               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.2.2020
            COM(2020) 58 final
            2020/0026(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriympäristön suojelukomitean 75. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävien muutosten, ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen II-1 lukuun tehtävien muutosten sekä kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevaan kansainväliseen turvallisuussäännöstöön tehtävien muutosten hyväksymisestä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Lontoossa 30. maaliskuuta – 3. huhtikuuta 2020 pidettävässä Kansainvälisen merenkulkujärjestön meriympäristön suojelukomitean 75. istunnossa (MEPC 75) ja Lontoossa 13.–22. toukokuuta 2020 pidettävässä Kansainvälisen merenkulkujärjestön meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa (MSC 102) unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun näiden elinten on määrä hyväksyä muutoksia 0,50 prosentin rikkipitoisuusrajan yhdenmukaista täytäntöönpanoa koskevaan MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI, muutoksia SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun A-1 osassa olevaan 3-8 sääntöön (hinaus- ja kiinnityslaitteet), B-1 osassa olevaan 7-2 sääntöön (si-tekijän laskeminen) ja B-2–B-4 osaan (vesitiiviys) sekä muutoksia kaasuja ja muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) A-1 ja B-1 osaan.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (IMO) koskeva yleissopimus

               Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on perustettu Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (IMO) koskevalla yleissopimuksella. IMO:n tarkoituksena on toimia yhteistyöfoorumina kaikenlaisia kansainvälisen kauppamerenkulun teknisiä kysymyksiä koskevien säännösten ja menettelytapojen alalla. Sen pyrkimyksenä on myös edistää tiukimpien mahdollisten määräysten yleistä hyväksymistä meriturvallisuuden, navigoinnin tehokkuuden sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisen ja torjunnan alalla yhtäläisten toimintaedellytysten edistämiseksi. Se pyrkii myös käsittelemään asiaan liittyviä hallinnollisia ja oikeudellisia seikkoja.

               Yleissopimus tuli voimaan 17. maaliskuuta 1958.

               Kaikki jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen sopimuspuolia.

               Kaikki jäsenvaltiot ovat aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn ja 2. lokakuuta 1983 voimaan tulleen kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’MARPOL-yleissopimus’, sekä 18. toukokuuta 2005 voimaan tulleen liitteen VI sopimuspuolia. Unioni ei ole MARPOL-yleissopimuksen sopimuspuoli.

               Kaikki jäsenvaltiot ovat ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn ja 25. toukokuuta 1980 voimaan tulleen kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’SOLAS-yleissopimus’, sopimuspuolia. Unioni ei ole SOLAS-yleissopimuksen sopimuspuoli.

               SOLAS-yleissopimuksella tehtiin pakolliseksi kaasuja ja muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) noudattaminen. Säännöstöllä halutaan antaa kansainvälinen standardi aluksille, jotka käyttävät polttoaineena kaasua tai alhaisessa lämpötilassa leimahtavia nesteitä. Säännöstössä käsitellään kaikkia alueita, jotka edellyttävät erityistarkastelua käytettäessä kaasua tai alhaisessa lämpötilassa leimahtavien nesteitä polttoaineena. Siinä annetaan kriteerit käyttövoimaksi tai avustaviin tarkoituksiin tarvittavien, maakaasua polttoaineena käyttävien koneistojen sijoittamiselle ja asentamiselle siten, että niillä saavutetaan turvallisuuden, luotettavuuden ja käyttövarmuuden suhteen sama toimivuustaso kuin uusilla, vertailukelpoisilla tavanomaista polttoöljyä käyttävillä pää- ja apukoneilla.

               2.2.Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO)

               IMO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta ja turvatoimista sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä. IMO on yleinen standardeja laativa viranomainen kansainvälisen merenkulun turvallisuuden, turvatoimien ja ympäristönsuojelun alalla. Sen tärkein tehtävä on luoda oikeudenmukainen ja tehokas merenkulkualan sääntelykehys, joka hyväksytään ja pannaan täytäntöön yleisesti.

               IMO:n jäsenyys on avoin kaikille valtioille, ja kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat IMO:n jäseniä. Euroopan komissiolla on ollut IMO:ssa vuodesta 1974 lähtien tarkkailijan asema, joka perustuu valtioiden välisen neuvoa-antavan merenkulkujärjestön (IMCO) ja Euroopan yhteisöjen komission väliseen yhteistyöjärjestelyyn molemmille tärkeissä asioissa.

               IMO:n meriympäristön suojelukomitea, joka koostuu kaikista IMO:n jäsenistä, kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Se käsittelee IMO:n toimialan ympäristökysymyksiä, jotka koskevat MARPOL-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa aluksista aiheutuvan pilaantumisen ehkäisemistä ja torjuntaa, mukaan lukien öljy, irtolastina kuljetettavat kemikaalit, jätevedet ja kiinteät jätteet sekä ilmaan päätyvät alusten päästöt, kuten ilman epäpuhtaudet ja kasvihuonekaasupäästöt. Se käsittelee myös painolastivesien hallintaa, kiinnittymisenestojärjestelmiä, alusten kierrätystä, pilaantumisen torjuntavalmiuksia ja -toimia sekä erityisalueiden ja erityisen herkkien merialueiden kartoittamista.

               Meriympäristön suojelukomitea huolehtii IMO:n yleissopimuksen, yleiskokouksen tai neuvoston sille määräämien tehtävien suorittamisesta sekä kaikkien sellaisten edellä mainittuun soveltamisalaan kuuluvien tehtävien suorittamisesta, joita sille on mahdollisesti annettu jonkin muun kansainvälisen välineen perusteella tai puitteissa ja jotka IMO on hyväksynyt. Meriympäristön suojelukomitea ja sitä avustavat elimet tekevät päätöksensä jäsenten enemmistöllä.

               Myös IMO:n meriturvallisuuskomitea koostuu kaikista IMO:n jäsenistä ja kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Sen tehtävänä on käsitellä kaikkia kysymyksiä, jotka kuuluvat IMO:n toimialaan ja koskevat merenkulun apuneuvoja, alusten rakentamista ja varustamista, turvallisuuden vaatimaa alusten miehitystä, sääntöjä yhteentörmäysten ehkäisemiseksi, vaarallisten lastien käsittelyä, meriturvallisuutta koskevia menettelyjä ja vaatimuksia, hydrografisia tiedonantoja, laivapäiväkirjoja ja merenkulkutietoja, merionnettomuuksien tutkimista, meripelastusta sekä muita merenkulun turvallisuutta suoranaisesti koskevia asioita.

               Meriturvallisuuskomitea huolehtii IMO:n yleissopimuksen, yleiskokouksen tai neuvoston sille määräämien tehtävien suorittamisesta sekä kaikkien sellaisten edellä mainittuun soveltamisalaan kuuluvien tehtävien suorittamisesta, joita sille on mahdollisesti annettu jonkin muun kansainvälisen välineen perusteella tai puitteissa ja jotka IMO on hyväksynyt. Meriturvallisuuskomitea ja sitä avustavat elimet tekevät päätöksensä jäsenten enemmistöllä.

               2.3.Suunniteltu IMO:n meriympäristön suojelukomitean säädös

               Meriympäristön suojelukomitean on määrä hyväksyä 30. maaliskuuta – 3. huhtikuuta 2020 pidettävässä 75. istunnossaan (MEPC 75) muutoksia MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI. Muutokset liittyvät alusten polttoöljyissä käytettävän 0,50 prosentin rikkipitoisuusrajan soveltamiseen. Suunniteltujen MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävien muutosten tarkoituksena on tukea 0,50 prosentin rikkipitoisuusrajan yhdenmukaista täytäntöönpanoa.

               Vuonna 2008 IMO hyväksyi päätöslauselman, jolla muutetaan MARPOL-yleissopimuksen liitettä VI, joka sisältää sääntöjä alusten aiheuttaman ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi. Tarkistettu MARPOL-yleissopimuksen liite VI tuli voimaan 1. heinäkuuta 2010. Siinä otettiin käyttöön muun muassa tiukemmat meriliikenteen polttoaineiden rikkipitoisuusrajat rikin oksidipäästöjen valvonta-alueilla sekä merialueilla, jotka sijaitsevat rikin oksidipäästöjen valvonta-alueiden ulkopuolella.

               Soveltamalla johdonmukaisesti MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevassa 14.1.3 säännössä vahvistettua polttoöljystandardia, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2020, voidaan helpottaa merkittävällä tavalla 0,50 prosentin yleisen rikkipitoisuusrajan yhdenmukaista täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon tehokasta valvontaa. Suunniteltujen MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävien muutosten tarkoituksena on varmistaa 14.1.3 säännön tehokas täytäntöönpano, jotta ilmakehään joutuvia alusten aiheuttamia rikin oksidien ja hiukkasten päästöjä voidaan vähentää merkittävästi ihmisten terveyden ja meriympäristön suojelemiseksi.

               2.4.Suunniteltu IMO:n meriturvallisuuskomitean säädös

               Meriturvallisuuskomitean on määrä hyväksyä 13.–22. toukokuuta 2020 pidettävässä 102. istunnossaan (MSC 102) muutoksia ihmishengen turvallisuutta merellä koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen (SOLAS-yleissopimus) sekä muutoksia kaasuja ja muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) 11 sääntöön.

               Suunniteltujen SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun A-1 osassa olevaan 3-8 sääntöön tehtävien muutosten tarkoitus liittyy turvalliseen hinaukseen ja kiinnitykseen. SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B, B-1 ja B-2–B-4 osaan tehtävien muutosten tarkoituksena on varmistaa johdonmukaisuus vesitiiviyden osalta. Kaikkia alustyyppejä ei yleisesti varusteta asianomaisilla indikaattoreilla (peräsimen, potkurin, ohjauspotkurin, potkurin nousun ja toimintatilan indikaattoreilla).

               Suunniteltujen kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) 11 sääntöön tehtävien muutosten tarkoituksena on parantaa nykyisen säännöstön johdonmukaisuutta maakaasua polttoaineena käyttäviä aluksia koskevien vaatimusten osalta tekemällä tarvittavat muutokset säännöstön soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1.Muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI

               Meriympäristön suojelukomitean 71. istunnossa (MEPC 71), joka pidettiin Lontoossa 3.–7. heinäkuuta 2017, hyväksyttiin MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevan 14.1.3 säännön johdonmukaista täytäntöönpanoa koskeva uusi aloite. Se on tarkoitus sisällyttää osaksi pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa käsittelevän alakomitean kaksivuotisohjelmaa 2018–2019 sekä pilaantumisen ehkäisyn ja torjunnan alakomitean 5. istunnon (PPR 5) alustavaa esityslistaa niin, että tavoitteena on saattaa aloite päätökseen vuonna 2019.

               PPR 5, joka pidettiin Lontoossa 5.–9. helmikuuta 2018, laati luonnoksen MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevaan 14 sääntöön tehtäviksi muutoksiksi, jotka koskevat käyttövoimaksi tai käyttöön aluksella tarkoitetun vaatimustenvastaisen polttoöljyn kuljetuksen kieltämistä. Luonnos MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI tehtäviksi muutoksiksi hyväksyttiin vähäisin mukautuksin Lontoossa 9.–13. huhtikuuta 2018 pidetyssä meriympäristön suojelukomitean 72. istunnossa (MEPC 72).

               MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI olevan 14.1.3 säännön johdonmukaista täytäntöönpanoa koskeva istuntojen välinen kokous pidettiin Lontoossa 9.–13. heinäkuuta 2018. Euroopan unioni toimitti siihen asiakirjan ISWG-AP 1/3/2 ehdottaen muutoksia 14 ja 18 sääntöön.

               MEPC 73 hyväksyi sovitut muutokset päätöslauselmalla MEPC.305 (73). MEPC 73 päätti, että kyseiset muutokset katsotaan hyväksytyiksi 1. syyskuuta 2019 ja että ne tulevat voimaan 1. maaliskuuta 2020.

               PPR 6, joka pidettiin Lontoossa 18.–22. helmikuuta 2019, laati muutosluonnokset seuraavia varten:

               –1 sääntö säännön soveltamisesta;

               –2 sääntö määritelmistä: ”polttoöljyn rikkipitoisuus”, ”alhaisessa lämpötilassa leimahtava polttoaine”, ”toimitettu MARPOL-näyte”, ”käyttönäyte” ja ”käytettävissä aluksella ‑näyte”;

               –14 sääntö käytössä olevan ja aluksella käyttöön tarkoitetun polttoöljyn näytteenotosta ja testauksesta MARPOL-yleissopimuksen VI liitteen mukaisesti;

               –18 sääntö tarkastusmenettelystä;

               –I lisäys ”IAPP-todistuksen lisälehti” polttoöljyn näytteenottopaikasta, ja

               –VI lisäys MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI mukaisten polttoainenäytteiden tarkastusmenettelystä.

               PPR 6 toimitti muutokset käsiteltäväksi MRPC 74:lle, joka hyväksyi muutokset ja siirsi niiden käsittelyn MEPC 75:lle lopullista hyväksyntää varten.

               MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI oleviin 1, 2, 14, 18, 20 ja 21 sääntöön sekä I ja VI lisäykseen tehdyt muutokset esitetään IMO:n asiakirjassa MEPC 75/3. Meriympäristön suojelukomitean 74. istunnosta laaditun raportin (MEPC 74/18) 5.116 kohdassa todetaan, että muutokset on määrä hyväksyä lopullisesti MEPC 75:ssa.

               Direktiivin 2016/802 tiukennettujen täytäntöönpanosäännösten valossa unionin olisi tuettava edellä esiteltyjä muutoksia, koska niissä otetaan huomioon tarve panna täytäntöön meriliikenteen polttoaineessa 0,50 prosentin rikkipitoisuusraja tinkimättömällä ja yksiselitteisellä tavalla. Näin vähennetään tehokkaasti rikin oksidipäästöjä ja niistä ihmisten terveyteen ja ekosysteemeihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia vääristämättä kilpailua alalla.

               3.2.Muutokset ihmishengen turvallisuutta merellä koskevan yleissopimuksen (SOLAS-yleissopimus) II-1 lukuun

               3.2.1.Muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun A-1 osassa olevaan 3-8 sääntöön (hinaus- ja kiinnityslaitteet)

               EU nosti esille kysymyksen kiinnityksen turvallisuudesta uutena ennalta suunnittelemattomana aloitteena meriturvallisuuskomitean 95. istunnossa (asiakirja MSC 95/19/2), ja meriturvallisuuskomitea hyväksyi sen. Meriturvallisuuskomitea hyväksyi myös Japanin ehdotuksen vahingoittuneiden tai huonokuntoisten kiinnitysköysien huoltamista ja korvaamista koskevan tarkastelun lisäämisestä (asiakirja MSC 95/19/13). Seuraavaksi alusten suunnittelua ja rakentamista käsittelevä alakomitea (SDC) tarkasteli asiaa sekä työryhmässä että kirjallista menettelyä käyttävässä ryhmässä, jota Tanska ja Japani koordinoivat. Alusten suunnittelua ja rakentamista käsittelevän alakomitean 6. istunto (SDC 6) viimeisteli SOLAS-yleissopimuksen muutoksia koskevan luonnoksen sekä asiaan liittyvät suuntaviivat ja ohjeet. Tämän jälkeen meriturvallisuuskomitean 101. istunto (MSC 101) tarkasteli alusten suunnittelua ja rakentamista käsittelevän alakomitean työn tuloksia eli seuraavia:

               –SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun A-1 osassa olevaan 3-8 sääntöön tehtävät muutokset;

               –kiinnitysjärjestelyjen suunnittelua ja asianmukaisia kiinnityslaitteita ja -varusteita koskevat suuntaviivat turvallista kiinnitystä varten;

               –kiinnityslaitteiden, ml. köydet, tarkastusta ja huoltoa koskevat suuntaviivat, ja

               –aluksella olevia hinaus- ja kiinnityslaitteita koskevat tarkistetut suuntaviivat sekä asiaan liittyvä meriturvallisuuskomitean kiertokirje MSC.1/Circ.1175/Rev.1, ja

               –kaikki asiaa koskevien meriturvallisuuskomitean kiertokirjeiden luonnokset.

               Meriturvallisuuskomitean 101. istunto hyväksyi SOLAS-yleissopimuksen muutoksia koskevan luonnoksen, joka esitetään meriturvallisuuskomitean raportin MSC 101/24 Add.1 liitteessä 25.  Asiaa koskevat suuntaviivat ja ohjeet hyväksyttiin periaatteessa meriturvallisuuskomitean 101. istunnossa, ja lopullisesti ne hyväksytään yhdessä SOLAS-yleissopimuksen muutoksia koskevan luonnoksen kanssa. MSC 101 -raportin (MSC 101/24) 12.2-9 kohdassa todetaan, että SOLAS-yleissopimuksen muutokset on tarkoitus hyväksyä lopullisesti ja niihin liittyvät suuntaviivat ja ohjeet on tarkoitus hyväksyä meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa (MSC 102).

               SOLAS-yleissopimuksen muutoksilla ja niihin liittyvillä suuntaviivoilla, ohjeilla ja meriturvallisuuskomitean kiertokirjeillä saatetaan nykyiset kiinnitysjärjestelyt kattavasti ajan tasalle. Tämä oli myös unionin alkuperäisen ehdotuksen tarkoitus, joten unionin olisi tuettava SOLAS-yleissopimuksen muutosten ja niihin liittyvien välineiden hyväksymistä.

               3.2.2.Vesitiiviys – johdonmukaisuus SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B, B-1 ja B-2–B-4 osassa olevien sääntöjen välillä

               Meriturvallisuuskomitea sopi 96. istunnossaan, että komitean kaksivuotiseen työohjelmaan 2018–2019 sisällytetään aloite ”SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B, B-1 ja B-2–B-4 osan uudelleentarkastelu johdonmukaisuuden varmistamiseksi vesitiiviyden osalta”, jonka koordinointielimeksi nimitetään alusten suunnittelua ja rakentamista käsittelevä alakomitea (SDC).

               SDC 6 viimeisteli SOLAS-yleissopimuksen muutoksia koskevan luonnoksen ja siirsi muutokset meriturvallisuuskomitean 101. istunnon käsiteltäväksi.  SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B, B-1 ja B-2–B-4 osaan tehtävät muutokset esitetään meriturvallisuuskomitean asiakirjan MSC 101/24 Add.1 liitteessä 25.

               Mitä tulee si-tekijän laskemiseen SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B-1 osassa olevassa 7-2 säännössä, alusten suunnittelua ja rakentamista käsittelevä alakomitea katsoi, että vaikka muutosten laatiminen SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B-1 osassa olevaan 7-2.5 sääntöön ei sisältynyt kyseessä olevaan toimenpiteeseen, SOLAS-yleissopimukseen tehtävä muutos oli tehokkain ja toimivin tapa korjata SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvussa olevassa 7-2.5.2.1 säännössä olevat epäjohdonmukaisuudet, jotka koskevat vahingoittuneen aluksen vakavuutta koskevissa laskelmissa vesitiiviiksi katsottavia laipiokannen yläpuolisia laipio-ovia. SDC 6 sopi esittävänsä meriturvallisuuskomitean 101. istunnolle, että viimeksi mainittu hyväksyy tämän menettelytavan SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B osan eri osissa olevien vesitiiviyttä koskevien epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi. MSC 101 toimi esitetyllä tavalla (MSC 101 -raportin MSC 101/24 12.10 kohta), ja muutokset esitetään myös asiakirjan MSC 101/24 Add.1 liitteessä 25.

               Meriturvallisuuskomitean 101. istunnosta laaditun raportin (MSC 101/24) 12.12 kohdassa todetaan, että muutokset on määrä hyväksyä lopullisesti komitean 102. istunnossa (MSC 102).

               Koska SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B-2–B-4 osaan tehdyt muutokset saattavat vesitiiviyttä koskevat määräykset johdonmukaisiksi koko B-osassa, mukaan lukien vahingoittuneen aluksen vakavuuden laskemista koskeva olennainen kysymys, unionin olisi kannatettava kyseisten muutosten hyväksymistä.

               3.3.Muutokset kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) A-1 ja B-1 osaan

               Lastien ja konttien kuljetusta käsittelevän alakomitean 5. istunnossa (CCC 5) sovittiin, että muutosluonnokset laaditaan CCC:n raportin CCC 5/13 liitteen 2 mukaisesti IGF-säännöstön A-1 osassa olevaan 6.7.1.1 kohtaan (paineenrajoitusjärjestelmät) ja 11 lukuun (polttoaineen valmistelutilojen palonsammutuslaitteet) siirrettäviksi meriturvallisuuskomitean 101. istunnolle hyväksymistä varten (asiakirjan CCC 5/13 3.31 kohta). Meriturvallisuuskomitean 101. istunto hyväksyi kyseiset muutosluonnokset, jotka esitetään asiakirjan MSC 101/24 Add.1 liitteessä 14. Meriturvallisuuskomitean 101. istunnosta laaditun raportin (MSC 101/24) 9.2 kohdassa todetaan, että muutokset on määrä hyväksyä lopullisesti meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa (MSC 102).

               Lastien ja konttien kuljetusta käsittelevän alakomitean 5. istunnossa hyväksyttiin myös luonnokset IGF-säännöstön B-1 osassa olevaan 16.3.3.5.1 kohtaan asiakirjan CCC 5/13 liitteen 5 mukaisesti tehtäviksi muutoksiksi, jotka koskevat polttoainesäiliöjärjestelmiin tarkoitettujen muiden materiaalien kuin alumiiniseosten vetolujuustestejä, siirrettäviksi meriturvallisuuskomitean 101. istunnolle hyväksymistä varten (asiakirjan CCC 5/13 4.14 kohta). Meriturvallisuuskomitean 101. istunto hyväksyi kyseiset muutokset, jotka esitetään asiakirjan MSC 101/24 Add.1 liitteessä 14. Meriturvallisuuskomitean raportin MSC 101/24 9.3 kohdassa todetaan, että muutokset on määrä hyväksyä lopullisesti meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa (MSC 102).

               Säännöstön 6.7.1.1 kohtaan tehtävän muutoksen myötä annetaan aiempaa selkeämpi kuva tiloista, jotka on varustettava soveltuvalla paineenrajoitusjärjestelmällä. Säännöstön 11 lukuun tehtävällä muutoksella parannetaan turvallisuutta ottamalla käyttöön kiinteät palonsammutuslaitteet polttoaineen valmistelutiloissa. Unioni on jo aiemmin tukenut kummankin muutoksen hyväksymistä meriturvallisuuskomitean 101. istunnossa (MSC 101). Sen vuoksi unionin olisi kannatettava kyseisten muutosten hyväksymistä.

               3.4.Asiaankuuluva EU:n lainsäädäntö ja EU:n toimivalta

               3.4.1.Muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI

               MARPOL-yleissopimuksen liitteen VI vaatimukset, siltä osin kuin on kyse meriliikenteen polttoöljyjen rikkipitoisuuden vähentämisestä ilmaa pilaavien rikin oksidipäästöjen vähentämiseksi, pannaan EU:n lainsäädännössä täytäntöön tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä 11. toukokuuta 2016 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/802. Näin ollen meriympäristön suojelukomitean 75. istunnossa (MEPC 75) hyväksyttävät muutokset, joilla muutetaan MARPOL-yleissopimuksen liitettä VI, vaikuttavat suoraan direktiivin vaatimuksiin.

               3.4.2.Muutokset ihmishengen turvallisuutta merellä koskevan yleissopimuksen (SOLAS-yleissopimus) II-1 lukuun

               Matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetun direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan SOLAS-yleissopimusta, sellaisena kuin se on muutettuna, sovelletaan A-luokan matkustusaluksiin.

               Näin ollen meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa hyväksyttävät muutokset, joilla muutetaan A ja B osan II-1 lukua, vaikuttavat suoraan direktiivin vaatimuksiin.

               3.4.3.Muutokset kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) A-1 ja B-1 osaan

               Matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetun direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan SOLAS-yleissopimusta, sellaisena kuin se on muutettuna, sovelletaan A-luokan matkustusaluksiin. SOLAS-yleissopimus määrää IGF-säännöstön noudattamisen pakolliseksi matkustaja-alusten osalta.

               Näin ollen meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa hyväksyttävät muutokset vaikuttaisivat suoraan vaatimuksiin direktiivin 2009/45/EY soveltamisen kautta.

               3.4.4.EU:n toimivalta

               MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävät muutokset vaikuttaisivat EU:n lainsäädäntöön tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/802 soveltamisen kautta.

               Ihmishengen turvallisuutta merellä koskevan yleissopimuksen (SOLAS-yleissopimus) II-1 lukuun tehtävät muutokset vaikuttaisivat EU:n lainsäädäntöön direktiivin 2009/45/EY soveltamisen kautta.

               Kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön (IGF-säännöstö) A-1 ja B-1 osaan tehtävät muutokset vaikuttaisivat EU:n lainsäädäntöön direktiivin 2009/45/EY soveltamisen kautta.

               Unionilla on sen vuoksi yksinomainen toimivalta SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan viimeisen lauseenosan nojalla, ja näin ollen on tarpeen vahvistaa unionin kanta säädöksiin, joilla edellä mainitut muutokset hyväksytään.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  1
               .

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa
                  2
               ”.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               IMO:n meriympäristön suojelukomitea ja meriturvallisuuskomitea ovat sopimuksella perustettuja elimiä; ne on perustettu Kansainvälistä merenkulkujärjestöä koskevalla yleissopimuksella.

               Säädökset, jotka IMO:n meriympäristön suojelukomitean ja meriturvallisuuskomitean on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädäntöön, erityisesti seuraavien säädösten sisältöön:

               –Tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä 11. toukokuuta 2016 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/802 sekä yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 530/2012. Perusteena on, että tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä 11. toukokuuta 2016 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/802 otetaan huomioon MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI vahvistetut rikkipitoisuusvaatimukset keinona saavuttaa direktiivin tavoite.

               –Matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY. Perusteena on, että direktiivin 2009/45/EY mukaan A-luokan matkustaja-alusten on oltava kaikilta osin SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia.

               Näin ollen MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävät muutokset, SOLAS-yleissopimukseen tehtävät muutokset ja IGF-säännöstöön tehtävät muutokset vaikuttaisivat unionin lainsäädäntöön tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/802
                  3
                sekä matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä 6. toukokuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY soveltamisen kautta.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät meriliikenteeseen. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0026 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriympäristön suojelukomitean 75. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävien muutosten, ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen II-1 lukuun tehtävien muutosten sekä kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevaan kansainväliseen turvallisuussäännöstöön tehtävien muutosten hyväksymisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Merenkulkualalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä suojelemaan meriympäristöä ja ihmisten terveyttä sekä parantamaan meriturvallisuutta.

               (2)Kansainvälistä merenkulkujärjestöä, jäljempänä, ’IMO’, koskeva yleissopimus tuli voimaan 17 päivänä maaliskuuta 1958.

               (3)IMO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta ja turvatoimista sekä alusten aiheuttaman meren ja ilman pilaantumisen ehkäisemisestä. Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat IMO:n jäseniä. Unioni ei ole IMO:n jäsen.

               (4)Yleissopimuksen 38 artiklan a alakohdan mukaan meriympäristön suojelukomitea suorittaa tehtäviä, jotka annetaan tai voidaan antaa IMO:lle kansainvälisillä yleissopimuksilla tai niiden nojalla, aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, erityisesti kun on kyse sääntöjen tai muiden määräysten hyväksymisestä tai muuttamisesta.

               (5)IMO:sta tehdyn yleissopimuksen 28 artiklan b alakohdan mukaan meriturvallisuuskomitea huolehtii kaikkien niiden tehtävien suorittamisesta, joita sille on määrätty mainitussa yleissopimuksessa, IMO:n yleiskokouksessa tai IMO:n neuvostossa, tai kaikkien sellaisten mainitun artiklan soveltamisalaan kuuluvien tehtävien suorittamisesta, joita sille voidaan antaa jonkin muun kansainvälisen välineen nojalla ja jotka IMO hyväksyy.

               (6)Kansainvälinen yleissopimus aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä, jäljempänä ’MARPOL-yleissopimus’, tuli voimaan 2 päivänä lokakuuta 1983.

               (7)MARPOL-yleissopimuksen 16 artiklan 2 kohdan c alakohdan nojalla kyseiseen yleissopimukseen tehtävät muutokset voidaan hyväksyä asianmukaisessa elimessä, joka käsillä olevassa tapauksessa on meriympäristön suojelukomitea.

               (8)Kansainvälinen yleissopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä, jäljempänä ’SOLAS-yleissopimus’, tuli voimaan 25 päivänä toukokuuta 1980.

               (9)IMO:n meriturvallisuuskomitea voi SOLAS-yleissopimuksen VIII artiklan b alakohdan iii alakohdan nojalla hyväksyä muutoksia SOLAS-yleissopimukseen.

               (10)Meriympäristön suojelukomitean on määrä hyväksyä muutoksia MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI 30 päivästä maaliskuuta 3 päivään huhtikuuta pidettävässä 75. istunnossaan, jäljempänä ’MEPC 75’.

               (11)Meriturvallisuuskomitean on määrä hyväksyä 13 päivästä toukokuuta 22 päivään toukokuuta 2020 pidettävässä 102. istunnossaan, jäljempänä ’MSC 102', muutoksia SOLAS-yleissopimuksen II-1 lukuun sekä kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön, jäljempänä ’IGF-säännöstö’, A-1 ja B-1 osaan.

               (12)On aiheellista vahvistaa MEPC 75:n yhteydessä unionin puolesta otettava kanta, koska MARPOL-yleissopimuksen liitteessä VI oleviin 1, 2, 14, 18, 20 ja 21 sääntöön sekä I ja VI lisäykseen tehtävät muutokset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin (EU) 2016/802
                  4

                  5
               .

               (13)On aiheellista vahvistaa MSC 102:ssa unionin puolesta otettava kanta, koska SOLAS-yleissopimuksen II-1 lukuun tehtävät muutokset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/45/EY
                  6
               , ja koska IGF-säännöstöön tehtävät muutokset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön, erityisesti matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/45/EY.

               (14)MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen VI tehtävät muutokset varmistaisivat 14 säännössä esitetyn meriliikenteessä käytettävien polttoaineiden 0,50 prosentin rikkipitoisuusrajan yhdenmukaisen täytäntöönpanon. Unionin olisi tuettava kyseisiä muutoksia, jotta saavutettaisiin suunnitellut polttoaineiden käytöstä aluksella syntyvien rikkodioksidipäästöjen vähentämiseen perustuvat terveys- ja ympäristöhyödyt.

               (15)SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun A-1 osaan tehtävillä muutoksilla varmistettaisiin alusten turvallisempi kiinnitys. Unionin olisi tuettava kyseisiä muutoksia, koska niillä saatetaan nykyiset kiinnitysjärjestelyt kattavasti ajantasaisiksi.

               (16)SOLAS-yleissopimuksen II-1 luvun B, B-1 ja B-2–B-4 osaan tehtävät muutokset varmistaisivat alusten vesitiiviyttä koskevien määräysten johdonmukaisuuden. Unionin olisi tuettava kyseisiä muutoksia, koska niillä saatetaan vesitiiviyttä koskevat määräykset johdonmukaisiksi koko B osassa esimerkiksi vahingoittuneen aluksen vakavuuden laskemista koskevan olennaisen kysymyksen yhteydessä.

               (17)IGF-säännöstön A-1 ja B-1 osaan tehtävät muutokset tarkoittaisivat säännöstön soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella parannuksia, jotka koskevat polttoainesäiliöitä, paloturvallisuutta ja vetolujuustestejä metallisten materiaalien hitsausta varten sekä polttoainesäiliöjärjestelmille tehtävää rikkomatonta aineenkoetusta. Unionin olisi kannatettava kyseisiä muutoksia, koska niiden myötä annetaan aiempaa selkeämpi kuva tiloista, jotka on varustettava soveltuvalla paineenrajoitusjärjestelmällä, ja parannetaan polttoaineiden valmistelutilojen turvallisuutta.

               (18)Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä IMO:n meriympäristön suojelukomiteassa ja meriturvallisuuskomiteassa, toimien yhdessä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               IMO:n meriympäristön suojelukomitean 75. istunnossa unionin puolesta otettava kanta on seuraava: puolletaan aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen VI liitteeseen tehtävien muutosten hyväksymistä sellaisina kuin ne esitetään IMO:n asiakirjan MEPC 75/3 liitteessä.

               2 artikla

               IMO:n meriturvallisuuskomitean 102. istunnossa unionin puolesta otettavat kannat ovat seuraavat:

               (a)puolletaan ihmishengen turvallisuudesta merellä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen II-1 lukuun tehtävien muutosten, jotka vahvistetaan IMO:n asiakirjan MSC 102/3 liitteessä 1, hyväksymistä;

               (b)puolletaan kaasuja tai muita alhaisessa lämpötilassa leimahtavia polttoaineita käyttäviä aluksia koskevan kansainvälisen turvallisuussäännöstön A-1 ja B-1 osan muutosten, jotka vahvistetaan IMO:n asiakirjan MSC 102/3 liitteessä 2, hyväksymistä.

               3 artikla

               1.Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä IMO:n meriympäristön suojelukomiteassa, toimien yhdessä.

               2.Edellä 2 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n meriturvallisuuskomitean jäseniä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Asia C-399/12, Saksa v. neuvosto (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (2)

                        Asia C-399/12 Saksa v. neuvosto (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/253, annettu 16 päivänä helmikuuta 2015, neuvoston direktiivin 1999/32/EY mukaisen näytteidenoton ja tietojen raportoinnin säännöistä meriliikenteen polttoaineiden rikkipitoisuudesta osalta (EUVL L 41, 17.2.2015, s. 55–59).

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/802, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, tiettyjen nestemäisten polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentämisestä (EUVL L 132, 21.5.2016, s. 58).

                     (5)

                        Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/253, annettu 16 päivänä helmikuuta 2015, neuvoston direktiivin 1999/32/EY mukaisen näytteidenoton ja tietojen raportoinnin säännöistä meriliikenteen polttoaineiden rikkipitoisuuden osalta (EUVL L 41, 17.2.2015, s. 55–59).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.4.2020
            COM(2020) 146 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki)

               PERUSTELUT

               Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
                (EGR-asetus).

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI

                  Keskeiset tiedot:

                  EGR-viitenumero
                        EGF/2020/000

                  Euroopan komissio
                        Tekninen apu

                  Hallintomenot: budjetti euroina
                        345 000

                  Hallintomenot % (enimmäismäärä: 0,5 %)
                        0,19 %

               EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä voidaan käyttää vuosittain komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen.

               Rahoitettava tekninen tuki ja sen arvioitujen kustannusten erittely

               1.Tuki käytetään EGR-asetuksen 11 artiklan 1 ja 4 kohdassa ja 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa mainittuihin menoihin jäljempänä esitetyllä tavalla.

                        Kuvaus

                        Kustannukset yhteensä
                           (euroa)

                        Hallinnollinen tuki

                        210 000

                        Tekninen tuki

                        135 000

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                                                                         345 000

               2.Hallinnollinen tuki:

               ·EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmä, johon kuuluu kaksi jäsentä jokaisesta jäsenvaltiosta, pitää kaksi sääntömääräistä kokoustaan (vuoden 2020 jälkipuoliskolla ja vuoden 2021 alkupuoliskolla).

               ·Komissio järjestää jäsenvaltioiden verkostoitumisen edistämiseksi kaksi seminaaria, joihin osallistuvat EGR:n täytäntöönpanosta vastaavat elimet ja työmarkkinaosapuolet. Seminaarit järjestetään mahdollisuuksien mukaan samoihin aikoihin kuin asiantuntijaryhmän kokoukset, ja niissä keskitytään EGR:n jälkiarviointiin ja vuoden 2020 jälkeisen ajan EGR-asetuksen täytäntöönpanoon.

               ·Tiedotustoimet: EGR:n verkkosivustoa,
                  2
                joka perustettiin komission työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston alaisuuteen ja jonka ylläpidosta vastaa EGR-asetuksen 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio, päivitetään ja laajennetaan säännöllisesti. Kaikki sivustolle lisättävät uudet tiedot käännetään kaikille EU-kielille. Yleistä tietoisuutta EGR:stä lisätään ja sen näkyvyyttä vahvistetaan. EGR:ää käsitellään erilaisissa komission julkaisuissa ja audiovisuaalisissa esityksissä EGR-asetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               3.Tekninen tuki:

               ·Sähköisen tiedonvaihtojärjestelmän ylläpito ja päivittäminen. Komissio jatkaa toimia saadakseen aikaan EGR:n hakemuksia ja hallintoa varten vakiomenettelyt käyttäen rahastojen yhteishallinnointijärjestelmää (SFC), johon rahasto ollaan liittämässä. Tämän ansiosta voidaan yksinkertaistaa EGR-asetuksen mukaisia hakemuksia, nopeuttaa niiden käsittelyä ja poimia helpommin raportteja eri tarpeisiin. SFC-rajapinta helpottaa myös EGR:n taloudellisia toimia.

               ·Vuoden 2020 jälkeisen käyttöliittymän kehittäminen SFC:hen. Se vaatii lisärahoitusta, jotta voidaan luoda uusia toimintoja ja tehdä mukautuksia vuoden 2020 jälkeisen ajan EGR-asetuksen mahdollisesti mukanaan tuomien muutosten vuoksi.

               ·Seuranta ja tiedonkeruu. Komissio kerää tietoja saaduista hakemuksista ja maksetuista ja päätetyistä tuista sekä ehdotetuista ja täytäntöön pannuista toimenpiteistä. Nämä tiedot asetetaan saataville verkkosivustolla ja kootaan soveltuvassa muodossa vuonna 2021 annettavaa kaksivuotiskertomusta varten.

               Rahoitus

               4.EGR ei saa vuonna 2020 ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää vuoden 2011 hintoina (179 264 000 euroa vuoden 2020 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  3
                12 artiklassa säädetään.

               5.EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan 0,5 prosenttia tästä määrästä voidaan käyttää komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. Koko vuotta 2020 koskeva määrä on tällä hetkellä käytettävissä, eikä tekniseen tukeen ole vielä osoitettu lainkaan varoja. Ehdotettu määrä on 0,19 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäisbudjettimäärästä vuonna 2020.

               6.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  4
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               7.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 345 000 euron suuruisten määrärahojen siirtämisestä asianomaiseen budjettikohtaan.

               Maksumäärärahojen lähteet

               8.Tekniseen tukeen tarvittavat 345 000 euroa katetaan EGR-budjettikohdan määrärahoista.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2020/000 TA 2020 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  5
                ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  6
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               1)Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, tarkoituksena on tarjota tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  7
                12 artiklassa säädetään.

               3)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 mukaan enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä voidaan käyttää vuosittain komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen.

               4)EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön 345 000 euroa teknisen tuen antamiseksi komission aloitteesta.

               5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 345 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2020 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  8*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=fi

                     (3)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (4)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (5)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (6)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (7)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (8)
                  *
                        Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.