               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2020
            COM(2020) 194 final
            2020/0078(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO) unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse ilmoituksesta, joka koskee vapaaehtoista osallistumista kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, sekä vaihtoehdosta, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosina 2021–2023

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO) unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse vapaaehtoisesta osallistumisesta kansainväliseen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1. tammikuuta 2021 alkaen sekä vaihtoehdosta, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosien 2021–2023 aikana.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Chicagon yleissopimus ja Pariisin sopimus

               Chicagon yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tavoitteena on säännellä kansainvälistä lentoliikennettä. Yleissopimus tuli voimaan 4. huhtikuuta 1947, ja sillä perustettiin Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö.

               YK:n ilmastosopimuksen osapuolten konferenssi hyväksyi Pariisin sopimuksen joulukuussa 2015. Tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisen ajan tasoon verrattuna ja jatkaa ponnisteluja keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Kaikkien talouden alojen, kansainvälinen lentoliikenne mukaan luettuna, olisi osallistuttava näiden päästövähennysten saavuttamiseen.

               Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat molempien sopimusten osapuolia. EU ja sen jäsenvaltiot ovat Pariisin sopimuksen osapuolia, ja ne ovat yhdessä sitoutuneet vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään.

               2.2.Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö

               Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö. Järjestön tavoitteena on kehittää kansainvälisen lentoliikenteen periaatteita ja tekniikoita sekä edistää kansainvälisen lentoliikenteen suunnittelua ja kehittämistä. EU on tilapäinen tarkkailija monissa ICAOn elimissä (yleiskokous ja muut tekniset elimet).

               2.3.Kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA)

               ICAOn neuvosto hyväksyi 214. istunnossaan 27. kesäkuuta 2018 ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat (SARPs) kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmästä (CORSIA) Chicagon yleissopimuksen liitteen 16 niteenä IV.

               Liitteen 16 niteen IV mukaisia kansainvälisten lentojen CO2-päästöihin liittyviä tarkkailu-, raportointi- ja todentamisvaatimuksia sovelletaan 1. tammikuuta 2019 alkaen. Liitteen 16 niteen IV mukaisia CO2-päästöjen hyvitysvaatimuksia sovelletaan 1. tammikuuta 2021 alkaen.

               Liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.1.3 ja 3.2.1 kohdassa sekä sen lisäyksessä 1 (Hallinnolliset menettelyt) edellytetään, että valtiot ilmoittavat ICAOlle viimeistään 30. kesäkuuta 2020

               •
                     päätöksestään osallistua vapaaehtoisesti tai lopettaa vapaaehtoinen osallistuminen 1. tammikuuta 2021 alkaen
                  1
               ;

               •
                     minkä vaihtoehdon ne ovat valinneet lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemista varten vuosien 2021–2023 aikana.

               2.4.EU:n päästökauppajärjestelmä

               Ilmailuala on kuulunut EU:n päästökauppajärjestelmään (EU ETS) vuodesta 2012
                  2
               . EU:n päästökauppajärjestelmä on kattanut Euroopan talousalueelle (ETA) saapuvien ja sieltä lähtevien lentojen päästöt, mukaan lukien kolmansiin maihin ja kolmansista maista suuntautuvat lennot. Tuodakseen lisäpontta Kansainväliseen siviili-ilmailujärjestöön ja helpottaakseen kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittämistä kansainvälisen lentoliikenteen päästöjen vähentämiseksi unioni on hyväksynyt väliaikaisia poikkeuksia, joilla järjestelmää rajoitetaan maantieteellisesti siten, että siihen kuuluvat vain Euroopan talousalueen sisäiset lennot mutta sen ulkopuolelle jäävät Euroopan talousalueen ulkopuoliset lennot, kansainvälistä kehitystä samalla seuraten
                  3
               .

               Direktiivin 2003/87/EY viimeisimmän, vuonna 2017 tehdyn tarkistuksen 28 b artiklassa esitetty yhteisymmärrys tarkoittaa, että CORSIA-järjestelmä otettaisiin huomioon EU:n päästökauppajärjestelmään tehtävällä muutoksella, jota varten arvioidaan CORSIA-järjestelmän keskeiset piirteet, kuten osallistuminen, ja että tämä olisi saavutettava tavalla, joka on linjassa vuodelle 2030 asetettujen EU:n ilmastotavoitteiden kanssa (Pariisin sopimuksen mukainen sitoumusten noudattamisen periaate
                  4
               ).

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1. Tausta

               Unioni tukee voimakkaasti kansainvälisen lentoliikenteen päästöihin sovellettavaa ICAOn maailmanlaajuista markkinaperusteista toimenpidettä (CORSIA), jolla myötävaikutetaan ilmastonmuutoksen torjuntaan. Unionin tuki näkyy esimerkiksi siten, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat muuttaneet EU:n päästökauppajärjestelmää kolmesti helpottaakseen edistymistä ICAOn puitteissa.

               Vaikka CORSIAn alkuperäisenä tavoitteena on vain kompensoida päästöjen kasvu vuodesta 2020 alkaen, tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää tukea alkuvaiheen edistymistä ja vaikuttaa siihen, että osallistuminen on riittävää.

               Neuvoston päätöksessä (EU) 2016/915
                  5
                vahvistettiin Euroopan unionin kanta ICAOn elimissä laadittavaan kansainväliseen välineeseen, jonka on tarkoitus johtaa kansainvälisen ilmailun päästöihin sovellettavan yhtenäisen maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoon vuodesta 2020 alkaen.

               Asetuksen (EU) 2017/2392
                  6
                tavoitteena on erityisesti ”maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen vuonna 2021 alkavan täytäntöönpanon valmisteleminen”. Kuten asetuksessa todetaan, ”[järjestelmän] käytännön käyttöönotto edellyttää kuitenkin, että ICAOn osapuolet toteuttavat toimia kansallisella tasolla”.

               Direktiivin 2003/87/EY
                  7
                (päästökauppadirektiivi) 28 b artiklassa vahvistetaan, että ”komissio antaa 12 kuukauden kuluessa ICAOn asiaankuuluvien välineiden hyväksymisestä ja ennen kuin maailmanlaajuinen markkinapohjainen väline otetaan käyttöön Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa on pohdittava, miten kyseiset välineet voitaisiin panna täytäntöön unionin oikeudessa tämän direktiivin tarkistamisen kautta. Komissio tarkastelee tarvittaessa kyseisessä kertomuksessa myös sääntöjä, joita sovelletaan ETA:n sisäisiin lentoihin. Kertomuksessa on myös tutkittava maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta, mukaan lukien se, kuinka hyvin siinä pyritään saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoitteet yleisesti, osallistumisastetta, sen täytäntöönpanokelpoisuutta, avoimuutta, seuraamuksia noudattamatta jättämisestä, yleisöpalautetta koskevia menettelyjä, päästöhyvitysten laatua, päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista, rekistereitä, vastuuvelvollisuutta ja biopolttoaineiden käyttöä koskevia sääntöjä.”

               Neuvoston päätöksessä (EU) 2018/2027
                  8
                vahvistettiin ICAOssa unionin puolesta otettava kanta CORSIA-järjestelmää koskevien standardien ja suositeltujen menettelytapojen (SARPs) ensimmäiseen painokseen siltä osin kuin on kyse ilmoitettavista eroavuuksista. Päätöksen mukaisesti jäsenvaltiot ilmoittivat ICAOlle EU:n päästökauppajärjestelmän ja CORSIA-järjestelmän välisistä (reitteihin ja valtioihin perustuvista) eroavuuksista sekä viittasivat siihen, että CORSIA-järjestelmä pannaan EU:ssa täytäntöön tarkistamalla EU:n päästökauppajärjestelmää, kuten sitä koskevan direktiivin viimeisimmässä tarkistuksessa vuodelta 2017
                  9
                on sovittu. Tavoitteena oli säilyttää EU:n säännöstö ja tuleva poliittinen liikkumavara sekä EU:ssa asetetun tason mukaiset ilmastotavoitteet.

               Komissio hyväksyi 4. maaliskuuta 2020 ehdotuksen ”eurooppalaiseksi ilmastolaiksi”
                  10
               , jonka mukaan unionia sitoisi tavoite saavuttaa unionissa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, Pariisin sopimuksen 2 artiklassa asetetun pitkän aikavälin lämpötilatavoitteen mukaisesti. Ehdotus perustuu päätelmään, jonka mukaan lisätoimia tarvitaan ja jokaisen sektorin on annettava panoksensa, sillä nykyisten toimenpiteiden odotetaan vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä vain 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, ja sen vuoksi ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi on vielä tehtävä paljon.

               Unioni on lisäksi useaan otteeseen ilmaissut poliittisen sitoumuksensa siihen, että se ottaa CORSIA-järjestelmän käyttöön pilottivaiheen alusta lähtien. Hiljattain vuonna 2019 pidetyssä ICAOn 40. yleiskokouksessa annettiin EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta lausuma, jossa yhtäältä ilmoitettiin, että unioni säilyttää poliittisen liikkumavaransa ja ilmastotavoitteensa, kun se panee CORSIA-järjestelmän täytäntöön EU:n päästökauppajärjestelmän kautta, ja toisaalta ilmaistiin, että unioni ja sen jäsenvaltiot edelleen ”tukevat voimakkaasti CORSIA-järjestelmää” ja ovat ”täysin sitoutuneita ottamaan sen käyttöön pilottivaiheen alusta alkaen”. Unioni on johdonmukaisesti muistuttanut tarpeesta säilyttää asiaankuuluvat EU:n säädökset ja ilmastotavoitteet, jotka ovat tarkistetun EU:n päästökauppajärjestelmän mukaisia. Se toisti tämän vuonna 2018 ilmoituksessaan eroavuuksista ja ICAOn 40. yleiskokouksessa annetussa EU:n lausumassa. Euroopan parlamentti on sittemmin kehottanut komissiota ja jäsenvaltioita turvaamaan EU:n itsenäisen lainsäädäntövallan päästökauppadirektiivin täytäntöönpanossa
                  11
               .

               3.2. Ehdotettu kanta

               On tarpeen hyväksyä unionin puolesta esitettävä kanta ennen CORSIA-järjestelmän standardien ja suositeltujen menettelytapojen mukaista määräaikaa, joka on 30. kesäkuuta 2020, jotta jäsenvaltiot voivat toimittaa tarvittavat ilmoitukset.

               Ensimmäisen kysymyksen osalta (eli ilmoitus osallistumisesta vapaaehtoisesti tai vapaaehtoisen osallistumisen lopettamisesta 1. tammikuuta 2021 alkaen) – ottaen huomioon unionin toistuvasti antama ja ICAOn jo hyväksymä poliittinen sitoumus, CORSIA-järjestelmään liittyvät odotettavissa olevat ympäristölle ja kansainväliselle liikenteelle koituvat hyödyt sekä se, että muita toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja ei maailmanlaajuisesti ole – ehdotetaan, että ilmoitetaan jäsenvaltioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta, joka alkaa pilottivaiheen alussa 1. tammikuuta 2021. Ilmoituksessa otettaisiin huomioon vuonna 2018 neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 mukaisesti ilmoitetut ja mahdolliset tulevat eroavuudet, eikä se vaikuttaisi vuonna 2017 sovittuun EU:n päästökauppajärjestelmän uudelleentarkasteluun eikä EU:n ilmastotavoitteisiin tai uusiutuvia energialähteitä koskevaan direktiiviin
                  12
               .

               Toisen kysymyksen osalta (eli ilmoitus vaihtoehdosta, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosien 2021–2023 aikana) ehdotetaan, että valitaan vaihtoehto, jossa hyvitysvaatimukset lasketaan pilottivaiheen kunkin vuoden, (2021, 2022 ja 2023) osalta asianomaisen vuoden päästöjen perusteella sen sijaan, että ne laskettaisiin kunkin vuoden osalta vuoden 2020 päästöjen perusteella. Menettelytavassa otetaan huomioon odotettavissa olevat ympäristölle ja kansainväliselle liikenteelle koituvat hyödyt, tarve tarjota toimijoille kannustimia vähentää toimintansa ympäristövaikutuksia ja varhaisten toimien tärkeys. Siinä otetaan huomioon myös eurooppalaisille toimijoille mahdollisesti aiheutuvien päästöhyvityskustannusten suuruus ja niiden kansainväliseen kilpailukykyyn kohdistuvat mahdolliset vaikutukset. Odotetaan näet, että käyttämällä viitetasona vuosia 2021, 2022 ja 2023 saavutetaan ympäristön kannalta paremmat vaikutukset kuin jos viitevuosi olisi 2020. Tämä johtuu siitä, että kansainvälisen lentoliikenteen päästöjen odotetaan olevan vuosina 2021, 2022 ja 2023 suuremmat kuin vuonna 2020 – ei vähiten lentoliikenteeseen ja päästöihin kohdistuvien covid-19-pandemian merkittävien vaikutusten vuoksi.

               Tässä yhteydessä on tarpeen varmistaa, että nykyiset ja mahdolliset tulevat eroavuudet unionin lainsäädännön ja CORSIA-järjestelmän välillä otetaan asianmukaisesti huomioon. Edellä tarkoitettuun ilmoitukseen olisi sen vuoksi sisällyttävä viittaus neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 nojalla ilmoitettuun eroavuuteen. Koska kyseinen eroavuus, siltä osin kuin se on edelleen merkityksellinen, koskee ainoastaan valtioiden toimivallan jakoa suhteessa eri toimijoihin CORSIA-järjestelmän ja EU:n päästökauppajärjestelmän välillä olevien tiettyjen rakenteellisten erojen perusteella, olisi edellä mainitulla ilmoituksella myös varattava mahdollisuus ilmoittaa muistakin eroista.

               4.Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Päätösehdotus on johdonmukainen muiden unionin politiikkojen, varsinkin energia-, ympäristö- ja liikennepolitiikkojen, kanssa ja täydentää niitä. Siinä muistutetaan mieliin CORSIA-järjestelmään osallistumisen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston tekemän EU:n päästökauppadirektiivin tarkistuksen välinen yhteys, joka esitetään asetuksessa 2017/2392. Komissio ei kuitenkaan ole vielä antanut päästökauppadirektiivin 28 b artiklassa tarkoitettua kertomusta ja, yleisemmin ottaen, alaa koskeva lainsäätäjän päätös ei ole vielä tiedossa. Sen vuoksi tätä ilmoitusta on pidettävä väliaikaisena toimenpiteenä, ottaen huomioon Chicagon yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.1.3 ja 3.2.1 kohta ja lisäys 1.

               Sen varmistamiseksi, ettei nyt kyseessä oleva väliaikainen toimenpide vaikuta lainsäätäjien tuleviin politiikkapäätöksiin, ilmoitukseen on sisällyttävä viittaus neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 mukaisesti jo ilmoitettuun eroavuuteen sekä mahdollisuus ilmoittaa muista eroavuuksista, kuten edellä todettiin.

               5.Oikeusperusta

               5.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               5.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  13
               .

               5.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.1.3 kohdan ja lisäyksen 1 (Hallinnolliset menettelyt) mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava ICAOlle viimeistään 30. kesäkuuta 2020 päätöksestään osallistua vapaaehtoisesti tai lopettaa vapaaehtoinen osallistuminen 1. tammikuuta 2021 alkaen sekä vaihtoehdosta, jonka ne ovat valinneet liitteen 16 niteessä IV olevan 3.2.1. kohdan mukaisesti lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosien 2021–2023 aikana.

               Edellä mainituista määräyksistä seuraa, että tietyt ICAOn neuvoston, joka on sopimuksella perustettu elin, päätöksellä hyväksytyn CORSIA-järjestelmän oikeusvaikutukset riippuvat asianomaisten ilmoitusten toimittamisesta ICAOlle ja ilmoitusten ehdoista. Sen vuoksi tällaisia ilmoituksia koskevan unionin kannan hyväksyminen kuuluu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan.

               5.2.Aineellinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 191 artiklan mukaisesti Euroopan unionin on edistettävä muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamista: ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen.

               5.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               5.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ilmastopolitiikkaan kansainvälisen lentoliikenteen alalla.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               5.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0078 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO) unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse ilmoituksesta, joka koskee vapaaehtoista osallistumista kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, sekä vaihtoehdosta, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosina 2021–2023

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva Chicagon yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, jonka tavoitteena on säännellä kansainvälistä lentoliikennettä, tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 1947. Sillä perustettiin kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO).

               (2)Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen sopimusvaltioita ja ICAOn jäseniä, ja unionilla on tarkkailijan asema tietyissä ICAOn elimissä.

               (3)Yhdistyneiden kansakuntien ilmastosopimuksen osapuolten 21. konferenssi hyväksyi joulukuussa 2015 Pariisin sopimuksen, jonka tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteollisen ajan tasoon verrattuna ja jatkaa ponnisteluja keskilämpötilan nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen. Kaikkien talouden alojen, kansainvälinen lentoliikenne mukaan luettuna, olisi osallistuttava näiden päästövähennysten saavuttamiseen.

               (4)Vuonna 2016 pidetyssä ICAOn 39. yleiskokouksessa päätettiin päätöslauselmalla A39-3 kehittää maailmanlaajuinen markkinaperusteinen mekanismi, jolla voidaan rajoittaa kansainvälisen lentoliikenteen aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt vuoden 2020 tasolle. Unionin kanta kyseisen mekanismin ja sen eri osien määrittelyyn ja hyväksymiseen on vahvistettu neuvoston päätöksellä (EU) 2016/915
                  14
               .

               (5)ICAOn neuvosto hyväksyi 214. istuntonsa 10. kokouksessa 27 päivänä kesäkuuta 2018 yleissopimuksen liitteen 16 niteen IV ensimmäisen painoksen: Ympäristönsuojelua koskevat kansainväliset standardit ja suositellut menettelytavat – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA).

               (6)Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkistivat vuonna 2017 direktiiviä 2003/87/EY
                  15
                asetuksella (EU) 2017/2392
                  16
               , minkä tarkoituksena oli erityisesti valmistella maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoa vuodesta 2021 alkaen, antaa unionin lainsäädäntöön sisältyviä vaatimuksia päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista varten CORSIA-järjestelmän tarkoituksissa sekä määritellä raportointi- ja uudelleentarkastelusäännökset CORSIA-järjestelmää varten.

               (7)CORSIA-järjestelmän säännöt muuttuvat todennäköisesti sitoviksi yleissopimuksen mukaisesti ja sen asettamissa rajoissa. Ne sitovat jatkossa todennäköisesti myös unionia ja sen jäsenvaltioita voimassa olevien kansainvälisten lentoliikennesopimusten nojalla.

               (8)Jotta ICAO voisi ottaa kattavasti huomioon vallitsevan oikeudellisen tilanteen unionin tasolla, jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet eroavuuksista neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027
                  17
                mukaisesti. Ilmoitusten mukaan direktiiviä 2003/87/EY sovelletaan nykyisessä muodossaan lentotoiminnan harjoittajan kansallisuudesta riippumatta, ja periaatteessa se kattaa lennot, jotka lähtevät perussopimuksen soveltamisalaan kuuluvan jäsenvaltion alueella sijaitsevalta lentopaikalta tai saapuvat sinne. Direktiiviä 2003/87/EY sovelletaan erotuksetta jäsenvaltioiden ja/tai ETA-maiden sisäisiin ja välisiin lentoihin. Näitä periaatteita sovelletaan sekä tarkkailu-, raportointi- ja todentamisvaatimuksiin että päästöhyvitysvaatimuksiin.

               (9)CORSIA-järjestelmän mukaiset tarkkailu-, raportointi- ja todentamisvaatimukset, joita on sovellettu 1 päivästä tammikuuta 2019, on sisällytetty unionin lainsäädäntöön
                  18
               , ottaen huomioon edellä mainitut eroavuudet. Kyseisen lainsäädännön nojalla pilottivaiheen aikaisista päästöistä kerätään tiedot, jotka toimitetaan ICAOn sihteeristölle.

               (10)Yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.1.3 kohdan ja lisäyksen 1 (Hallinnolliset menettelyt) mukaisesti jäsenvaltioiden on ilmoitettava ICAOlle viimeistään 30. kesäkuuta 2020 päätöksestään osallistua vapaaehtoisesti tai lopettaa vapaaehtoinen osallistuminen 1. tammikuuta 2021 alkaen sekä vaihtoehdosta, jonka ne ovat valinneet liitteen 16 niteessä IV olevan 3.2.1. kohdan mukaisesti lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosien 2021–2023 aikana.

               (11)Edellä mainituista määräyksistä seuraa, että tietyt ICAOn neuvoston, joka on sopimuksella perustettu elin, päätöksellä hyväksytyn CORSIA-järjestelmän oikeusvaikutukset riippuvat asianomaisten ilmoitusten toimittamisesta ICAOlle ja ilmoitusten ehdoista. Sen vuoksi tällaisia ilmoituksia koskevan unionin kannan hyväksyminen kuuluu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan.

               (12)Tältä osin on aiheellista vahvistaa unionin puolesta otettava kanta ottaen huomioon edellä mainittu ilmoitusvaatimus, erityisesti sen vuoksi, että vapaaehtoinen osallistuminen CORSIA-järjestelmään ja yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.2.1 kohdassa tarkoitettu vaihtoehdon valinta voivat vaikuttaa ratkaisevasti oikeuksiin ja velvoitteisiin alalla, johon sovelletaan unionin oikeutta, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/87/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2018/2001
                  19
               .

               (13)Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmoittaneet
                  20
                olevansa halukkaita osallistumaan CORSIA-järjestelmään 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen.

               (14)Vapaaehtoinen osallistuminen CORSIA-järjestelmään merkitsee myös sitä, että yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti on valittava vaihtoehto, jonka mukaan lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimukset lasketaan vuosina 2021–2023. Tältä osin on aiheellista tehdä laskelmat yksittäisten vuosien 2021, 2022 ja 2023 päästöjen pohjalta. Kyseisellä vaihtoehdolla odotetaan saavutettavan ympäristön ja kansainvälisen liikenteen kannalta suuremmat hyödyt kuin toisella vaihtoehdolla, jossa laskelmat tehdään vuoden 2020 päästöjen pohjalta, koska kansainvälisen lentoliikenteen päästöjen odotetaan olevan vuosina 2021, 2022 ja 2023 suuremmat kuin vuonna 2020, mikä johtaa suurempiin hyvitysvaatimuksiin. Näin myös varmistettaisiin parempi jatkuvuus, kun muistetaan, että liitteen 16 niteessä IV olevan 3.2.2 kohdan mukaan myös vuodesta 2024 alkaen laskelmat tehdään kunkin vuoden pohjalta.

               (15)Päästöhyvitysvaatimusten laskenta yksittäisten vuosien 2021, 2022 ja 2023 päästöjen perusteella koskisi vuosina 2021–2023 kaikkia lentotoiminnan harjoittajia, jotka asianomaiselle jäsenvaltiolle on osoitettu.

               (16)Kuten edellä mainittiin, direktiivillä 2003/87/EY perustettu järjestelmä eroaa CORSIA-järjestelmästä joiltakin osin. Direktiivin 2003/87/EY 28 b artiklan mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tarkastellen tapoja panna CORSIA-järjestelmä täytäntöön unionissa tarkistamalla kyseistä direktiiviä siten, että noudatetaan unionin sitoumusta vähentää kasvihuonekaasupäästöjä koko talouden laajuisesti vuoteen 2030 mennessä, jotta varmistetaan, että unionin ilmastotoimet ovat ympäristöllisesti tinkimättömiä ja tehokkaita. Vuoden kuluessa asiaa koskevien oikeudellisten välineiden hyväksymisestä ICAOssa ja ennen niiden soveltamista komission on tässä tarkoituksessa määrä antaa, Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, jossa se arvioi muun muassa ICAOn välineen kunnianhimoisuutta ja yleistä tinkimättömyyttä ympäristön kannalta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus. Komissio ei ole vielä antanut mainittua kertomusta.

               (17)Tässä yhteydessä on tarpeen varmistaa, että unionin oikeuden ja CORSIA-järjestelmän välillä olevat nykyiset ja mahdolliset tulevat eroavuudet otetaan asianmukaisesti huomioon, jotta tarvittaessa voidaan säilyttää unionin järjestelmä, mukaan lukien lainsäätäjän harkintavalta päättää alalla sovellettavasta unionin tulevasta järjestelmästä. Tältä osin Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota ja jäsenvaltioita turvaamaan EU:n itsenäisen lainsäädäntövallan direktiivin 2003/87/EY täytäntöönpanossa
                  21
               .

               (18)Edellä tarkoitettuun ilmoitukseen olisi sen vuoksi sisällyttävä viittaus eroavuuteen, joka on ilmoitettu vapaaehtoiseen osallistumiseen liittyviin kysymyksiin sovellettavan neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 nojalla. Koska kyseinen eroavuus, siltä osin kuin se on edelleen merkityksellinen, koskee ainoastaan valtioiden toimivallan jakoa suhteessa eri toimijoihin, olisi edellä mainitulla ilmoituksella myös varattava mahdollisuus ilmoittaa muistakin eroavuuksista.

               (19)Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat ICAOn jäseniä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.1.3 ja 3.2.1 kohtaan ja lisäykseen otettava kanta, joka koskee Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle tehtävää ilmoitusta seuraavista:

               – jäsenvaltioiden vapaaehtoinen osallistuminen kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään tammikuusta 2021 alkaen ja

               – vaihtoehto, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosina 2021–2023,

               esitetään tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön jäseniä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

                     (1)

                        3.1.3 kohdassa on viittaus valtion kirjaamisesta ICAO:n asiakirjaan ”CORSIA States for Chapter 3 State Pairs”. Kohtaan sisältyy huomautus, jossa tarkennetaan, että kyseiseen asiakirjaan kirjataan valtiot, jotka ovat ilmoittaneet vapaaehtoisesta osallistumisesta 1. tammikuuta 2021 alkavan ja 31. joulukuuta 2026 päättyvän velvoitekauden aikana. On myös syytä huomata, että lisäyksen 1 mukaan valtioiden on ilmoitettava ICAOlle mahdollinen päätös vapaaehtoisen osallistumisen lopettamisesta viimeistään 30. kesäkuuta ennen vuotta, jona vapaaehtoinen osallistuminen on määrä lopettaa.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/101/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmään (EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3).

                     (3)

                        Mikäli Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät hyväksy EU:n päästökauppadirektiiviin muutoksia joulukuuhun 2023 mennessä, EU:n päästökauppajärjestelmä palaa ilmailun osalta automaattisesti alkuperäiseen tilanteeseen. Tällöin se kattaa kaikki lennot, jotka lähtevät EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden lentoasemilta sekä saapuvat EU:n jäsenvaltioiden tai EFTA-valtioiden lentoasemille tai kolmansiin maihin, sekä lennot, jotka lähtevät kolmansista maista ja saapuvat EU:n jäsenvaltioiden ja EFTA-valtioiden lentoasemille, mikäli niitä ei ole tästä vapautettu delegoidulla lainsäädännöllä.

                     (4)

                        Pariisin sopimuksen 3 artikla.

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2016/915, annettu 30 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ICAO:n elimissä laadittavaan kansainväliseen välineeseen, jonka on tarkoitus johtaa kansainvälisen ilmailun päästöihin sovellettavan yhtenäisen maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoon vuodesta 2020 alkaen (EUVL L 153, 10.6.2016, s. 32).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2392, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta voimassa olevan ilmailutoimintaa koskevan rajoitetun soveltamisen jatkamiseksi ja maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen vuonna 2021 alkavan täytäntöönpanon valmistelemiseksi (EUVL L 350, 29.12.2017, s. 7).

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (8)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/2027, annettu 29 päivänä marraskuuta 2018, kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ensimmäiseen painokseen ympäristönsuojelua koskevista kansainvälisistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA) (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 25).

                     (9)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2392, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta voimassa olevan ilmailutoimintaa koskevan rajoitetun soveltamisen jatkamiseksi ja maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen vuonna 2021 alkavan täytäntöönpanon valmistelemiseksi (EUVL L 350, 29.12.2017, s. 7).

                     (10)

                        Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki), 4.3.2020 (COM(2020) 80).

                     (11)

                        Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 28. marraskuuta 2019, vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestettävästä YK:n ilmastonmuutoskonferenssista (COP25), P9_TA(2019)0079.

                     (12)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

                     (13)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (14)

                        Neuvoston päätös (EU) 2016/915, annettu 30 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ICAO:n elimissä laadittavaan kansainväliseen välineeseen, jonka on tarkoitus johtaa kansainvälisen ilmailun päästöihin sovellettavan yhtenäisen maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen täytäntöönpanoon vuodesta 2020 alkaen (EUVL L 153, 10.6.2016, s. 32).

                     (15)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (16)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2392, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta voimassa olevan ilmailutoimintaa koskevan rajoitetun soveltamisen jatkamiseksi ja maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen vuonna 2021 alkavan täytäntöönpanon valmistelemiseksi (EUVL L 350, 29.12.2017, s. 7).

                     (17)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/2027, annettu 29 päivänä marraskuuta 2018, kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ensimmäiseen painokseen ympäristönsuojelua koskevista kansainvälisistä standardeista ja suositelluista menettelytavoista – kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmä (CORSIA) (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 25).

                     (18)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2066, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta kasvihuonekaasupäästöjen tarkkailusta ja raportoinnista sekä komission asetuksen (EU) N:o 601/2012 muuttamisesta (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 1), komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2067, annettu 19 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetusta tietojen todentamisesta ja todentajien akkreditoinnista (EUVL L 334, 31.12.2018, s. 94) ja komission delegoitu asetus (EU) 2019/1603, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2019,
                     Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY täydentämisestä siltä osin kuin on kyse Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ilmailun päästöjen tarkkailua, raportointia ja todentamista varten hyväksymistä toimenpiteistä maailmanlaajuisen markkinaperusteisen järjestelmän täytäntöön panemiseksi (EUVL L 250, 30.9.2019, s. 10).

                     (19)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

                     (20)

                        Esim. ”Bratislavan julkilausuma” (COREPERin hyväksymä, ST 12029/16 (liite I)), ICAO A39- WP/414 (COREPERin hyväksymä, ST 12029/16 (liite II)), ICAO A40- WP/102 (neuvoston hyväksymä, ST 10227/1/19 (lisälehti H)).

                     (21)

                        Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 28. marraskuuta 2019, vuonna 2019 Madridissa Espanjassa järjestettävästä YK:n ilmastonmuutoskonferenssista (COP25), P9_TA(2019)0079.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.5.2020
            COM(2020) 194 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä (ICAO) unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse ilmoituksesta, joka koskee vapaaehtoista osallistumista kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen, sekä vaihtoehdosta, joka on valittu lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseen vuosina 2021–2023

               LIITE

               Viimeistään 30. kesäkuuta 2020 kukin jäsenvaltio ilmoittaa seuraavaa:

               –Chicagon yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 2 luvun sekä 3 luvun 3.1.3 kohdan ja lisäyksen 1 nojalla [jäsenvaltio] ilmoittaa vapaaehtoisesta osallistumisesta kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmään (CORSIA) 1. tammikuuta 2021 alkaen.

               –Lentotoiminnan harjoittajien päästöhyvitysvaatimusten laskemiseksi vuosina 2021–2023 yleissopimuksen liitteen 16 niteessä IV olevan 3 luvun 3.2.1 kohdan ja lisäyksen 1 mukaisesti valittu vaihtoehto on OE = 3.1 kohdassa tarkoitetut lentotoiminnan harjoittajan hiilidioksidipäästöt kyseisen vuoden y aikana.

               –Nämä ilmoitukset eivät vaikuta eroavuuksiin, jotka [jäsenvaltio] on ilmoittanut[*], eivätkä myöhemmin mahdollisesti ilmoitettaviin uusiin eroavuuksiin.

               * Viittaa neuvoston päätöksen (EU) 2018/2027 mukaisesti tehtyyn ilmoitukseen.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.5.2020
            COM(2020) 196 final
            2020/0080(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman tullijärjestössä (WCO) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoidun järjestelmän yleissopimuksen mukaisesti tapahtuvaan harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi annettavien suositusten hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee puitepäätöstä, jossa vahvistetaan Maailman tullijärjestössä (WCO) unionin puolesta otettava kanta harmonoidun järjestelmän yleissopimuksen mukaisesti tapahtuvaan harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi annettavien suositusten valmisteluun ja hyväksymiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Harmonoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus

               Harmonoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’HS-yleissopimus’, tarkoituksena on helpottaa kansainvälistä kauppaa sekä tilastojen, erityisesti kansainvälistä kauppaa koskevien tilastojen, keräämistä, vertailua ja analysointia. Sen liitteenä on HS-nimikkeistö, joka on kansainvälinen yhdenmukaistettu järjestelmä, jonka avulla osallistujamaat voivat luokitella tavarat tullitarkoituksia varten yhteistä perustaa käyttäen. HS-nimikkeistössä tavarat ja niitä koskevat tavaran kuvaukset on luokiteltu 6-numeroisiin nimikkeisiin ja alanimikkeisiin. HS-nimikkeistö tarkistetaan viiden vuoden välein
                  1
               . Yli 190 tullihallintoa soveltaa sitä eri puolilla maailmaa. Näin ollen yli 98 % kaikista maailmassa kaupattavista tavaroista luokitellaan sitä käyttäen.

               HS-yleissopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1988.

               Euroopan unioni ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia
                  2
               .

               2.2.Maailman tullijärjestö (WCO)

               Vuonna 1952 tulliyhteistyöneuvostona perustettu Maailman tullijärjestö, jäljempänä ’WCO’, on riippumaton hallitustenvälinen elin, jonka tehtävänä on parantaa tullihallintojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Sen jäseninä on 183 tullihallintoa eri puolilla maailmaa. WCO:n hallintoelin on neuvosto. Kullakin neuvoston jäsenellä on yksi ääni. Neuvosto tekee päätöksensä läsnä olevien ja äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Unionilla on WCO:ssa väliaikaisjäsenyyteen verrattavissa olevat oikeudet ja velvoitteet siihen asti, kun tulliyhteistyöneuvoston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen muutos tulee voimaan.

               Harmonoidun järjestelmän komitea, jäljempänä ’HS-komitea’, on tekninen komitea, joka johtaa HS-yleissopimuksen valmistelutyöstä. HS-komitean päätehtävät ovat seuraavat:

               ·Se valmistelee selityksiä, luokittelusuosituksia tai muita harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeita sekä käyttää harmonoituun järjestelmään liittyviä muita valtuuksia ja suorittaa siihen liittyviä tehtäviä, joita WCO:n neuvosto tai sopimuspuolet saattavat pitää tarpeellisina. Se voi perustaa valmisteluelimiä, kuten alakomiteoita tai työryhmiä.

               ·Se valmistelee suosituksia harmonoidun järjestelmän oikeudellisten tekstien yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi muun muassa ratkaisemalla sopimuspuolten väliset luokituskiistat, mikä helpottaa kauppaa.

               ·Se ehdottaa muutoksia ja päivityksiä harmonoituun järjestelmään, jotta teknologian kehitys ja muutokset kaupan rakenteissa sekä muut harmonoidun järjestelmän käyttäjien tarpeet voidaan ottaa huomioon.

               ·Se edistää harmonoidun järjestelmän laaja-alaista soveltamista ja tarkastelee siihen liittyviä yleisiä ja poliittisia kysymyksiä.

               Unionilla ja sen jäsenvaltioilla on HS-komiteassa yhteensä vain yksi ääni. Tämän puitepäätöksen soveltamisalaan kuuluvia asioita koskevat HS-komitean päätökset tehdään yksinkertaisella enemmistöllä.

               HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdan nojalla harmonoidun järjestelmän selitykset, luokittelusuositukset ja muut harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeet sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi annettavat suositukset, jotka on laadittu HS-komitean istunnossa, katsotaan WCO:n neuvoston hyväksymiksi, ellei jokin HS-yleissopimuksen osapuolista viimeistään toisen kuukauden loppuun mennessä istunnon päättymistä seuraavasta kuukaudesta ole ilmoittanut WCO:n pääsihteerille, että se vaatii tällaisen asian saattamista neuvoston ratkaistavaksi.

               Jos asia saatetaan neuvoston ratkaistavaksi kyseisen artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti, neuvosto hyväksyy HS-yleissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla tällaiset selitykset, luokittelusuositukset sekä muut ohjeet ja suositukset, ellei HS-yleissopimuksen osapuolena oleva neuvoston jäsen vaadi niitä palautettaviksi kokonaan tai osittain komitealle uudelleen käsiteltäviksi.

               2.3.Suunnitellut oikeudelliset asiakirjat

               HS-yleissopimuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti HS-komitea kokoontuu tavallisesti kaksi kertaa vuodessa. Käytännössä HS-komitean kokoukset pidetään maalis- ja syyskuussa.

               Ehdotettu puitepäätös koskee seuraavia oikeudellisia asiakirjoja, joita HS-komitea tarkastelee ja jotka se hyväksyy väliaikaisesti edellyttäen, että WCO:n neuvosto hyväksyy ne hiljaisen hyväksynnän menettelyllä:

               a)selitykset, joilla selkeytetään harmonoidun järjestelmän nimikkeistön huomautusten, nimikkeiden ja alanimikkeiden tulkintaa,

               b)luokittelusuositukset, joissa on otettu huomioon tiettyjen tuotteiden luokittelua koskevat HS-komitean päätökset,

               c)muut ohjeet ja suositukset, jotka koskevat tavaroiden luokittelua harmonoidun järjestelmän nimikkeistöön, kuten tariffiin luokittelua koskevat päätökset tai muut HS-komitean hyväksymät ohjeet.

               Unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013
                  3
                34 artiklan 7 kohdan a alakohdan iii alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden tulliviranomaisten on kumottava sitovia tariffitietoja koskevat päätöksensä, jos ne tulevat ristiriitaisiksi harmonoidun järjestelmän nimikkeistön tulkinnan kanssa tariffiin luokittelua koskevan päätöksen, luokittelusuosituksen tai harmonoidun järjestelmän nimikkeistön selityksiin tehdyn muutoksen takia, sinä päivänä, jona komission tiedonanto julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1. Käytännön rajoitteet EU:n kantojen valmistelussa ja hyväksymisessä

               Kokoontuessaan kahdesti vuodessa HS-komitea käsittelee kokouksissaan huomattavan määrän erittäin teknisiä kysymyksiä. Taulukossa 1 on HS-komitean viimeisten kolmen vuoden aikana tekemien päätösten määrä päätöstyypeittäin.

               Taulukko 1 HS-komitean (HSC) tekemät päätökset tyypeittäin

                        Kokous

                        HSC/59

                        HSC/60

                        HSC/61

                        HSC/62

                        HSC/63
                           4

                        HSC/64

                        Päivämäärä
                           5

                        13.–24.3.2017

                        25.9–6.10.2017

                        1.–16.3.2018

                        13.–28.9.2018

                        14.–29.3.2019

                        16.–27.9.2019

                        HS:n muutokset
                           6

                        13

                        9

                        9

                        29

                        44

                        2

                        Selitykset

                        10

                        21

                        7

                        14

                        16

                        8

                        Luokittelusuositukset

                        22

                        19

                        26

                        13

                        21

                        7

                        Tariffiin luokittelua koskevat päätökset

                        48

                        35

                        38

                        37

                        29

                        39

                        Välisumma

                        80

                        75

                        71

                        64

                        66

                        54

                        Yhteensä

                        93

                        84

                        80

                        93

                        110

                        56

               Unioni on yksi HS-komitean työn tärkeimmistä osallistujista, sillä se esittää paljon ehdotuksia ja aiheita (kolmansien maiden kanssa esille tulleet luokittelukysymykset tai -kiistat ja HS-selitysten muutosehdotukset), jotka otetaan säännöllisesti HS-komitean asialistalle.

               Tähän mennessä on noudatettu joustavaa ja pragmaattista lähestymistapaa, jotta on voitu varmistaa WCO:ssa otettavien unionin kantojen optimaalinen valmistelu ja esittäminen sekä tehokas puolustaminen. Ensinnäkin komission luokitteluasiantuntijat analysoivat kysymyksiä järjestelmällisesti, tarkastelevat jäsenvaltioiden luokittelukäytäntöjä ja luonnostelevat otettavat kannat. Tämän jälkeen näistä luonnoksista keskustellaan jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa tulliasiantuntijaryhmässä ja tarvittaessa niitä mukautetaan koordinoidun kannan muodostamiseksi (ennen istuntoa edeltävää HS-työryhmän käsittelyä). Tarvittaessa järjestetään myös ulkoisia kuulemisia (eurooppalaisten toimialajärjestöjen tai muiden sidosryhmien kanssa) ja/tai paikan päällä toteutettavaa koordinointia.

               Unionin aktiivinen osallistuminen HS-komitean työhön edellyttää tehostettua ja tehokasta yhteistyötä toimielinten välillä. Tämä johtuu erityisesti HS-komitean käsittelemien kysymysten suuresta määrästä ja erittäin teknisestä luonteesta. Lisäksi asiakirjojen saatavuuden ja HS-komitean kokouksissa käytävän varsinaisen keskustelun välinen aika on erittäin lyhyt.

               HS-komitean työjärjestyksen (sääntö 10) mukaan sihteeristön on saatava jäsenten ehdottamat asiat viimeistään kahdeksan viikkoa ennen istunnon alkamista. Muussa tapauksessa ne merkitään lisäluetteloon, ja HS-komitea päättää, otetaanko ne asialistalle vai ei. Tätä sääntöä noudatetaan. Jotta WTO:n sihteeristön valmistelemat työasiakirjat olisivat saatavilla, mainitussa työjärjestyksessä todetaan myös, että periaatteessa kaikki perustyöasiakirjat olisi lähetettävä komitean jäsenille viimeistään 30 päivää ennen istunnon alkamista. Käytännössä tätä sääntöä ei ole kovinkaan usein noudatettu, vaikka WTO:n sihteeristö on tätä toistuvasti pyytänyt. Lisäksi jos edellä mainittua määräaikaa noudatetaan perusasiakirjojen saatavuuden osalta, täydentäviä asiakirjoja saadaan antaa saataville vasta myöhemmin. Tällaisissa uusissa asiakirjoissa voi olla tärkeitä teknisiä lisätietoja, oikeudellisia tulkintoja tai sopimuspuolten tai muiden sidosryhmien, kuten kansainvälisten järjestöjen, esittämiä kannanottoja, jotka ne ovat antaneet omasta aloitteestaan tai WCO:n sihteeristön pyynnöstä.

               Taulukossa 2 esitetään, miten nopeasti HS-komitean työasiakirjat on annettu saataville viimeisten kolmen vuoden aikana.

               Taulukko 2 Saataville annetut työasiakirjat

               HS-komitea (2 kokousta/vuosi)

                        Kokous

                        Päivämäärä
                           7

                        Päätettäviä asioita

                        Saataville annetut asiakirjat

                        yli 30 päivää ennen kokousta

                        15–30 päivää ennen kokousta

                        alle 15 päivää ennen kokousta

                        Lukumäärä

                        %

                        Lukumäärä

                        %

                        Lukumäärä

                        %

                        HSC/59

                        13.–24.3.2017

                        74

                        22

                        30

                        46

                        62

                        6

                        8

                        HSC/60

                        25.9–6.10.2017

                        78

                        63

                        81

                        14

                        18

                        1

                        1

                        HSC/61

                        1.–16.3.2018

                        69

                        3

                        4

                        61

                        89

                        5

                        7

                        HSC/62

                        13.–28.9.2018

                        70

                        50

                        71

                        16

                        23

                        4

                        6

                        HSC/63

                        14.–29.3.2019

                        64

                        34

                        53

                        28

                        44

                        2

                        3

                        HSC/64

                        16.–27.9.2019

                        56

                        49

                        87

                        5

                        9

                        2

                        4

                        Yhteensä

                        411

                        221

                        54

                        170

                        41

                        20

                        5

               HS-komitean kokoukset pidetään aina heti istuntoa edeltävän työryhmän käsittelyn (joka kestää 2 tai 3 päivää) jälkeen. HS-komitean kokousten asiakirjat ovat yleensä saatavilla 15–30 päivää ennen kokousta.

               3.2. Ehdotuksen tarkoitus ja sisältö

               HS-komitean valmistelemat päätökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2658/87 ja sen liitteenä olevaan yhdistettyyn nimikkeistöön, jäljempänä ’CN’. Luokittelupäätöksiä, luokittelusuosituksia tai harmonoidun järjestelmän nimikkeistön selitysten muutoksia käytetään luokitteluapuna tavaroiden luokittelusta CN:ään annettavissa komission täytäntöönpanoasetuksissa, CN:n selittävissä huomautuksissa ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tekemissä luokittelupäätöksissä. Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten on kumottava luokittelupäätöksensä, jos ne eivät enää ole yhteensopivia näiden luokittelupäätösten, luokittelusuositusten tai harmonoidun järjestelmän selitysten muutosten mukaisesti tapahtuvan harmonoidun järjestelmän nimikkeistön tulkinnan kanssa.

               HS-komiteaa pyydetään tekemään päätös jokaisessa kokouksessaan monista asioista, jotka ovat luonteeltaan erittäin teknisiä, ja unionin kannan valmisteluun on käytettävissä vain vähän aikaa, koska työasiakirjat annetaan saataville lyhyellä varoitusajalla, minkä vuoksi katsotaan, että SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukainen neuvoston puitepäätös, jossa vahvistetaan ohjaaviin periaatteisiin ja arviointiperusteisiin pohjautuva unionin kanta valtaosalle asioista, joista HS-komiteaa pyydetään tekemään päätöksiä (eli harmonoidun järjestelmän selitykset, luokittelusuositukset, luokittelupäätökset, luokitteluohjeet ja muut harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeet), on välttämätön, koska yksittäisten päätösten hyväksyminen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla ei mahdollistaisi tehokasta ja oikea-aikaista toimintaa tällä politiikanalalla.

               Sen vuoksi on aiheellista, että WCO:ssa unionin puolesta ohjaavien periaatteiden ja arviointiperusteiden pohjalta otettava kanta sekä kussakin kokouksessa esitettävän unionin kannan erittelemiseksi tarvittavat toimet vahvistetaan SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavalla komission ehdotukseen perustuvalla neuvoston päätöksellä.

               Tätä varten tässä ehdotuksessa vahvistetaan puitteet periaatteille ja arviointiperusteille, joita noudattaen unionin kanta vahvistetaan. Kyseiset periaatteet ja arviointiperusteet noudattavat sellaista tullipolitiikkaa ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joka on vakiintunut luokiteltaessa tuontitavaroita niiden objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella.

               Unionin puolesta otettavissa kannoissa olisi oikeusvarmuuden vuoksi noudatettava tariffiluokittelun yksinkertaistamista ja helpottamista, harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen johdonmukaisuutta sekä unionin tältä osin laatimien parhaiden käytäntöjen edistämistä koskevia periaatteita.

               Tällaiset kannat olisi vahvistettava HS-yleissopimuksessa määriteltyjen yleisten arviointiperusteiden (harmonoidun järjestelmän yleiset tulkintasäännöt) sekä tavaroiden objektiivisten ominaispiirteiden ja ominaisuuksien perusteella Tarvittaessa olisi myös otettava huomioon erityiset arviointiperusteet, jotka johtuvat tavaroiden luokittelua koskevasta Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä tai sellaisista tariffiluokittelua koskevista ohjeista, jotka on laatinut joko WCO (harmonoidun järjestelmän nimikkeistö ja sitä koskevat tulkintaohjeet harmonoidun järjestelmän selityksessä sekä HS-komitean hyväksymät luokittelusuositukset ja -päätökset) tai unioni (CN ja sitä koskevat tulkintaohjeet CN:n selittävissä huomautuksissa, neuvoston tai komission antamat luokitteluasetukset ja -päätökset sekä tullikoodeksikomitean tariffi- ja tilastonimikkeistöjaoston vahvistamat päätelmät).

               Puitepäätösehdotuksessa säädetään lisäksi seuraavaa:

               – komissio ilmoittaa neuvostolle (tai sen valmisteluelimille) riittävän ajoissa etukäteen kaikista asiaankuuluvan WCO:n elimen kokouksista, joissa puitepäätöksessä tarkoitettu päätös voidaan tehdä;

               – neuvosto voi viiden työpäivän kuluessa siitä, kun komissio on antanut kyseisen ilmoituksen neuvostolle tai sen valmisteluelimille, ilmaista olevansa eri mieltä yhteen tai useampaan yksittäiseen HS-päätökseen ehdotetusta kannasta;

               – jotta voidaan säilyttää unionin oikeudet ja välttää se, että WCO:ssa hyväksytään päätös asiasta, josta neuvosto ei pysty muodostamaan kantaa ennen HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätyn määräajan päättymistä, komissio voi pyytää unionin puolesta, että asia saatetaan WCO:n neuvoston ratkaistavaksi ja HS-komitealle uudelleen käsiteltäväksi;

               – jos unionin kanta poikkeaa olennaisesti HS-komitean hyväksymästä päätöksestä, komissio toimittaa ennen HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätyn määräajan päättymistä neuvostolle arvionsa siitä, voidaanko kyseinen HS-komitean päätös hyväksyä vai olisiko asia saatettava WCO:n neuvoston ratkaistavaksi ja HS-komitealle uudelleen käsiteltäväksi. Neuvosto voi ilmaista olevansa eri mieltä yhteen tai useampaan yksittäiseen HS-päätökseen ehdotetusta kannasta.

               Euroopan parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  8
               .

               Sen vuoksi WCO:ssa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista koskevan päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten tai muiden harmonoidun järjestelmän HS-yleissopimuksen mukaista tulkintaa koskevien ohjeiden hyväksymisen osalta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               HS-komitea on sopimuksella eli harmonoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella perustettu elin.

               Oikeudellisilla asiakirjoilla, jotka HS-komitean on määrä valmistella, on oikeusvaikutuksia. Kun neuvosto on hyväksynyt suunnitellut oikeudelliset asiakirjat, ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön ja etenkin tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteeseen 1. Tämä johtuu siitä, että unionin tullikoodeksin
                  9
                34 artiklan 7 kohdan a alakohdan iii alakohdassa säädetään, että ”Tulliviranomaisten on kumottava STT-päätökset
                  10
                ..., jos ne tulevat ristiriitaisiksi jonkin .... nimikkeistön tulkinnan kanssa... tulliyhteistyöneuvoston perustamista koskevalla yleissopimuksella perustetun organisaation (WCO) antaman tariffiin luokittelua koskevan päätöksen tai suosituksen tai harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän nimikkeistön selityksiin tekemän muutoksen takia...”. Lisäksi tällaisia HS-komitean valmistelemia päätöksiä (luokittelupäätökset, luokittelusuositukset tai harmonoidun järjestelmän nimikkeistön selitysten muutokset) käytetään luokitteluapuna tavaroiden luokittelusta CN:ään annettavissa komission täytäntöönpanoasetuksissa, CN:n selittävissä huomautuksissa ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamissa luokittelupäätöksissä. Suunnitellulla päätöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.3.Aineellinen oikeusperusta

               4.3.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun oikeudellisen asiakirjan tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla oikeudellisella asiakirjalla on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.3.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Koska suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät tariffiin luokittelun tulkintaan, yhteistä kauppapolitiikkaa koskevan kansainvälisen sopimuksen tekemiseen sekä harmonoidun järjestelmän nimikkeistön ja CN:n täytäntöönpanoon, ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 31 artikla, 43 artiklan 2 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.4. Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 31 artikla, 43 artiklan 2 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Talousarviovaikutukset

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon.

               6.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Kyllä.

               2020/0080 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman tullijärjestössä (WCO) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoidun järjestelmän yleissopimuksen mukaisesti tapahtuvaan harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi annettavien suositusten hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi neuvoston päätöksellä 87/369/ETY
                  11
                harmonoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan
                  12
               , jäljempänä ’HS-yleissopimus’, jolla perustettiin harmonoidun järjestelmän komitea, jäljempänä ’HS-komitea’.

               (2)HS-yleissopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla HS-komitea vastaa muun muassa harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi annettavien suositusten valmistelusta.

               (3)HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdan nojalla harmonoidun järjestelmän selitykset, luokittelusuositukset ja muut harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeet sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi annettavat suositukset, jotka on valmisteltu HS-komitean istunnossa, jäljempänä ’HS-komitean päätökset’, katsotaan WCO:n neuvoston hyväksymiksi, ellei jokin HS-yleissopimuksen osapuolista viimeistään toisen kuukauden loppuun mennessä istunnon päättymistä seuraavasta kuukaudesta ole ilmoittanut WCO:n pääsihteerille, että se vaatii tällaisen asian saattamista neuvoston ratkaistavaksi.

               (4)Jos asia saatetaan WCO:n neuvoston ratkaistavaksi HS-yleissopimuksen 2 kohdan määräysten mukaisesti, neuvoston on sen 8 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksyttävä tällaiset selitykset ja luokittelusuositukset sekä muut ohjeet tai suositukset, ellei jokin HS-yleissopimuksen osapuolena oleva neuvoston jäsen vaadi niitä palautettaviksi kokonaan tai osittain komitealle uudelleen käsiteltäviksi.

               (5)On aiheellista vahvistaa WCO:ssa unionin puolesta otettava kanta harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä HS-yleissopimuksen yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi annettavien suositusten hyväksymiseen, koska HS-komitean valmistelemat päätökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden ja etenkin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 sisältöön.

               (6)On unionin edun mukaista, että unionin HS-komiteassa ottamat kannat vahvistetaan tavaroiden tariffiin luokittelua koskevien periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. On myös unionin edun mukaista, että tällaiset kannat vahvistetaan nopeasti, jotta unioni voi käyttää oikeuksiaan HS-komiteassa.

               (7)Unionin oikeuksien säilyttämiseksi komission olisi myös voitava pyytää unionin puolesta, että asia saatetaan WCO:n neuvoston ratkaistavaksi tai HS-komitean uudelleen käsiteltäväksi HS-yleissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla, jotta vältetään päätöksen tekeminen asiassa, josta Euroopan unionin neuvosto joko ei pysty muodostamaan kantaa ennen HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätyn määräajan päättymistä tai sen vahvistama kanta poikkeaa olennaisesti HS-komitean hyväksymästä päätöksestä.

               (8)Kun otetaan huomioon HS-yleissopimuksen mukaisen tavaroiden luokittelun kehittyvä ja erittäin tekninen luonne, kaksi kertaa vuodessa järjestettävässä HS-komitean kokouksessa käsiteltävien kysymysten suuri määrä, HS-komitean kokousten valmistelua varten WCO:n sihteeristössä ja/tai sopimuspuolissa laadittujen asiakirjojen tarkasteluun käytettävissä oleva lyhyt aika sekä näin ollen syntynyt tarve ottaa unionin kannassa huomioon viimeaikainen kehitys, mukaan lukien ennen HS-komitean kokouksia tai niiden aikana esitetyt uudet tekniset ja muut asiaankuuluvat tiedot, unionin kannan erittelemiseksi tarvittavat toimet olisi toteutettava noudattaen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa määrättyä toimielinten keskenään tekemän vilpittömän yhteistyön periaatetta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta otettava kanta HS-yleissopimuksen mukaisesti tapahtuvaan harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi annettavien suositusten hyväksymiseen ja tällaisten oikeudellisten asiakirjojen valmisteluun Maailman tullijärjestössä vahvistetaan liitteessä I.

               2 artikla

               Edellä olevan 1 artiklan nojalla otettavan unionin kannan eritteleminen tapahtuu liitteen II mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        HS-nimikkeistö otettiin käyttöön vuonna 1988, jonka jälkeen sitä on tarkistettu kuusi kertaa. Kyseiset tarkistukset tulivat voimaan vuosina 1996, 2002, 2007, 2012 ja 2017. Kuudes tarkistus tulee voimaan vuonna 2022.

                     (2)

                        Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (3)

                        EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

                     (4)

                        Vuoden 2022 harmonoitua järjestelmää koskevan suosituksen väliaikainen hyväksyminen.

                     (5)

                        Mukaan lukien istuntoa edeltävä HS-työryhmän käsittely.

                     (6)

                        Harmonoidun järjestelmän nimikkeistön muutoksissa noudatetaan erillistä päätöksentekomenettelyä, joten tällaisia muutoksia ei käsitellä tässä ehdotuksessa.

                     (7)

                        Mukaan lukien istuntoa edeltävä HS-työryhmän käsittely.

                     (8)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (9)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

                     (10)

                        Sitova tariffitieto: tulliviranomaisten talouden toimijoille etukäteen antamat luokittelupäätökset, joilla varmistetaan tuonti- tai vientitavaroiden luokittelua ja tullikohtelua koskeva oikeusvarmuus.

                     (11)

                        Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (

                     EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1

                  ).

                     (12)

                        EYVL L 198, 20.7.1987, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.5.2020
            COM(2020) 196 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Maailman tullijärjestössä (WCO) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoidun järjestelmän yleissopimuksen mukaisesti tapahtuvaan harmonoidun järjestelmän selitysten, luokittelusuositusten ja muiden harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeiden sekä harmonoidun järjestelmän yhdenmukaisen tulkinnan varmistamiseksi annettavien suositusten hyväksymiseen

               LIITE I

               Maailman tullijärjestössä (WCO) unionin puolesta otettava kanta

               1. PERIAATTEET

               WCO:n puitteissa unioni

               a)
                     edistää ja helpottaa tavaroiden tariffiin luokittelua ja harmonoidun järjestelmän yhdenmukaista tulkintaa ja soveltamista ja osallistuu tällaiseen työhön sekä ratkaisee vähitellen sellaiset tapaukset ja riita-asiat, jotka koskevat harmonoidun järjestelmän toisistaan poikkeavia tulkintoja;

               b)
                     pyrkii siihen, että sidosryhmät osallistuvat asianmukaisesti HS-komitean päätösten valmisteluvaiheeseen, ja varmistaa, että WCO:ssa hyväksyttävät päätökset ovat HS-yleissopimuksen mukaisia;

               c)
                     varmistaa, että WCO:ssa toteutetut toimenpiteet ovat harmonoidun järjestelmän yleisten tulkintasääntöjen mukaisia;

               d)
                     edistää kantoja, jotka ovat johdonmukaisia unionin asianomaisella alalla laatimien parhaiden käytäntöjen kanssa;

               e)
                     edistää harmonoidun järjestelmän nimikkeistön yksinkertaistamista ja nykyaikaistamista käyttäjien tarpeiden muuttumisen ja uuden teknologian kehityksen mukaisesti;

               f)
                     varmistaa johdonmukaisuuden muiden politiikkojensa ja kansainvälisten sitoumustensa kanssa.

               2. ARVIOINTIPERUSTEET

               WCO:ssa unionin puolesta otettavat kannat vahvistetaan seuraavasti:

               a)Yleiset arviointiperusteet:

               –periaatteena on, että oikeusvarmuuden ja valvonnan helppouden takaamiseksi tavaroiden luokittelun ratkaisevana arviointiperusteena pidetään pääsääntöisesti tavaroiden objektiivisia ominaispiirteitä ja ominaisuuksia, sellaisina kuin ne määritellään harmonoidun järjestelmän asiaankuuluvissa nimiketeksteissä sekä sen jakso- ja ryhmähuomautuksissa,

               –HS-yleissopimuksen
                  1
                liitteessä olevat harmonoidun järjestelmän yleiset tulkintasäännöt.

               Siinä on tarvittaessa otettava huomioon seuraavat seikat:

               b)Erityiset arviointiperusteet:

               –
                     tavaroiden tariffiin luokittelua koskeva Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö,

               –
                     harmonoidun järjestelmän nimikkeistö ja selitykset sekä HS-komitean tekemät luokittelusuositukset ja -päätökset,

               –
                     yhdistetyn nimikkeistön (CN)
                  2
                alanimikkeet ja selittävät huomautukset,

               –
                     neuvoston tai komission antamat luokitteluasetukset ja -päätökset,

               –
                     tullikoodeksikomitean tariffi- ja tilastonimikkeistöjaoston päätelmät,

               –
                     kaikki muut tavaroiden tariffiin luokittelua koskevat ohjeet, jotka toimielimet ovat laatineet säädöksinä tai ohjeistuksena.

               3. SUUNTAVIIVAT

               Tarvittaessa unioni pyrkii edellä mainittujen periaatteiden ja arviointiperusteiden mukaisesti edistämään päätösten hyväksymistä WCO:ssa

               a)
                     ehdottamalla ja valmistelemalla harmonoidun järjestelmän selityksiä, luokittelusuosituksia tai muita harmonoidun järjestelmän tulkintaohjeita;

               b)
                     valmistelemalla suosituksia harmonoidun järjestelmän tulkinnan ja soveltamisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi.

               LIITE II

               Maailman tullijärjestössä (WCO) otettava unionin kanta

               Kun HS-komitean on kokouksessaan määrä hyväksyä päätöksiä, joilla on unioniin kohdistuvia oikeudellisia vaikutuksia, ennen kutakin kokousta on toteutettava tarvittavat toimenpiteet liitteessä I olevien periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti, jotta unionin puolesta otettavassa kannassa otetaan huomioon viimeisimmät komissiolle toimitetut tieteelliset ja muut asiaankuuluvat tiedot.

               Tätä varten komissio toimittaa neuvostolle tai sen valmisteluelimille riittävän aikaisin ennen kutakin edellä olevassa kohdassa tarkoitettua HS-komitean kokousta kyseisiin tietoihin perustuvan asiakirjan, jossa eritellään ehdotettu unionin kanta. Neuvosto voi viiden työpäivän kuluessa päivästä, jona komissio on ilmoittanut asiasta neuvostolle tai sen valmisteluelimille, ilmaista olevansa eri mieltä kannasta, jota on ehdotettu yhteen tai useampaan yksittäiseen HS-päätökseen.

               Jotta voidaan säilyttää unionin oikeudet ja välttää se, että WCO:ssa hyväksytään päätös asiasta, josta neuvosto ei pysty muodostamaan kantaa ennen HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätyn määräajan päättymistä, komissio pyytää unionin puolesta, että asia saatetaan WCO:n neuvoston ratkaistavaksi ja HS-komitealle uudelleen käsiteltäväksi HS-yleissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla.

               Jos unionin kanta poikkeaa merkittävästi HS-komitean hyväksymästä päätöksestä, komissio toimittaa riittävän ajoissa ennen HS-yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätyn määräajan päättymistä neuvostolle tai sen valmisteluelimille asiakirjan, josta käy ilmi, voidaanko kyseinen päätös (kyseiset päätökset) hyväksyä vai onko asia saatettava WCO:n ratkaistavaksi ja HS-komitealle uudelleen käsiteltäväksi HS-yleissopimuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla. Neuvosto voi kymmenen työpäivän kuluessa päivästä, jona komissio on ilmoittanut asiasta neuvostolle tai sen valmisteluelimille, ilmaista olevansa eri mieltä kannasta, jota on ehdotettu WCO:ssa hyväksyttäväksi esitettyyn yhteen tai useampaan yksittäiseen HS-komitean päätökseen.

                     (1)

                        Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (2)

                        Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.7.2019
            COM(2019) 337 final
            2019/0153(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen[RescEU]
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Tarkoituksena on laajentaa sopimuspuolten yhteistyötä pelastuspalvelun alalla. Tässä tapauksessa muuttamisen tarkoituksena on sisällyttää ETA-sopimukseen unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/420
                     1
                  , jotta ETA:n EFTA-valtiot voisivat osallistua tähän EU-päätökseen liittyviin unionin toimiin 21. maaliskuuta 2019 alkaen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tähän päätökseen liitetyllä ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella laajennetaan jo voimassa oleva EU:n politiikka koskemaan ETA:n EFTA-valtioita (Norja, Islanti ja Liechtenstein) pelastuspalvelun alalla, jotta voidaan parantaa unionin kriisinhallintatoimia ihmisen aiheuttamien ja luonnonkatastrofien yhteydessä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  EU:n säännöstön laajentaminen koskemaan ETA:n EFTA-valtioita ottamalla se osaksi ETA-sopimusta toteutetaan sopimuksen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti. Niiden mukaan ETA-sopimuksen tavoitteena on perustaa dynaaminen ja yhdenmukainen Euroopan talousalue, joka perustuu yhteisiin sääntöihin ja yhdenvertaisiin kilpailuedellytyksiin.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               ETA-sopimuksen osaksi otettava lainsäädäntö perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 196 artiklaan ja sen 218 artiklan 9 kohtaan.

                  Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                     2
                   1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistaminen, vaan se voidaan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti valittu säädöstyyppi on ETA:n sekakomitean päätös. ETA:n sekakomitea varmistaa ETA-sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ja toiminnan. Tätä varten se tekee päätöksiä ETA-sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  ETA:n EFTA-valtioiden on osallistuttava mekanismin rahoittamiseen sitä koskevien muutettujen säännösten mukaisesti 21. maaliskuuta 2019 alkaen.

               2019/0153 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

                  [RescEU]

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 196 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  3
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  4
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31.

               (3)ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (4)On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/420
                  5
               .

               (5)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 21 päivästä maaliskuuta 2019.

               (6)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 77 I, 20.3.2019, s. 1.

                     (2)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (3)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        EUVL L 77 I, 20.3.2019, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.7.2019
            COM(2019) 337 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla koskevan ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen[RescEU]

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o […],

               annettu […],

               yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)On aiheellista laajentaa sopimuspuolten yhteistyö kattamaan unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/420
                  1
               .

               (2)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 21 päivästä maaliskuuta 2019,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Lisätään ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 10 artiklan 8 kohdan d alakohdan luetelmakohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU) seuraava:

               ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

               –32019 D 0420: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2019/420, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2019, unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 77 I, 20.3.2019, s. 1)”.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle*.

                  2Sitä sovelletaan 21 päivästä maaliskuuta 2019.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  […]

                  ETA:n sekakomitean sihteerit

                  […]

                     (1)

                        EUVL L 77 I, 20.3.2019, s. 1.

                     (2)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.9.2019
            COM(2019) 423 final
            2019/0199(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskevalla kansainvälisellä yleissopimuksella, jäljempänä ’yhdenmukaistamista koskeva yleissopimus’, perustetussa hallinnollisessa komiteassa unionin puolesta otettava kanta liittyen muutoksiin, jotka yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen liitteessä 8 olevaan 7 artiklaan on määrä tehdä seurantatiheyden osalta.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus

               Tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’yhdenmukaistamista koskeva yleissopimus’, tavoitteena on helpottaa ja kehittää kansainvälistä kauppaa yhdenmukaistamalla (tarvittaessa) tavaroiden liikkumiseen sovellettavia rajatarkastuksia. Genevessä 21. lokakuuta 1982 allekirjoitettu yhdenmukaistamista koskeva yleissopimus hyväksyttiin yhteisön puolesta 10. huhtikuuta 1984 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1262/84
                  1
               , joka tuli voimaan 12. syyskuuta 1987. Yleissopimukseen on tähän mennessä liittynyt 58 sopimuspuolta, joiden joukossa ovat Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot.

               2.2.Hallinnollinen komitea

               Hallinnollinen komitea toimii yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen puitteissa. Hallinnollisen komitean tehtävänä on käsitellä ja hyväksyä yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen muutokset. Ehdotuksista äänestetään, ja kullakin sopimuspuolena olevalla valtiolla, joka on edustettuna hallinnollisessa komiteassa, on yksi ääni.

               Unionilla on yksinomainen toimivalta yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa tulliasioissa. Äänestystilanteessa unionin, joka on alueellinen taloudellinen järjestö, äänimäärä on sama kuin sen jäsenvaltioiden, jotka myös ovat yleissopimuksen sopimuspuolia, kokonaisäänimäärä. Koska kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen sopimuspuolia, unionilla on 28 ääntä.

               Yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen muutokset hyväksytään läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä. Päätösvaltaisuus edellyttää, että vähintään kolmasosa sopimusvaltioista osallistuu päätöksen tekemiseen.

               2.3.Suunniteltu hallinnollisen komitean säädös

               Hallinnollinen komitea tekee todennäköisesti kahdennessatoista istunnossaan päätöksen yhdenmukaistamista koskevaan yleissopimukseen (jäljempänä ’suunniteltu säädös’) ehdotettujen muutosten hyväksymisestä.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on, että kansainvälisen maantieliikenteen rajanylitysmenettelyjen parantamisessa tapahtuneesta edistyksestä tarvitsisi raportoida aiempaa harvemmin. Tällä hetkellä kutakin yleissopimuksen sopimuspuolta pyydetään täyttämään ja lähettämään UNECE:n sihteeristölle alustava kyselylomake, joka koskee yleissopimuksen liitteen 8 (säädösten julkaiseminen, infrastruktuuri, soveltaminen jne.) täytäntöönpanoa. Suunniteltu säädös muuttaa seurannan aikaväliä kahdesta vuodesta viiteen vuoteen, jolloin saadut tulokset ovat merkityksellisempiä.

               Suunniteltu säädös sitoo sopimuspuolia yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti. Mainittu 22 artikla koskee yleissopimukseen ehdotettuja muutoksia, ja siinä säädetään seuraavaa: ”Jokainen ehdotettu muutos, josta on tiedotettu edellä olevan kappaleen mukaisesti, tulee voimaan kaikkia sopimuspuolia sitovana kolmen kuukauden kuluttua ehdotetun muutoksen tiedottamispäivää seuraavan 12 kuukauden ajanjakson päättymisestä edellyttäen, ettei sanotun ajanjakson aikana mikään sopimusvaltioista tai sopimuspuolena oleva alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö, joka tällöin toimii tämän yleissopimuksen 16 artiklan 2 kappaleessa määrättyjen ehtojen mukaisesti, ole tehnyt ehdotettua muutosta koskevaa vastalausetta Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unioni on samaa mieltä siitä, että kansainvälisen maantieliikenteen rajanylitysmenettelyjen parantamisessa tapahtuneen edistyksen seurantaan olisi sovellettava kohtuullista lähestymistapaa. Tällä hetkellä nämä maailmanlaajuiset kartoitukset tilanteen kehittymisestä tehdään joka toinen vuosi, mikä tarkoittaa sitä, että kunkin sopimuspuolen (Euroopan unioni mukaan luettuna) on raportoitava edistymisestä kahden vuoden välein. Tällainen seurantatiheys on sopimuspuolille raskas, koska siihen liittyvä kyselylomake edellyttää usein kansallisen tason koordinointia tulli- ja liikenneviranomaisten ja eri ministeriöiden välillä. Lisäksi TIR-tulliasiantuntijoiden työryhmässä jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen ja koordinointitoimien valossa on odotettavissa, että kartoitukset johtaisivat samanlaisiin tuloksiin, vaikka ne tehtäisiin viiden vuoden välein.

               Sen vuoksi ehdotetaan, että unioni tukee yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen liitteessä 8 olevan 7 artiklan muuttamista koskevaa ehdotusta, jolla on tarkoitus pidentää seurannan aikaväliä kahdesta viiteen vuoteen.

               On aiheellista määrittää hallinnollisessa komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska muutokset tulevat sitomaan unionia.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli.
                  2

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  3

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Hallinnollinen komitea on sopimuksella eli tässä tapauksessa yhdenmukaistamista koskevalla yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka hallinnollisen komitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti kansainvälisen oikeuden nojalla sitova.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät tulliasioihin ja ulkoiseen kauppapolitiikkaan.

               Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska hallinnollisen komitean säädöksellä muutetaan yhdenmukaistamista koskevan yleissopimuksen liitettä 8, säädös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2019/0199 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskeva vuoden 1982 kansainvälinen yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, hyväksyttiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1262/84
                  4
               .

               (2)Yleissopimuksen 22 artiklan mukaan hallinnollinen komitea voi hyväksyä muutoksia läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä.

               (3)Hallinnollisen komitean on määrä hyväksyä kahdennessatoista istunnossaan muutos liitteessä 8 olevaan 7 artiklaan.

               (4)On aiheellista määrittää hallinnollisessa komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska yleissopimukseen tehtävät muutokset tulevat sitomaan unionia.

               (5)Unioni tukee yleissopimuksen liitteessä 8 olevaa uutta 7 artiklaa, koska alentamalla kansainvälisen maantieliikenteen rajamuodollisuuksien parantamisen seurantatiheyttä jäsenvaltioille koituu vähemmän hallinnollisia muodollisuuksia.

               (6)Sen vuoksi unionin puolesta yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa otettavan kannan olisi perustuttava tämän päätöksen liitteenä oleviin muutosluonnoksiin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hallinnollisen komitean kahdennessatoista tai myöhemmässä istunnossa unionin puolesta otettava kanta on tukea tähän päätökseen liitettyä muutosluonnosta.

               2 artikla

               Unionin edustaja voi sopia hallinnollisessa komiteassa 1 artiklassa tarkoitettuun muutosluonnokseen tehtävistä toimituksellisista muutoksista.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 126, 12.5.1984, s. 1–2.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, asia C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (3)

                        Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        EUVL L 126, 12.5.1984, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.9.2019
            COM(2019) 423 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin puolesta tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa otettavasta kannasta

               LIITE

               Muutos tavaroiden rajatarkastusten yhdenmukaistamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen

               Liite 8, 7 artikla

               Korvataan ilmaisu  toinen vuosi ilmaisulla  viides vuosi