				|

		52013PC0095

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtötietojen rekisteröimiseksi /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
·      Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
Komissio ehdotti 13. helmikuuta 2008
antamassaan tiedonannossa Euroopan unionin rajaturvallisuuteen liittyvien
tulevien toimien valmistelu[1]
maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän (Entry/Exit System, EES)
perustamista. Tällaisen järjestelmän olennainen osa on sähköinen rekisteri,
joka sisältää tiedot kaikkien lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen
kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöpäivistä ja
-paikoista.
Ehdotus kirjattiin myös Eurooppa-neuvoston
joulukuussa 2009 hyväksymään Tukholman ohjelmaan[2].
Eurooppa-neuvoston kehotettua 23. ja 24.
kesäkuuta 2011 pitämässään kokouksessa kiirehtimään älykkäitä rajoja koskevaa
työtä, toisin sanoen maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmää (EES) sekä
rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa (Registered Traveller Programme, RTP)
koskeviin lainsäädäntöehdotuksiin liittyvää työtä[3], komissio julkaisi 25.
lokakuuta 2011 tiedonannon EES:n ja RTP:n toteutusvaihtoehdoista[4].
Tämä ehdotus esitetään kyseisten kahden uuden
järjestelmän toimintaa koskevista syistä yhdessä kahden muun ehdotuksen kanssa,
jotka koskevat rekisteröityjen matkustajien ohjelman perustamista sekä
ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa suoritettavia tarkastuksia ja ulkorajojen
valvontaa koskevan yhteisön säännöstön (Schengenin rajasäännöstö)[5] muuttamista. Kummastakin
järjestelmästä esitetään vaikutusten arviointi.
·      Yleinen tausta
Schengenin rajasäännöstön mukaan ulkorajan
ylittäville EU:n kansalaisille ja muille unionin lainsäädännön mukaisen vapaata
liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluville henkilöille (esim. EU:n
kansalaisten perheenjäsenet) tehdään sekä maahantulon että maastalähdön
yhteydessä ns. vähimmäistarkastus, johon kuuluu henkilöllisyyden toteaminen matkustusasiakirjojen
perusteella. Kaikille muille kolmansien maiden kansalaisille on sen sijaan
tehtävä maahantulon yhteydessä ns. perusteellinen tarkastus, jonka yhteydessä
määritetään oleskelun tarkoitus sekä se, onko henkilöllä riittävät varat
oleskelun rahoittamiseen. Lisäksi tehdään haku Schengenin tietojärjestelmään
(SIS) ja kansallisiin tietokantoihin.
Schengenin rajasäännöstöön ei sisälly
säännöksiä, joissa edellytettäisiin, että matkustajien liikkeistä rajojen yli
olisi pidettävä kirjaa. Tällä hetkellä ainoa tapa merkitä maahantulo- ja
maastalähtöpäivämäärät on matkustusasiakirjojen leimaaminen. Sekä rajavartijat
että maahanmuuttoviranomaiset voivat hyödyntää leimoja kolmannen maan
kansalaisen Schengen-alueella oleskelun keston laskemiseen. Oleskelun kesto ei
saa ylittää 90 päivää 180 päivän pituisella jaksolla. Muita
rajanylityspaikoilla käytettävissä olevia toimenpiteitä ja välineitä, kuten
tietokantoja (SIS ja viisumitietojärjestelmä VIS), joiden käyttö on pakollista
maahantulon mutta ei maastalähdön yhteydessä, ei ole tarkoitettu rajanylitysten
kirjaamiseen, eikä niihin sisälly tällaista toimintoa. VIS-järjestelmän
päätarkoitus on mahdollistaa viisumihakemushistorian todentaminen ja todentaa
maahantulon yhteydessä, onko viisumin rajalla esittävä henkilö se, jolle
viisumi on myönnetty.
Käytettävissä ei tällä hetkellä ole sähköistä
menetelmää sen tarkistamiseksi, missä ja milloin kolmannen maan kansalainen on
saapunut Schengen-alueelle tai lähtenyt sieltä. Kolmansien maiden kansalaisten
laillisen oleskelun valvontaa vaikeuttaa myös leimojen käyttö ja laatu (esim.
luettavuus, oleskelun keston pitkällinen laskemisprosessi ja väärentäminen).
Näistä syistä käytettävissä ei ole
yhdenmukaista EU:n laajuista rekisteriä matkustajien tulosta Schengen-alueelle
ja sieltä lähtemisestä. Sen myötä jäsenvaltioilla ei ole luotettavaa keinoa
määrittää myöskään sitä, onko kolmannen maan kansalainen ylittänyt
oleskeluoikeutensa. Kolmellatoista jäsenvaltiolla[6] on käytössä oma kansallinen
maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmänsä, jolla ne keräävät matkustajista
aakkosnumeerisia tietoja. Kaikissa näissä kolmessatoista jäsenvaltiossa
järjestelmää voidaan käyttää sekä rajaturvallisuus- että
lainvalvontatarkoituksiin. Näiden järjestelmien avulla havaitaan oleskeluajan
ylitys, jos henkilö lähtee laillisesti samasta jäsenvaltiosta, jonka kautta hän
on saapunut. Tätä laajemmin tällaisia järjestelmiä ei voida käyttää laillisen
oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden havaitsemiseen, sillä maahantulo- ja
maastalähtötietoja ei pystytä täsmäyttämään, jos henkilö poistuu
Schengen-alueelta eri jäsenvaltion kautta kuin sen, jonka kautta hän on
saapunut ja jossa saapuminen on kirjattu.
Käytettävissä ei myöskään ole luotettavia
tietoja EU:ssa tällä hetkellä oleskelevien laittomien maahanmuuttajien
määrästä. Varovaisten arvioiden mukaan laittomien maahanmuuttajien määrä EU:ssa
vaihtelee 1,9 miljoonasta 3,8 miljoonaan henkilöön. Yleisesti ollaan yhtä
mieltä siitä, että selkeä enemmistö laittomista maahanmuuttajista on laillisen
oleskeluajan ylittäneitä henkilöitä, toisin sanoen henkilöitä, jotka ovat
tulleet alueelle laillisesti lyhytaikaista oleskelua varten ja joilla on ollut
voimassa oleva viisumi, jos sitä on vaadittu, mutta oleskelun laillisen
enimmäisajan päätyttyä he ovat jääneet EU:n alueelle. Laittomia maahanmuuttajia
otettiin EU:ssa (EU-27) vuonna 2010 kiinni 505 220[7], mikä verrattuna edellä
esitettyihin arvioihin osoittaa, että vain pieni osa laillisen oleskeluajan
ylittäneistä henkilöistä saadaan kiinni.
Siinä tapauksessa, että kolmansien maiden
kansalaiset tuhoavat asiakirjansa Schengen-alueelle saavuttuaan, on hyvin
tärkeää, että viranomaisilla on käytettävissään luotettavia tietoja, joiden
perusteella voidaan todeta tällaisten henkilöiden henkilöllisyys.
Tähän säädösehdotukseen liitetty
rahoitusselvitys perustuu EES:n ja RTP:n kustannuksia koskevaan selvitykseen,
jonka on toteuttanut ulkopuolinen toimeksisaaja.
Tämän Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetusta koskevan ehdotuksen tavoitteena on:
–
luoda EES ja vahvistaa oikeusperusta teknisen
järjestelmän kehittämiselle ja täytäntöönpanolle;
–
määritellä EES:n käyttötarkoitus, toiminnot ja
vastuut; ja
–
siirtää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan
eurooppalaisen viraston[8],
jäljempänä ’tietotekniikkavirasto’, vastuulle keskusjärjestelmän kehittäminen
ja operatiivinen hallinnointi.
Tämä asetus on EES:ää koskevan oikeuskehyksen
perussäädös. Tämän oikeuskehyksen täydentämiseksi tämän ehdotuksen rinnalla
esitetään ehdotus Schengenin rajasäännöstön muuttamisesta EES:n käytön osalta
osana rajaturvallisuutta.
EES:n tarkoituksena on parantaa ulkorajojen
valvontaa ja laittoman muuttoliikkeen torjuntaa luomalla järjestelmä, jolla
voidaan
·      laskea kunkin matkustajan laillisen oleskelun kesto; tähän kuuluu
mahdollisuus laskea Schengen-alueella usein käyneen matkustajan maahantulon
yhteydessä nopeasti ja tarkasti, kuinka monta päivää hänellä on jäljellä 180
päivän jaksolla käytettävissä olevista enintään 90 päivästä, todentaa
maastalähdön yhteydessä, että matkustaja on noudattanut laillista
oleskeluaikaa, ja alueen sisällä kolmansien maiden kansalaisia koskevien
tarkastusten yhteydessä todentaa heidän oleskelunsa laillisuus;
·      auttaa tunnistamaan henkilöitä, jotka eivät ehkä täytä tai eivät ehkä
enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa tai siellä oleskelua koskevia
edellytyksiä; tämä koskee erityisesti henkilöitä, joiden osalta alueella
tehtyjen tarkastusten yhteydessä havaitaan, ettei heillä ole hallussaan
matkustusasiakirjoja eikä muuta tunnistamisvälinettä;
·      tukea kolmansien maiden kansalaisten maahantulojen ja maastalähtöjen
analysoimista; tähän sisältyy erityisesti tarkan kuvan muodostaminen
matkustajavirroista ulkorajoilla ja laillisen oleskeluajan ylittäneiden
henkilöiden määrästä esimerkiksi matkustajien kansalaisuuden mukaan.
Järjestelmän odotetuista vaikutuksista
esitetään lisäarvioita ja tarkempia tietoja vaikutusten arvioinnissa, mutta ne
voidaan tiivistää seuraavasti:
·      Sen avulla rajavartijat saavat rajatarkastusten yhteydessä nopeasti
tarkkoja tietoja, kun sillä korvataan nykyinen hidas ja epäluotettava menetelmä
leimata passit käsin; tämän myötä laillisen oleskelun valvonta paranee ja
rajatarkastukset tehostuvat;
·      Sen avulla matkustajat saavat tarkkoja tietoja oleskelunsa laillisesta
enimmäisajasta;
·      Sen avulla saadaan tarkkoja tietoja siitä, ketkä ylittävät oleskelun
laillisen enimmäisajan, mikä tukee alueella toteutettavaa valvontaa ja
laittomien muuttajien kiinniottamista;
·      Sen avulla tuetaan laittomien muuttajien tunnistamista; kun kaikkien
viisumipakosta vapautettujen henkilöiden biometriset tiedot tallennetaan
EES:ään ja ottaen huomioon, että viisuminhaltijoiden biometriset tiedot
tallennetaan VIS-järjestelmään, jäsenvaltioiden viranomaiset pystyvät
tunnistamaan alueella havaitut, ulkorajan laillisesti ylittäneet vailla
asianmukaisia asiakirjoja olevat laittomat muuttajat; tämä puolestaan helpottaa
palauttamisprosessia;
·      Järjestelmän tuottama analyysi mahdollistaa näyttöön perustuvan
lähestymistavan esimerkiksi viisumipolitiikkaan, sillä EES tuottaa tarkkoja
tietoja siitä, onko havaittavissa ongelmia, jotka liittyvät tiettyä
kansalaisuutta edustaviin laillisen oleskeluajan ylittäneisiin henkilöihin,
mikä olisi tärkeä osatekijä päätettäessä mahdollisesta viisumipakon määräämisestä
tai poistamisesta kyseisen kolmannen maan osalta;
·      Kun rajatarkastuksesta poistetaan passien leimaamisen muodostama
manuaalinen tekijä, voidaan mahdollistaa tietyille kolmansien maiden
kansalaisille täysin automaattiset rajatarkastukset tämän ehdotuksen rinnalla
esitettävässä rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa
vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
·      Voimassa olevat aiemmat säännökset
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 562/2006/EY henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön
säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 1931/2006 paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn
käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla sekä Schengenin yleissopimuksen
säännösten muuttamisesta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 767/2008 viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten
myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta
(VIS-asetus)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 810/2009 yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
N:o 1077/2011 vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen
viraston perustamisesta.
2.           KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN
ARVIOINTIEN TULOKSET
·      Intressitahojen kuuleminen
Tätä käsitellään ehdotukseen liittyvässä
vaikutusten arvioinnissa.
·      Vaikutusten arviointi
Ensimmäinen vaikutusten arviointi[9] toteutettiin vuonna 2008
valmisteltaessa komission tiedonantoa kyseessä olevasta asiasta, ja toinen
valmistui vuonna 2012[10].
Ensimmäisessä vaikutusten arvioinnissa analysoitiin vaihtoehtoisia
toimintalinjoja ja niiden todennäköisimpiä vaikutuksia ja tultiin siihen
johtopäätökseen, että EES olisi syytä perustaa.
Jälkimmäisessä vaikutusten arvioinnissa
analysoitiin tärkeimpiä täytäntöönpanovaihtoehtoja kuulemis- ja
ennakkoarviointiprosessin pohjalta.
Eri vaihtoehtojen ja alavaihtoehtojen
analysointi osoitti, että EES:n parhaaksi arvioitu vaihtoehto olisi
seuraavanlainen:
EES olisi luotava keskitetyksi järjestelmäksi,
joka sisältää sekä aakkosnumeerisia että biometrisiä tietoja. Tietojen
säilyttämisaika olisi tavanomaisissa tapauksissa kuusi kuukautta ja laillisen
oleskeluajan ylittämistapauksissa viisi vuotta.
Biometristen tietojen käyttöön sovellettaisiin
kolmen vuoden siirtymäaikaa, jotta jäsenvaltiot ehtivät mukauttaa menetelmiään
rajanylityspaikoilla.
EES:ää olisi arvioitava kahden vuoden
kuluttua, ja samassa yhteydessä komissio arvioisi erityisesti järjestelmän
mahdollista avaamista käytettäväksi lainvalvontatarkoituksiin sekä tietojen
säilyttämisajan pituutta. Tässä yhteydessä otettaisiin huomioon myös
VIS-järjestelmän käytöstä tällaisiin tarkoituksiin saadut kokemukset.
Arvioinnin yhteydessä esitettäisiin tarvittaessa komission ehdotus asetuksen
muuttamisesta tällaisen käytön ehtojen määrittelemiseksi. Ehdot olisi
määriteltävä tiukasti tarkan tietosuojajärjestelmän mahdollistamiseksi, ja
niiden mallina voitaisiin käyttää VIS-järjestelmän oikeusperustaan sisältyviä
ehtoja.
Vaikutustenarviointilautakunta tarkasteli
luonnosta vaikutusten arvioinniksi ja antoi lausuntonsa 14. maaliskuuta
2012 ja (tarkistetusta versiosta) 8. kesäkuuta 2012. Parannussuositukset on
sisällytetty tarkistettuun versioon. Muutokset koskivat erityisesti seuraavia
seikkoja: intressitahojen kuulemisesta esitetään lisätietoja; kokonaislogiikkaa
on tarkistettu ja sujuvoitettu; ongelmanmääritystä on kehitetty edelleen, ja
siitä on tehty yksityiskohtaisempaa, sekä suhteessa koko laittoman
muuttoliikkeen ongelmaan että nimenomaisiin täytäntöönpano-ongelmiin; perusskenaariota
on laajennettu kuvaamaan paremmin sen kehitystä ilman EU:n lisätoimia; vaihtoehtojen
rakennetta on uudistettu ja niitä on yksinkertaistettu; vaihtoehtojen
arviointia on hiottu, ja se on toteutettu loogisemmin tavalla, joka osoittaa,
mitkä vaihtoehdot kuuluvat yhteen ja mitkä eivät; kustannusten laskemiseen
käytettyä menetelmää on selostettu laajemmin; parhaaksi arvioidun vaihtoehdon
analyysiä ja kuvausta on tarkistettu, ja se on yhdistetty suoremmin tietoihin,
jotka saadaan käyttöön tulevaisuudessa.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
·      Ehdotettujen toimien lyhyt kuvaus
EES:n tarkoitus, toiminnot ja vastuukysymykset
on määriteltävä. Lisäksi tietotekniikkavirastolle on annettava valtuudet hoitaa
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisia tietojärjestelmiä
koskevaa operatiivista hallinnointia, jotta se voi kehittää järjestelmää ja
hallinnoida sitä operatiivisesti. Erillisessä komission yksiköiden
valmisteluasiakirjassa selostetaan ehdotusta yksityiskohtaisesti artikla
artiklalta.
·      Oikeusperusta
Asetuksen oikeusperustan muodostavat Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artikla ja 77 artiklan 2 kohdan b
ja d alakohta. SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohta muodostavat
asianmukaisen oikeusperustan jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskevien
toimenpiteiden määrittämiselle ja sellaisten standardien ja menettelyjen
kehittämiselle, joita jäsenvaltioiden on noudatettava tarkastaessaan henkilöitä
näillä rajoilla. SEUT-sopimuksen 74 artikla on sopiva oikeusperusta EES:n
perustamiselle ja ylläpitämiselle sekä jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa
koskeville menettelyille, joiden tarkoituksena on varmistaa yhteistyö paitsi
jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten välillä myös näiden viranomaisten
ja komission välillä SEUT-sopimuksen V osaston soveltamisalaan kuuluvilla
aloilla.
·      Toissijaisuusperiaate
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
77 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla unionilla on valtuudet säätää
toimenpiteistä, jotka koskevat henkilöille tehtäviä tarkastuksia sekä tehokasta
valvontaa jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämisen yhteydessä. Jäsenvaltioiden
ulkorajojen ylittämistä koskevia nykyisiä EU-säännöksiä on tarpeen muuttaa sen
huomioonottamiseksi, ettei tällä hetkellä ole olemassa luotettavaa tapaa valvoa
lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten
matkustamista. Tämä johtuu siitä, että nykyinen passien leimaamisvelvollisuus
on monimutkainen ja hidas menetelmä, eikä se anna jäsenvaltioiden
viranomaisille riittäviä mahdollisuuksia arvioida laillista oleskelua
matkustajan rajatarkastuksen yhteydessä tai alueen sisällä tehtävissä
tarkastuksissa, ja toisaalta siitä, että tähän tarkoitukseen luotujen
kansallisten järjestelmien arvo on hyvin rajallinen alueella, jonka
sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia.
Muuttoliikkeen hallinnan tehokkuuden
lisäämiseksi käytettävissä olisi oltava tiedot siitä, keitä EU:n alueella on ja
ketkä noudattavat lyhytaikaiselle oleskelulle asetettua 90 päivän enimmäisaikaa
180 päivän jaksolla, tiedot laillisen oleskeluajan ylittäneiden matkustajien
kansalaisuuksista ja ryhmistä (viisumipakosta vapautetut / viisumivelvolliset)
sekä tiedot, joita tarvitaan alueen sisällä tehtävien satunnaisten tarkastusten
tukemiseksi, jotta voidaan havaita alueella laittomasti oleskelevat henkilöt.
On tarpeen luoda yhteinen järjestelmä, jotta
saadaan laadittua yhdenmukaiset säännöt rajojen yli tapahtuvista liikkeistä
kirjatuista tiedoista ja laillisen oleskelun valvonnasta koko
Schengen-alueella.
Tämän vuoksi ehdotuksen tavoitetta ei voida
saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin.
·      Suhteellisuusperiaate
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen
sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n toimenpiteet on toteutettava
sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja
sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Ehdotetulla aloitteella kehitetään
Schengenin säännöstön määräyksiä sen varmistamiseksi, että yhteisiä sääntöjä
sovelletaan ulkorajoilla kaikissa Schengen-alueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa
samalla tavalla. Aloitteella luodaan väline, joka tarjoaa Euroopan unionille
tietoa EU:n alueelle tulleiden ja sieltä lähteneiden kolmansien maiden
kansalaisten lukumäärästä, mikä on välttämätöntä kestävälle ja näyttöön
perustuvalle päätöksenteolle muuttoliikettä ja viisumeja koskevissa asioissa. Aloite
on lisäksi oikeasuhteinen henkilötietosuojan osalta, koska siinä ei edellytetä,
että tietoja kerätään tai säilytetään enemmän tai pidemmän aikaa kuin on
ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamisen
kannalta. Se on oikeasuhteinen myös kustannusten osalta, kun otetaan huomioon,
että järjestelmästä koituu hyötyä kaikille jäsenvaltioille yhteisten
ulkorajojen valvonnassa ja etenemisessä kohti EU:n yhteistä
maahanmuuttopolitiikkaa.
Ehdotus on siksi suhteellisuusperiaatteen
mukainen.
·      Sääntelytavan valinta
Ehdotettu sääntelytapa: asetus.
Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista
syistä:
Tällä ehdotuksella perustetaan keskitetty
järjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyötä, mikä
edellyttää yhteistä rakennetta ja toimintasääntöjä. Tämän lisäksi
ehdotuksessa säädetään ulkorajoilla suoritettavia rajatarkastuksia koskevista
säännöistä, jotka ovat yhtenäiset kaikille jäsenvaltioille. Tämän vuoksi
sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus.
•           Perusoikeudet
Ehdotetulla asetuksella on vaikutuksia
perusoikeuksiin, erityisesti seuraaviin: henkilötietojen suoja (EU:n
perusoikeuskirjan 8 artikla), oikeus vapauteen ja turvallisuuteen
(perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan
7 artikla), oikeus turvapaikkaan (perusoikeuskirjan 18 artikla) ja suoja
palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa (perusoikeuskirjan 19
artikla).
Ehdotukseen sisältyy suojalausekkeita, jotka
koskevat henkilötietoja, erityisesti niihin pääsyä, jonka olisi oltava tarkasti
rajoitettu ainoastaan tämän asetuksen tarkoituksiin ja siinä nimettyihin
toimivaltaisiin viranomaisiin. Henkilötietoja koskeviin suojalausekkeisiin
kuuluu myös oikeus tutustua tietoihin, oikaista niitä tai poistaa ne.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Komission
ehdotuksessa uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi esitetään sisäisen
turvallisuuden rahastolle 4,6 miljardin euron määrärahaa vuosiksi 2014–2020.
Ehdotuksessa 1,1 miljardia euroa kohdennetaan ohjeellisena määränä EES:n ja
RTP:n kehittämiseen olettaen, että kehityskustannukset alkaisivat vuodesta 2015[11].
Rahoitus kattaisi keskuskomponenttien
kustannukset koko monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajan (EU-tason
kehittämis- ja toimintakustannukset), mutta myös näiden kahden järjestelmän
kansallisten komponenttien kehittämiskustannukset käytettävissä olevin
resurssein. Kohdentamalla taloudellista tukea kansallisiin
kehittämiskustannuksiin varmistettaisiin, ettei kansallisen tason vaikea
taloustilanne vaaranna tai viivästytä hankkeita. Määrään sisältyy 146 miljoonaa
euroa kansallisen tason kustannuksiin, jotka liittyvät
tietotekniikkajärjestelmien ylläpitoon, peruskäyttäjälaitteistojen
ylläpitotiloihin sekä käyttäjien toimistotiloihin. Siihen sisältyy myös 341
miljoonaa euroa kansallisen tason kustannuksiin, jotka liittyvät ylläpitoon,
esimerkiksi laitteisto- ja ohjelmistolisensseihin.
Kun uudet
järjestelmät olisivat käytössä, jäsenvaltioiden tuleviin toimintakustannuksiin
voitaisiin osoittaa tukea niiden kansallisista ohjelmista. Ehdotuksen mukaan
jäsenvaltiot voivat käyttää 50 prosenttia kansallisten ohjelmien määrärahoista
tukemaan EU:n ulkorajat ylittävien muuttovirtojen hallintaan käytettävien
tietoteknisten järjestelmien toimintakustannuksia. Näihin kustannuksiin voivat
kuulua VIS:n ja SIS:n sekä rahoituskehyskauden aikana perustettavien uusien
järjestelmien hallinnointikustannukset, henkilöstökulut, palvelukustannukset,
turvallisten tilojen vuokraus jne. Näin ollen tulevalla välineellä
varmistettaisiin tarvittaessa rahoituksen jatkuvuus.
5.           LISÄTIEDOT
·      Osallistuminen
Tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin
säännöstöä, sillä se koskee ulkorajojen ylittämistä. Sen vuoksi on otettava
huomioon seuraavat eri pöytäkirjoista ja assosioituneiden maiden kanssa
tehdyistä sopimuksista johtuvat näkökohdat.
Tanska: Euroopan
unionista tehtyyn sopimukseen (SEU-sopimus) ja Euroopan unionin toiminnasta
tehtyyn sopimukseen (SEUT-sopimus) liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä
pöytäkirjassa (N:o 22) olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei
osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan
SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla.
Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin
säännöstöä, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden
kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen
osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti: Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn
pöytäkirjan 4 ja 5 artiklan sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin
yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin
säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen
2000/365/EY ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin
säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen
2002/192/EY mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu
asetukseen (EY) N:o 562/2006 (Schengenin rajasäännöstö). Sen vuoksi Yhdistynyt
kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä se
sido niitä eikä sitä sovelleta niihin.
Islanti ja Norja: Neuvosto
on tehnyt Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen niiden
osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja
kehittämiseen. Sopimuksessa määrättyjä menettelyjä on sovellettava, koska tämä
ehdotus perustuu sopimuksen[12]
liitteessä A määriteltyyn Schengenin säännöstöön.
Sveitsi: Tällä
asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita
tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä
tehdyssä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin
säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen[13].
Liechtenstein: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä,
joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja
Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa, joka koskee
Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön
ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin
säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen[14].
Kypros, Bulgaria ja Romania: Tämä EES:n perustamisesta annettava asetus korvaa
velvoitteen todentaa kolmansien maiden kansalaisten oleskelun kesto ja leimata
heidän passinsa. Euroopan unioniin liittyvien
jäsenvaltioiden oli sovellettava näitä säännöksiä liittymisestä alkaen.
2013/0057 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän (EES)
perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien
maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtötietojen rekisteröimiseksi
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan sekä 77 artiklan 2 kohdan b ja
d alakohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[15],
sen jälkeen kun ehdotus
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[16],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[17],
kuultuaan Euroopan tietosuojavaltuutettua,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsovat seuraavaa:
1)           Komission tiedonannossa Euroopan
unionin rajaturvallisuuteen liittyvien tulevien toimien valmistelu[18], joka annettiin 13 päivänä
helmikuuta 2008, tuotiin esiin tarve perustaa osana yhdennetyn
rajaturvallisuuden strategiaa maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmä, joka
rekisteröi sähköisesti Schengen-alueella lyhytaikaiseen oleskeluun
oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöajat ja
-paikat ja laskee heidän laillisen oleskelunsa keston.
2)           Eurooppa-neuvosto korosti
kokouksessaan 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2008, että on tärkeää jatkaa työtä
EU:n yhdennetyn rajaturvallisuuden strategian kehittämiseksi, mihin kuuluu myös
uudenaikaisten teknologioiden parempi hyödyntäminen ulkorajojen valvonnan
parantamiseksi.
3)           Komission tiedonannossa Vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten, joka annettiin 10
päivänä kesäkuuta 2009, kannatetaan sähköisen järjestelmän perustamista
jäsenvaltioiden alueelle ulkorajan ylittämällä saapumisen ja sieltä lähtemisen
rekisteröimiseksi, jotta alueelle pääsyn hallinta olisi tuloksellisempaa.
4)           Eurooppa-neuvosto kehotti
kokouksessaan 23 ja 24 päivänä kesäkuuta 2011 kiirehtimään ”älykkäitä rajoja”
koskevaa työtä. Komissio julkaisi 25 päivänä lokakuuta 2011 tiedonannon Älykkäät
rajat – vaihtoehdot ja jatkotoimet.
5)           On välttämätöntä määrittää
maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän (EES) tavoitteet ja tekninen rakenne,
vahvistaa säännöt, jotka koskevat sen toimintaa ja käyttöä, ja määrittää
järjestelmää koskevat vastuut, järjestelmään syötettävät tietoluokat, tietojen
syöttämisen tarkoitus, syöttämistä koskevat kriteerit, viranomaiset, joilla on
oikeus käyttää tietoja, kuulutusten linkittäminen sekä tarkemmat säännöt
tietojen käsittelystä ja henkilötietojen suojasta.
6)           EES:ää ei pitäisi soveltaa
kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat unionin kansalaisten perheenjäseniä
ja joilla on Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä
oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29 päivänä
huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä
2004/38/EY[19]
säädetty oleskelukortti, eikä Schengenin rajasäännöstössä tarkoitetun
oleskeluluvan haltijoihin, koska heidän oleskelunsa ei ole rajoitettu 90
päivään 180 päivän jaksolla.
7)           EES:n tavoitteena olisi oltava
rajavalvonnan parantaminen, laittoman maahanmuuton estäminen ja muuttovirtojen
hallinnan helpottaminen. EES:n olisi erityisesti edistettävä sellaisten
henkilöiden tunnistamista, jotka eivät ehkä täytä tai eivät ehkä enää täytä
jäsenvaltioiden alueella oleskelun kestoa koskevia edellytyksiä.
8)           Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi
EES:ssä olisi käsiteltävä aakkosnumeerisia tietoja ja siirtymäkauden jälkeen
sormenjälkiä. Sormenjälkien ottamisen vaikutukset matkustajien yksityisyyteen
ovat perusteltavissa kahdella syyllä. Sormenjäljet ovat luotettava menetelmä
tunnistaa henkilöt, joiden havaitaan oleskelevan jäsenvaltioiden alueella ilman
matkustusasiakirjojaan tai muuta tunnistamisvälinettä, kuten laittomat muuttajat
yleisesti tekevät. Lisäksi laillisesti matkustavien henkilöiden maahantulo- ja
maastalähtötiedot saadaan sormenjälkien avulla täsmäytettyä luotettavammin.
9)           EES:ään olisi rekisteröitävä
kymmenen sormenjälkeä, jos se on fyysisesti mahdollista, jotta mahdollistetaan
tarkka todentaminen ja tunnistaminen ja jotta taataan riittävien tietojen
saatavuus kaikissa olosuhteissa.
10)         Sormenjälkien käyttöön olisi
sovellettava siirtymäkautta, jotta jäsenvaltiot pystyvät mukauttamaan
rajatarkastusprosessia ja matkustajavirtojen käsittelyä siten, että vältetään
odotusajan pidentyminen rajalla.
11)         Järjestelmän teknisen kehittämisen
yhteydessä olisi mahdollistettava järjestelmään pääsy lainvalvontatarkoituksia
varten, jos tätä asetusta muutetaan tulevaisuudessa tällaisen pääsyn
sallimiseksi.
12)         Lokakuun 25 päivänä 2011 annetulla
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1077/2011[20] perustetun vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien
operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston olisi
vastattava keskitetyn EES:n kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista.
Tällaisen järjestelmän olisi koostuttava keskusyksiköstä, varakeskusyksiköstä,
yhdenmukaisista rajapinnoista kussakin jäsenvaltiossa ja keskus-EES:n ja
verkkoliityntäpisteiden välisestä tiedonsiirtoinfrastruktuurista. Jäsenvaltioiden
olisi vastattava omien kansallisten järjestelmiensä kehittämisestä ja
operatiivisesta hallinnoinnista.
13)         Synergiaetujen ja
kustannustehokkuuden mahdollistamiseksi EES olisi mahdollisuuksien mukaan
toteutettava rinnakkain asetuksen COM(2013) 97 final nojalla perustetun
rekisteröityjen matkustajien ohjelman kanssa.
14)         Tässä asetuksessa olisi määriteltävä
jäsenvaltioiden viranomaiset, joille voidaan antaa lupa päästä EES:ään
syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan tietoja EES:n
erityistarkoituksia varten siinä laajuudessa kuin se on tarpeen viranomaisten
tehtävien suorittamista varten.
15)         Tietojen käsittely EES:ssä olisi
suhteutettava tavoitteisiin, jotka ovat toimivaltaisten viranomaisten tehtävien
suorittamisen kannalta tarpeellisia. EES:ää käyttäessään toimivaltaisten
viranomaisten olisi varmistettava, että kunnioitetaan niiden henkilöiden
ihmisarvoa ja koskemattomuutta, joiden tietoja pyydetään, ja ettei heitä
syrjitä sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen,
vamman, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella.
16)         EES:ään tallennettuja henkilötietoja
olisi säilytettävä vain niin kauan kuin se on tarpeen EES:n käyttötarkoituksia
varten. Tietoja on asianmukaista säilyttää kuuden kuukauden ajan, koska tämä on
vähimmäisaika, jota edellytetään oleskelun kestoa koskevia laskelmia varten. Pidempi,
enintään viiden vuoden säilyttämisaika olisi tarpeen sellaisten henkilöiden
kohdalla, jotka eivät ole lähteneet jäsenvaltioiden alueelta laillisen
oleskelun aikana. Tiedot olisi poistettava viiden vuoden kuluttua, paitsi jos
on olemassa perusteet poistaa ne jo aiemmin.
17)         Olisi laadittava tarkat säännöt EES:n
kehittämiseen ja toimintaan liittyvästä vastuusta ja jäsenvaltioiden vastuusta,
joka koskee kansallisia järjestelmiä ja kansallisten viranomaisten pääsyä
tietoihin.
18)         Olisi laadittava säännöt
jäsenvaltioiden vastuusta tämän asetuksen säännösten rikkomisesta aiheutuvan
vahingon varalta. Komission vastuu tällaisesta vahingosta määräytyy
perussopimuksen 340 artiklan toisen kohdan mukaan.
19)         Jäsenvaltioiden tämän asetuksen
mukaisesti toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden
suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta
liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiiviä 95/46/EY[21].

20)         EES:n operatiiviseen hallintoon
liittyviin unionin toimielinten ja elinten toimiin sovelletaan yksilöiden
suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen
käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä
joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o
45/2001[22].

21)         Direktiivin 95/46/EY 28 artiklalla
perustettujen riippumattomien valvontaviranomaisten olisi valvottava
jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn laillisuutta, kun taas
asetuksella (EY) N:o 45/2001 perustetun Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi
valvottava tällaisten henkilötietojen käsittelyyn liittyvää unionin
toimielinten ja elinten toimintaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun ja
valvontaviranomaisten olisi tehtävä keskinäistä yhteistyötä EES:n valvonnassa.
22)         Tässä asetuksessa kunnioitetaan
perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa
tunnustettuja periaatteita, erityisesti henkilötietojen suojaa
(perusoikeuskirjan 8 artikla), oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen
(perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamista
(perusoikeuskirjan 7 artikla), oikeutta turvapaikkaan (perusoikeuskirjan 18
artikla), suojaa palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa
(perusoikeuskirjan 19 artikla) ja oikeutta tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin
(perusoikeuskirjan 47 artikla), ja sitä on sovellettava näiden oikeuksien ja
periaatteiden mukaisesti.
23)         Tämän asetuksen soveltamisen tehokas
seuranta edellyttää säännöllisin väliajoin suoritettavaa arviointia. Sen
arvioimiseksi, voidaanko järjestelmällä edistää terrorismirikosten ja muiden
vakavien rikosten torjumista, ja jos voidaan, miten se tapahtuisi
tuloksellisimmin, olisi arvioitava lisäksi, millaisin edellytyksin voidaan
sallia järjestelmään tallennettujen tietojen käyttö lainvalvontatarkoituksiin,
antaa kolmansille maille pääsy tietoihin ja säilyttää tietoja eripituisia
aikoja. Koska EES:ään sisältyy suuri määrä henkilötietoja ja koska on tarpeen
kunnioittaa täysimääräisesti niiden henkilöiden yksityiselämää, joiden
henkilötietoja EES:ssä käsitellään, tämä arviointi olisi suoritettava kaksi
vuotta toiminnan alkamisen jälkeen ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon
VIS-järjestelmän täytäntöönpanossa saadut tulokset.
24)         Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava
säännöt tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista
ja varmistettava, että ne pannaan täytäntöön.
25)         Jotta voidaan varmistaa tämän
asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja
periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[23] mukaisesti.
26)         Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä
tavalla perustaa yhteistä EES:ää sisärajatarkastuksia vailla olevan alueen
tasolla eivätkä luoda yhteisiä velvoitteita, edellytyksiä ja menettelyjä
tietojen käyttämiselle, vaan tämä voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten
vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti asetuksessa ei
ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.
27)         Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn,
Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan (N:o 22) 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska
ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta
Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään
Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan
mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän
asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
28)         Tällä asetuksella kehitetään Schengenin
säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada
osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä
toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti[24]. Yhdistynyt
kuningaskunta ei siten osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido
Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
29)         Tällä asetuksella kehitetään
Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin
pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28
päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti[25]. Irlanti
ei siten osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido Irlantia eikä
sitä sovelleta Irlantiin.
30)         Islannin ja Norjan osalta tällä
asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita
tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan
kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen[26] ja jotka kuuluvat tietyistä
mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä
toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[27] 1 artiklan A alakohdassa
tarkoitettuun alaan.
31)         Sveitsin osalta tällä asetuksella
kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan
unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa
sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen[28] ja jotka
kuuluvat 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1
artiklan A kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY[29] 3 artiklan kanssa,
tarkoitettuun alaan.
32)         Liechtensteinin osalta tällä
asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita
tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja
Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa, joka
koskee Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan
yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn
sopimukseen[30],
ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa, tarkasteltuna
yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU[31]
3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Kohde
Perustetaan maahantulo- ja
maastalähtöjärjestelmäksi (EES) kutsuttu järjestelmä, joka on tarkoitettu
jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien ja niiden alueella lyhytaikaiseen
oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja
maastalähtöaikaa ja -paikkaa koskevien tietojen rekisteröimiseen ja
säilyttämiseen, heidän oleskelunsa keston laskemiseen ja kuulutusten
laatimiseen jäsenvaltioille, kun lailliset oleskeluajat ovat umpeutuneet.
2 artikla
EES:n rakenne
1.           EES:llä on 6 artiklassa
määritetty rakenne.
2.           Vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta
hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston, jäljempänä
’tietotekniikkavirasto’, tehtäväksi annetaan EES:n kehittäminen ja
operatiivinen hallinnointi, mukaan lukien 12 artiklassa tarkoitettujen
biometristen tietojen käsittelyyn tarvittavat toiminnot.
3 artikla
Soveltamisala
1.           Tätä asetusta sovelletaan
kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat oikeutettuja lyhytaikaiseen
oleskeluun jäsenvaltioiden alueella ja joille suoritetaan Schengenin
rajasäännöstön mukainen rajatarkastus heidän ylittäessään jäsenvaltioiden
ulkorajat.
2.           Tätä asetusta ei sovelleta
seuraavien henkilöiden ylittäessä ulkorajat:
a)      unionin kansalaisen perheenjäsenet,
joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY ja joilla on kyseisessä direktiivissä
tarkoitettu oleskelukortti;
b)      kolmansien maiden kansalaisten
perheenjäsenet, jotka kuuluvat unionin lainsäädännön mukaisen vapaata liikkuvuutta
koskevan oikeuden piiriin ja joilla on direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettu
oleskelukortti;
tätä asetusta ei sovelleta a ja b alakohdassa
mainittuihin perheenjäseniin siinäkään tapauksessa, että he eivät tule unionin
kansalaisen tai vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan
kolmannen maan kansalaisen mukana tai seuraa häntä myöhemmin;
c)      Schengenin rajasäännöstön 2 artiklan 15
kohdassa tarkoitettujen oleskelulupien haltijat;
d)      Andorran, Monacon ja San Marinon
kansalaiset.
4 artikla
Tarkoitus
EES:n tarkoituksena on parantaa ulkorajojen
valvontaa ja laittoman maahanmuuton torjuntaa, yhdennettyä rajaturvallisuutta
koskevan politiikan täytäntöönpanoa, raja- ja maahanmuuttoviranomaisten
yhteistyötä ja yhteydenpitoa siten, että jäsenvaltioille annetaan pääsy
tietoihin kolmansien maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtöajoista ja
-paikoista ulkorajoilla, ja helpottaa niihin liittyvien päätösten tekoa, jotta
voidaan
–
tehostaa tarkastuksia ulkorajojen ylityspaikoilla
ja torjua laitonta maahanmuuttoa;
–
laskea lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen
kolmansien maiden kansalaisten laillisen oleskelun kesto ja seurata sen
laskentaa;
–
auttaa tunnistamaan henkilöitä, jotka eivät ehkä
täytä tai eivät ehkä enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa tai siellä
oleskelua koskevia edellytyksiä;
–
mahdollistaa se, että jäsenvaltioiden viranomaiset
voivat tunnistaa laillisen oleskeluajan ylittäneet henkilöt ja toteuttaa
tarvittavat toimenpiteet;
–
koota tilastoja kolmansien maiden kansalaisten
maahantuloista ja maastalähdöistä analyysitarkoituksia varten.
5 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)      ’ulkorajoilla’ Schengenin rajasäännöstön
2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyjä ulkorajoja;
2)      ’rajaviranomaisilla’ toimivaltaisia
viranomaisia, jotka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetty
suorittamaan henkilötarkastuksia ulkorajojen ylityspaikoilla Schengenin
rajasäännöstön mukaisesti;
3)      ’maahanmuuttoviranomaisilla’
toimivaltaisia viranomaisia, jotka on kansallisen lainsäädännön mukaisesti nimitetty
tutkimaan kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioiden alueella oleskelun
edellytyksiä ja tekemään siihen liittyviä päätöksiä;
4)      ’viisumiviranomaisilla’ viranomaisia,
jotka ovat kussakin jäsenvaltiossa vastuussa viisumihakemusten tutkimisesta ja
niihin liittyvien päätösten tekemisestä tai viisumien mitätöimistä,
peruuttamista tai pidentämistä koskevien päätösten tekemisestä, mukaan lukien
keskusviisumiviranomaiset ja viranomaiset, jotka ovat viisumisäännöstön[32] nojalla vastuussa viisumien
myöntämisestä rajalla;
5)      ’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä,
joka ei ole perussopimuksen 20 artiklassa tarkoitettu unionin kansalainen,
lukuun ottamatta henkilöitä, joilla on yhtäältä unionin tai unionin ja sen
jäsenvaltioiden ja toisaalta kolmansien maiden välillä tehtyjen sopimusten
perusteella unionin kansalaisten kanssa yhtäläinen oikeus vapaaseen
liikkuvuuteen;
6)      ’matkustusasiakirjalla’ passia tai muuta
vastaavaa asiakirjaa, joka antaa haltijalle oikeuden ylittää ulkorajat ja johon
viisumi voidaan kiinnittää;
7)      ’lyhytaikaisella oleskelulla’
jäsenvaltioiden alueella oleskelua, joka kestää enintään 90 päivää 180 päivän
jaksolla;
8)      ’vastuussa olevalla jäsenvaltiolla’
jäsenvaltiota, joka on syöttänyt tiedot EES:ään;
9)      ’todentamisella’ menettelyä, jossa tietueita
verrataan toisiinsa väitetyn henkilöllisyyden selvittämiseksi (yksi yhteen
-haku);
10)    ’tunnistamisella’ menettelyä, jossa
henkilön henkilöllisyys määritetään tietokantaan tehtävällä haulla, jossa
tietoja verrataan useampaan tietueeseen (yksi moneen -haku);
11)    ’aakkosnumeerisilla tiedoilla’ kirjainten,
lukujen, erikoismerkkien ja välimerkkien avulla esitettyjä tietoja;
12)    ’biometrisillä tiedoilla’ sormenjälkiä;
13)    ’laillisen oleskeluajan ylittäneellä
henkilöllä’ kolmannen maan kansalaista, joka ei täytä tai ei enää täytä
lyhytaikaista oleskelua jäsenvaltioiden alueella koskevia edellytyksiä;
14)    ’tietotekniikkavirastolla’ asetuksella
(EU) N:o 1077/2011[33]
perustettua virastoa;
15)    ’Frontexilla’ asetuksella (EY)
N:o 2007/2004[34]
perustettua Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta
ulkorajayhteistyöstä huolehtivaa virastoa;
16)    ’valvontaviranomaisella’ direktiivin
95/46/EY 28 artiklan nojalla perustettua valvontaviranomaista;
17)    ’operatiivisella hallinnoinnilla’ kaikkia
tehtäviä, jotka ovat tarpeen laajojen tietojärjestelmien pitämiseksi
toiminnassa, näiden tietojärjestelmien käyttämää tiedonsiirtoinfrastruktuuria
koskeva vastuu mukaan lukien;
18)    ’kehittämisellä’ kaikkia tehtäviä, jotka
ovat tarpeen laajan tietojärjestelmän luomiseksi sen käyttämä
tiedonsiirtoinfrastruktuuri mukaan lukien.
6 artikla
EES:n tekninen rakenne
EES muodostuu seuraavista:
a)           keskusjärjestelmä, joka sisältää
keskusyksikön ja varakeskusyksikön, joka voi huolehtia kaikista keskusyksikön
toiminnoista, jos järjestelmään tulee vika;
b)           kansallinen
järjestelmä, joka sisältää tarvittavat laitteistot, ohjelmistot ja kansallisen
tiedonsiirtoinfrastruktuurin 7 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen
toimivaltaisten viranomaisten peruskäyttäjälaitteiden kytkemiseksi
verkkoliityntäpisteisiin kussakin jäsenvaltiossa;
c)           kussakin jäsenvaltiossa oleva
yhdenmukainen rajapinta, joka perustuu yhteisiin teknisiin eritelmiin ja on
samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa;
d)           verkkoliityntäpisteet, jotka ovat
osa yhdenmukaista rajapintaa ja kunkin jäsenvaltion kansallisen järjestelmän
keskusjärjestelmään yhdistäviä kansallisia liitäntäpisteitä, ja
e)           tiedonsiirtoinfrastruktuuri
keskusjärjestelmän ja verkkoliityntäpisteiden välillä.
7 artikla
Järjestelmään pääsy tietojen syöttämistä, muuttamista, poistamista ja
katsomista varten
1.           Edellä olevan 4 artiklan
mukaisesti pääsy EES:ään syöttämään, muuttamaan, poistamaan ja katsomaan 11 ja
12 artiklassa tarkoitettuja tietoja tämän asetuksen mukaisesti on varattu
ainoastaan kunkin jäsenvaltion viranomaisten asianmukaisesti valtuutetulle
henkilöstölle, jolla on 15–22 artiklassa säädettyjä käyttötarkoituksia koskeva
toimivalta, ja ainoastaan siinä laajuudessa kuin tietoja tarvitaan
käyttötarkoituksen mukaisten tehtävien suorittamiseen ja oikeassa suhteessa tavoitteisiin
nähden.
2.           Kunkin
jäsenvaltion on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien raja-,
viisumi- ja maahanmuuttoviranomaiset, joiden asianmukaisesti valtuutetulla
henkilöstöllä on pääsy EES:ään syöttämään, muuttamaan, poistamaan tai katsomaan
tietoja. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava tietotekniikkavirastolle
viipymättä luettelo näistä viranomaisista. Luettelossa on täsmennettävä, missä
tarkoituksessa kullakin viranomaisella voi olla pääsy EES:n sisältämiin
tietoihin.
Tietotekniikkavirasto julkaisee kootun luettelon Euroopan
unionin virallisessa lehdessä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun EES on
otettu käyttöön 41 artiklan mukaisesti. Jos luetteloon tehdään muutoksia,
tietotekniikkavirasto julkaise päivitetyn luettelon kerran vuodessa.
8 artikla
Yleiset periaatteet
1.           Kunkin toimivaltaisen
viranomaisen, jolla on valtuudet päästä EES:ään tämän asetuksen mukaisesti, on
varmistettava, että EES:n käyttö on tarpeen, asianmukaista ja oikeasuhteista
toimivaltaisten viranomaisten tehtävien suorittamisen kannalta.
2.           Kunkin toimivaltaisen
viranomaisen on varmistettava, että se ei EES:ää käyttäessään syrji kolmansien
maiden kansalaisia sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai
vakaumuksen, vamman, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella ja että se
kunnioittaa täysimääräisesti näiden henkilöiden ihmisarvoa ja koskemattomuutta.
9 artikla
Automaattinen laskentajärjestelmä
EES:ään sisältyy automaattinen mekanismi, joka
ilmoittaa kunkin EES:ään rekisteröidyn kolmannen maan kansalaisen osalta
Schengenin rajasäännöstön 5 artiklan 1 kohdan mukaisen oleskelun laillisen
enimmäisajan.
Automaattinen laskentajärjestelmä
a)           ilmoittaa toimivaltaisille
viranomaisille ja kolmannen maan kansalaiselle laillisen oleskelun keston
maahantulon yhteydessä;
b)           tunnistaa maastalähdön yhteydessä
kolmansien maiden kansalaiset, jotka ovat ylittäneet laillisen oleskeluajan.
10 artikla
Tiedotusmekanismi
1.           EES:ään sisältyy mekanismi,
joka tunnistaa automaattisesti maahantulo- ja/tai maastalähtötietueet, joihin
ei liity välittömästi laillisen oleskelun päättymispäivämäärää seuraavia
maastalähtötietoja, ja tietueet, joiden osalta oleskelun laillinen enimmäisaika
on ylittynyt.
2.           Nimettyjen toimivaltaisten
kansallisten viranomaisten saataville annetaan järjestelmästä saatava luettelo,
joka sisältää 11 artiklassa tarkoitetut tiedot kaikista tunnistetuista
laillisen oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä.
II LUKU
 Rajaviranomaisten suorittama tietojen syöttäminen ja käyttö
11 artikla
Viisuminhaltijoiden henkilötiedot
1.           Kun päätös viisuminhaltijan
maahantulon sallimisesta on tehty Schengenin rajasäännöstön mukaisesti eikä
kyseistä kolmannen maan kansalaista ole ennestään rekisteröity EES:ään,
rajaviranomaisen on luotava henkilöstä henkilökohtainen tiedosto syöttämällä järjestelmään
seuraavat tiedot:
a)           nykyinen sukunimi, sukunimi
syntymähetkellä (aiempi sukunimi tai aiemmat sukunimet), etunimi tai etunimet,
syntymäaika, -paikka, -maa, kansalaisuus tai kansalaisuudet sekä sukupuoli;
b)           matkustusasiakirjan tai -kirjojen laji
ja numero, asiakirjan tai -kirjat myöntänyt viranomainen ja myöntämispäivä;
c)           myöntäjämaan kolmikirjaiminen koodi
ja matkustusasiakirjan tai -kirjojen voimassaolon päättymispäivä;
d)           viisumitarran numero sekä sen
myöntäneen jäsenvaltion kolmikirjaiminen koodi ja mahdollinen viisumin
voimassaolon päättymispäivä;
e)           viisumin perusteella tapahtuvan
ensimmäisen maahantulon yhteydessä viisumitarraan merkitty maahantulokertojen
määrä ja laillisen oleskelun kesto;
f)            mahdollinen tieto siitä, että
henkilö on hyväksytty rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan asetuksen COM(2013)
97 final mukaisesti, yksilöivä tunnistenumero ja osallistumista koskeva status.
2.           Kyseisen henkilön jokaisen
maahantulon yhteydessä maahantulo-/maastalähtötietueeseen, joka on linkitettävä
kyseistä henkilöä koskevaan henkilökohtaiseen tiedostoon, on syötettävä
seuraavat tiedot käyttäen EES:n tiedoston luomisen yhteydessä luomaa
henkilökohtaista viitenumeroa:
a)           maahantulopäivä ja -aika;
b)           maahantulojäsenvaltio,
rajanylityspaikka ja viranomainen, joka antoi luvan maahantuloon;
c)           laskelma laillisen oleskelun tai
laillisten oleskelujen päivien määrästä ja laillisen oleskelun viimeinen päivä.
3.           Maastalähdön yhteydessä maahantulo-/maastalähtötietueeseen, joka on
linkitetty kyseistä henkilöä koskevaan henkilökohtaiseen tiedostoon, on
syötettävä seuraavat tiedot:
a)           maastalähtöpäivä
ja -aika;
b)           maastalähtöjäsenvaltio
ja -rajanylityspaikka.
12 artikla
Viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisten henkilötiedot
1.           Kun päätös viisumipakosta vapautetun
kolmannen maan kansalaisen maahantulon sallimisesta on tehty Schengenin
rajasäännöstön mukaisesti eikä kyseistä kolmannen maan kansalaista ole
ennestään rekisteröity EES:ään, rajaviranomaisen on luotava tästä henkilöstä
henkilökohtainen tiedosto ja syötettävä siihen 11 artiklassa tarkoitetut
tiedot, lukuun ottamatta 11 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitettuja
tietoja, ja niiden lisäksi kymmenen sormenjälkeä.
2.           Alle 12-vuotiaisiin lapsiin ei
oikeudellisista syistä sovelleta sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta.
3.           Henkilöihin, joiden sormenjälkien
ottaminen on fyysisesti mahdotonta, ei tosiasioihin perustuvista syistä
sovelleta sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta.
Jos sormenjälkien ottaminen on mahdotonta väliaikaisesti,
henkilön edellytetään kuitenkin antavan sormenjäljet seuraavan maahantulon
yhteydessä. Rajaviranomaisilla on oikeus pyytää lisäselvityksiä syistä, joiden
vuoksi sormenjälkien ottaminen on väliaikaisesti mahdotonta.
Jäsenvaltioiden on varmistettava asianmukaiset
menettelyt henkilön ihmisarvoisen kohtelun varmistamiseksi tapauksissa, joissa
henkilön sormenjälkien ottamisessa on vaikeuksia.
4.           Jos kyseiseen henkilöön ei 2 tai 3
kohdan mukaisista oikeudellisista tai tosiasioihin perustuvista syistä sovelleta
sormenjälkien antamista koskevaa vaatimusta, asianomaiseen kohtaan on
merkittävä ’ei sovelleta’. Järjestelmässä on voitava erotella toisistaan
tapaukset, joissa sormenjälkien antamista ei oikeudellisista syistä vaadita, ja
tapaukset, joissa niitä ei tosiasioihin perustuvista syistä voida antaa.
5.           Kolmen vuoden ajan EES:n aloitettua
toimintansa on kirjattava ainoastaan 1 kohdassa tarkoitetut aakkosnumeeriset
tiedot.
13 artikla
Menettelyt tietojen syöttämiseksi rajanylityspaikoilla, kun tiedosto on jo
luotu
Jos tiedosto on jo luotu, rajaviranomaisen on
tarvittaessa saatettava tiedoston tiedot ajan tasalle, syötettävä maahantulo-
ja/tai maastalähtötietueet kunkin maahantulon ja maastalähdön osalta 11 ja 12
artiklan mukaisesti ja linkitettävä tämä tietue kyseisen henkilön
henkilökohtaiseen tiedostoon.
14 artikla
Tiedot, jotka on lisättävä, kun oleskeluoikeus peruutetaan tai sen
voimassaoloa pidennetään
1.           Kun on
päätetty oleskeluoikeuden peruuttamisesta tai laillisen oleskelun keston
pidentämisestä, päätöksen tehneen toimivaltaisen viranomaisen on lisättävä
maahantulo-/maastalähtötietueeseen seuraavat tiedot:
a)           statusta koskevat tiedot, joista käy
ilmi, että oleskeluoikeus on peruutettu tai että laillisen oleskelun kestoa on
pidennetty;
b)           viranomainen, joka on peruuttanut
oleskeluoikeuden tai pidentänyt laillisen oleskelun kestoa;
c)           oleskeluoikeuden peruuttamista tai
laillisen oleskelun keston pidentämistä koskevan päätöksen paikka ja aika;
d)           oleskeluoikeuden uusi
päättymispäivä.
2.           Maahantulo-/maastalähtötietueesta
on käytävä ilmi oleskeluoikeuden peruuttamisen perusteina seuraavat tiedot:
a)           syyt, joiden vuoksi henkilö
karkotetaan;
b)           mahdollinen muu kyseisen
jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kansallisen lainsäädännön mukaisesti
tekemä päätös, jonka perusteella kolmannen maan kansalainen, joka ei täytä tai
ei enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tuloa tai siellä oleskelua koskevia
edellytyksiä, poistetaan maasta tai lähtee maasta.
3.           Maahantulo-/maastalähtötietueesta
on käytävä ilmi syyt laillisen oleskelun keston pidentämiseen.
4.           Jos
henkilö on lähtenyt tai poistettu jäsenvaltioiden alueelta 2 kohdan b
alakohdassa tarkoitetun päätöksen nojalla, toimivaltaisen viranomaisen on
syötettävä tiedot 13 artiklan mukaisesti kyseiseen maahantulo-/maastalähtötietueeseen.
15 artikla
Tietojen käyttö todentamiseen ulkorajoilla
1.           Rajaviranomaisilla on oltava
pääsy EES:ään katsomaan tietoja siinä määrin kuin tietoja tarvitaan
rajavalvontatehtävien suorittamiseen.
2.           Edellä 1 kohdassa
tarkoitettuja tarkoituksia varten rajaviranomaiset saavat tehdä hakuja 11
artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen avulla yhdessä
joidenkin tai kaikkien seuraavien tietojen kanssa:
–
11 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut
tiedot;
–
11 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut
tiedot;
–
11 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu
viisumitarran numero;
–
11 artiklan 2 kohdan a alakohdassa
tarkoitetut tiedot;
–
maahantulo- tai maastalähtöjäsenvaltio ja
-rajanylityspaikka;
–
12 artiklassa tarkoitetut tiedot.
III LUKU
Muiden viranomaisten suorittama tietojen syöttäminen ja EES:n käyttö
16 artikla
EES:n käyttö viisumihakemusten käsittelemiseen ja niitä koskevien päätösten
tekemiseen
1.           Viisumiviranomaisten on
käytettävä EES:ää käsitellessään viisumihakemuksia ja tehdessään niitä koskevia
päätöksiä viisumisäännöstön määräysten mukaisesti, myönnetyn viisumin
mitätöimistä tai peruuttamista tai viisumin voimassaolon pidentämistä koskevat
päätökset mukaan lukien.
2.           Edellä 1 kohdassa mainittuja
tarkoituksia varten viisumiviranomaiset saavat tehdä hakuja käyttäen yhtä tai
useampaa seuraavista tiedoista:
a)           11 artiklan 1 kohdan a, b ja c
alakohdassa tarkoitetut tiedot;
b)           viisumitarran numero sekä sen
myöntäneen jäsenvaltion 11 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettu kolmikirjaiminen
koodi;
c)           12 artiklassa tarkoitetut tiedot.
3.           Jos 2 kohdassa lueteltujen
tietojen avulla tehty haku osoittaa, että EES:ään on kirjattu kyseistä
kolmannen maan kansalaista koskevia tietoja, viisumiviranomaiset saavat katsoa
kyseistä henkilöä koskevan henkilökohtaisen tiedoston tietoja ja siihen
linkitettyjä maahantulo-/maastalähtötietueita, mutta ainoastaan 1 kohdassa
mainittuja tarkoituksia varten.
17 artikla
EES:n käyttö RTP:hen pääsyä koskevien hakemusten tutkimiseksi
1.           Asetuksen COM(2013) 97 final 4
artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä EES:ää
RTP:hen pääsyä koskevien hakemusten tutkimiseksi ja kyseisiä hakemuksia
koskevien päätösten, myös RTP:hen pääsyn voimassaolon epäämistä, peruuttamista
tai jatkamista koskevien päätösten, tekemiseksi kyseisen asetuksen
asianomaisten säännösten mukaisesti.
2.           Toimivaltaiselle
viranomaiselle on annettava 1 kohdassa mainittuja tarkoituksia varten pääsy
EES:ään hakujen tekemiseksi yhden tai useamman 11 artiklan 1 kohdan a, b ja c
alakohdassa tarkoitetun tiedon perusteella.
3.           Jos 2 kohdassa lueteltujen tietojen
avulla tehty haku osoittaa, että EES:ään on kirjattu kyseistä kolmannen maan
kansalaista koskevia tietoja, toimivaltaiselle viranomaiselle on annettava
pääsy katsomaan kyseistä henkilöä koskevan henkilökohtaisen tiedoston tietoja
ja siihen linkitettyjä maahantulo-/maastalähtötietueita, mutta ainoastaan 1
kohdassa tarkoitettuja tarkoituksia varten.
18 artikla
Tietoihin pääsy jäsenvaltioiden alueella tapahtuvaa henkilöllisyyden
todentamista varten
1.           Jäsenvaltioiden
toimivaltaiset viranomaiset saavat tehdä hakuja 11 artiklan 1 kohdan a, b ja c
alakohdassa tarkoitettujen tietojen avulla yhdessä 12 artiklassa tarkoitettujen
sormenjälkien kanssa todentaakseen kolmannen maan kansalaisen henkilöllisyyden
ja/tai tarkistaakseen, täyttyvätkö jäsenvaltioiden alueelle tulon ja siellä
oleskelun edellytykset.
2.           Jos 1 kohdassa lueteltujen
tietojen avulla tehty haku osoittaa, että EES:ään on kirjattu kyseistä
kolmannen maan kansalaista koskevia tietoja, toimivaltainen viranomainen saa
katsoa kyseistä henkilöä koskevan henkilökohtaisen tiedoston tietoja ja siihen
linkitettyjä maahantulo-/maastalähtötietueita, mutta ainoastaan 1 kohdassa
tarkoitettuja tarkoituksia varten.
19 artikla
Tietoihin pääsy tunnistamista varten
1.           Viranomaiset, joilla on
toimivalta suorittaa ulkorajojen ylityspaikoilla Schengenin rajasäännöstön
mukaisesti tai jäsenvaltioiden alueella tarkastuksia, jotka koskevat mainitulle
alueelle tuloa, sinne jäämistä ja siellä oleskelua koskevien edellytysten
täyttymistä, saavat tehdä hakuja henkilön sormenjälkien perusteella, mutta
ainoastaan tunnistaakseen henkilöitä, jotka eivät ehkä täytä tai eivät ehkä
enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon, sinne jäämisen ja siellä oleskelun
edellytyksiä.
2.           Jos 1 kohdassa lueteltujen
tietojen perusteella tehty haku osoittaa, että EES:ään on kirjattu kyseistä
henkilöä koskevia tietoja, toimivaltainen viranomainen saa katsoa henkilöä
koskevan henkilökohtaisen tiedoston tietoja ja siihen linkitettyjä
maahantulo-/maastalähtötietueita, mutta ainoastaan 1 kohdassa tarkoitettuja
tarkoituksia varten.
IV LUKU
Tietojen säilyttäminen ja muuttaminen
20 artikla
 Tietojen säilyttämisaika
1.           Kukin
maahantulo-/maastalähtötietue säilytetään enintään 181 päivän ajan.
2.           Kukin henkilökohtainen
tiedosto ja siihen linkitetyt maahantulo-/maastalähtötietueet säilytetään
EES:ssä viimeisimmän maastalähtökirjauksen jälkeen enintään 91 päivän ajan,
ellei 90 päivän kuluessa viimeisimmän maastalähtökirjauksen jälkeen ole tehty
maahantulokirjausta.
3.           Ellei laillisen oleskelun
päättymispäivän jälkeen ole tehty maastalähtökirjausta, tiedot säilytetään 1
kohdasta poiketen laillisen oleskelun viimeisen päivän jälkeen enintään viiden
vuoden ajan.
21 artikla
Tietojen muuttaminen
1.           Edellä olevan 7 artiklan
mukaisesti nimetyillä jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava
oikeus muuttaa EES:ään syötettyjä tietoja oikaisemalla tai poistamalla kyseisiä
tietoja tämän asetuksen mukaisesti.
2            Edellä 10 artiklan 2 kohdassa
tarkoitetut henkilöä koskevat tiedot on poistettava viipymättä, jos kolmannen
maan kansalainen toimittaa vastuussa olevan jäsenvaltion kansallisen
lainsäädännön mukaiset todisteet siitä, että hän on joutunut ylittämään
laillisen oleskeluajan odottamattoman ja vakavan tapahtuman vuoksi tai että hän
on saanut laillisen oleskeluoikeuden taikka että kyseessä on virhe. Kyseisellä
kolmannen maan kansalaisella on oltava käytettävissään tehokkaat
oikeussuojakeinot sen varmistamiseksi, että tiedot muutetaan.
22 artikla
Tietojen poistaminen ennen määräaikaa
Jos kolmannen maan kansalainen on saanut
jonkin jäsenvaltion kansalaisuuden ennen 20 artiklassa tarkoitetun ajanjakson
päättymistä tai häneen sovelletaan 3 artiklan 2 kohdan mukaista poikkeusta,
jäsenvaltion, jonka kansalaisuuden henkilö on saanut, tai jäsenvaltion, joka on
myöntänyt oleskelukortin, on poistettava EES:stä viipymättä henkilöä koskeva
henkilökohtainen tiedosto ja siihen 11 ja 12 artiklan mukaisesti linkitetyt
tietueet. Kyseisellä henkilöllä on oltava käytettävissään tehokkaat
oikeussuojakeinot sen varmistamiseksi, että tiedot poistetaan.
V LUKU
Kehittäminen, toiminta ja vastuualueet
23 artikla
Komission täytäntöönpanotoimenpiteet ennen kehittämisvaihetta
              Komissio hyväksyy seuraavat
toimenpiteet, jotka ovat tarpeen keskusjärjestelmän, yhdenmukaisten
rajapintojen ja tiedonsiirtoinfrastruktuurin kehittämisen ja teknisen
toteuttamisen kannalta, sekä seuraavat eritelmät:
a)           eritelmät, jotka koskevat
sormenjälkien resoluutiota ja käyttöä biometriseen todentamiseen EES:ssä;
b)           järjestelmän fyysisen
arkkitehtuurin suunnittelu, sen tiedonsiirtoinfrastruktuuri mukaan lukien;
c)           tietojen syöttäminen 11 ja 12
artiklan mukaisesti;
d)           tietoihin pääsy 15–19
artiklan mukaisesti;
e)           tietojen säilyttäminen,
muuttaminen, poistaminen ja ennenaikainen poistaminen 21 ja 22 artiklan
mukaisesti;
f)            tietojenkäsittelytapahtumien
kirjaaminen ja niihin pääsy 30 artiklan mukaisesti;
g)           suorituskykyvaatimukset.
Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 42
artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
Tietotekniikkavirasto määrittelee
keskusyksikön, varakeskusyksikön, yhdenmukaisten rajapintojen ja
tiedonsiirtoinfrastruktuurin tekniset eritelmät ja niiden kehittämisen saatuaan
komissiolta myönteisen lausunnon.
24 artikla
Kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi
1.           Tietotekniikkavirasto vastaa
keskusyksikön, varakeskusyksikön, yhdenmukaisten rajapintojen ja
verkkoliityntäpisteiden sekä tiedonsiirtoinfrastruktuurin kehittämisestä.
Tietotekniikkavirasto kehittää ja toteuttaa
keskusyksikön, varakeskusyksikön, yhdenmukaiset rajapinnat ja
tiedonsiirtoinfrastruktuurin mahdollisimman pian sen jälkeen, kun tämä asetus
on tullut voimaan ja komissio on hyväksynyt 23 artiklan 1 kohdassa säädetyt
toimenpiteet.
Kehittäminen koostuu teknisten eritelmien
laatimisesta ja täytäntöönpanosta, testauksesta ja hankkeen yleisestä
koordinoinnista.
2.           Tietotekniikkavirasto vastaa
keskusyksikön, varakeskusyksikön ja yhdenmukaisten rajapintojen operatiivisesta
hallinnoinnista. Se varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että
käytössä on aina paras saatavilla oleva teknologia, josta tehdään
kustannushyötyanalyysi.
Tietotekniikkavirasto vastaa myös
keskusjärjestelmän ja verkkoliityntäpisteiden välisen
tiedonsiirtoinfrastruktuurin operatiivisesta hallinnoinnista.
EES:n operatiiviseen hallinnointiin kuuluvat
kaikki tehtävät EES:n pitämiseksi toiminnassa ympäri vuorokauden seitsemänä
päivänä viikossa tämän asetuksen mukaisesti sekä erityisesti järjestelmän
ylläpito ja tarpeellinen tekninen kehittäminen, joilla varmistetaan, että
järjestelmä toimii operationaalisesti tyydyttävällä laadullisella tasolla,
erityisesti kun on kyse rajanylityspaikkojen keskustietokannasta tekemiin
hakuihin kuluvasta ajasta, jonka olisi oltava mahdollisimman lyhyt.
3.           Rajoittamatta Euroopan
unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan
soveltamista tietotekniikkaviraston on sovellettava asianmukaisia
vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia
sääntöjä kaikkiin EES:n tietoja käsitteleviin henkilöstönsä jäseniin.
Salassapitovelvollisuus jatkuu vielä senkin jälkeen, kun kyseiset henkilöt
jättävät virka- tai työsuhteensa tai kun heidän työtehtävänsä ovat muutoin
päättyneet.
25 artikla
Kansalliset vastuualueet
1.           Kunkin jäsenvaltion vastuulla
on
a)           kansallisen järjestelmän
kehittäminen ja yhteys EES:ään;
b)           oman kansallisen järjestelmänsä
organisointi, hallinnointi, toiminta ja ylläpito; ja
c)           hallinnointi ja järjestelyt, jotka
liittyvät toimivaltaisten kansallisten viranomaisten asianmukaisesti
valtuutetun henkilöstön pääsyyn EES:ään tämän asetuksen mukaisesti, sekä
tällaista henkilöstöä ja sen profiileja koskevan luettelon laatiminen ja ajan
tasalla pitäminen.
2.           Kunkin jäsenvaltion on
nimettävä kansallinen viranomainen, joka myöntää 7 artiklassa tarkoitetuille
toimivaltaisille viranomaisille pääsyn EES:ään ja liittää kyseisen kansallisen
viranomaisen verkkoliityntäpisteeseen.
3.           Kussakin jäsenvaltiossa on
käytettävä tietojen käsittelyssä automaattisia tietojenkäsittelyjärjestelmiä.
4.           Ennen kuin niiden viranomaisten,
joilla on pääsy EES:ään, henkilöstölle annetaan valtuudet käsitellä EES:ään
tallennettuja tietoja, sen on saatava asianmukaista koulutusta tietoturva- ja
tietosuojasäännöistä.
5.           Kansallisista järjestelmistä ja kansallisten
rajapintojen hoitamisesta aiheutuvat kustannukset katetaan unionin
talousarviosta.
26 artikla
Vastuu tietojen käytöstä
1.           Kunkin jäsenvaltion on
varmistettava, että EES:ään tallennettuja tietoja käsitellään lainmukaisesti ja
erityisesti, että vain asianmukaisesti valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy
tietoihin tämän asetuksen 15–19 artiklassa tarkoitettujen tehtävien
suorittamiseksi. Vastuussa olevan jäsenvaltion on varmistettava erityisesti,
että
a)           tiedot kerätään lainmukaisesti;
b)           tiedot syötetään EES:ään
lainmukaisesti;
c)           tiedot ovat oikeita ja ajantasaisia
silloin kun ne toimitetaan EES:ään.
2.           Tietotekniikkavirasto
varmistaa, että EES:n toiminta on tämän asetuksen ja sen 23 artiklassa
tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaista. Erityisesti
tietotekniikkavirasto
a)           toteuttaa tarvittavat toimenpiteet
keskusjärjestelmän sekä sen ja verkkoliityntäpisteiden välisen
tiedonsiirtoinfrastruktuurin turvallisuuden varmistamiseksi, tämän
rajoittamatta kuitenkaan kunkin jäsenvaltion vastuuta;
b)           varmistaa, että vain asianmukaisesti
valtuutetulla henkilöstöllä on pääsy EES:ään tallennettuihin tietoihin niiden
tehtävien suorittamiseksi, joista tietotekniikkavirasto vastaa tämän asetuksen
mukaisesti.
3.           Tietotekniikkavirasto
ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle 2 kohdan nojalla
toteuttamistaan toimenpiteistä EES:n toiminnan käynnistämiseksi.
27 artikla
Tietojen välittäminen kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille ja
yksityisille osapuolille
1.           EES:ään tallennettuja tietoja
ei saa siirtää kolmansiin maihin, kansainvälisille järjestöille eikä
yksityisille osapuolille eikä asettaa niiden saataville.
2.           Edellä olevan
11 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja 12 artiklan
1 kohdassa tarkoitettuja tietoja voidaan 1 kohdasta poiketen siirtää
kolmansiin maihin tai liitteessä mainituille kansainvälisille järjestöille tai
asettaa niiden saataville, jos se on tarpeen yksittäisissä tapauksissa
kolmansien maiden kansalaisten henkilöllisyyden toteamiseksi, myös heidän
palauttamistaan varten, mutta vain sillä edellytyksellä, että
a)           komissio on tehnyt päätöksen
henkilötietojen riittävästä suojasta kyseisessä kolmannessa maassa direktiivin
95/46/EY 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai että yhteisön ja kyseisen
kolmannen maan välillä on voimassa takaisinottosopimus tai että direktiivin
95/46/EY 26 artiklan 1 kohdan d alakohtaa sovelletaan;
b)           kolmas maa tai kansainvälinen
järjestö lupaa käyttää tietoja vain siihen tarkoitukseen, johon ne on annettu;
c)           tiedot siirretään tai
asetetaan saataville noudattaen asianomaisia unionin oikeuden säännöksiä,
erityisesti takaisinottosopimuksia, ja tiedot siirtäneen tai ne saataville
asettaneen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, tietoturvaa ja tietosuojaa
koskevat säännökset mukaan lukien; ja
d)           tiedot EES:ään syöttänyt
jäsenvaltio on antanut suostumuksensa.
3.           Henkilötietojen siirrot
kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille 2 kohdan nojalla eivät
vaikuta pakolaisten eivätkä kansainvälistä suojelua pyytävien henkilöiden
oikeuksiin, erityisesti kun on kyse palauttamiskiellosta.
28 artikla
Tietoturva
1.           Vastuussa olevan jäsenvaltion
on varmistettava tietojen turvallisuus ennen niiden siirtämistä
verkkoliityntäpisteeseen ja siirron aikana. Kunkin jäsenvaltion on
varmistettava EES:stä saamiensa tietojen turvallisuus.
2.           Kunkin jäsenvaltion on
toteutettava tarvittavat kansallista järjestelmäänsä koskevat toimenpiteet,
mukaan lukien turvallisuussuunnitelma, joiden avulla
a)           tiedot suojataan fyysisesti, muun
muassa laatimalla varautumissuunnitelmia kriittisen infrastruktuurin
suojaamiseksi;
b)           estetään luvaton pääsy kansallisiin
laitoksiin, joissa jäsenvaltio harjoittaa EES:n tavoitteiden mukaista toimintaa
(laitoksiin pääsyn valvonta);
c)           estetään tietojen siirtämisessä
käytettävien välineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai
poistaminen (tietovälineiden valvonta);
d)           estetään tietojen luvaton
syöttäminen ja tallennettujen henkilötietojen luvaton tarkastelu, muuttaminen
tai poistaminen (tietojen säilyttämisen valvonta);
e)           estetään tietojen luvaton käsittely
EES:ssä ja siinä käsiteltyjen tietojen luvaton muuttaminen tai poistaminen
(tietojen käsittelyn valvonta);
f)            varmistetaan, että henkilöillä,
joilla on EES:n käyttöoikeus, on pääsy ainoastaan tietoihin, joita heidän
käyttöoikeutensa koskee, yksilöllisten käyttäjätunnisteiden avulla ja
luottamuksellisia käyttömuotoja käyttäen (tietojen käytön valvonta);
g)           varmistetaan, että kaikki
viranomaiset, joilla on pääsy EES:ään, luovat henkilöille, joilla on valtuudet
syöttää, muuttaa, poistaa, katsoa ja hakea tietoja, profiilit, joissa esitetään
heidän tehtävänsä ja vastuualueensa, ja saattavat heidän käyttäjäprofiilinsa
pyynnöstä viipymättä valvontaviranomaisten käyttöön (henkilöstöprofiilit);
h)           varmistetaan, että on mahdollista
varmentaa ja määritellä, mille elimille henkilötietoja voidaan siirtää
tiedonsiirtolaitteilla (tiedonsiirron valvonta);
i)            varmistetaan, että voidaan
tarkastaa ja määritellä, mitä tietoja EES:ssä on käsitelty, milloin niitä on
käsitelty, kuka niitä on käsitellyt ja missä tarkoituksessa (tietojen
kirjaamisen valvonta);
j)            estetään erityisesti asianmukaista
salaustekniikkaa käyttäen henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen,
muuttaminen tai poistaminen siirrettäessä henkilötietoja EES:ään ja sieltä
muualle taikka kuljetettaessa tietovälineitä (kuljetuksen valvonta);
k)           valvotaan tässä kohdassa
tarkoitettujen turvallisuustoimenpiteiden tehokkuutta ja toteutetaan
tarvittavat sisäiseen valvontaan liittyvät organisatoriset toimenpiteet sen
varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan (sisäinen valvonta).
3.           Tietotekniikkavirasto
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet 2 kohdassa säädettyjen EES:n toimintaa
koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, turvallisuussuunnitelman hyväksyminen
mukaan lukien.
29 artikla
Korvausvastuu
1.           Henkilöllä tai
jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut vahinkoa lainvastaisesta
tietojenkäsittelystä tai jostain tämän asetuksen vastaisesta teosta, on oikeus
saada vahingosta vastuussa olevalta jäsenvaltiolta korvaus aiheutuneesta
vahingosta. Kyseinen jäsenvaltio vapautuu tästä vastuusta osittain tai
kokonaan, jos se osoittaa, ettei se ole vastuussa vahingon aiheuttaneesta
tapahtumasta.
2.           Jos EES:lle aiheutuu vahinkoa
siitä, ettei jokin jäsenvaltio ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia
velvoitteitaan, tämä jäsenvaltio on velvollinen korvaamaan tällaisen vahingon,
paitsi jos ja siltä osin kuin tietotekniikkavirasto tai toinen EES:ään
osallistuva jäsenvaltio on jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet
vahingon syntymisen ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi
mahdollisimman vähiin.
3.           Jäsenvaltiota vastaan
esitettyihin korvausvaatimuksiin, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa
tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan vastaajana olevan jäsenvaltion kansallista
lainsäädäntöä.
30 artikla
Tietojenkäsittelytapahtumien kirjaaminen
1.           Kunkin jäsenvaltion ja
tietotekniikkaviraston on pidettävä kirjaa kaikista EES:ssä toteutetuista
tietojenkäsittelytapahtumista. Kirjatuissa tiedoissa on mainittava
7 artiklassa tarkoitettu tietojen käyttötarkoitus, käsittelyn päivämäärä
ja kellonaika, 11–14 artiklassa tarkoitettu siirrettyjen tietojen luonne,
15–19 artiklassa tarkoitettu haussa käytettyjen tietojen luonne sekä
tietoja syöttävän ja niitä hakevan viranomaisen nimi. Lisäksi kunkin
jäsenvaltion on pidettävä kirjaa henkilöistä, joilla on asianmukainen lupa
syöttää tai hakea tietoja.
2.           Tällaisia kirjattuja tietoja
saa käyttää ainoastaan tietosuojaan liittyvään tietojenkäsittelyn luvallisuuden
valvontaan sekä tietoturvan varmistamiseen. Kirjatut tiedot on suojattava
asianmukaisesti niiden luvattoman käytön estämiseksi, ja ne on poistettava
vuoden kuluttua 20 artiklassa tarkoitetun säilyttämisajan päättymisestä, jollei
niitä tarvita jo aloitetuissa valvontamenettelyissä.
31 artikla
Sisäinen valvonta
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
jokainen viranomainen, jolla on oikeus käyttää EES:n tietoja, toteuttaa tämän
asetuksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet ja tekee tarvittaessa
yhteistyötä valvontaviranomaisen kanssa.
32 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EES:n tietojen väärinkäyttäminen on
rangaistavaa seuraamuksin, kansallisen lainsäädännön mukaiset hallinnolliset
ja/tai rikosoikeudelliset seuraamukset mukaan lukien, ja että seuraamukset ovat
tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
VI LUKU
Tietosuojaa koskevat oikeudet ja niiden valvonta
33 artikla
Tiedonsaantioikeus
1.           Vastuussa olevan jäsenvaltion
on ilmoitettava henkilöille, joiden tietoja on tallennettu EES:ään, seuraavat
tiedot:
a)           37 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu
rekisterinpitäjä;
b)           tarkoitus, johon tietoja käytetään
EES:ssä;
c)           tietojen vastaanottajien ryhmät;
d)           tietojen säilyttämisaika;
e)           se, että tietojen kerääminen on
pakollista maahantulon edellytysten tutkimista varten;
f)            henkilön oikeus tutustua itseään
koskeviin tietoihin ja oikeus pyytää, että häntä koskevat virheelliset tiedot
oikaistaan tai että häntä koskevat lainvastaisesti käsitellyt tiedot
poistetaan, mukaan lukien oikeus saada tietoa edellä mainittujen oikeuksien
käyttöä koskevista menettelyistä ja niiden kansallisten valvontaviranomaisten
tai tarvittaessa Euroopan tietosuojavaltuutetun yhteystiedot, jotka
käsittelevät henkilötietosuojaa koskevia vaatimuksia.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
tiedot on ilmoitettava kirjallisesti.
34 artikla
Oikeus tutustua tietoihin sekä oikaista ja poistaa ne
1.           Kenellä tahansa on oikeus
saada tietoonsa EES:ään tallennetut itseään koskevat tiedot ja tiedot EES:ään
siirtänyt jäsenvaltio, tämän rajoittamatta velvollisuutta ilmoittaa muita
tietoja direktiivin 95/46/EY 12 artiklan a kohdan mukaisesti. Ainoastaan
jäsenvaltio voi antaa luvan tutustua tietoihin. Kunkin jäsenvaltion on
kirjattava tällaista lupaa koskevat pyynnöt.
2.           Kuka tahansa voi pyytää, että
häntä koskevat virheelliset tiedot oikaistaan ja että lainvastaisesti
tallennetut tiedot poistetaan. Vastuussa olevan jäsenvaltion on omien lakiensa,
asetustensa ja menettelyjensä mukaisesti mahdollisimman pian oikaistava tiedot
tai poistettava ne.
3.           Jos 2 kohdassa säädetty pyyntö
esitetään muulle kuin vastuussa olevalle jäsenvaltiolle, on sen jäsenvaltion
viranomaisten, jolle pyyntö on esitetty, otettava yhteyttä vastuussa olevan
jäsenvaltion viranomaisiin 14 päivän kuluessa. Vastuussa olevan
jäsenvaltion on kuukauden kuluessa tarkistettava tietojen oikeellisuus ja se,
onko niiden käsittely EES:ssä tapahtunut lainmukaisesti.
4.           Jos EES:ssä olevat tiedot
osoittautuvat virheellisiksi tai jos ne on tallennettu lainvastaisesti,
vastuussa olevan jäsenvaltion on oikaistava tiedot tai poistettava ne 21
artiklan mukaisesti. Vastuussa olevan jäsenvaltion on ilmoitettava viipymättä
asianomaiselle henkilölle kirjallisesti häntä koskevien tietojen oikaisusta tai
niiden poistamisesta.
5.           Jos vastuussa oleva
jäsenvaltio ei ole samaa mieltä siitä, että EES:ään tallennetut tiedot ovat
virheellisiä tai että ne on tallennettu lainvastaisesti, sen on annettava
asianomaiselle henkilölle viipymättä kirjallinen selvitys siitä, miksi se ei
aio oikaista tai poistaa häntä koskevia tietoja.
6.           Vastuussa olevan jäsenvaltion
on ilmoitettava asianomaiselle henkilölle myös siitä, mitä toimenpiteitä hän
voi toteuttaa, jollei hän hyväksy saamaansa selvitystä. Ilmoitukseen on
sisällytettävä tiedot siitä, miten voi panna vireille kanteen tai tehdä
kantelun kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille tai
tuomioistuimille, sekä avusta, jota on saatavilla muun muassa
valvontaviranomaisilta kyseisen jäsenvaltion lakien, asetusten ja menettelyjen
mukaisesti.
35 artikla
Tietosuojaa koskevien oikeuksien varmistamista koskeva yhteistyö
1.           Jäsenvaltioiden on tehtävä
aktiivisesti yhteistyötä 34 artiklassa säädettyjen oikeuksien toteuttamiseksi.
2.           Valvontaviranomaisen on
kussakin jäsenvaltiossa pyynnöstä autettava ja neuvottava asianomaista henkilöä
hänen käyttäessään oikeuttaan oikaista tai poistaa itseään koskevia tietoja
direktiivin 95/46/EY 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3.           Tiedot siirtäneen
jäsenvaltion valvontaviranomaisen ja niiden jäsenvaltioiden, joille pyyntö on
tehty, valvontaviranomaisten on tehtävä tätä varten yhteistyötä.
36 artikla
Oikeussuojakeinot
1.           Kenellä tahansa on oltava
kaikissa jäsenvaltiossa oikeus panna vireille kanne tai tehdä kantelu sen
jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille tai toimivaltaiselle
tuomioistuimelle, jossa häneltä on evätty 35 artiklassa säädetty oikeus
tutustua itseään koskeviin tietoihin tai oikaista niitä tai poistaa ne.
2.           Valvontaviranomaisten on
avustettava asianomaista henkilöä asian koko käsittelyn ajan.
37 artikla
Valvontaviranomaisen harjoittama valvonta
1.           Valvontaviranomaisen on
valvottava 11–14 artiklassa tarkoitettujen henkilötietojen käsittelyn
lainmukaisuutta asianomaisessa jäsenvaltiossa, mukaan lukien näiden tietojen
siirtäminen EES:ään ja EES:stä.
2.           Valvontaviranomaisen on
varmistettava, että kansallisessa järjestelmässä tapahtunut tietojenkäsittely
tarkastetaan vähintään joka neljäs vuosi asiaankuuluvien kansainvälisten
tarkastuskäytäntöjen mukaisesti.
3.           Kunkin jäsenvaltion on
varmistettava, että sen valvontaviranomaisella on riittävät voimavarat sille
tämän asetuksen nojalla annettujen tehtävien hoitamiseksi.
4.           Kunkin jäsenvaltion on
nimettävä EES:ssä tapahtuvaa henkilötietojen käsittelyä varten viranomainen,
joka toimii direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitettuna
rekisterinpitäjänä ja jolle on keskitetty vastuu kyseisen jäsenvaltion tietojen
käsittelystä. Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava tästä viranomaisesta
komissiolle.
5.           Kunkin jäsenvaltion on
toimitettava valvontaviranomaisille näiden pyytämät tiedot ja erityisesti
ilmoitettava niille 28 artiklan mukaisista toimista sekä annettava niille
pääsy 30 artiklan mukaisesti kirjattuihin tietoihin ja pääsy milloin
tahansa kaikkiin toimitiloihinsa.
38 artikla
Euroopan tietosuojavaltuutetun harjoittama valvonta
1.           Euroopan tietosuojavaltuutettu
valvoo, että tietotekniikkavirasto käsittelee henkilötietoja tämän asetuksen
mukaisesti. Asetuksen (EY) N:o 45/2001 46 ja 47 artiklassa
tarkoitettuja tehtäviä ja toimivaltaa sovelletaan vastaavasti.
2.           Euroopan
tietosuojavaltuutettu varmistaa, että tietotekniikkaviraston suorittama
henkilötietojen käsittely tarkastetaan vähintään joka neljäs vuosi
asiaankuuluvien kansainvälisten tarkastuskäytäntöjen mukaisesti. Tarkastusta
koskeva selvitys toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, tietotekniikkavirastolle,
komissiolle ja valvontaviranomaisille. Tietotekniikkavirastolle annetaan
tilaisuus esittää huomautuksia ennen selvityksen hyväksymistä.
3.           Tietotekniikkavirasto
toimittaa Euroopan tietosuojavaltuutetun pyytämät tiedot ja myöntää hänelle
oikeuden tutustua kaikkiin 30 artiklassa tarkoitettuihin asiakirjoihin ja
kirjattuihin tietoihin sekä antaa hänelle milloin tahansa pääsy kaikkiin
toimitiloihinsa.
39 artikla
Valvontaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun yhteistyö
1.           Valvontaviranomaiset ja
Euroopan tietosuojavaltuutettu tekevät toimivaltansa puitteissa aktiivisesti
yhteistyötä hoitaessaan tehtäviään ja varmistavat EES:n ja kansallisten
järjestelmien yhteensovitetun valvonnan.
2.           Ne vaihtavat tarpeen mukaan
toimivaltansa rajoissa asiaankuuluvia tietoja, avustavat toisiaan tarkastusten
ja tutkimusten suorittamisessa, tarkastelevat tämän asetuksen tulkintaan tai
soveltamiseen liittyviä vaikeuksia, tutkivat riippumattomaan valvontaan tai
rekisteröidyn oikeuksien käyttöön liittyviä ongelmia, laativat yhdenmukaisia
ehdotuksia ongelmien yhdessä ratkaisemiseksi sekä edistävät tietoisuutta
tietosuojaoikeuksista.
3.           Valvontaviranomaiset ja
Euroopan tietosuojavaltuutettu kokoontuvat tätä tarkoitusta varten vähintään
kaksi kertaa vuodessa. Euroopan tietosuojavaltuutettu vastaa näiden kokousten
kustannuksista. Ensimmäisessä kokouksessa hyväksytään työjärjestys. Uusia
työmenetelmiä kehitetään tarvittaessa yhteisesti.
4.           Euroopan parlamentille,
neuvostolle, komissiolle ja tietotekniikkavirastolle toimitetaan kahden vuoden
välein yhteinen toimintakertomus. Kertomukseen on sisällytettävä kunkin
jäsenvaltion valvontaviranomaisen laatima kyseistä jäsenvaltiota koskeva luku.
VII LUKU
Loppusäännökset
40 artikla
Tietojen käyttö kertomusten ja tilastojen laatimista varten
1.           Jäsenvaltioiden
toimivaltaisten viranomaisten, tietotekniikkaviraston ja Frontexin
asianmukaisesti valtuutettu henkilöstö saa käyttää seuraavia tietoja, mutta
ainoastaan kertomusten ja tilastojen laatimista varten ja ilman, että
yksittäiset henkilöt voidaan tunnistaa:
a)           statusta koskevat tiedot;
b)           kolmannen maan kansalaisen
kansalaisuus;
c)           maahantulojäsenvaltio, -päivä ja
-rajanylityspaikka ja maastalähtöjäsenvaltio, -päivä ja ‑rajanylityspaikka;
d)           matkustusasiakirjan laji;
e)           10 artiklassa tarkoitettujen
laillisen oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden määrä;
f)            oleskeluoikeuden peruuttamisen tai
sen voimassaolon pidentämisen osalta syötetyt tiedot;
g)           viisumin myöntänyt viranomainen, jos
viisumi vaaditaan;
h)           sormenjälkien antamista koskevasta
vaatimuksesta 12 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla vapautettujen henkilöiden
määrä.
41 artikla
Käyttöönotto
1.           Komissio määrää päivän, jona
EES otetaan käyttöön, sen jälkeen kun seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)           23 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet
on hyväksytty;
b)           tietotekniikkavirasto on
ilmoittanut, että sen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa suorittama EES:n
kattava testaus on saatettu onnistuneesti päätökseen, ja
c)           jäsenvaltiot ovat validoineet
tekniset ja oikeudelliset järjestelyt 11–14 artiklassa tarkoitettujen tietojen
keräämiseksi ja siirtämiseksi EES:ään ja ovat ilmoittaneet niistä komissiolle.
2.           Komissio tiedottaa Euroopan
parlamentille 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun testauksen
tuloksista.
3.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
komission päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
42 artikla
Komiteamenettely
1.           Komissiota avustaa komitea.
Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
43 artikla
Ilmoitukset
1.         Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
komissiolle
a)           viranomainen, joka on katsottava 37
artiklassa tarkoitetuksi rekisterinpitäjäksi;
b)           41 artiklassa tarkoitetut
tarvittavat tekniset ja oikeudelliset järjestelyt.
2.           Jäsenvaltioiden on ilmoitettava
tietotekniikkavirastolle 7 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset,
joilla on pääsy syöttämään, muuttamaan, poistamaan, katsomaan tai hakemaan
tietoja.
3.           Tietotekniikkavirasto
ilmoittaa komissiolle 41 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun testauksen
onnistuneesta päätökseen saattamisesta.
Komissio toimittaa 1 kohdan a alakohdan nojalla
saamansa tiedot jäsenvaltioille ja yleisölle jatkuvasti päivitettävänä
sähköisenä julkisena rekisterinä.
44
artikla
Neuvoa-antava ryhmä
Tietotekniikkavirasto perustaa neuvoa-antavan
ryhmän, joka tarjoaa virastolle EES:ään liittyvää asiantuntemusta erityisesti
sen vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen laadinnan
yhteydessä.
45
artikla
 Koulutus
Tietotekniikkavirasto hoitaa 25 artiklan 4
kohdassa tarkoitetut koulutukseen liittyvät tehtävät.
46 artikla
Seuranta ja arviointi
1.           Tietotekniikkavirasto
varmistaa, että käytettävissä on menetelmiä, joiden avulla voidaan seurata
EES:n toimintaa suhteessa teknisiä tuotoksia, kustannustehokkuutta,
turvallisuutta ja palvelun laatua koskeviin tavoitteisiin.
2.           Tietotekniikkavirastolla on
oltava teknistä ylläpitoa varten käytössään tarvittavat tiedot EES:ssä
suoritetusta tietojenkäsittelystä.
3.           Kahden vuoden kuluttua EES:n
käyttöönotosta ja sen jälkeen kahden vuoden välein tietotekniikkavirasto antaa
Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kertomuksen EES:n teknisestä
toiminnasta ja turvallisuudesta.
4.           Kahden vuoden kuluttua EES:n
käyttöönotosta ja tämän jälkeen neljän vuoden välein komissio laatii EES:stä
yleisarvioinnin. Yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa
asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan toiminnan perustana olevien
periaatteiden pätevyyttä, asetuksen soveltamista, EES:n turvallisuutta ja
mahdollisia vaikutuksia tulevaan toimintaan. Komissio toimittaa
arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5.           Ensimmäisessä arvioinnissa
tarkastellaan erityisesti sitä, miten EES voisi edistää terrorismirikosten ja
muiden vakavien rikosten torjumista, ja sitä, pitäisikö järjestelmään
tallennettuihin tietoihin päästä lainvalvontatarkoituksissa, ja jos pitäisi,
millaisin edellytyksin tällainen pääsy voitaisiin sallia, muutetaanko tietojen
säilyttämisaikaa ja myönnetäänkö kolmansien maiden viranomaisille pääsy
järjestelmään, kun otetaan huomioon EES:n toiminta ja VIS-järjestelmän
toteuttamisesta saadut tulokset.
6.           Jäsenvaltioiden on
toimitettava tietotekniikkavirastolle ja komissiolle tiedot, jotka ovat tarpeen
3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen kertomusten laatimiseksi komission ja/tai
tietotekniikkaviraston ennalta määrittelemien määrällisten indikaattorien
mukaisesti.
7.           Tietotekniikkavirasto
toimittaa komissiolle 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen yleisarviointien
laatimiseen tarvittavat tiedot.
47 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
1.           Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
2.           Sitä sovelletaan 41 artiklan
1 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen.
3.           Asetuksen 23–25, 28 ja 41–45
artiklaa sovelletaan 1 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten
mukaisesti.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja

Liite
Luettelo
27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista kansainvälisistä järjestöistä
1.         YK:n erityisjärjestöt (kuten
UNHCR);
2.         Kansainvälinen
siirtolaisuusjärjestö (IOM);
3.         Punaisen ristin kansainvälinen komitea.
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi:
              1.2.    Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa
johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen luonne
              1.4.    Tavoitteet
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen perustelut
              1.6.    Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa (hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta- ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen tulevat monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi:

Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän (EES)
perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien
maiden kansalaisten maahantulo- ja maastalähtötietojen rekisteröimiseksi.
Edellytyksenä on, että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy ehdotuksen
ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen
turvallisuuden rahastoa (KOM(2011) 750) sekä ehdotuksen vuosia 2014–2020
koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (KOM(2011) 398) ja että
suhteessa talousarvion asiaankuuluvan otsakkeen menokattoon on käytettävissä
riittävästi varoja.

1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[35]

Toimintalohko:
Sisäasiat (osasto 18)

1.3.
Ehdotuksen/aloitteen luonne

x Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[36].

¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

1.4.
Tavoitteet
1.4.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee

Eurooppa-neuvoston
joulukuussa 2009 hyväksymässä Tukholman ohjelmassa vahvistettiin, että
maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmän avulla jäsenvaltiot voisivat vaihtaa
tehokkaasti tietoja samalla huolehtien tietosuojasta. Toimintasuunnitelmaan
Tukholman ohjelman toteuttamiseksi sisällytettiin näin ollen EES-järjestelmän
perustamista koskeva ehdotus. Älykkäitä rajoja koskevan paketin kehittämisen
rahoittaminen kuuluu sisäisen turvallisuuden rahaston painopisteisiin[37].

1.4.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä

EES:n
tarkoituksena on parantaa ulkorajojen valvontaa ja laittoman maahanmuuton
torjuntaa, ja päämääränä on
rekisteröidä
lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten
maahantulo ja maastalähtö;
laskea
lyhytaikaiseen oleskeluun oikeutettujen kolmansien maiden kansalaisten
laillisen oleskelun kesto ja valvoa sitä;
koota
tilastoja kolmansien maiden kansalaisten maahantuloista ja maastalähdöistä
analyysitarkoituksia varten.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Toiminnot:
Solidaarisuus – Ulkorajat, palauttamismenettelyt, viisumipolitiikka ja
henkilöiden vapaa liikkuvuus (luku 18 02)

1.4.3.
Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
EES
tuottaa tarkkoja tietoja laillisen oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä
jäsenvaltioiden kaikkien toimivaltaisten viranomaisten käyttöön, mikä edistää
laittomien maahanmuuttajien kiinniottamista ja palauttamista ja sen myötä
laittoman maahanmuuton torjuntaa yleensä.
Sen
avulla saadaan tarkkoja tietoja EU:n ulkorajat vuosittain ylittävien
henkilöiden määrästä, jaoteltuna edelleen kansalaisuuksien ja
rajanylityspaikkojen mukaan. Samat tarkat tiedot tuotetaan erityisesti
laillisen oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä, minkä perusteella saadaan
nykyistä paljon vahvempi näyttö siitä, olisiko tietyn kolmannen maan
kansalaisilla oltava viisumipakko vai ei.
Järjestelmä
tuottaa olennaisen tärkeitä tietoja käytettäviksi kolmansien maiden
kansalaisten tekemien rekisteröityjen matkustajien ohjelmaan (RTP) hyväksymistä
koskevien (uusien ja myöhempien) hakemusten tutkimisessa. Lisäksi se tarjoaa
toimivaltaisille viranomaisille tiedot, joita tarvitaan sen varmistamiseksi,
että RTP:hen hyväksytyt kolmansien maiden kansalaiset täyttävät täysin kaikki
asetetut edellytykset, mihin kuuluu myös laillisen oleskelun keston
noudattaminen.
EES:n
avulla viranomaiset voivat tarkistaa, etteivät säännöllisesti matkustavat
henkilöt, joilla on toistuvaisviisumi, ylitä laillista oleskeluaikaansa
Schengen-alueella.

1.4.4.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan.
Kehittämisen
aikana
Ehdotusluonnoksen
ja teknisten eritelmien hyväksymisen jälkeen ulkopuolinen toimeksisaaja
kehittää teknisen järjestelmän. Järjestelmät kehitetään keskustasolla ja
kansallisella tasolla, ja kokonaiskoordinoinnista vastaa tietotekniikkavirasto.
Tietotekniikkavirasto määrittelee yleisen hallintorakenteen yhteistyössä
kaikkien sidosryhmien kanssa. Kuten tällaisten järjestelmien kehittämisen
yhteydessä yleensäkin, hankkeen alussa laaditaan sitä koskeva
kokonaishallintosuunnitelma sekä laadunvarmistussuunnitelma. Niihin olisi
sisällyttävä tulostauluja, jotka käsittävät erityisesti seuraaviin seikkoihin
liittyviä indikaattoreita:
          hankkeen
kokonaistilanne
kehittämistyön
eteneminen sovitun aikataulun mukaisesti (välitavoitteet), riskinhallinta,
resurssien (henkilöstö- ja rahoitusresurssien) hallinta sovitun jaottelun
mukaisesti, organisatoriset valmiudet jne.
Järjestelmän
tultua toimintakuntoon
Seurantaa
ja arviointia koskevan 46 artiklan mukaan
”3.     Kahden vuoden kuluttua EES:n käyttöönotosta ja sen jälkeen kahden
vuoden välein tietotekniikkavirasto antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle
ja komissiolle kertomuksen EES:n teknisestä toiminnasta ja turvallisuudesta.
4.       Kahden vuoden kuluttua EES:n käyttöönotosta ja tämän jälkeen neljän
vuoden välein komissio laatii EES:stä yleisarvioinnin. Yleisarvioinnissa
tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan
toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä, asetuksen soveltamista,
EES:n turvallisuutta ja mahdollisia vaikutuksia tulevaan toimintaan. Komissio
toimittaa arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”
Kyseisen
arvioinnin kannalta erityisen tärkeitä ovat laillisen oleskeluajan ylittäneiden
henkilöiden lukumäärään liittyvät indikaattorit ja tiedot
rajanylitysajankohdasta, jota varten tietoa kerättäisiin myös
VIS-järjestelmästä saaduista kokemuksista, sekä perusteellinen analyysi siitä,
onko tarpeen mahdollistaa tietojen käyttö lainvalvontatarkoituksia varten. Komission
olisi toimitettava arvioinnin tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Erityistavoite: parantaa rajatarkastusten
tehokkuutta valvomalla oleskeluoikeutta maahantulon ja maastalähdön yhteydessä
ja kehittää laillisen oleskeluajan ylittämisen riskien arviointia;
Indikaattori: prosessointiaika
rajanylityspaikoilla
rajanylityspaikoilla
tunnistettujen laillisen oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden lukumäärä
järjestelmän
käytettävyysaste
Erityistavoite: tuottaa luotettavia tietoja,
joiden perusteella EU ja jäsenvaltiot pystyvät tekemään tietoon perustuvia
valintoja toimintalinjoistaan viisumi- ja muuttoliikeasioissa;
Indikaattori: laillisen
oleskeluajan ylittäneistä henkilöistä annettujen kuulutusten lukumäärä
jaoteltuna seuraaviin luokkiin: viisumivelvolliset/viisumipakosta vapautetut,
rajatyyppi (maa-, meri-, ilmaraja), jäsenvaltio, alkuperämaa/kansalaisuus
Erityistavoite: tunnistaa ja havaita laittomat
maahanmuuttajat, erityisesti laillisen oleskeluajan ylittäneet henkilöt, myös
alueen sisällä, ja parantaa palauttamismahdollisuuksia;
Indikaattori: laillisen
oleskeluajan ylittäneiden henkilöiden kiinniottamiseen johtavien kuulutusten
lukumäärä
Erityistavoite: turvata kolmansien maiden
kansalaisten perusoikeudet, erityisesti henkilötietojen suoja ja oikeus
yksityisyyteen;
Indikaattori: maahantulo-
ja maastalähtökirjausten väärien vastaavuuksien lukumäärä
yksityishenkilöiden
kansallisille tietosuojaviranomaisille tekemien kanteluiden lukumäärä.

1.5.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

EU:hun
suuntautuva laiton maahanmuutto asettaa haasteita jokaiselle jäsenvaltiolle. Suurin
osa laittomista maahanmuuttajista on henkilöitä, jotka ovat ylittäneet
laillisen oleskeluajan, eli henkilöitä, jotka ovat saapuneet Euroopan unioniin
laillisesti, mutta jääneet sinne oleskeluoikeutensa päätyttyä. EU:n
lainsäädännön mukaan kolmansien maiden kansalaisilla on yleisesti ottaen oikeus
saapua maahan lyhytaikaista, enintään kolmen kuukauden pituista oleskelua
varten kuuden kuukauden jaksolla.
EES:n
myötä Euroopan unioni saa perustietoa kolmansien maiden kansalaisista, jotka
tulevat EU:n alueelle ja lähtevät sieltä. Nämä tiedot ovat olennaisen tärkeitä
kestävän ja järkevän politiikan suunnittelemiseksi muuttoliike- ja
viisumikysymyksissä. Nykyinen käytäntö leimata passit aiheuttaa ongelmia, jotka
liittyvät lainvalvontaan mutta myös matkustajien oikeuksista tiedottamiseen,
esimerkiksi siitä, kuinka monta päivää tarkalleen heillä on jäljellä
oleskeluoikeutta Schengen-alueella sen jälkeen, kun he ovat jo oleskelleet
alueella useita kertoja muutaman päivän ajan. Kun tietoja ei myöskään ole
merkitty mihinkään muualle kuin passiin, tietojen vaihtaminen jäsenvaltioiden
välillä on fyysisesti mahdotonta. Se tarkoittaa myös sitä, etteivät tällaiset
tiedot ole käytettävissä, jos leimatut matkustusasiakirjat katoavat tai ne
korvataan uusilla.
EES:n
avulla voidaan laskea kolmansien maiden kansalaisten oleskelun kesto ja
todentaa, onko joku henkilö ylittänyt laillisen oleskeluajan, myös
suoritettaessa tarkastuksia Schengen-alueen sisällä. Tällä hetkellä
rajavartijoiden ja maahanmuuttoviranomaisten käytettävissä ovat ainoastaan
matkustusasiakirjan leimat, joista maahantulo- ja maastalähtöpäivät käyvät
ilmi. Kolmansien maiden kansalaisten Schengen-alueella oleskelun kesto
lasketaan näiden leimojen perusteella. Niitä on kuitenkin usein hankala
tulkita; ne saattavat olla lukukelvottomia tai niitä saatetaan väärentää. Schengen-alueella
vietetyn ajan tarkka laskeminen matkustusasiakirjoissa olevien leimojen
perusteella on näin ollen aikaavievää ja vaikeaa.

1.5.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

Mikään
jäsenvaltio ei pysty yksin luomaan yhteistä, yhteentoimivaa maahantulo- ja
maastalähtöjärjestelmää. Kuten kaikki muuttovirtojen hallintaan ja
turvallisuusuhkiin liittyvä toiminta, tämäkin on osa-alue, jossa EU:n
talousarvion käytöstä saadaan ilmeistä lisäarvoa.
Sisärajoilla
tehtävien tarkastusten poistamista on kompensoitava unionin ulkorajojen
tehokkaaseen valvontaan tähtäävillä yhteisillä toimilla. Tiettyihin
jäsenvaltioihin kohdistuu suuri paine niiden maantieteellisen sijainnin ja
niiden hallinnoitavaksi tulevan unionin ulkorajan pituuden vuoksi. Maahantulon
edellytykset ja kolmansien maiden kansalaisten rajatarkastukset on
yhdenmukaistettu EU:n lainsäädännöllä. Koska henkilöt voivat saapua
Schengen-alueelle sellaisen jäsenvaltion rajanylityspaikan kautta, jossa
käytetään kansallista maahantulo- ja/tai maastalähtörekisteriä, mutta poistua
sellaisen rajanylityspaikan kautta, missä tällaista järjestelmää ei käytetä,
mikään jäsenvaltio ei pysty toimiin yksinään, vaan tarvitaan EU:n toimia.

1.5.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset

Toisen
sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) ja viisumitietojärjestelmän
(VIS) kehittämisestä saaduista kokemuksista voidaan vetää seuraavat
johtopäätökset:
1)
Jotta voitaisiin välttyä muuttuvista vaatimuksista aiheutuvilta kustannusten
ylittymisiltä ja viivästyksiltä, vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella
ei kehitetä uusia tietojärjestelmiä, etenkään jos kyseessä on laaja
tietojärjestelmä, ennen kuin oikeudelliset välineet, joissa vahvistetaan
tällaisen järjestelmän tarkoitus, kattavuus, toiminnot ja tekniset
yksityiskohdat, on lopullisesti hyväksytty.
2)
Kansallisen kehittämistyön rahoittaminen on osoittautunut vaikeaksi
jäsenvaltioissa, jotka eivät ole sisällyttäneet siihen liittyviä toimintoja
monivuotisiin ohjelmiinsa tai joiden suunnitelmat ulkorajarahaston puitteissa
eivät ole olleet riittävän tarkkoja. Tämän vuoksi nyt ehdotetaan, että nämä
kehittämiskustannukset sisällytetään ehdotukseen.

1.5.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Tämä
ehdotus olisi nähtävä osana Euroopan unionin yhdennetyn
rajaturvallisuusstrategian ja erityisesti älykkäitä rajoja koskevan tiedonannon[38] jatkuvaa kehittämistä sekä
yhdessä sisäisen turvallisuuden rahastoa koskevan ehdotuksen[39] kanssa osana monivuotista
rahoituskehystä. Tietotekniikkavirastoa koskevaan komission muutettuun
ehdotukseen[40]
liitetty rahoitusselvitys kattaa olemassa olevien tietoteknisten järjestelmien
(Eurodac, SIS II, VIS) kustannukset, mutta ei tulevia
rajaturvallisuusjärjestelmiä, joita ei vielä ole siirretty viraston vastuulle
oikeudellisen kehyksen avulla. Näin ollen ehdotukseen neuvoston asetukseksi
vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta[41] sisältyvässä liitteessä
kaavaillaan, että otsake 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) kattaisi nykyiset
tietojärjestelmät otsakkeessa Tietojärjestelmät (822 miljoonaa euroa) ja
tulevat rajaturvallisuusjärjestelmät otsakkeessa Sisäinen turvallisuus (1,1
miljoonaa euroa 4,648 miljoonan euron kokonaissummasta). Komission sisällä
sisäasioiden pääosasto on vastuussa sellaisen vapaan liikkuvuuden alueen
perustamisesta, jossa ihmiset voivat ylittää sisärajat ilman rajatarkastuksia
ja jonka ulkorajoja valvotaan ja hallinnoidaan johdonmukaisesti EU:n tasolla.
Järjestelmällä on seuraavia synergiaetuja viisumitietojärjestelmän kanssa:
a)
biometristä tunnistusjärjestelmää käytetään viisuminhaltijoiden kohdalla myös
maahantulo- ja/tai maastalähtötarkoituksiin;
b)
maahantulo- ja maastalähtöjärjestelmä täydentää VIS-järjestelmää.
VIS-järjestelmään sisältyvät ainoastaan viisumihakemukset ja myönnetyt
viisumit, kun taas EES tallentaa viisuminhaltijoiden osalta myös myönnettyihin
viisumeihin liittyvät konkreettiset maahantulo- ja maastalähtötiedot;
c)
synergiaetuja syntyy myös RTP:n kanssa, kun rekisteröityjen matkustajien
maahantulo- ja maastalähtötiedot kirjataan EES:ään, jolla valvotaan heidän
laillisen oleskelunsa kestoa Schengen-alueella. Rekisteröityjen matkustajien
täysin automatisoituja rajanylityksiä ei voitaisi toteuttaa ilman EES:ää.
Asiaan ei myöskään liity riskiä päällekkäisyydestä muiden pääosastojen
toteuttamien samantapaisten aloitteiden kanssa.

1.6.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
¨  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa
[PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.
–
¨ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja
päättyvät vuonna VVVV.
x Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
valmisteleva vaihe vuosina 2013–2015 (oikeudellisen
kehyksen vahvistaminen)
–
kehittämisvaihe vuosina 2015–2017
–
minkä jälkeen toiminta täydessä laajuudessa.

1.7.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[42]

x komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
x välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
x yhteisöjen perustamille elimille[43]
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai
julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi
toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia
erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan
mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Ehdotuksessa
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa vuosiksi
2014–2020 (KOM(2011) 750) kaavaillaan 15 artiklassa maahantulo- ja
maastalähtöjärjestelmän rahoittamista. Edellä mainitun rahoitusohjelman
toteuttamistehtävät siirretään uuden varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan
c alakohdan ja 60 artiklan mukaisesti (välillinen hallinnointi)
tietotekniikkavirastolle.
Kaikki
kehitystoiminta uskotaan vuosina 2015–2017 tietotekniikkavirastolle tehtävien
siirtoa koskevalla sopimuksella. Tämä kattaa hankkeen kaikkien osien, toisin
sanoen keskusjärjestelmän, jäsenvaltioiden järjestelmien, verkkojen ja
jäsenvaltioiden infrastruktuurin kehittämisosion.
Väliarviointivaiheessa
vuonna 2017 tarkoituksena on siirtää 513 000 miljoonan euron määrärahasta
jäljellä oleva osuus tietotekniikkaviraston budjettikohtaan käytettäväksi
keskusjärjestelmän ja verkon käyttö- ja ylläpitokustannuksiin sekä kansallisiin
ohjelmiin kansallisten järjestelmien käyttö- ja ylläpitokustannuksiin, kuten
infrastruktuurikustannuksiin (ks. jäljempänä oleva taulukko). Säädökseen
liittyvää rahoitusselvitystä tarkistetaan tämän mukaisesti vuoden 2016 loppuun
mennessä.
 Osio || Hallinnointitapa || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Keskusjärjestelmän kehittäminen || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X ||   ||   ||
 Kehittäminen jäsenvaltioissa || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X ||   ||   ||
 Keskusjärjestelmän ylläpito || Välillinen keskitetty hallinnointi ||   ||   || X || X || X || X
 Kansallisten järjestelmien ylläpito || Välillinen keskitetty hallinnointi ||   ||   || X || X || X || X
 Verkko (1) || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X || X || X || X
 Jäsenvaltioiden infrastruktuuri || Välillinen keskitetty hallinnointi || X || X || X || X || X || X
(1) Verkon kehittäminen vuosina 2015–2017,
verkon toiminta vuosina 2017–2020

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt

Ilmoitetaan sovellettavat
aikavälit ja edellytykset
EES:n
seurantaa ja arviointia koskevat säännöt sisältyvät järjestelmää koskevan
ehdotuksen 46 artiklaan.
46
artikla        Seuranta ja arviointi
1.
Tietotekniikkavirasto varmistaa, että käytettävissä on
menetelmiä, joiden avulla voidaan seurata EES:n toimintaa suhteessa teknisiä
tuotoksia, kustannustehokkuutta, turvallisuutta ja palvelun laatua koskeviin
tavoitteisiin.
2.
Tietotekniikkavirastolla on oltava teknistä ylläpitoa
varten käytössään tarvittavat tiedot EES:ssä suoritetusta tietojenkäsittelystä.
3.
Kahden vuoden kuluttua EES:n käyttöönotosta ja sen jälkeen
kahden vuoden välein tietotekniikkavirasto antaa Euroopan parlamentille,
neuvostolle ja komissiolle kertomuksen EES:n teknisestä toiminnasta ja
turvallisuudesta.
4.
Kahden vuoden kuluttua EES:n käyttöönotosta ja tämän
jälkeen neljän vuoden välein komissio laatii EES:stä yleisarvioinnin. Yleisarvioinnissa
tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä arvioidaan
toiminnan perustana olevien periaatteiden pätevyyttä, asetuksen soveltamista,
EES:n turvallisuutta ja mahdollisia vaikutuksia tulevaan toimintaan. Komissio
toimittaa arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5.
Ensimmäisessä arvioinnissa tarkastellaan erityisesti sitä,
miten EES voisi edistää terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten
torjumista, ja sitä, pitäisikö järjestelmään tallennettuihin tietoihin päästä
lainvalvontatarkoituksissa, ja jos pitäisi, millaisin edellytyksin tällainen
pääsy voitaisiin sallia, muutetaanko tietojen säilyttämisaikaa ja myönnetäänkö
kolmansien maiden viranomaisille pääsy järjestelmään, kun otetaan huomioon
EES:n toiminta ja VIS-järjestelmän toteuttamisesta saadut tulokset.
6.
Jäsenvaltioiden on toimitettava tietotekniikkavirastolle
ja komissiolle tiedot, jotka ovat tarpeen 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen
kertomusten laatimiseksi komission ja/tai tietotekniikkaviraston ennalta
määrittelemien määrällisten indikaattorien mukaisesti.
7.
Tietotekniikkavirasto toimittaa komissiolle 4 ja 5
kohdassa tarkoitettujen yleisarviointien laatimiseen tarvittavat tiedot.

2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

1)
Järjestelmän tekniseen kehittämiseen liittyvät vaikeudet
Jäsenvaltioiden
tietojärjestelmät eroavat teknisesti toisistaan. Lisäksi rajavalvonnan prosessit
voivat vaihdella paikallisten olosuhteiden mukaan (rajanylityspaikalla
käytettävissä oleva tila, matkustajavirrat jne.). EES on yhdistettävä
kansalliseen tietotekniikkarakenteeseen ja kansallisiin
rajavalvontaprosesseihin. Lisäksi järjestelmän kansallisten osien kehittäminen
on sovitettava täysin yhteen keskustason vaatimusten kanssa. Tältä osin on
havaittu seuraavat kaksi pääriskiä:
a)
Ellei keskustason ja kansallisten tahojen koordinaatio ole riittävää, riskinä
on, että eri jäsenvaltiot toteuttavat EES:n tekniset ja oikeudelliset
näkökohdat eri tavoin.
b)
Mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien riski tulevan järjestelmän käytössä
riippuen siitä, miten jäsenvaltiot sisällyttävät EES:n olemassa oleviin
rajavalvontaprosesseihin.
2)
Järjestelmän oikea-aikaiseen kehittämiseen liittyvät vaikeudet
VIS-
ja SIS II -järjestelmien kehittämisestä saatujen kokemusten perusteella voidaan
ennakoida, että EES:n toteutuksen onnistumisen kannalta ratkaiseva tekijä on
se, pystyykö ulkopuolinen toimeksisaaja kehittämään järjestelmän aikataulussa. Laajojen
tietotekniikkajärjestelmien kehittämisen ja hallinnoinnin
asiantuntijakeskuksena tietotekniikkavirasto vastaa myös sopimusten tekemisestä
ja hallinnoinnista, erityisesti järjestelmän kehittämiseen liittyvästä
alihankinnasta. Ulkopuolisen toimeksisaajan käyttämiseen tämän kehitystyön
toteuttamiseen liittyy useita riskejä:
a)
Erityisenä riskinä on se, että toimeksisaaja ei pysty osoittamaan hankkeeseen
riittävästi resursseja tai että se suunnittelee ja kehittää järjestelmän, joka
ei vastaa uusinta tekniikan tasoa.
b)
Riskinä on myös, että toimeksisaaja ei noudata täysimääräisesti laajojen
tietotekniikkahankkeiden hoitamiseen tarkoitettuja hallinnollisia tekniikoita
ja menetelmiä keinona vähentää kustannuksia.
c)
Nykyisessä talouskriisissä ei voida myöskään täysin sulkea pois riskiä siitä,
että toimeksisaaja kohtaa hankkeen ulkopuolisista tekijöistä johtuvia
taloudellisia vaikeuksia.

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

1)
Tietotekniikkavirastosta on tarkoitus tulla laajojen tietojärjestelmien
kehittämisen ja hallinnoinnin asiantuntijakeskus. Sen tehtäväksi annetaan
järjestelmän keskusosan sekä jäsenvaltioiden yhdenmukaisten rajapintojen
kehittäminen ja toiminta. Näin on tarkoitus välttää useimmat ongelmista, joita
komissiolle aiheutui SIS II- ja VIS-järjestelmien kehittämisen yhteydessä.
Kehittämisvaiheessa
(vuosina 2015–2017) kokonaisvastuu säilyy komissiolla, kun hanketta kehitetään
välillisen keskitetyn hallinnoinnin avulla. Tietotekniikkavirasto vastaa
teknisestä ja taloushallinnosta, erityisesti sopimusten tekemisestä ja
hallinnoinnista. Tehtävien siirtoa koskeva sopimus kattaa keskusosan (julkisten
hankintojen välityksellä) ja kansallisen osan (avustusten välityksellä). Soveltamissääntöjen
40 artiklan mukaan komissio tekee sopimuksen, jossa säädetään varojen
hallinnoimista ja valvontaa koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä ja
komission taloudellisten etujen suojaamisesta. Tällaiseen sopimukseen
sisällytetään 40 artiklan 2 kohdassa esitetyt säännökset. Sen ansiosta komissio
pystyy hallitsemaan 2.2.1 kohdassa kuvatut riskit.
Väliarvioinnin
yhteydessä (suunniteltu ajankohta vuonna 2017 sisäisen turvallisuuden rahaston
yhteydessä, horisontaalisen asetuksen 15 artikla) hallinnointitapaa
tarkastellaan uudelleen.
2)
Kansallisen tason viivästysten välttämiseksi on tarkoitus huolehtia tehokkaasta
hallinnosta kaikkien sidosryhmien välillä. Komissio on ehdottanut
asetusluonnoksessa, että jäsenvaltioiden kansallisista asiantuntijoista
koostuva neuvoa-antava ryhmä tarjoaisi tietotekniikkavirastolle EES:ään/RTP:hen
liittyvää asiantuntemusta. Tämä neuvoa-antava ryhmä kokoontuisi säännöllisesti
käsittelemään järjestelmän täytäntöönpanoa, jakamaan kokemuksia ja antamaan
neuvoja tietotekniikkaviraston hallintoneuvostolle. Lisäksi komissio aikoo
suositella jäsenvaltioille, että nämä perustaisivat kansallisen
hankeinfrastruktuurin / hankeryhmän sekä teknistä että toiminnallista
kehittämistä varten ja loisivat luotettavan tiedonsiirtoinfrastruktuurin, johon
kuuluisivat keskitetyt asiointipisteet.

2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Petosten
torjumiseksi suunnitellut toimenpiteet esitetään asetuksen (EU) 1077/2011 35
artiklassa, jossa säädetään seuraavaa:
1.       Petosten, lahjonnan ja muiden sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi
sovelletaan asetusta (EY) N:o 1073/1999.
2.       Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä
tutkimuksista tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen ja antaa viipymättä
määräykset, jotka koskevat kaikkia viraston työntekijöitä.
3.       Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa
sopimuksissa tai välineissä on määrättävä nimenomaisesti, että
tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikan päällä
suoritettavia tarkastuksia, jotka koskevat viraston antaman rahoituksen saajia
ja sen jakamisesta vastaavia tahoja.
Kyseisen
säännöksen mukaisesti 28. kesäkuuta 2012 annettiin vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta
hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston hallintoneuvoston päätös,
joka koskee petosten, korruption ja kaiken unionin etuja vahingoittavan
laittoman toiminnan torjuntaan liittyvien sisäisten tutkimusten ehtoja.
Lisäksi
sisäasioiden pääosasto valmistelee parhaillaan omaa petostentorjunta- ja ‑havaitsemisstrategiaansa.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

Tietotekniikkavirastolle annetaan tehtävien
siirtoa koskevan sopimuksen välityksellä tehtäväksi luoda paikallisten
rahoitusjärjestelmiensä tasolle asianmukaiset välineet EES:n toteuttamiseen
liittyvien kustannusten tehokkaan valvonnan, seurannan ja raportoinnin takaamiseksi
uuden varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisesti. Se ryhtyy asianmukaisiin
toimenpiteisiin, jotta se pystyy raportoimaan asiasta lopullisesta
budjettinimikkeistöstä riippumatta.
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…...…...] || JM/EI-JM ([44])   || EFTA[45]-mailta   || ehdokasmailta[46]   || kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || [XX.YY.YY.YY]   || JM/ || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…...…...] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 || [18.02.CC] Sisäisen turvallisuuden rahasto – rajat || JM/ || EI || EI || KYLLÄ || EI

3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 3 || Turvallisuus ja kansalaisuus
 PO: sisäasioiden pääosasto ||   ||   || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017[47]   || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja näitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 18.02.CC || Sitoumukset || (1) || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Maksut || (2) || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen toimintaohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[48]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sisäasioiden pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Maksut || =2 + 2a +3 || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <….> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || Hallintomenot
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja näitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 PO: sisäasioiden pääosasto ||   ||   ||   ||
  Henkilöresurssit || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Muut hallintomenot || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 Sisäasioiden PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja näitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 0,455 || 0,455 || 123,021 || 30,533 || 119,867 || 80,662 || 80,662 || 80,662 ||   || 516,317
 Maksut || 0,455 || 0,455 || 61,738 || 82,773 || 93,067 || 84,383 || 80,662 || 80,662 || 32,122 || 516,317
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ ||
 ||
 Tyyp-pi[49]   || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 ERITYISTAVOITE 1[50]: Järjestelmän kehittäminen (keskus- ja kansallisella tasolla)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || 1 || 122,566 || 1 || 30,142 || 1 || 43,143 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 195,851 ||
 Välisumma erityistavoite 1[51]   ||   || 122,566   ||   || 30,142 ||   || 43,143   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 195,851   ||
 ERITYISTAVOITE 2: Järjestelmän toiminta (keskus- ja kansallisella tasolla)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   || 1  || 76,334 ||  1 || 80,271 || 1 || 80,272 ||  1 || 80,272   || 1 || 317,149 ||
 Välisumma erityistavoite 2[52]   ||   ||   ||   ||   ||   || 76,334 ||   || 80,271 ||   || 80,272 ||   || 80,272 ||   || 317,149 ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 1 || 122,566 ||  1 || 30,142 || 2 || 119,477 || 1 || 80,271 || 1 || 80,272 || 1 || 80,272 || 2 || 513,000 ||

3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Muut hallintomenot || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[53]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Henkilöresurssien
arvioitu tarve

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna (tai enintään
yhden desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020
 ·        Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[54]
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[55]   || - päätoimipaikassa[56]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || 2 valmistelevassa vaiheessa vuosina 2013–2015 1 hallintovirkamies hoitamaan lainsäädäntöneuvotteluja, tehtävien koordinointia tietotekniikkaviraston kanssa ja tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen seurantaa 0,5 hallintovirkamiestä valvomaan rahoitustoimintoja sekä antamaan rajavalvonnan ja teknisten kysymysten asiantuntemusta 0,5 hallintoavustajaa hoitamaan hallinto- ja rahoitustoimintoja 1,5 kehittämisvaiheen aikana vuosina 2016–2020 1 hallintovirkamies tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen seurantaa varten (raportit, komiteamenettelyjen valmistelu, toiminnallisten ja teknisten eritelmien validointi, rahoitustoimintojen valvonta ja koordinointi tietotekniikkaviraston kanssa) sekä antamaan rajavalvonnan ja teknisten kysymysten asiantuntemusta 0,5 hallintoavustajaa hoitamaan hallinto- ja rahoitustoimintoja
 Ulkopuolinen henkilöstö || 0

3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa

–
x Ehdotus/aloite on nykyisen ja seuraavan
monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen
asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen
käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[57].
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen

–
x Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin

–
¨  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
–
x Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin
seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
x        vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[58]
 vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || ja näitä seuraavat vuodet
 Momentti 6313 ||   || 3,729 || 5,013 || 5,639 || 5,111 || 4,884 || 4,884 || 1,954
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
18.02.CC
Sisäisen turvallisuuden rahasto – rajat
Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
Määrärahoihin
sisältyy Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden rahoitusosuus
niiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti. Esitetyt arviot ovat täysin viitteellisiä
ja perustuvat tuoreisiin laskelmiin Schengenin säännöstön täytäntöönpanosta
saatavista tuloista valtioissa, jotka tällä hetkellä maksavat Euroopan unionin
yleiseen talousarvioon (suoritetut maksut) kutakin varainhoitovuotta kohden
vuosittaisen summan (Islanti, Norja ja Sveitsi). Summa lasketaan kunkin valtion
bruttokansantuotteen mukaisesti prosenttiosuutena kaikkien osallistuvien
valtioiden bruttokansantuotteesta. Laskelma perustuu Eurostatin lukuihin
kesäkuulta 2012, ja niissä on huomattavia eroja osallistuvien valtioiden
taloudellisen tilanteen mukaan.
[1]               KOM(2008) 69 lopullinen. Tiedonantoon
liittyi vaikutusten arviointi SEC(2008) 153.
[2]               Avoin
ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (Euroopan
unionin virallinen lehti C 115, 4.5.2010, s. 1).
[3]               EUCO
23/11.
[4]               KOM(2011)
680 lopullinen.
[5]               EUVL
L 105, 13.4.2006.
[6]               Bulgaria,
Viro, Espanja, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Portugali,
Romania, Slovakia ja Suomi.
[7]               http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/data/database.
Näihin lukuihin sisältyvät laillisen oleskeluajan ylittäneet henkilöt sekä
henkilöt, jotka ovat tulleet maahan laittomasti, ja henkilöt, jotka on otettu
kiinni rajalla tai Schengen-alueella.
[8]               EUVL L
286, 1.11.2011.
[9]               SEC(2008)
153.
[10]             SWD(2013)
47.
[11]             Edellytyksenä
on, että lainsäädäntövallan käyttäjä hyväksyy ehdotuksen ulkorajojen ja
viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden
rahastoa (KOM(2011) 750 lopullinen) sekä ehdotuksen neuvoston asetukseksi
vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta
(KOM(2011) 398) ja että suhteessa talousarvion asiaankuuluvan otsakkeen
menokattoon on käytettävissä riittävästi varoja.
[12]             EYVL
L 176, 10.7.1999, s. 36.
[13]             EUVL
L 53, 27.2.2008, s. 52.
[14]             EUVL
L 160, 18.6.2011, s. 19.
[15]             EUVL C… , …, s…
[16]             EUVL C… , …, s…
[17]             EUVL C… , …, s…
[18]             KOM(2008)
69 lopullinen.
[19]             EUVL
L 158, 30.4.2004, s. 77.
[20]             EUVL
L 286, 1.11.2011, s. 1.
[21]             EYVL
L 281, 23.11.1995, s. 31.
[22]             EYVL
L 8, 12.1.2001, s. 1.
[23]             EUVL
L 55, 28.2.2011, s. 13.
[24]             EYVL
L 131, 1.6.2000, s. 43.
[25]             EYVL
L 64, 7.3.2002, s. 20.
[26]             EYVL
L 176, 10.7.1999, s. 36.
[27]             EYVL
L 176, 10.7.1999, s. 31.
[28]             EUVL
L 53, 27.2.2008, s. 52.
[29]             EUVL
L 53, 27.2.2008, s. 1.
[30]             EUVL
L 160, 18.6.2011, s. 21.
[31]             EUVL
L 160, 18.6.2011, s. 19.
[32]             EUVL
L 243, 15.9.2009, s. 1.
[33]             EUVL
L 286, 1.11.2011, s. 1.
[34]             EUVL
L 349, 25.11.2004, s. 1.
[35]             ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[36]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[37]             Ehdotus
– Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
(KOM(2011) 750).
[38]             Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Älykkäät rajat – vaihtoehdot
ja jatkotoimet (KOM (2011) 680.
[39]             Ehdotus
– Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
(KOM(2011) 750).
[40]             KOM(2010) 93,
19.3.2010.
[41]             KOM(2011) 398,
29.6.2011.
[42]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[44]             JM
= jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[45]             EFTA:
Euroopan vapaakauppaliitto.
[46]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[47]             Kustannusten
vaihtelu ja korkeat kustannukset erityisesti vuosina 2015 ja 2017 voidaan
selittää seuraavasti: kehittämistä koskevat maksusitoumukset tehdään
kehittämisvaiheen alussa vuonna 2015 (kertaluontoiset kustannukset, jotka
kattavat laitteisto-, ohjelmisto- ja toimeksisaajan kustannukset kolmeksi
vuodeksi). Kehittämisvaiheen lopussa vuonna 2017 tehdään toimintaa koskevat
maksusitoumukset. Laitteistojen ja ohjelmistojen hallinnoinnin kustannukset
vaihtelevat jaksosta riippuen.
[48]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[49]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[50]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet.....”.
[51]             Tämä
määrä sisältää keskusjärjestelmän kehittämisen osalta erityisesti
verkkoinfrastruktuurin, tarvittavan laitteiston ja ohjelmistolisenssit sekä
ulkopuoliselle toimeksisaajalle keskusjärjestelmän kehittämisestä aiheutuvat
kustannukset. Lisäksi se kattaa jäsenvaltioissa toteutettavan kehitystyön
osalta tarvittavasta laitteistosta ja ohjelmistolisensseistä aiheutuvat
kustannukset sekä ulkopuolisen sopimusperusteisen kehitystyön.
[52]             Tämä
määrä kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat keskusjärjestelmän pitämisestä
toiminnassa, erityisesti verkon toiminnan hoitamisen, ulkopuolisen
toimeksisaajan suorittaman keskusjärjestelmän ylläpidon ja tarvittavat
laitteistot ja ohjelmistolisenssit. Kansallisen toiminnan osalta se kattaa
kansallisten järjestelmien toiminnasta aiheutuvat kustannukset, erityisesti
laitteistojen ja ohjelmistojen lisenssit ja häiriötilanteiden hallinnan sekä
tarvittavista ulkopuolisista toimeksisaajista aiheutuvat kustannukset.
[53]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[54]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä,
paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat.
[55]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[56]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[57]             Katso
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[58]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä
on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.