teollisuus ovat tuoneet julki voimakkaan
 halunsa toimia kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian
 kehittämiseksi, jotta kyseistä teknologiaa voitaisiin käyttää unionissa ja muualla
 maailmassa,
 Amsterdamin Eurooppa-neuvosto painotti kiinteisiin polttoaineisiin liittyvän tutkimuksen
ja kehittämisen merkitystä ja kehotti jatkamaan nykyisin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön
      KOM(97) 88 lopullinen, 12.3.1997
                                                                                11^
 ---pagebreak--- perustamissopimuksen nojalla tuettavaa alan tutkimusta myös kyseisen sopimuksen
raukeamisen jälkeen vuonna 2002,
on tarpeen saattaa teollisuuden käyttöön tulokset, jotka on saatu Euroopan hiili- ja
teräsyhteisön rahoittamasta tutkimuksesta, jonka jatkamistarpeen Amsterdamin Eurooppa-
neuvosto on tunnustanut,
päästöiltään puhtaan hiiliteknologian edistäminen, esittely ja hyödyntäminen koko
yhteisössä todennäköisesti lujittaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta,
kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklassa edellytetään,
näistä syistä on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon yhteisön alustavat tavoitteet ja
säätää voimavaroista, joiden avulla voidaan edistää kyseisten tavoitteiden saavuttamista
ottaen huomioon kunkin jäsenvaltiot erityisedellytykset, ja
olisi säädettävä viisivuotisesta ohjelmasta,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                            1 artikla
 Jäsenvaltioiden on pyrittävä edistämään energiapolitiikassaan - tarkoituksenmukaisissa
 yhteyksissä - kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävää päästöiltään puhdasta
 teknologiaa sen varmistamiseksi, että parasta käytettävissä olevaa teknologiaa käytetään
 kiinteiden     polttoaineiden     käytöstä     aiheutuvien    päästöjen,   muun      muassa
 hiilidioksidipäästöjen, rajoittamiseksi. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon päästöiltään
 puhdasta hiiliteknologiaa koskevat yhteisön alustavat tavoitteet. Energiakomitean (katso 7
 artikla) on määrä tarkistaa kyseisiä tavoitteita vuosittain.
                                            2 artikla
          Yhteisö tukee kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään
          puhtaan teknologian käyttöä edistäviä toimia energia-alan puiteohjelmaan
          kuuluvassa CARNOT-erityisohjelmassa (kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen
          käytettävän päästöiltään puhtaan teknologian levittämiseen ja käyttöön tähtäävät
          toimet), jäljempänä "ohjelma".
          Ohjelman kesto on viisi vuotta, ja se alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy
          31 päivänä joulukuuta 2002.
          Budjettivallan   käyttäjä vahvistaa     vuosittaiset määrärahat   rahoitusnäkymien
          puitteissa.
                                             3 artikla
  Ohjelmassa rahoitetaan kahdenlaisia päästöiltään puhtaaseen hiiliteknologiaan liittyviä
  toimia:
                                                                                11^
                                                                                -•- -*- AJ
 ---pagebreak--- a)       Toimenpiteet sellaisen tietoverkon perustamiseksi, jonka tarkoituksena on
         parantaa markkinoita koskevaa ja teknistä tietoa kansallisten, yhteisön tasolla,
         toteutettavien ja kansainvälisten toimien välillä luomalla tarkoituksenmukaiset
         keinot tiedonvaihtoa, esteiden poistamista ja tässä artiklassa säädettyjen toimien
         vaikutuksen arviointia varten.
b)       Teollisuuden strategisen yhteistyön tukemiseen tähtäävät toimenpiteet, kuten
         yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja
          neuvotteluryhmittymät, joiden tavoitteena on edistää energiatarkoituksiin,
          erityisesti lämmön ja sähkön tuotantoon, käytettävän päästöiltään puhtaan
          hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa. Toimenpiteisiin sisältyy eurooppalaisen
          kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään puhtaan
          teknologian viennin edistäminen.
                                              4 artikla
Yhteisö huolehtii kaikista 3 artiklan a kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvistä
kustannuksista.
Yhteisön osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta on 30-50
prosenttia niiden kokonaiskustannuksista.
 Jäljelle jäävä osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta voidaan
järjestää julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä.
                                              5 artikla
 Komissio vahvistaa vuosittain 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden
 suuntaviivat kuullen 7 artiklassa tarkoitettua komiteaa.
 Jäsenvaltioiden on toimitettava 3 artiklassa tarkoitetuista aloitteista ja ne toteuttavista
 elimistä vuosittain luettelo komissiolle, joka päättää yhteisön rahoituksen määrästä ja
 ehdoista 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio allekirjoittaa
 tukitoimenpiteitä koskevat sopimukset kyseisten elinten kanssa.
                                               6 artikla
 Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta.
  Edellä 3 artiklan a ja b kohdassa tarkoitettuja toimia toteuttaessaan komissio soveltaa 7
  artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä.
                                                                                113
 ---pagebreak---                                          7 artikla
Komissiota avustaa energia-alan monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston
päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea.
                                          8 artikla
1. Ohjelman kolmantena toimintavuonna komissio antaa Euroopan parlamentille ja
neuvostolle kertomuksen saavutetuista tuloksista. Kertomukseen liitetään ehdotukset
muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen kyseisten tulosten perusteella.
2. Ohjelman päätyttyä komissio arvioi saavutetut tulokset, sen, miten tämä päätös on
pantu täytäntöön, sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Komissio
antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle
sekä alueiden komitealle.
                                          9 artikla
Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön
ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen
edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän
ohjelmaan lisämäärärahojen turvin EFTA-maihin sovellettavin säännöin ja asianomaisten
maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.
                                          10 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston puolesta
                                                                             Puheenjohtaja
                                                                                114
 ---pagebreak---                                       RAHOITUSSELVITYS
1.  TOIMENPITEEN NIMI
    Kiinteiden polttoaineiden saastuttamatonta käyttöä edistävä teknologisten toimien
    ohjelma4
2.   BUDJETTIKOHTA
    B4-1004
3.  OIKEUSPERUSTA
    Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002)
4.  TOIMENPITEEN KUVAUS
    4.1      Toimenpiteen yleistavoite
             Hiiliala voi tuntuvasti edistää Euroopan unionin energiapolitiikan tavoitteita,
             jos ryhdytään toimiin hiilen hyödyntämiseen käytettävän tehokkaan ja
             päästöiltään puhtaan teknologian käytön lisäämiseksi teollisuudessa. Tällöin
             hiiliala voisi
             - lisätä energian yhden päälähteen (jonka osuus sähköntuotannosta on
                  30 %) saannin varmuutta, parantaa sen kilpailukykyä Euroopassa ja lisätä
                  energiavaihtoehtoja kohtuullisin ja vakain hinnoin,
             - vähentää arviolta 25 prosentilla sähköntuotannosta peräisin olevia C0 2 -
                  päästöjä parantamalla tuotannon tehokkuutta,
             - tukea yhteisön         strategiaa       happamoitumisen ja          muun     saastumisen
                  torjumiseksi.
              Yhteisön tasolla toteutettavat       toimet puhtaan hiiliteknologian edistämiseksi
              täydentävät Euroopan hiili- ja       teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen
              hiiliteollisuuden erikoisasemaa      korostavaa näkemystä ja helpottavat unionin
             jäsenyyttä         hakeneiden           KIE-maiden            mukautumista          unionin
              ympäristönormeihin.
              Lisäksi toimet mahdollistavat sen, että teollisuus voi soveltaa EHTYn
              teknisestä tutkimusohjelmasta ja kansallisista TTK-ohjelmista tuettavan TTK-
 4
   Kiinteitä polttoaineita ovat antrasiitti, kivihiili, ligniitit, turve, emulsio ja öljyjohdosten raskas
   fraktio.
                                                                                115
 ---pagebreak---           työn tuloksia. Uudessa ohjelmassa ei ole varsinaisia TTK-toimia, sillä ne
          sisältyvät kokonaisuudessaan edellä mainittuihin ohjelmiin.
   4.2    Toimenpiteen kesto
          Viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun)
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS
   Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat
6. MENO-/TULOLAJI
   Ohjelma koostuu kahdenlaisista toimista:
      a)      Sellaisen tietoverkon luomiseen tähtäävät toimenpiteet, jonka tavoitteena
             on edistää kaupallisia mahdollisuuksia ja teknistä tietojen vaihtoa
             kansallisten, yhteisön ja kansainvälisten toimien välillä.
      b)      Strategista     teollisuusyhteistyötä     edistävät    toimenpiteet,   kuten
             yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja
             yhteistyöryhmittymät,       joiden     tavoitteena   on     edistää   puhtaan
              hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa sekä eurooppalaisen teknologian
             vientiä.
   Kohdassa a mainittuihin toimiin liittyvissä kustannuksissa tuen osuus on 100 %.
   Kohdassa b mainituissa toimissa yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 50 %.
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET
   7.1    Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa
          Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain.
          Ehdotettu määrä on 4,10 miljoonaa ecua ohjelman keston ajalle.
          Määrä jakautuu seuraavasti:
         Horisontaaliset toimet
         - Tietoverkon luomista edistävät toimenpiteet aiempaa paremman 1,54
             teknisen ja markkinoita koskevan tiedon tuottamiseksi, milj.
             Tarvittavat tiedot koottaisiin tietokantoihin, jotka olisivat ecua
             käytettävissä esimerkiksi Internetissä. Verkossa olisi kutakin
             jäsenvaltiota kohti yksi jäsen, joka hoitaisi                 samalla
             verkkopalvelinta ja jakaisi tietoa. Verkko koordinoitaisiin muiden
             nykyisten verkkojen (esim. Innovation Relay Centres ja OPET-
             verkosto) kanssa.
         - Työryhmien sekä sellaisten konferenssien järjestäminen, jotka            2,56
                                                                                llfi
 ---pagebreak---             käsittelevät puhtaan hiiliteknologian käyttöönoton rahoitusta ja milj.
            tiedon levittämistä kyseisestä teknologiasta. Toimiin sisältyisi ecua
             kymmenen markkinatutkimusta               (muun muassa IGCC-
             tekniikoista,     ultrasuperkriittisistä      järjestelmistä,      NOx-
            järjestelmistä, SOx-järjestelmistä, atmosfäärisestä kiertoleiju-
             kerrostekniikasta, paineistetusta kiertoleijukerrostekniikasta,
             paineistetusta stationaarisesta leijukerrostekniikasta ja hiilen
            jauhentamisesta       pienin kustannuksin)            sekä     kahdeksan
             teknistaloudellista    yritystyöryhmää        pohtimaan        rahoitusta
             teknologian käyttöönoton helpottamiseksi.
          - Lisäksi tuetaan toimia, joilla edistetään hiilen puhtaan
             polttoteknologian vientiä. Toimet voisivat olla edellä kuvailtujen
             tyyppisiä tai
          - esimerkiksi työryhmiä, joiden tehtävänä on selvittää
             kansainvälisen yhteistyön mahdollisuudet ja kehittyneeseen
             teknologiaan tehtävien investointien mahdolliset esteet sekä
             energiatehokkuuden että ympäristöpäästöjen valvonnan kannalta.
             EU:sta tehtäisiin kolmansiin maihin neljä ja kolmansista maista
             EUhun seitsemän teollisuusvierailua. Kuhunkin vierailuun
             osallistuisi kolmisenkymmentä teollisuuden edustajaa, ja ne
              suuntautuisivat käytössä oleviin teollisuuslaitoksiin. Tämä
             edistäisi yrityssuhteita ja helpottaisi päätöksentekoa. Toimien
              rahoitus kattaisi kaikki koordinointikustannukset sekä osan
              kolmansista maista EUhun tehtävien vierailujen matkakuluista
             yhteisön alueella.
   7.2     Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan
           (miljoonaa ecua)
                                    1998      1999      2000       2001     2002       Yhteensä
        Tietoverkon luomista         0,3      0,31       0,31      0,31      0,31        1,54
        tukevat toimenpiteet
        Muut                         0,50     0,51       0,51      0,52      0,53        2,56
        edistämistoimet
        YHTEENSÄ                     0,80     0,82       0,82      0,83      0,84        4.10
8. PETOSTENVASTAISET           TOIMENPITEET          (JA     NIIDEN        TÄYTÄNTÖÖNPANON
   TULOKSET)
   Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja
   tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu
   hyväksyttyjen tulosten perusteella).
                                                                                117
 ---pagebreak--- 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI
   9.1  Energia-alan          puiteohjelmaan       (1998-2002)       sisältyvien    toimien
        erityistavoitteet
        Ohjelman tarkoituksena on täydentää niitä jäsenvaltioiden ja teollisuuden
        toimia,        joilla      pyritään       saavuttamaan         yhteisön      tavoite
        kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 15 prosentilla vuoteen 2010
        mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna sekä torjumaan happamoitumista.
        Tarkoituksena on myös auttaa vähentämään C02-päästöjä maailmanlaajuisesti
        toimittamalla teknologiaa kolmansiin maihin.
         Toimenpiteen kohderyhmä
         - tehokasta ja päästöiltään puhdasta teknologiaa edistävät kansalliset,
             alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet,
         - Euroopan unionin sähköteollisuus ja hiilen polttolaitteiden valmistajat,
         - kolmansien maiden, erityisesti Kiinan, Intian, muun Aasian sekä muiden
             paljon hiiltä käyttävien alueiden virastot, hallitukset ja teollisuus.
   9.2   Toimenpiteen perustelut
         Kustannukset
         Komission käytössä olevien tutkimusten mukaan Euroopan unionin uusiin
         päästöiltään puhtaisiin hiililaitoksiin tarvitaan ohjelman toteuttamisen aikana
          15,8 miljardin ecun investoinnit. Investoinnit käytettäisiin pääasiassa
          kotimaisen, taloudellisesti tyydyttävissä olosuhteissa tuotettavan kivihiilen ja
          ligniitin hyödyntämiseen. Euroopan unionin riippuvuus energiantuonnista
          kasvaa ennustusten mukaan 70 prosentiin vuoteen 2020 mennessä, joten
          yhteisön omien resurssien taloudellinen hyödyntäminen on ensiarvoisen
          tärkeää.
          S02-päästöjen vähentäminen yhdellä tonnilla maksaa 500 ecua. Yhteisön
          strategia happamoitumisen torjumiseksi tähtää polttolaitoksista peräisin
          olevien S02-päästöjen vähentämiseen 9 miljoonalla tonnilla vuodessa
          (vuosina 1990-2010), joten päästöiltään puhtaan hiiliteknologian soveltamisen
          potentiaaliset hyödyt olisivat jo S02-päästöjen vähentymisen vuoksi 4,5
          miljardia ecua vuodessa. NOx-päästöjen vähentymisestä johtuvat hyödyt
          olisivat tätäkin suuremmat.
          Mitä C02-päästöihin tulee, viiden prosentin parannus hiileen pohjautuvan
           sähköntuotannon hyötysuhteessa merkitsisi C02-päästöjen vähenemistä 100
           miljoonalla tonnilla vuodessa.
          Liitännäisvaikutukset
           Ohjelmassa tuettavien hankkeiden on
           - edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa,
                                                10
                                                                                118
 ---pagebreak---             - vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin,
            -    parannettava Euroopan unionin maksutasetta,
            - vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla,
            - lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava
                 unionia energiamarkkinoiden häiriöiden varalta ja
            - edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista
                 koheesiota.
            Erittäin energiatehokkaan teknologian saatavuus mahdollistaa lisäksi
            teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien
            hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti.
    9.3     Toimenpiteen seuranta ja arviointi
             Valittuja suoritusten osoittimia
            - C02-päästöjen väheneminen,
            - ehdotettujen, hyväksyttyjen ja teollisiksi toimenpiteiksi        muutettujen
                 aloitteiden määrä,
             - yksityiset investoinnit,
             - konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä,
             -   luodun tietoverkon käyttöaste.
            Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu
             Komissio raportoi säännöllisesti ohjelman komitealle, joka koostuu
            jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu työjärjestyksensä mukaisesti.
             Nämä raportit toimitetaan myös neuvostolle ja Euroopan parlamentille
             liitteenä olevan neuvoston päätösehdotuksen 7 artiklan mukaisesti.
             Arvioinnissa tarkastellaan:
             -    ohjelman entisiä ja nykyisiä       suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia
                  mahdollisuuksia parannuksiin,
             - käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja
              - miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai
                  voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa.
10.  HALLINTOMENOT
     Tarvittavat resurssit rahoitetaan ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden
     nykyisistä määrärahoista.
                                                   n
                                                                                119
 ---pagebreak---          Rahoituskohteet
                                                                      Talousarvio (milj. ecua)
                                                  yhden toimen
3 artiklassa tarkoitetut toimet           Toimien keskimUrliset
                                                                1998      1999     2000        2001  2002   Yhteensä
                                           nvMrt  kustMinukxet
                ecuina:
a)      Markkina-      ja     teknologia-
tietoverkon       luomista      edistävät
toimenpiteet
- verkon laitteistokustannukset            1          0,20                                                    0,20
- palvelinten (yksityisten tai julkisten) 155         0,02                0,21      0,21       0,21  0,21     0,84
kustannukset
- verkon toimintaan ja tietokannan                              0,10      0,10      0,10       0,10  0,10     0,50
luomiseen liittyvät kustannukset
YHTEENSÄ                                                        0,30       0,31     0,31       0,31   0,31    1,54
b) Markkinointi, toteutettavuus-
tutkimukset ja muut investointi-
kannustimet
- markkinatutkimukset                       1         0,20       0,20                                         0,20
 - yritystyöryhmät                         10         0,10       0,10      0,20     0,21       0,22   0,23    0,96
 c)       Puhtaan        hiiliteknologian
 (kolmansiin maihin suuntautuvan)
 viennin edistäminen
 - Euroopan teollisuuden edustajien                    0,30                0,30                 0,30          0,60
 vierailut kolmansiin maihin
 - kolmansien maiden teollisuuden                      0,30      0,20               0,30              0,30    0,80
 edustajien vierailut EU:hun
 YHTEENSÄ                                                        0,50      0,50     0,51        0,52  0,53     2,56
 KOKONAISMÄÄRÄ                                                    0,8      0.81      0,82       0,83  0,84     4,10
         Palvelinten määrä
                                                            12
                                                                                120
 ---pagebreak---            EUROOPAN KOMISSIO
                                      LIITE VII
MONIVUOTISET TOIMET YDINTURVALLISUUDEN JA RADIOAKTIIVISTEN
             MATERIAALIEN KULJETUKSEN ALALLA
                        (1998 - 2002)
                                                           1 91
 ---pagebreak---                                   RAHOITUSSELVITYS
1. Toimenpiteen nimi
a.      Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
        - Radioaktiivisten materiaalien kuljetus:          turvallisuutta, terveydensuojelua ja
        ydinturvateknologioita koskevat kysymykset
        - Siviiliydinalan teollisuusyhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KTE-maiden),
        Venäjän ja Ukrainan kanssa
b.      KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden asiantuntijoiden kouluttaminen
        ydinmateriaalivalvonnan alalla - fissiokelpoisten aineiden kirjanpito- ja
        valvontajärjestelmän käyttöönotto Venäjällä.
2. Budjettikohdat
a.      B4-1020, Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio 1998 - 2002 (ydinalan
        teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus)
b.      B7-535, Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio                 vuosille 1998   -   2002
        (ydinmateriaalivalvonnan koulutus ja käyttöönotto)
3. Oikeusperusta
Euratom-perustamissopimuksen luku III (edellä mainitun a kohdan osalta) ja luku X (b kohdan
osalta) sekä
a.       Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artikla (yhteinen liikennepolitiikka) ja
         ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu
         neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14.8.1996, s. 1),
         ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu
         neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14.8.1996, s. 1) ja Idän ja Lännen
         energia- ja ydinturvallisuusyhteistyöstä 11. heinäkuuta 1996 hyväksytyn Euroopan
         parlamentin asiakirjan N:o 217.774/lopull. päätöslauselma 16,
b.       ydinturvallisuudesta Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa 9.
         huhtikuuta 1992 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (EYVLN:o C 125,18.
         toukokuuta 1992, s. 244) ja ydinaineiden laittomasta kaupasta 29. syyskuuta 1994
         annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (PE-B4-00621) sekä
         ydinaineiden ja radioaktiivisten aineiden laittomasta kaupasta 19. huhtikuuta 1996
         annettu komission tiedonanto (KOM(96) lopull.)
                                                      2-                                        1 OO
                                                                                J - A* fj
 ---pagebreak--- 4. Toimenpiteen kuvaus
4.1. Toimenpiteen yleistavoite
Toimintaohjelman tavoitteena on vahvistaa ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa
(safeguards).
a.       ydinturvallisuuden vahvistaminen yleensä parantamalla erityisesti
         - radioaktiivisten materiaalien kuljetusolosuhteita seuraavilla aloilla.
         • sisämarkkinoiden        toimivuuden       edistäminen      selvittämällä    tarvittavat
            yhdenmukaistamistoimenpiteet
         • lainsäädännön tulevaa kehityksen edistäminen kehittämällä koetoimintaa ja
            tutkimusta tiedon lisäämiseksi
         • kuljetuksissa esiintyneiden tapahtumien arvioiminen ja johtopäätöksien
            tekeminen niistä tulevaisuutta varten
         • hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuus ja henkilöstön koulutus
         • yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa kuljetusten
            turvallisuuden parantamiseksi näissä maissa
         • yleisölle suunnattu alan tiedotus ja valistus,
         - pitkällä aikavälillä ydinvoiman käytön turvallisuutta Itä-Euroopassa, Venäjällä ja
            Ukrainassa. Nämä maat aikovat vakaasti edelleenkin käyttää runsaasti ydinvoimaa.
            Lyhyellä aikavälillä toteutetaan tukiohjelmia, joiden avulla pyritään ratkaisemaan
            yksittäisiä ongelmia; näiden lisäksi kyseisiä maita on autettava kehittämään laatu- ja
            turvallisuusjärjestelmä koko ydinteollisuusketjua varten. Tämä voidaan tehdä vain
            pitkän aikavälin hankkeena unionin ja idän välisenä tiiviinä yhteistyönä. Yhteistyön
            käynnistämisen helpottamiseksi komission olisi tuettava yleisten yhteistyön esteiden
            analyysiä (teollisuuden, rahoituksen ja lainsäädännön alalla) ja edistää sopivalla
            tavalla kokeiluhankkeita.
b.       tehokkaan ja luotettavan ydinmateriaalivalvonnan toteuttaminen uusissa itsenäisissä
         valtioissa ja KIE-maissa näiden maiden kanssa etenkin seuraavien alojen yhteistyön
         avulla:
         - asiantuntijoiden koulutus ja uudelleenkoulutus ydinturvavalvonnan alalla
         - fissiokelpoisten materiaalien kirjanpito- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto
            Venäjällä
         - valvontalaitteiden asennus (edellä b kohdassa tarkoitetuissa toimissa).
4.2. Ohjelman kesto
 Viisi vuotta. Ohjelma alkaa vuonna 1998 ja jatkuu vuoteen 2002.
 5. Menojen luokitus
 Ei-pakolliset menot.
                                                                                1 1 <"
 ---pagebreak--- 6. Menolaji
a.     Yhteisrahoitetut tuet yhdessä muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin rahoittajien
       kanssa. Euroopan komissio voi rahoittaa 100-prosenttisesti joitakin hankkeita, joita
       komissio pitää erittäin tärkeinä ja joita ei voi rahoittaa muista lähteistä (esim. yhteistyö
       Itä-Euroopan maiden kanssa).
b.      Tukia tai lisärahoitusta seuraavanlaisille hankkeille:
        - kurssien ja harjoittelujaksojen järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa
           itsenäisissä valtioissa ja/tai KIE-maissa turvavalvonnan asiantuntijoiden
           ammattikoulutukseen, mukaan lukien oleskelukulut (matkakulut ja päivärahat
           jne.)
        - asiantuntijaseminaarien      järjestäminen     Euroopan     unionissa ja/tai      uusissa
           itsenäisissä valtioissa
        - asiantuntijavierailut Euroopan unionin ja/tai IVY-maiden ydinvoimalaitoksissa
        - näihin tarkoitettu materiaali-, logistiikka- ja toimistotekniikkatuki
        - käännös- ja tulkkauskulut
        - turvavalvontaosaston henkilöstön ja edellä mainittuja toimintoja varten
            valittujen EU:n asiantuntijoiden virkamatkakulut
        - näytteiden otto, mukaan lukien ydinmateriaalien laittoman kaupan yhteydessä
            otetut näytteet, niiden kuljetus ja analysointi.
7. Taloudelliset vaikutukset
7.1.      Toimenpiteen         kokonaiskustannusten            laskutapa      (yksittäisten       ja
yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)
Rahoitussuunnitelma tämän monivuotisen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi on
 seuraava:
 a.      B4-1020         Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002
         - noin 0,5 miljoonaa ecua vuodessa radioaktiivisten materiaalien kuljetuksiin.
            Radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia käsittelevä pysyvä työryhmä arvioi
            kokouksessaan Brysselissä 23.9.1997 rahoitustarpeen 2 miljoonaksi ecuksi
            vuodessa (nykyisten rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson jälkeen) ottaen
            huomioon vuosien 1996 ja 1997 budjetista jo rahoitetun työn sekä kaikki
            vuosina 1998 ja 1999 toteutettavat toimet.
         - 0,1 miljoonaa ecua vuodessa vuodesta 2000 alkaen idän kanssa tehtävään
            ydinalan teollisuusyhteistyöhön. Tämä tarve oli arvioitu 0,5 miljoonaksi ecuksi
                                                                                124
 ---pagebreak---             vuodessa Venäjän kanssa tehtävää teollisuusyhteistyötä koskevan tutkimuksen
            tulosten perusteella.
         B7-535           Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002
         - Ohjelman kustannukset arvioidaan 2,5 miljoonaksi ecuksi vuodessa tähän
            mennessä KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille                    annettuun
            ydinmateriaalivalvonta-apuun myönnettyjen varojen sekä jäljellä olevien
            tavoitteiden perusteella. Kokonaiskustannusten arvioidaan siis olevan 12,5
            miljoonaa ecua.
7.2. Kustannusten jakautuminen ohjelman eri osa-alueiden mukaan
a.       Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
         (B4-1020)
                          Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
                       Erittely                         1998   1999     2000    2001     2002
Ydinmateriaalien kuljetus
Sisämarkkinoiden toimivuus ja yhtenäistäminen           0,2   0,2      0,2     0,1      0,1
Kuljetuksissa tapahtuneiden onnettomuuksien             0,2   0,2      0,1     0,1      0,1
tutkiminen, hätätoimenpiteet
KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille annettava 0,1   0,1      0,1     0,1      0,1
tuki
Yleisön tietoisuuden lisääminen                         0,0   0,0      0,0      0,1     0,1
                      Välisumma                         0,5   0,5      0,4      0,4     0,4
Teollisuusyhteistyö
Uusien itsenäisten valtioiden tilanteen arviointi       p.m.  0,01     0,02     0,03     0,04
 Teollisuuden edustajien välisten yhteyksien            p.m.  p.m.     0,1      0,1      0,1
 parantaminen
                      Välisumma                         p.m.  0,01     0,12     0,13     0,14
                     YHTEENSÄ                           0,5   0,51     0,52   1 0,53      0,53
 b.       Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja
 uudet itsenäiset valtiot)
          (B7-535)
                           Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
 Erittely                                                1998   1999     2000    2001      2002
 Ydinmateriaalialan koulutus                             0,75  0,75     0,75     0,75    0,75
 Lähentäminen Euratomin järjestelmään                    0,75  0,75     0,75     0,75    0,75
 Laiton kauppa                                           0,50  0,50     0,50     0,50    0,50
 Lainsäädännön parantaminen                              0,50  0,50     0,50     0,50     0,50
                     YHTEENSÄ                            2,5   2,5      2,5      2,5      2,5
 7.3. Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät
 toimintakulut
  a.       Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
                                                                                125
 ---pagebreak---           (B4-1020)
                          Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
                                               1998         1999        2000       2001      2002
- Tutkimukset - kokeet                      0,4          0,41         0,32       0,33       0,34
- Kokeiluhankkeiden tuki                                 0,0          0,1        0,1        0,1
- Asiantuntijoiden kokoukset                0,1              0,1      0,1           0,1     0,1
                 Yhteensä                   0,5          0,51         0,52       0,53       0,54
b.        Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maa ja
uudet itsenäiset valtiot)
          (B7-535)
                          Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat)
                                             1998      1999       2000      2001         2002
    Asiantuntijoiden erikoiskurssien ja
    harjoittelujaksojen järjestäminen       0,75      0,75       0,75     0,75        0,75
     Seminaarit                             0,50      0,50       0,50     0.50        0,50
    Asiantuntijoiden vierailujen
    järjestäminen EU:n ydinlaitoksiin       0,15       0,15 0,15            0,15      0,15
    Materiaali-, logistiikka- ja
    toimistotekniikkatuki                   0,8         0,8      0,8         0,8      0,8
    Paikalle tehtyjen virkamatkojen
     kustannukset (mukaan lukien
     operaattorien tuki heidän omassa
     laitoksessaan)                         0,2         0,2      0.2         0,2      0,2
                  Yhteensä                  2,5       2.5        2,5      2,5         2,5
 7.4. Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu ja maksut ecuissa
 a.        Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
           (B4-1020)
                                          Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua
                          1998       1999      2000     2001        2002     2003
Maksusitoumus-            0,5       0.51      0,52     0,53       0,54      2.0
 määrärahat
Maksumäärärahat
           1998              0,8      0,15
           1999                       0,36    0,15
          2000                                0,37     0,15
          2001                                         0,38       0,15
          2002                                                    0,39      0,15
          2003
                          0,8        0,51      0,52     0,53       0,54      0,15
 b.        Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja
 uudet itsenäiset valtiot)
           (B7-535)
                                           Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua
                                              1998      1999        2000     2001       2002      2003
 Maksusitoumusmäärärahat                     2,0     12,0       | 2,0      [2,0       12,0     \ 2,0
                                                     6-
                                                                                126
 ---pagebreak--- Maksumäärärahat
                 1998                      1,5
                 1999                              2,5
                 2000                                        2,5
                 2001                                                  2,5
                 2002                                                             2,5       1,0
                 2003
                                           1,5     2,5       2,5       2,5        2,5       1,0
8. Petostenvastaiset toimenpiteet (ja niiden toteuttamisen tulokset)
a.     Ehdotuspyyntö toteutetaan joka vuosi ajalla 1998-2002. Komission
       asiantuntijoiden kyseisen alan komitea arvioi ehdotukset ja tekee valinnat
       -   tieteellisten ja teknisten ansioiden perusteella ja
       -   kutakin hakijaa koskevien rahoitustietojen analyysin perusteella.
        Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen
       • kulut tutkitaan ennen maksamista useilla tasoilla (rahoitushallinto, tieteellinen
          vastuuhenkilö),
       • rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen ja
       • tutkitaan paikalla asiakirjat virheiden tai väärinkäytösten havaitsemiseksi.
c.     Laskut tarkistetaan todellisten kulujen sekä virkamatkaohjeiden perusteella
       virkamiesten ja asiantuntijoiden matkojen sekä kokous- ja konferenssikulujen
       osalta.
9. Kustannustehokkuusanalyysi
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä
9.1.1. Määrälliset erityistavoitteet
a.      Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
        Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
        - sisämarkkinoiden         toimivuuden     parantaminen     selvittämällä     tarvittavat
           yhdenmukaistamistoimenpiteet:
        • pakkauksien turvallisuuden arvioimismenetelmien                 yhdenmukaistaminen
           säännösten mukaisesti,
        • pakkausstandardien ja materiaalien ominaisturvallisuuden yhdenmukaistaminen.
        - lainsäädännön myöhempään kehittämiseen myötävaikuttaminen kehittämällä
           koetoimintaa ja tutkimusta tiedon lisäämiseksi
        - kuljetuksien aikana sattuneiden tapahtumien arviointi ja johtopäätösten tekeminen
           tulevaisuuden varalle
                                                                                1 on
 ---pagebreak---         - hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuuden vahvistaminen ja henkilöstön kouluttaminen
        - yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa niiden tukemiseksi
            kuljetusten turvallisuuden parantamisessa kyseisissä maissa (jotkut niistä
            neuvottelevat todennäköisesti liittymisestä Euroopan unioniin)
        - tiedotuksen parantaminen, yleisen mielipiteen ja yleisön käsityksen parantaminen
            tästä alasta
        Teollisuusyhteistyö
        - teollisuusyhteistyön esteiden tarkka selvittäminen, jossa otetaan huomioon
            teollisuuden, rahoitusalan ja oikeuslaitoksen nykyiset rakenteet sekä idän siirtyminen
            markkinatalouden suuntaan; ratkaisuehdotuksia yhteistyön helpottamiseksi
        - EU:n ja idän teollisuuden edustajien tiedotus- ja yhteysverkon luominen
b.      Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto KIE-maissa ja
        uusissa itsenäisissä valtioissa
         Koska itäblokki on hajonnut poliittisesti ja ydinmateriaaleja ja radioaktiivisia
         aineita on tuotu laittomasti idästä, on välttämätöntä kouluttaa jatkuvasti paikallisia
         tarkastajia valvomaan näissä maissa sijaitsevien laitosten ydinmateriaaleja
         Euroopan parlamentin päätöslauselmien sekä neuvoston ja komission politiikan
         mukaisesti.
         Tämän jo vuosina 1993 - 1996 aloitetun ohjelman (budjettikohta B4-2001)
         tavoitteena on jatkaa ja kehittää paikan päällä toteutettavia toimia läheisessä
         yhteistyössä      työntekijöiden       kanssa.     Suunnitellut     toimet       koskevat
         ydinmateriaalikirjanpitoa, todellisten varastonmääritysten tekoa, materiaalien
         tietokoneistettua seurantaa sekä laitoksessa että valvonnasta vastaavassa
         keskusvirastossa, riippumattoman valvonta- ja tarkastuslaitoksen organisoimista
         sekä seuranta- ja mittausjärjestelmien käyttöönottoa.
         Komission mielestä ongelman laajuus edellyttää toimen jatkamista. Tähän
         mennessä käynnistetyt toimet ovat antaneet rohkaisevia tuloksia.
9.1.2. Kohderyhmä
- kaikki EU:n sekä KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kansalaiset
- radioaktiivisia aineita kuljettavat yritykset
 - ydinalan teollisuus
 - kansalliset turvallisuusviranomaiset (ydinmateriaalivalvonta)
 - itsenäisten valtioiden yhteisöstä peräisin            olevat   ydinturvallisuuden    valvonnan
 asiantuntijat ja näiden maiden ydinlaitokset
 - ydinturva-alan kansainväliset järjestöt.
                                                                                1 ^H
                                                                                JL / w «...>
 ---pagebreak--- 9.2. Toimen perustelut
9.2.1. Yhteisön osallistumisen perustelut
a.      Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
        Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
        Komissio perusti vuonna 1982 näiden toimien tukemiseksi Euroopan parlamentin
        pyynnöstä1 radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen turvallisuuskysymyksissä
        teknistä pätevyyttä omaavien kansallisten asiantuntijoiden pysyvän työryhmän.
        Kyseinen työryhmä järjestää tietojenvaihdon radioaktiivisten materiaalien
        kansainvälisiä kuljetuksia - sekä jäsenvaltioiden välillä että EUssa ja sen
        ulkopuolella - koskevien säännösten soveltamisesta. Työryhmä tekee komissiolle
        ehdotuksia radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia koskevista toimintaohjelman
        suuntaviivoista. Toimintaohjelman tarkoituksena on tuottaa perustietoa
        kansainvälisten säännösten kehittämiseksi.
        Komissiota on myös pyydetty tiedottamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille
        ja neuvostolle radioaktiivisten materiaalien kuljetusten alan uusista tapahtumista ja
        tiedottamaan niille em. työryhmän laatimista ehdotuksista.
        Euroopan parlamentti hyväksytti vuonna 1996 radioaktiivisten materiaalien
        kuljetusta koskevan budjettikohdan2. Tähän kohtaan on kirjattu 2 miljoonan ecun
        maksusitoumusmääräraha vuodelle 1996, ja vuodeksi 1997 on kirjattu 0,7
        miljoonaa ecua PO XVIII:n ja PO XIX:n sopimalla sisäisellä määrärahojen
         siirrolla.
         Sitoumukset vuosille 1996 ja 1997 olivat yhteensä 2 661971 ecua (98.59%
        käytettävissä olevista varoista).
        Mainittu pysyvä työryhmä vahvisti viime kokouksessaan Brysselissä 23. syyskuuta
         1997, että se pitää erittäin tärkeänä, että tällä arkaluontoisella alalla toteutetaan
        monivuotisen (viisi vuotta) ohjelma, jolla on myös merkittävä budjetti (2 miljoonaa
         ecua vuodessa).
         Ydinalan teollisuusyhteistyö
         Komissio on tähän mennessä keskittynyt idän ydinturvaongelmien lyhyen aikavälin
         ongelmien ratkaisemiseen. Etupäässä on keskitytty toiminnassa oleviin
         ydinvoimalaitoksiin       ja     tehty     turva-analyysejä,    annettu   käyttötukea
         (toimintavarmuus) tai avustettu laitteiden ostamisessa lännestä. Koska kyseiset
         maat aikovat edelleen käyttää ydinvoimaa pitkällä aikavälillä, on välttämätöntä
         parantaa osien ja laitteiden valmistusmenetelmiä paikan päällä turvallisuuden
 1
     Euroopan parlamentin päätöslauselma, EYVL N:o C 40/43, 15.2.1982
2
    Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio vuodelle 1996, kohta B4-1020
                                                                                Of)
 ---pagebreak---         varmistamiseksi laadukkaiden osien avulla. Yksi tapa saada tämä aikaan on lujittaa
        Euroopan unionin ja idän teollisuuden edustajien yhteistyötä ja poistaa sen esteitä.
        Komissio voi puolestaan tehdä yleisiä analyysejä, järjestää yhteyksiä ja tiedottaa,
        jopa tukea kokeiluhankkeita.
b.      Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvontajärjestelmän käyttöönotto
        (KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot)
        Tämä toimi on yksi tärkeimmistä toimista Euroopan parlamentin päätöslauselman
        ja komission tiedonannon mukaisten Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistamien
        tavoitteiden saavuttamiseksi. Se sopii toisaalta täydellisesti unionin globaaleihin
        tavoitteisiin idän ydinvoimalaitosten hyödyntämisedellytysten parantamiseksi.
         Todettakoon myös, että ydinmateriaalien valvonnan parantamisesta ja siihen
         liittyen ydinmateriaalien laittoman kaupan kitkemisestä tehtiin tärkeä julistus G8-
         ryhmän kokouksessa Moskovassa huhtikuussa 1996.
         Epävirallisia järjestelmiä on myös otettu käyttöön, jotta varmistettaisiin toimien
         täydentävyys kolmansien maiden (Yhdysvallat, Japani), unionin jäsenvaltioiden
         (Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Ruotsi, Suomi) ja IAEA:n järjestämien
         toimien kanssa sekä PHARE- ja TACIS-ohjelmien kautta järjestettyjen toimien
         kanssa.
         On tärkeää huomata, että päinvastoin kuin PHARE- ja TACIS-ohjelmien
         yhteydessä asiantuntijoiden koulutuksesta ja hankkeiden toteuttamisesta vastaavat
         olennaisesti Euratomin tarkastajat, joilla on vaadittava asiantuntemus. Tehokas
          seuranta edellyttää, että tarkastajat käyvät paikan päällä usein, materiaaleja
         voidaan kuljettaa tarpeen mukaan ja kulloisiinkin tarpeisiin voidaan reagoida
         nopeasti. Nopea toiminta ja suuri joustavuus ovat olennaisia tekijöitä.
 9.2.2. Tuen muoto
 Toimi rahoitetaan rahoitustuella tai osarahoituksella.
 9.3. Toimen seuranta ja jatko
 a.       Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
          Radioaktiivisten materiaalien kuljetus
          Tämän toimen avulla on voitava tarkastaa, noudatetaanko nykyisiä sääntöjä oikein,
         ja arvioida, pitääkö niitä kehittää edelleen sekä edistää sisämarkkinoiden
          toteutumista. Komission pitäisi esittää tarvittaessa uusia aloitteita EU:n alueella
          tapahtuvaa        kuljetusta   koskevan       lainsäädännön      tai   käytänteiden
          yhdenmukaistamiseksi.
          Keski- ja Itä-Euroopan maita ja itsenäisten valtioiden yhteisöä on tuettava,
          erityisesti niitä, jotka tulevat mahdollisesti liittymään Euroopan yhteisöön tai
          toimimaan sen alueella.
                                                    10-                                       . •
                                                                                130
 ---pagebreak---       Yleisölle on tiedotettava paremmin radioaktiivisten materiaalien kuljetuksesta.
      Tätä tavoitetta ei ole vielä saavutettu.
      Ydinalan teollisuusyhteistyö
      Teollisuuden paikallisiin ongelmiin tutustuminen ja markkinatalouspolitiikan
      tukeminen edistäisivät yleisesti ottaen idän talouden kehittymistä, mikä on myös
      Euroopan unionin edun mukaista.
b.    Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-
      maat ja uudet itsenäiset valtiot)
      Tulosten osoittimet:
      Tämän toimen avulla voidaan osaltaan taata, että ydinmateriaalit alistetaan idässä
      tiukempaan       valvontaan,      jonka     taso    vastaa      Euroopan   unionin
      ydinmateriaalivalvonnan tasoa. Paras osoitus onnistumisesta on ydinenergian
      käyttö yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin.
      Toteutettujen toimenpiteiden laajuus:
      Esimerkiksi vuonna 1995 (Euroatomin) turvavalvonta suoritti 27 toimenpidettä,
      joista 10 Venäjän alueella. EU:n alueella, pääasiassa Luxemburgissa, järjestettiin
       17 toimenpidettä. Yhteen tai useampaan näistä osallistui 103 asiantuntijaa Idästä.
      Toiminnan laajuus oli yli 850 henkilötyöpäivää. Lisäksi Euratomin henkilöstö on
      osallistunut näihin toimiin.
10. Hallintokulut
a.     Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus
      Ehdotetut vuosimäärärahat ovat vuoden 1996 tasoa pienemmät. Henkilöstön
       määrä vuosina 1996 ja 1997 oli 1,5 B ja 0,25 A. Lisää ei tarvita.
b.     Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja
       uudet itsenäiset valtiot)
       Vuosina 1993 - 1996 komissio pystyi hallinnoimaan budjettikohdasta B4-2001
       rahoitetut toimet ja käyttämään kaikki määrärahat ilman lisähenkilöstöä ja
       huolimatta Euratom-perustamissopimuksen 7 luvusta johtuvista velvoitteista.
       Tässä vaiheessa ei esitetä haettavaksi lisävaroja.
                                                 11
                                                                                13-
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4492
                                                     KOM(97) 550 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                                 12 01
                                        Luettelonumero : CB-CO-97-643-FI-C
                                                          ISBN 92-78-28185-9
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                                      132