Avis juridique important

|

52001PC0775

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyn päätöksen N:o 1254/96/EY muuttamisesta  /* KOM/2001/0775 lopull. - COD 2001/0311 */

Virallinen lehti nro 151 E , 25/06/2002 s. 0207 - 0220

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyn päätöksen N:o 1254/96/EY muuttamisestaPERUSTELUT1. johdanto ja tiivistelmä1. Tämä ehdotus Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen tarkistamiseksi perustuu tällä hetkellä voimassa olevien energia-alan TEN-verkkoja koskevien suuntaviivojen toimivuuden arviointiin (ks. kertomus Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen täytäntöönpanosta kaudella 1996-2001, joka esitetään yhdessä tämän ehdotuksen kanssa).Ehdotuksessa on otettu huomioon energiamarkkinoilla vuoden 1996 jälkeen tapahtunut kehitys, eli sähkö- ja maakaasumarkkinoiden vapauttamista koskevien direktiivien täytäntöönpano, tuontienergiariippuvuuden lisääntyminen (erityisesti maakaasun suhteen) sekä korkeampien tavoitteiden asettaminen uusiutuvien energialähteiden käyttöasteelle.Ehdotus on osa Tukholman Eurooppa-neuvoston edellyttämistä toimenpiteistä, joilla on määrä hyödyntää sisämarkkinoiden mahdollisuuksia ja erityisesti luoda kehys sellaisten tehokkaiden rajat ylittävien markkinoiden toteuttamiselle, joilla on tukenaan asianmukaiset perusrakenteet.Ehdotuksella tuetaan myös komission maaliskuussa 2001 tekemiä ehdotuksia, joiden tavoitteena on sähkö- ja maakaasumarkkinoiden täydellinen ja säännelty avaaminen ja verkkoonpääsyedellytysten vahvistaminen sähkön rajakauppaa varten.Ehdotuksessa otetaan huomioon Feiran Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2000 hyväksymä pohjoista ulottuvuutta koskeva toimintaohjelma. Ehdotus kuvastaa myös laajentumisprosessissa tapahtunutta edistystä, ja siinä korostetaan erityisesti jäsenehdokasmaiden sähköverkkojen liittämistä yhteisön verkkoihin.2. Ehdotuksessa halutaan pääasiassa muuttaa energia-alan TEN-verkkoja koskevia suuntaviivoja siten, että voitaisiin yksilöidä yhteistä etua koskevien hankkeiden ryhmässä ensisijaisten hankkeiden ryhmä.Yhteistä etua koskevat hankkeet ovat hankkeita, jotka vastaavat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämistä koskevissa suuntaviivoissa vahvistettuja perusteita ja tavoitteita. Nykyisen luettelon ovat vahvistaneet Euroopan parlamentti ja neuvosto Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittämistä koskevista suuntaviivoista tehdyn päätöksen liitteessä vuonna 1996, ja sitä on täydennetty vuosina 1997 ja 1999. Yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo saattamisesta ajan tasalle säädetään tässä ehdotuksessa (liitteet II ja III). Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin voidaan myöntää rahoitustukea enintään 10 prosenttia investointikustannuksista yhteisön rahoitustuen myöntämisestä annetun asetuksen (TEN-rahoitustuesta annettu asetus) mukaisesti.Tässä ehdotuksessa siis ehdotetaan, että yhteistä etua koskevien hankkeiden joukosta yksilöitäisiin Euroopan etua koskevien ensisijaisten hankkeiden ryhmä. Siihen kuuluisi rajoitettu määrä energiaverkkohankkeita, joiden merkitys on erittäin suuri energiapolitiikan olennaisten kriteerien - sisämarkkinoiden toteuttamis- ja toimitusvarmuuden vahvistamiskriteerien (ks. liite I) - perusteella.Jäsenvaltioiden ja komission olisi annettava näille ensisijaisille hankkeille poliittinen tuki ja kiinnitettävä niihin erityistä huomiota. Komissio aikoo kohdistaa näihin ensisijaisiin hankkeisiin tukea, joka on käytettävissä Euroopan laajuisten energiaverkkojen politiikan perusteella. Erityisesti etusija annetaan ensisijaisille hankkeille, kun päätetään TEN-rahoitustuesta annetun asetuksen mukaisista rahoitustuista.Jotta voitaisiin tukea tehokkaasti hankkeita, joiden toteuttamisen kannalta rahoitustuen lisääminen on ehdottoman tärkeää, komissio katsoo, että on välttämätöntä, että TEN-rahoitustuesta annetun asetuksen mukainen enimmäisrahoitus ensisijaisille hankkeille voidaan kasvattaa 10 prosentista  20 prosenttiin. Komissio sisällyttää tämän muutoksen TEN-rahoitustuesta annetun asetuksen parhaillaan laadittavana olevaan tarkistukseen.Komissio katsoo myös, että päätettäessä TEN-rahoitustuesta annetun asetuksen mukaisista rahoitustuista on annettava etusija kehittämisvaiheelle (joka seuraa alustavia selvityksiä), mukaan luettuna hankkeiden toteuttamisen esteiden poistaminen. Aiempina vuosina on pantu etusijalle suunnitteluvaihe ja alustavien toteutettavuusselvitysten vaihe. Tämä asia on hoidettava TEN-rahoitustuesta annetun asetuksen parhaillaan laadittavana olevan tarkistuksen yhteydessä.3.  Tämän ehdotuksen tarkoituksena on myös muuttaa energia-alan TEN-verkkojen suuntaviivoja seuraavasti:* määritellään uudelleen energia-alan TEN-verkkojen suuntaviivojen painopisteet ottaen huomioon vuoden 1996 jälkeen tapahtunut kehitys* määritellään yleisemmin energia-alan TEN-verkkojen yhteistä etua koskevat hankkeet (10 toimintalinjaa nykyisten 90 yksityiskohtaisen hankkeen asemesta)* sisällytetään hankkeiden yksityiskohtaiset määritelmät hankkeiden eritelmiin, joista on jo säädetty suuntaviivoissa* täsmennetään, että hankkeiden yksilöinti ei rajoita ympäristövaikutusten arviointia* saatetaan komiteamenettelyä koskevat säännökset ajan tasalle niitä kuitenkaan olennaisesti muuttamatta* pidennetään suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevien kertomusten tarkastelujakso kahdesta vuodesta neljään, koska vuosittain annetaan kaikkien kolmen alan TEN-verkkoja koskeva yhteinen kertomus.Tässä yhteydessä on noudatettava yhteisön ympäristölainsäädännössä säädettyjä tiedottamista ja yleisön kuulemista koskevia säännöksiä.2. Euroopan unionin etua koskevat ensisijaiset hankkeetEnergia-alan TEN-verkkojen suuntaviivoissa on tarkoitus korostaa hankkeita, joiden katsotaan olevan erittäin tärkeitä sisämarkkinoiden kilpailun tai energian toimitusvarmuuden parantamisen kannalta.Tätä varten yksilöidään sähkö- ja maakaasuverkkojen kannalta tärkeimmät toimintalinjat, joihin kuuluvia yhteistä etua koskevia hankkeita pidetään ensisijaisina. Nämä ensisijaiset hankkeet määritellään "Euroopan unionin etua koskeviksi ensisijaisiksi hankkeiksi", ja jäsenvaltioiden ja komission odotetaan irrottavan voimavaroja erityisesti näihin hankkeisiin.Tästä säädetään päätösehdotuksen 1 artiklan 2 kohdassa.Päätösehdotuksen liitteessä I luetellaan ensisijaiset toimintalinjat, joihin ensisijaiset hankkeet kuuluvat.Ensisijaisista toimintalinjoista on laadittu kaavio kahdelle kartalle tämän perusteluosan liitteeseen. Toinen kaavio esittää Euroopan laajuisia sähköverkkoja ja toinen Euroopan laajuisia kaasuverkkoja.Koska sisämarkkinat ovat voimassa vain jäsenvaltioissa, ei tällä hetkellä voida yksilöidä ensisijaisia toimintalinjoja jäsenehdokasmaissa. Komissio on tietoinen siitä, että tulevaisuudessa Euroopan unionin laajentuessa uusia maita liittyy energian sisämarkkinoihin. Komissio ehdottaakin viimeistään vuonna 2004 energia-alan TEN-verkkojen suuntaviivojen tarkistusta, jonka yhteydessä suuntaviivoihin voidaan sisällyttää ne ensisijaiset toimintalinjat, jotka vastaavat uusien maiden kanssa ja niiden välillä muodostettavia yhteyksiä.Jäsenvaltioilta ja komissiolta odotetaan riittävää tukea ensisijaisille hankkeille. Erityisesti Euroopan komission odotetaan irrottavan henkilö- ja rahoitusresurssejaan ensisijaisesti Euroopan etua koskeviin ensisijaisiin hankkeisiin aina kun se on tarpeen.3. Energia-alan ten-verkkojen poliittisten painopisteiden mukauttaminenPoliittisten painopisteiden mukauttamisen tarkoituksena on, että energia-alan TEN-verkkoja koskevan politiikan tärkeimmät kriteerit ja verkkojen nykyiset tarpeet vastaisivat paremmin toisiaan. Siksi ehdotetaan, että:*  otetaan käyttöön kaksi uutta politiikan painopistealuetta, nimittäin:- sisämarkkinoiden toteuttamista tukevat toimet, joilla täydennetään puuttuvia yhteyksiä, vastataan ylikuormitusongelmiin innovatiivisella hallinnolla ja lisätään tarvittaessa fyysistä kapasiteettia sekä otetaan huomioon sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapautumisesta johtuvat uudet tarpeet,- uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian siirtoverkon liittäminen yhteenliitettyihin energiaverkkoihin*  vahvistetaan toimitusvarmuuteen, laajentumiseen ja yhteenkuuluvuuteen liittyvät poliittiset painopisteet, jotka ovat:- sähköjärjestelmien yhteentoimivuus Manner-Euroopan tasolla painottaen yhteenliittämistä sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka on hyväksytty ehdokasmaiksi- maakaasuverkon perusrakenteiden kehittäminen Euroopan unionin maakaasuhankintoja varten ja toimitusvarmuuden takaamiseksi.- syrjäseutualueiden liittäminen energiaverkkoihin, mukaan luettuina erittäin syrjäiset alueet.Poliittisten painopisteiden mukauttamisesta säädetään päätösehdotuksen 1 artiklan 1 kohdassa.Poliittisten painopisteiden mukauttamisella korostetaan energia-alan TEN-verkkojen suoraa vaikutusta energiapolitiikan kehittämiseen ja kestävää kehitystä, aluekehitystä ja laajentumista tukevien politiikkojen toteuttamiseen.4. Yhteistä etua koskevien hankkeiden laajennetut määritelmätNykyinen yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo ehdotetaan korvattavaksi uudella luettelolla, jossa on laajennettu yhteistä etua koskevien hankkeiden määritelmiä.Uusi yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo käsittäisi 10 yhteistä etua koskevaa hanketta (5 yhteistä etua koskevaa sähköverkkohanketta ja 5 yhteistä etua koskevaa kaasuhanketta) nykyisten 90 hankkeen asemesta.Päätösehdotuksen 1 artiklan 7 kohdassa säädetään uudesta yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelosta.Uusi yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo on päätösehdotuksen liitteessä II.Yhteistä etua koskevien hankkeiden laajennetuilla määritelmillä luodaan energia-alan TEN-verkkoja koskevan politiikan ja ohjelman harmonisen täytäntöönpanon edellyttämää joustavuutta. Laajennettujen määritelmien ansiosta on erityisesti mahdollista:- tarkistaa harvemmin energia-alan TEN-verkkojen suuntaviivoja, joita on täytynyt muuttaa yhteistä etua koskevien hankkeiden (yksityiskohtaisen) luettelon ajantasaistamista varten jo kahdesti sen jälkeen, kun ne hyväksyttiin vuonna 1996,- antaa nopeasti tukea uusille tärkeille hankkeille; tässä yhteydessä on muistettava, että nykytilanteessa kestää 1-2 vuotta ennen kuin komissiolle esitetty uusi hanke voi saada rahoitustukea energia-alan TEN-verkkojen ohjelmasta yhteispäätösmenettelyn tuloksena.- ottaa energia-alan TEN-verkkoja koskevan politiikan ja ohjelman täytäntöönpanossa käsiteltäväksi uusien jäsenvaltioiden tärkeitä hankkeita heti liittymistä seuraavien ensimmäisten kuukausien aikana sillä edellytyksellä, että suunnitellut hankkeet vastaavat suuntaviivoissa vahvistettuja painopisteitä ja arviointiperusteita sekä yhteistä etua koskevien hankkeiden laajennettuja määritelmiä.5. Hankkeiden yksityiskohtaisten määritelmien sisällyttäminen eritelmiinPäätösehdotuksessa esitetään, että hankkeiden yksityiskohtaiset kuvaukset sisällytetään yhteistä etua koskevien hankkeiden eritelmiin, joista on jo suuntaviivoissa säädetty.Tästä säädetään päätösehdotuksen 1 artiklan 3 kohdassa.Uudet eritelmät esitetään päätösehdotuksen liitteessä III.Näissä eritelmissä otetaan jo huomioon yksilöityjen hankkeiden kehitys sekä komission yksiköiden tietoon saatetut uudet hankkeet. Nämä eritelmät käisttävät yksityiskohtaiset hankkeet, jotka ovat edistyneet niin pitkälle, että voidaan harkita rakennustöitä tai selvityksiä viiden seuraavan vuoden aikana. Komissio voi tarvittaessa vahvistaa eritelmien ajantasaistetun version komiteamenettelyllä, josta on jo säädetty suuntaviivoissa.Hankkeista on laadittu kaaviot kahdelle kartalle tämän perusteluosan liitteeseen. Toinen kaavio esittää Euroopan laajuisia sähköverkkoja ja toinen Euroopan laajuisia kaasuverkkoja.6. Suuntaviivojen soveltamisalaa koskeva rajoitusSuuntaviivoja koskevaan tekstiin ehdotetaan lisättäväksi rajoitus, joka tällä hetkellä on suuntaviivoja koskevan päätöksen liitteen alaviitteenä, nimittäin se, että suuntaviivoja koskeva päätös (samoin kuin eritelmiä koskevat päätökset) ei rajoita hankkeiden ympäristövaikutuksia koskevan arvioinnin tuloksia.Tästä säädetään päätösehdotuksen 1 artiklan 4 kohdassa.Tämän rajoituksen lisääminen suuntaviivojen tekstiin on sopusoinnussa yhteistä etua koskevien hankkeiden laajennetun määritelmän kanssa ja korostaa energia-alan TEN-verkkoja koskevan politiikan ja ohjelman puitteissa toteutettavien hankkeiden vielä keskeneräistä luonnetta. Itse asiassa energia-alan TEN-verkkoja koskevasta ohjelmasta rahoitetaan usein osa suuntaviivoissa yksilöityjen hankkeiden ympäristövaikutusarvioinneista.7. Komiteamenettelyä koskevien säännösten ajantasaistaminenKomiteamenettelyä koskevat säädökset ehdotetaan saatettaviksi ajan tasalle asiasta vuonna 1999 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti.Tästä säädetään päätösehdotuksen 1 artiklan 5 kohdassa.Komiteamenettelyn muodoksi ehdotetaan edelleen sääntelykomiteamenettelyä.8. Kertomusten kattama ajanjaksoEuroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle esitettävien kertomusten tarkastelujaksoa ehdotetaan pidennettäväksi 4 vuoteen (nykyisen  2 vuoden asemesta).Tästä säädetään päätösehdotuksen 1 artiklan 6 kohdassa.TaTarkastelujakson pidentämistä ehdotetaan siksi, että komissio on vuodesta 1995 alkaen esittänyt samoille yhteisön toimielimille Euroopan laajuisia verkkoja koskevan vuosikertomuksen (liikenne-, televiestintä- ja energia-alan yhteinen kertomus).Euroopan laajuisia verkkoja koskevassa vuosikertomuksessa esitetään tärkeimmät tapahtumat TEN-politiikan ja ensisijaisten TEN-hankkeiden alalla sekä TEN-verkkojen rahoitusta koskevat tiedot kaikilta kolmelta osa-alueelta.Liite: Neljä karttaa.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>2001/0311(COD)Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta tehdyn päätöksen N:o 1254/96/EY muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ensimmäisen kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],[1]   EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],[2]   EYVL Cottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3],[3]  EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4],[4]   EYVL Csekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta  5 päivänä kesäkuuta 1996 tehtyyn Euroopan parlamentin ja neuvoston  päätökseen N:o 1254/96/EY [5] on tarpeen ottaa mukaan uudet painopisteet, jotta voidaan nostaa esiin erityisen tärkeitä hankkeita, saattaa hankeluettelo ajan tasalle sekä muuttaa hankkeiden yksilöintimenettelyä.[5]   EYVL L 161, 29.6.1996, s. 147. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna  päätöksellä N:o 1741/1999/EY (EYVL L 207, 6.8.1991, s. 1).(2) Uusien painopisteiden taustalla ovat yhtäältä entistä avoimempien ja kilpaillumpien energian sisämarkkinoiden luominen sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY [6] ja maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston  direktiivin 98/30/EY [7] täytäntöönpanon seurauksena. Uudet painopisteet ovat energiamarkkinoiden toiminnalle välttämättömien perusrakenteiden kehittämistä koskevien vuoden 2001 maaliskuun Tukholman Eurooppa-neuvoston päätelmien ja kestävän kehityksen politiikkaan myötävaikuttavan uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämisen tavoitteen mukaiset.[6]   EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20.[7]   EYVL L 204, 21.7.1998, s. 1.(3) Toisaalta nämä uudet painopistealueet ovat seurausta siitä, että Euroopan laajuiset energiaverkot ovat saamassa yhä tärkeämmän aseman, kun yhteisön maakaasuhankintoja monipuolistetaan, hakijamaiden energiaverkkoja liitetään yhteisön verkkoihin sekä pyritään varmistamaan, että Euroopan ja Välimeren sekä Mustanmeren alueen sähköverkkojen toiminta on yhteensovitettua.(4) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien hankkeiden joukosta on nostettava esiin ensisijaisia hankkeita, jotka ovat erittäin tärkeitä energian sisämarkkinoiden toiminnan tai energian toimitusvarmuuden kannalta.(5) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevaan ohjelmaan kuuluvien hankkeiden yksilöintimenettelyn muuttaminen on tarpeen, jotta Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä  18 päivänä syyskuuta 1995 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2236/95 [8] sovellettaisiin yhdenmukaisesti.[8]   EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1655/1999 (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1).(6) Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien hankkeiden yksilöintiä olisi muutettava kahdella tasolla, eli ensinnä tasolla, jolla yksilöidään pienehkö määrä toimintalinjan mukaan määriteltyjä yhteistä etua koskevia hankkeita, ja toisaalta eritelmien tasolla, jolla kuvaillaan yksittäiset hankkeet yksityiskohtaisesti.(7) Hankkeille laaditaan alustavat eritelmät, koska ne todennäköisesti muuttuvat. Komissiolle olisi sen vuoksi annettava valtuudet jatkaa niiden  ajan tasalle saattamista.(8) Päätöksen N:o 1254/96/EC komiteamenettelyä koskevia säännöksiä olisi muutettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [9] mukaisesti.[9]   EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (9) Yhteistä etua koskevien hankkeiden, niiden eritelmien ja ensisijaisten hankkeiden yksilöinti ei saisi rajoittaa hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin tuloksia, suunnitelmia tai ohjelmia.(10) Olisi pidennettävä niiden määräaikaiskertomusten tarkastelujaksoa, jotka komissio laatii päätöksessä N:o 1254/96/EY säädettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanosta, koska komissio antaa asetuksen (EY) N:o 2236/95/EY mukaisesti vuosittain kertomuksen, jossa on tietoja erityisesti ensisijaisten hankkeiden etenemisestä.(11) Sen vuoksi päätöstä N:o 1254/96 olisi  muutettava, OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan päätös N:o 1254/96/EY seuraavasti:1) Korvataan 4 artikla seuraavasti:"4 artiklaPainopisteetEuroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan yhteisön toiminnan painopisteet ovat, ottaen huomioon kestävän kehityksen turvaamisen tarve, seuraavat:a) energiaverkkojen mukauttaminen ja kehittäminen energian sisämarkkinoiden toiminnan edistämiseksi, erityisesti rajaseuduista ja muista pullonkauloista, ylikuormittumisesta ja yhteyksien puuttumisesta aiheutuvien ongelmien ratkaiseminen sekä sähkö- ja maakaasumarkkinoiden vapauttamisesta aiheutuvien uusien tarpeiden huomioon ottaminen,b)  uusiutuvien energialähteiden tuotannon liittäminen verkkoon,c) energiaverkkojen luominen saarialueille, erillisalueille, syrjäseutualueille ja erittäin syrjäisille alueille siten, että suositaan energialähteiden monipuolistamista ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä, sekä tarvittaessa näiden verkkojen liittäminen muihin verkkoihin,d)  Euroopan unionin sähköverkkojen yhteentoimivuus ehdokasmaiden ja muiden Euroopan maiden sekä Välimeren alueen ja Mustanmeren alueen sähköverkkojen kanssa,e)  maakaasuverkkojen kehittäminen siten, että voidaan tyydyttää yhteisön kysyntä, sekä  maakaasujärjestelmien valvonta ja maakaasun hankintalähteiden ja siirtoreittien monipuolistaminen."2)  Korvataan 6 artiklan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:"2. Yhteistä etua koskevat hankkeet esitetään liitteessä II.3. Kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat liitteessä II olevaan hankkeen kuvaukseen, tehdään päätös perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.4. Hankkeiden alustavat eritelmät, joissa hankkeet on kuvailtava yksityiskohtaisesti, tarvittaessa myös maantieteellisesti, esitetään liitteessä III. Nämä eritelmät saatetaan ajan tasalle 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti."  3)  Lisätään uusi 6 a artikla seuraavasti:"6 a artiklaEuroopan etua koskevat ensisijaiset hankkeet1. Ensisijaisena on pidettävä sellaisten verkkojen kehittämistä, jotka täyttävät seuraavat perusteet: a) niillä on merkittävä vaikutus energian sisämarkkinoiden toimintaan ja kilpailuun; ja/tai b)  yhteisön energian toimitusvarmuuden parantamiseen. Liitteessä I esitetään näiden perusteiden mukaisia ensisijaisia toimintalinjoja.2. Tämän päätöksen mukaisesti yksilöityjä yhteisen edun mukaisia hankkeita, jotka kuuluvat kyseisiin ensisijaisiin toimintalinjoihin, pidetään 'Euroopan etua koskevina ensisijaisina hankkeina'.3. Kysymykseen tulevat jäsenvaltiot ja komissio toteuttavat toimivaltansa puitteissa toimia, jotta Euroopan etua koskevien ensisijaisten hankkeiden toteuttamisessa edistytään."4)  Korvataan 8, 9 ja 10  artikla seuraavasti:"8 artiklaRajoitukset1. Tällä päätöksellä ei rajoiteta jäsenvaltion tai yhteisön taloudellista sitoutumista.2. Tällä päätöksellä ei rajoiteta hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin tuloksia eikä suunnitelmia tai ohjelmia, joissa määritellään kyseisten hankkeiden lupamenettely tulevaisuudessa. Ympäristövaikutusten arviointien tulokset on otettava huomioon.9 artiklaKomiteamenettely1. Komissiota avustaa TEN-energia -komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen  7 ja 8 artikla.3. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetty määräaika on  kolme kuukautta. 10 artiklaKertomusKomissio laatii joka neljäs vuosi tämän päätöksen täytäntöönpanosta kertomuksen, jonka se toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle."5)  Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.   Tehty Brysselissä  Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja LIITE"LIITE I   EUROOPAN LAAJUISET ENERGIAVERKOT  Euroopan unionin etua koskevat ensisijaiset hankkeet Ensisijaiset toimintalinjatSÄHKÖVERKOT:EL.1. Ranska-Belgia-Alankomaat-Saksa: Niiden sähköverkkojen vahvistaminen, jotka ovat tarpeen Benelux-maissa usein esiintyvien ylikuormitusongelmien ratkaisemiseksi. EL.2. Italian raja-alueet Ranskan, Itävallan ja Sveitsin vastaisilla rajoilla: Yhteenliitetyn kapasiteetin lisäys.EL.3. Ranska-Espanja-Portugali: Yhteenliitetyn kapasiteetin lisäys näiden maiden välillä ja Iberian niemimaalla.EL.4. Kreikka-Balkanin maat-UCTE-verkko: Sähköinfrastruktuurin kehittäminen Kreikan liittämiseksi UCTE-verkkoon.EL.5. Yhdistynyt kuningaskunta-Manner-Eurooppa ja Pohjois-Eurooppa: Yhteenliitetyn kapasiteetin rakentaminen ja/tai lisäys.EL.6. Irlanti-Pohjois-Irlanti-Yhdistynyt kuningaskunta: Yhteenliitetyn kapasiteetin lisäys.EL.7. Tanska-Saksa: Yhteenliitetyn kapasiteetin lisäys.KAASUVERKOTNG.1. Yhdistynyt kuningaskunta-Alankomaat-Saksa-Venäjä: Kaasujohdot, joilla yhdistetään Euroopan tärkeimmät kaasulähteet, parannetaan verkkojen yhteentoimivuutta ja lisätään toimitusvarmuutta.NG.2. Algeria-Espanja-Ranska: Uuden kaasujohdon rakentaminen Algeriasta Espanjaan ja Ranskaan sekä Espanjan ja Ranskan verkkojen kapasiteetin lisäys.NG.3. Kaspianmeren maat-Lähi- ja Keski-Itä-Euroopan unioni: Uudet kaasujohtoverkot Euroopan unionin suuntaan uusilta kaasukentiltä lähtien, mukaan luettuina Kreikan ja Turkin sekä Italian ja Kreikan väliset kaasujohdot. NG.4. Nesteytetyn maakaasun terminaalit Ranskassa, Espanjassa, Portugalissa ja Italiassa: Toimituslähteiden ja maahantuontipisteiden monipuolistaminen.NG.5. Maanalainen varastointikapasiteetti Espanjassa, Portugalissa ja Kreikassa: Kapasiteetin lisäys Espanjassa ja ensimmäisten laitosten rakentaminen Portugalissa ja Kreikassa.  LIITE II  EUROOPAN LAAJUISET ENERGIAVERKOT   Yhteistä etua koskevat hankkeetSÄHKÖVERKOTa) Sähköverkkojen kehittäminen saarialueilla, erillisalueilla, syrjäseutualueilla ja erittäin syrjäisillä alueilla edistäen samalla energiamuotojen monipuolistamista ja uusiutuvien energialahteiden käyttöä sekä tarvittaessa näiden alueiden sähköverkkojen liittäminen muihin verkkoihin.b) Sellaisten sähköverkkoyhteyksien kehittäminen jäsenvaltioiden välillä, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tai sähköverkkojen toiminnan luotettavuuden ja varmuuden varmistamiseksi.c) Jäsenvaltioiden sisäisten verkkoyhteyksien kehittäminen, joka on tarpeen jäsenvaltioiden välisten yhteenliitettyjen verkkojen käytön, sähkön sisämarkkinoiden toiminnan tai uusiutuvien energialähteiden verkkoon liittämisen kannalta.d) Sellaisten verkkoyhteyksien kehittäminen kolmansien maiden ja erityisesti yhteisön jäseniksi ehdolla olevien maiden kanssa, jotka parantavat osaltaan sähköverkkojen yhteentoimivuutta, luotettavuutta ja varmuutta tai Euroopan yhteisön sähkönhankintamahdollisuuksia.m) Toimet, joilla parannetaan yhteenliitettyjen sähköverkkojen toimintaa sisämarkkinoilla, ja erityisesti toimet, joilla pyritään yksilöimään pullonkauloja ja puuttuvia yhteyksiä, kehittämään ratkaisuja ylikuormitusongelmaan sekä mukauttamaan sähköverkkoihin liittyviä ennustemenetelmiä ja verkkojen käyttömenetelmiä.KAASUVERKOTe) Maakaasun käyttöönotto uusilla alueilla, pääasiassa saarialueilla, erillisalueilla, syrjäseutualueilla ja erittäin syrjäisillä alueilla, sekä kaasuverkkojen kehittäminen näillä alueilla.f) Sellaisten kaasuverkkoyhteyksien kehittäminen, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden toiminnan tai toimitusvarmuuden parantamisen kannalta, mukaan luettuna erillisten kaasuverkkojen liittäminen muihin verkkoihin.g) Nesteytetyn maakaasun vastaanottokapasiteetin ja maakaasun varastointikapasiteetin lisääminen kysynnän tyydyttämiseksi sekä kaasujärjestelmien sääntely ja maakaasun hankintalähteiden ja siirtoreittien monipuolistaminen. h) Kaasunsiirtokapasiteetin (kaasunjakeluverkot) lisääminen kysynnän tyydyttämiseksi sekä maakaasun sisäisten ja ulkoisten hankintalähteiden ja siirtoreittien monipuolistaminen.n) Toimet, joilla parannetaan yhteenliitettyjen kaasuverkkojen toimintaa sisämarkkinoilla, ja erityisesti toimet, joilla pyritään pullonkaulojen ja puuttuvien yhteyksien yksilöimiseen, ratkaisujen kehittämiseen ylikuormitukseen sekä kaasuverkkoihin liittyvien ennustemenetelmien ja kaasuverkkojen käyttömenetelmien mukauttamiseen. LIITE III  EUROOPAN LAAJUISET ENERGIAVERKOT  Yhteistä etua koskevien hankkeiden eritelmät [10][10]  Luettelo perustuu hankkeisiin, joita jäsenvaltiot ja asianomaiset operaattorit ovat ilmoittaneet komissiolle. SÄHKÖVERKOTHanke (a) Sähköverkkojen kehittäminen saarialueilla, erillisalueilla, syrjäseutualueilla ja erittäin syrjäisillä alueilla edistäen samalla energiamuotojen monipuolistamista ja uusiutuvien energialahteiden käyttöä sekä tarvittaessa näiden alueiden sähköverkkojen liittäminen muihin verkkoihin.Eritelmät:a02 IRLANTI-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (Wales)Irlannin verkon liittäminen Yhdistyneen kuningaskunnan (Wales) verkkoon merenalaisella kaapelilla.a04 KREIKKA-ITALIAKreikan verkon liittäminen Italian verkkoon merenalaisella kaapelilla:Ipiros-Puglia -yhteys (olemassa olevan yhteyden vahvistaminen)a09 KREIKKASaarten väliset yhteydet sekä saarten ja mantereen väliset yhteydet:Etelä-Kykladien liittäminen.a10 ERITTÄIN SYRJÄISET ALUEET: RANSKA, ESPANJA, PORTUGALIErittäin syrjäisten alueiden yhteydet.a11 ITALIA (Sardinia)-RANSKA (Korsika)-ITALIA (mannermaa)Sardinian verkon liittäminen Italian mannermaan verkkoon merenalaisella kaapelilla.Korsikan yhteyden vahvistaminen. Hanke (b) Sellaisten sähköverkkoyhteyksien kehittäminen jäsenvaltioiden välillä, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden toiminnan kannaltaEritelmät:b04 RANSKA-BELGIA-ALANKOMAAT-SAKSAMoulaine (F)-Aubange (B) - linja.b05 RANSKA-SAKSAVigy (F)-Marlenheim (F) -linja.Vigy (F)-Uchtelfangen (D) -linja.b06 RANSKA-ITALIAGrand île-Piossasco -linja.La Prazin (F) vaihemuuntaja.b07 RANSKA-ESPANJACazaril-Aragón -linja tai vaihtoehtoinen reitti tai suunnitelma, mukaan luettuna yhteys Sallente-Sentmenat -linjaan.Pragneres'in (F) vaihemuuntaja.Pyreneiden itäosan yhteys.b10 ESPANJA-PORTUGALINäiden maiden väliset yhteydet Pohjois-Portugalin ja Luoteis-Espanjan alueiden kautta.Uusi yhteys Portugalin eteläisen alueen ja Lounais-Espanjan kautta.Balboa-Alqueva-Sines -linja.b11 SUOMI-RUOTSIPohjanlahden pohjoispuolen yhteydet: uusia linjoja entisten rinnalle.b12 ITÄVALTA-ITALIALienz-Cordignano -linja.b13 IRLANTI-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (Pohjois-Irlanti)b14 ITÄVALTA-SAKSASt Peter-Isar -linja.b15 ALANKOMAAT-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTAKaakkois-Englannin ja Alankomaiden keskiosan välinen yhteys merenalaisella kaapelilla.(Rotterdamin alue). b16 TANSKA-SAKSAIlmajohdot näiden maiden välillä: Kasso-Flensburg -linja. Hanke (c) Jäsenvaltioiden sisäisten verkkoyhteyksien kehittäminen, joka on tarpeen jäsenvaltioiden välisten yhteenliitettyjen verkkojen käytön, sähkön sisämarkkinoiden toiminnan tai uusiutuvien energialähteiden verkkoon liittämisen kannalta.Eritelmät:c02 TANSKAYhteydet pohjoinen-eteläakselilla.Yhteydet itä-länsiakselilla:Läntisen verkon (UCTE) ja itäisen verkon (NORDEL) liittäminen merenalaisella kaapelilla: Fyn-Sjælland -yhteys.c04 RANSKAMaan pohjoisosan yhteydet, jotka liittyvät yhteisön sisäisen sähkökaupan lisääntymiseen:Dunkerque-Lille -linja.Amiens-Lille -linja. Koillis-Ranskan yhteydet: Sierrentz-Mulbach -linja.c05 ITALIAItä-länsiakselin yhteydet:Vado Ligure-Morigallo -linja.Turbigo-Rho -linja.Turbigo-Baggio -linja.Gorlago-San Fiorano -linja.Turbigo-Piedilago -linja.Piedilagon pumppausasema.Chivasso Magenta -linja.Colunga-Calenzano -linja.  Pohjoinen-eteläakselin yhteydet:Pietrafitta-Santa Barbara -linja.Santa Barbara-Tavarnuzze -linja.Matera-Santa Sofia -linja.Pian della Speranza/Roma Nord-Montalto/Suvereto -linja.Pietrafitta-Villavalle -linja.Laino-Rizziconi -linja.  c06 ESPANJAYhteydet seuraavilla akseleilla:  Pohjoisakseli.Välimeri-akseli.Galicia-Keski-Espanja -akseli.Keski-Espanja-Aragón -akseli.Aragón-Itä-Espanja -akseli.  Andalusian yhteydet.  Baleaarien saariryhmän yhteydet.c07 PORTUGALIYhteydet, jotka tarvitaan Espanjan verkkoon liittämistä varten:Maan keskiosassa: Pego-Rio Maior II -linja.Maan pohjoisosassa: Recarei-Pocinho-Aldeadávila -linja.c08 KREIKKATessalonikin, Lamian ja Patran sähköasemat ja yhdyslinjat.c09 IRLANTILuoteisosan yhteydet:  Tynagh-Cashla -linja. Flagford-East Sligo -linja.c10 ESPANJAMaan koillis- ja länsiosan yhteydet, erityisesti tuulivoimaloiden liittämiseksi verkkoon:Maan koillisosan yhteydet: Baskimaassa Aragón ja Navarra. Länsiosan yhteydet: Galiciassa.c11 RUOTSIKeski-Ruotsin yhteydet.Etelä-Ruotsin yhteydet.c12 SAKSAPohjoisosan yhteydet:Lübeck/Siems-Görries -linja.Lübeck/Siems-Krümmel -linja.c13 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTAPohjois-Irlannin sisäiset yhteydet, jotka liittyvät Pohjois-Irlannin ja Irlannin verkkojen välisiin yhteyksiin.Luoteisosan yhteydet.Skotlannin ja Englannin yhteydet ja uusiutuvien energialähteiden laajempi käyttö sähköntuotannossa. Hanke (d) Sellaisten verkkoyhteyksien kehittäminen kolmansien maiden ja erityisesti yhteisön jäseniksi ehdolla olevien maiden kanssa, jotka parantavat osaltaan sähköverkkojen yhteentoimivuutta, luotettavuutta ja varmuutta tai Euroopan yhteisön sähkönhankintamahdollisuuksia.Eritelmät:d02 SAKSA - PUOLANeuenhagen (D)-Vierraden (D)-Krajnik (PL) -linja.d03 SAKSA - NORJAPohjois-Saksan (UCTE) ja Etelä-Norjan (NORDEL) välinen yhteys merenalaisella kaapelilla: Brunsbüttel-Etelä-Norja -yhteys.d05 ITALIA - SVEITSIS. Fiorano-Robbia -linja.Piedilago-Airolo -linja.d08 KREIKKA-BALKANIN MAATKreikan sekä Albanian, Bulgarian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian väliset yhteydet:Filippi (GR)-Maritsa 3 (Bulgaria) -linja.Amintaio (GR)-Bitola (entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia) -linja.Kardia (GR)-Elbasan (Albania) -linja.  Kreikan liittäminen UCTE-verkkoon:  Elbasan (Albania)-Podgorica (Jugoslavian liittotasavalta) -linja.Mostarin (Bosnia ja Hertsegovina) sähköasema ja yhdyslinjat.Ernestinovon (Kroatia) ala-asema ja yhdyslinjat.d09 KREIKKA-TURKKIMaiden väliset yhteydet Koillis-Kreikan kautta:Filippi-Hamidabad -linja.d10 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA-NORJAKoillis/Itä-Englannin ja Norjan eteläosan välinen yhteys merenalaisella kaapelilla (NORDEL).d11 ALANKOMAAT-NORJAKoillis-Alankomaiden verkon (UCTE) ja Etelä-Norjan verkon (NORDEL) yhteys merenalaisella kaapelilla: Eemshaven-Feda -yhteys.d13 ESPANJA - MAROKKOEtelä-Espanjan ja Marokon verkon yhteys merenalaisella kaapelilla (olemassa olevan yhteyden vahvistaminen).d14 ITÄMEREN REUNA-ALUEET (BALTIC ELECTRICITY RING): SAKSA-PUOLA-VENÄJÄ-VIRO-LATVIA-LIETTUA-RUOTSI-SUOMI-TANSKA-VALKO-VENÄJÄNäiden maiden verkkojen väliset yhteydet ilmajohdoilla ja/tai merenalaisilla kaapeleilla:  Etelä-Suomi-Venäjä -yhteydet.Saksa-Puola-Liettua-Valko-Venäjä-Venäjä -yhteys (itä-länsi -suurtehoyhteys).Puola-Liettua -yhteys.Suomi - Viro -yhteys (merenalaisella kaapelilla).d15 RUOTSI - NORJAPohjois-Ruotsi - Pohjois-Norja -linjat.Keski-Ruotsi - Keski-Norja -linjat.Borgvik (S)-Hoesle (NO)-Oslon alueen linja.d16 EU-VALKO-VENÄJÄ-VENÄJÄ-UKRAINAYhteydet ja liitoskohdat (laajennetun) UCTE-verkon ja Itä-Euroopan kolmansien maiden verkkojen välillä:  UCTE- ja CENTREL-verkkojen väliset yhteydet.UCTE- ja/tai CENTREL-verkon ja Balkanin maiden väliset yhteydet.Laajennetun UCTE-verkon ja Valko-Venäjän, Venäjän ja Ukrainan väliset yhteydet ja liitoskohta, mukaan luettuna aiemmin Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tsekin sekä Saksan ja Tsekin välillä toimineiden HVDC-muuntoasemien uudelleensijoitus.d17 MUSTANMEREN REUNA-ALUEET (BLACK SEA ELECTRICITY RING): VENÄJÄ-UKRAINA-ROMANIA-BULGARIA-TURKKI-GEORGIAMustanmeren alueen yhteydet, jotta laajennettu UCTE-verkko toimisi yhdessä kyseisten maiden verkkojen kanssa.d18 VÄLIMEREN REUNA-ALUEET (MEDITERRANEAN ELECTRICITY RING): RANSKA-ESPANJA-MAROKKO-ALGERIA-TUNISIA-LIBYA-EGYPTI-LÄHI-IDÄN MAAT-TURKKI-KREIKKA-ITALIAVälimeren alueen yhteydet, jotta laajennettu UCTE-verkko toimisi yhdessä kyseisten maiden verkkojen kanssa.Etelä-Espanjan ja Luoteis-Algerian yhteys merenalaisella kaapelilla.d19 NORJA-RUOTSI-SUOMI-VENÄJÄBarentsinmeren alueen yhteydet.d20 ITALIA-SLOVENIAJoustavien vaihtoehtoisten virransiirtojärjestelmien asennus. Hanke (m) Toimet, joilla parannetaan yhteenliitettyjen sähköverkkojen toimintaa sisämarkkinoilla, ja erityisesti toimet, joilla pyritään yksilöimään pullonkauloja ja puuttuvia yhteyksiä, kehittämään ratkaisuja ylikuormitusongelmaan sekä mukauttamaan sähköverkkoihin liittyviä ennustemenetelmiä ja verkkojen käyttömenetelmiä.Eritelmät: m1 SÄHKÖVERKKOJEN PULLONKAULAT JA PUUTTUVAT YHTEYDETErityisesti sähköverkkojen rajanylisten pullonkaulojen ja puuttuvien yhteyksien yksilöinti. Ratkaisujen kehittäminen sähkövirtojen hallintaan, jotta voidaan hoitaa sähköverkkojen ylikuormitusongelmat.m2 SÄHKÖVERKKOJEN ENNUSTE- JA KÄYTTÖMENETELMÄTSähköverkkoihin liittyvien ennustemenetelmien ja verkkojen käyttömenetelmien mukauttaminen sähkön sisämarkkinoiden toiminnan ja uusiutuvien energialähteiden merkittävän käyttöosuuden edellyttämällä tavalla. KAASUVERKOTHanke (e) Maakaasun käyttöönotto uusilla alueilla, pääasiassa saarialueilla, erillisalueilla, syrjäseutualueilla ja erittäin syrjäisillä alueilla, sekä kaasuverkkojen kehittäminen näillä alueilla.Eritelmät:e01 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (Pohjois-Irlanti)-IRLANTIKaasuverkon rakentaminen Belfastista Pohjois-Irlannin luoteisaluetta kohti ja tarvittaessa Irlannin länsirannikolle.e04 ESPANJAKaasuverkkojen rakentaminen uusille alueille niemimaalla ja saarilla, nesteytetyn maakaasun terminaalit mukaan luettuina:  Nesteytetyn maakaasun terminaali Huelvassa (vanhan terminaalin laajennus).Nesteytetyn maakaasun terminaali Cartagenassa (vanhan terminaalin laajennus).Nesteytetyn maakaasun terminaali Galiciassa (uusi terminaali).Nesteytetyn maakaasun terminaali Bilbaossa (uusi terminaali).Nesteytetyn maakaasun terminaali Valencian alueella (uusi terminaali).Baleaarien saariryhmän ja mantereen välinen yhteys.e05 PORTUGALIKaasuverkkojen kehittäminen, mukaan luettuna nesteytetyn maakaasun terminaali:Nesteytetyn maakaasun terminaali Sinesissä (uusi terminaali).e06 KREIKKAKaasuverkkojen rakentaminen, nesteytetyn maakaasun terminaalit ja varastointilaitokset mukaan luettuina:Korkeapainehaara Traakiaan.Korkeapainehaara Korinttiin.Korkeapainehaara Luoteis-Kreikkaan.Pääkaasuputken kompressointiasema.Varasto Etelä-Kavalassa (ehtyneen offshore-kaasukentän muuntaminen).Nesteytetyn maakaasun terminaali Revithoussassa (vanhan terminaalin laajennus).Toisen nesteytetyn maakaasun terminaalin rakentaminen.e07 ERITTÄIN SYRJÄISET ALUEET: RANSKA, ESPANJA, PORTUGALIMaakaasun käyttöönotto erittäin syrjäisillä alueilla. Hanke (f) Sellaisten kaasuverkkoyhteyksien kehittäminen, jotka ovat tarpeen sisämarkkinoiden toiminnan tai toimitusvarmuuden parantamisen kannalta, mukaan luettuna erillisten kaasuverkkojen liittäminen muihin verkkoihin.Eritelmät: f01 IRLANTI-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTAYksi uusi kaasuyhdysjohto Irlannin ja Skotlannin välille. Pohjois-eteläyhteys, mukaan lukien Dublin-Belfast -johto. f05 RANSKA-ESPANJAVerkkojen yhteenliittäminen länsirajan yli. Lumbier-Calahorra -kaasujohdon kompressointiasema.Perpignan-Barcelona -kaasujohto.f06 PORTUGALI-ESPANJANiiden kaasujohtojen siirtokapasiteetin lisääminen, jotka tuovat kaasua Portugaliin Etelä-Espanjan kautta ja Galiciaan ja Asturiasiin Portugalin kautta.f08 ITÄVALTA-SAKSAPurchkirchen-Burghausen -kaasujohto.Andorf-Simbach -kaasujohto.f09 ITÄVALTA-UNKARIWiener Neustadt-Sopron -kaasujohto.f11 ITÄVALTAItävallasta Saksaan ja Itävallasta Italiaan kulkevien kaasujohtojen yhteenliittäminen. Bad Leonfelden-Linz -kaasujohto.Erillisten kaasunsiirtoverkkojen liittäminen.f12 KREIKKA-ALBANIALuoteis-Kreikka-Elbasan -kaasujohto.f13 ITALIA-KREIKKA-MUUT BALKANIN MAATYhdysjohto, aluksi kaasun toimittamiseksi Kreikkaan ja muihin Balkanin maihin Etelä-Italian kautta.f14 ITÄVALTA-TpEKIN TASAVALTANäiden maiden verkkojen liittäminen toisiinsa.f17 ITÄVALTA-SLOVENIA-KROATIAKaasunsiirtoväylä Kaakkois-Eurooppaan näiden maiden kautta.f18 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA-ALANKOMAAT-SAKSAYhdysjohdot, jotka yhdistävät Luoteis-Euroopan tärkeimmät kaasukentät.<0}f19 SAKSA-PUOLAKoillis-Saksan (Berliinin alue) ja Luoteis-Puolan (Szczecinin alue) välinen yhteys. Schmölln-Lubmin -haara (Greifswaldin alue).f 20 TANSKA-YHDISTYNYT KUNINGASKUNTAPohjanmeren offshore-laitosten yhteenliittäminen.  Hanke (g) Nesteytetyn maakaasun vastaanottokapasiteetin ja maakaasun varastointikapasiteetin lisääminen kysynnän tyydyttämiseksi sekä kaasujärjestelmien sääntely ja maakaasun hankintalähteiden ja siirtoreittien monipuolistaminen.Eritelmät:g01 IRLANTIMaanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen. g03 RANSKANesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten rakentaminen:  Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitos Le Verdon-sur-merissä (uusi terminaali) ja kaasujohto Lussagnet'n varastoon.Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitos Fos-sur-merissä (vanhan terminaalin laajennus).g07 RANSKAMaanalaisten kaasun varastointilaitosten kehittäminen:  Varasto Lussagnet'ssa (vanhan laitoksen laajennus).Varasto Pecoradessa (ehtyneen öljykentän muuntaminen).g08 ESPANJAMaanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen:  Pohjoinen-eteläakselin varastot (uudet): Kantabriassa, Aragonissa, Kastilia ja Leónissa, Kastilia - La Manchassa, Andalusiassa.  Välimeri-akselin varastot (uudet): Katalonia, Valencian autonominen alue, Murcia.g09 PORTUGALIMaanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen:Varasto Carriçossa (uusi).g11 BELGIAMaanalaisten kaasun varastointilaitosten kehittäminen:Varasto Loenhoutissa (vanhan laitoksen laajennus).g12 TANSKAMaanalaisten kaasunvarastointilaitosten kehittäminen:  Varasto Stenlillessä (vanhan laitoksen laajennus).Varasto Toenderissa (uusi laitos, lähellä Saksan rajaa).g13 ITÄVALTAMaanalaisten kaasun varastointilaitosten kehittäminen:  Varasto Purchkirchenissä (vanhan laitoksen laajennus), johon kuuluu kaasujohto Penta West -verkkoon Andorfin lähellä.Varasto Baumgartenissa (uusi).Varasto Haidachissa (uusi), johon kuuluu kaasujohto Euroopan kaasurunkoverkkoon.g14 ITALIANesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten rakentaminen:  Nesteytetyn maakaasun offshore-käsittelylaitos Adrianmeren pohjoisosassa (uusi terminaali).Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitos Adrianmeren etelärannikolla (uusi terminaali).g16 BELGIANesteytetyn maakaasun käsittelylaitosten kehittäminen:Nesteytetyn maakaasun käsittelylaitos Zeebrugge/Dudzelessä (vanhan terminaalin laajennus).g17 ITALIAMaanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen. Hanke (h) Kaasunsiirtokapasiteetin (kaasunjakeluverkot) lisääminen kysynnän tyydyttämiseksi sekä maakaasun sisäisten ja ulkoisten hankintalähteiden ja siirtoreittien monipuolistaminen.Eritelmät:h03 POHJOINEN KAASUVERKKO: NORJA-TANSKA-SAKSA-RUOTSI-SUOMI-VENÄJÄ-BALTIAN MAAT-PUOLAYhteyksien luominen ja kehittäminen näiden maiden verkkojen välillä integroidun kaasuverkon perustamiseksi:  Itämeren alueen kaasuyhdysputki: Saksa, Tanska, Ruotsi.Keski-Pohjolan keskiosan kaasujohto: Norja, Ruotsi, Suomi.Nybro-Dragor -kaasujohto, mukaan lukien yhdysjohto Stenlillen varastoon: Tanska.Pohjois-Euroopan kaasujohto: Venäjä, Itämeri, Saksa.Kaasujohto Venäjältä Saksaan Latvian, Liettuan ja Puolan kautta, mukaan luettuna maanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen Latviaan.h04 ALGERIA-ESPANJA-RANSKAKaasujohtojen rakentaminen Algeriasta Espanjaan ja Ranskaan sekä siihen liittyvä kapasiteetin lisääminen näiden maiden sisäisissä kaasuverkoissa.- Algeria-Marokko-Espanja johto (Córdobaan asti): siirtokapasiteetin lisäys.- Laajennus Koillis-Espanjan suuntaan:Córdoba-Ciudad Real -kaasujohto.Ciudad Real-Madrid -kaasujohto.Ciudad Realin ja Välimeren rannikon välinen kaasujohto.Haarat Kastilia - La Manchassa.- Laajennus Luoteis-Espanjan suuntaan: läntinen kaasujohto.- Algerian ja Espanjan välinen merenalainen kaasujohto ja yhdysjohdot Ranskaan.h06 VENÄJÄ-UKRAINA-EUSiirtokapasiteetin lisäys Venäjän kaasukentiltä Euroopan unioniin Ukrainan, Slovakian ja Tsekin tasavallan kautta.  Osia Tsekin tasavallassa ja Slovakiassa. Osia Itävallassa ja Italiassa.h07 VENÄJÄ-VALKO-VENÄJÄ-PUOLA-EUSiirtokapasiteetin lisäys Venäjän kaasukentiltä Euroopan unioniin Valko-Venäjän ja Puolan kautta.  Osa Saksassa:Yagal Sud -kaasujohto (Saksaan, Ranskaan ja Sveitsiin johtavan STEGAL-johdon välillä).SUDAL East -kaasujohto (MIDAL-johdon välillä lähellä Itävallassa sijaitsevan PENTA-johdon Heppenheim-Burghausenin -liitoskohtaa).h09 LIBYA-ITALIA Kaasuverkko Libyan kaasukentiltä Italiaan.h10 KASPIANMEREN MAAT-EUKaasuverkko Kaspianmeren maiden kaasukentiltä Euroopan unioniin:Kreikka-Turkki -kaasujohto.h11 VENÄJÄ-UKRAINA-MOLDAVIA-ROMANIA-BULGARIA-KREIKKA-MUUT BALKANIN MAATSiirtokapasiteetin lisäys Venäjän kaasukentiltä Kreikkaan ja muihin Balkanin maihin Ukrainan, Romanian ja Bulgarian kautta.  Osa Romaniassa.Osa Bulgariassa: St. Zagora-Ihtiman -kaasujohto.h13 SAKSA-TpEKIN TASAVALTA-ITÄVALTA-ITALIAYhdysjohdot Saksan, Tsekin tasavallan, Itävallan ja Italian kaasuverkkojen välille.h14 VENÄJÄ-UKRAINA-SLOVAKIA-UNKARI-SLOVENIA-ITALIAKaasujohto Venäjän kaasukentiltä Italiaan Ukrainan, Slovakian, Unkarin ja Slovenian kautta.h15 ALANKOMAAT-SAKSA-SVEITSI-ITALIAAlankomaista Saksan kautta Italiaan kulkevan TEN-kaasujohdon siirtokapasiteetin lisääminen.h16 BELGIA-RANSKA-SVEITSI-ITALIASiirtokapasiteetin lisääminen Luoteis-Euroopasta Ranskan kautta Italiaan:Taisnieres (F)-Oltingue (CH) -kaasujohto.h17 TANSKA-PUOLAKaasujohto Tanskan kautta Puolaan, merenalainen johto.h18 NORJA-VENÄJÄ-EUKaasuverkko Barentsinmeren kentiltä Euroopan unioniin Ruotsin ja Suomen kautta.h19 IRLANTICorribin kentältä (offshore) lähtevä kaasujohto.h20 ALGERIA-ITALIA-RANSKAKaasujohto Algerian kaasukentiltä Italiaan Sardinian kautta. Haara Korsikaan.h21 LÄHI- JA KESKI-ITÄ-EUKaasuverkko Lähi- ja Keski-idän kaasukentiltä Euroopan unioniin. Hanke (n) Toimet, joilla parannetaan yhteenliitettyjen kaasuverkkojen toimintaa sisämarkkinoilla, ja erityisesti toimet, joilla pyritään pullonkaulojen ja puuttuvien yhteyksien yksilöimiseen, ratkaisujen kehittämiseen ylikuormitukseen sekä kaasuverkkoihin liittyvien ennustemenetelmien ja kaasuverkkojen käyttömenetelmien mukauttamiseen.Eritelmät:n1 KAASUVERKKOJEN PULLONKAULAT JA PUUTTUVAT YHTEYDETErityisesti kaasuverkkojen rajanylisten pullonkaulojen ja puuttuvien yhteyksien yksilöinti.Ratkaisujen kehittäminen kaasuvirtojen hallintaan, jotta voidaan hoitaa kaasuverkkojen ylikuormitusongelmat.n2 MAAKAASUVERKKOJEN ENNUSTE- JA KÄYTTÖMENETELMÄTMaakaasuverkkoja koskevien ennustemenetelmien ja verkkojen käyttömenetelmien mukauttaminen sisämarkkinoiden toiminnan edellyttämällä tavalla."


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Ranskan tasavallalle jatkaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista

text:
                    EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                      Bryssel, 27.02.1997
                                                      KOM(97) 74 lopull.
                       KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE
 esitetty 15 päivänä helmikuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/109/ETY 2 artiklan
  mukaisesti (jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun
   neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen
                                        soveltaminen)
                                           Ehdotus
                             NEUVOSTON PAATOKSEKSI
luvan antamisesta Ranskan tasavallalle jatkaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön
    yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen
        direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista
                                    (komission esittämät)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                      KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE
esitetty 15 päivänä helmikuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/109/ETY 2 artiklan
mukaisesti (jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun
  neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen
                                      soveltaminen)
                                                 Z
 ---pagebreak--- 1.  JOHDANTO
    Neuvosto antoi 28 päivänä heinäkuuta 1989 tehdyllä päätöksellä 89/488/ETY1
    Ranskan tasavallalle kuudennen direktiivin 27 artiklan nojalla luvan toteuttaa
    kyseisen direktiivin 17 artiklan 2 kohdan säännöksistä poikkeavia toimenpiteitä.
    Tämä lupa oli voimassa 31 päivään joulukuuta 1992.
    Tämä poikkeus merkitsee, että evätään oikeus vähentää sellaisiin tavaroihin ja
    palveluihin liittyvien menojen arvonlisävero, joiden kaikesta käytöstä enemmän kuin
    90 prosenttia suuntautuu muihin kuin liiketoiminnan tarkoituksiin.
    Komission kyseisen poikkeuksen soveltamista koskevan kertomuksen perusteella 15
    päivänä helmikuuta 1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/109/ETY2 tätä lupaa
    jatkettiin 31 päivään joulukuuta 1996. Tämä lupa edellyttää, että mahdollisen luvan
    jatkamista koskevan ehdotuksen yhteydessä on toimitettava kertomus luvan
     soveltamisesta.
    Tämän kertomuksen tarkoituksena on antaa selvitys tästä poikkeusta koskevasta
    luvasta sen jatkamisajankohdasta tähän hetkeen asti sekä esittää Ranskan tasavallan
     19 päivänä marraskuuta 1996 pääsihteeristössä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä
     esittämä pyyntö tämän luvan jatkamiseksi.
2.  POIKKEUKSEN SOVELTAMINEN
     Kuten edellä esitettiin poikkeavan toimenpiteen soveltamisesta on jo esitetty
     komission kertomus vuoden 1992 lopussa3, jossa kuvailtiin yksityiskohtaisesti
     poikkeavan toimenpiteen taustaa, tavoitteita ja toimintaa. Koska nämä seikat eivät
     ole sittemmin muuttuneet, tässä kertomuksessa keskitytään selvittämään niitä
    tekijöitä, jotka ovat ilmenneet edellisen kertomuksen laatimisen jälkeen.
    Ensiksi on huomattava, että komission edellisessä kertomuksessa esittämien
     huomioiden perusteella Ranskan tasavalta muutti poikkeuksellista toimenpidettä
     koskevia kansallisia säännöksiä, , jotta olisi selkeästi säädetty siitä, että
     erityistoimenpide koskee kaikkea sellaista tavaroiden ja palvelujen käyttöä, joiden
     kaikesta käytöstä enemmän kuin 90 prosenttia suuntautuu muihin kuin liiketoiminnan
     tarkoituksiin (alkuperäisessä poikkeusta koskeva säännös koski ainoastaan yksityistä
     käyttöä).
1
   EYVL N:o L 239, 16.8.1989, s.22
2
   EYVL N:oL 43, 20.2.1993, s.42
3
   KOM(92) 591, 22.12.1992
                                                   3>
 ---pagebreak---     Ranskan tasavalta ilmoitti pyynnössään luvan jatkamiseksi, että vuosina 1993-96
    Ranskan veroviranomaisten tietoon ei ole tullut yhtään soveltamista koskevaa
    erityistä ongelmaa.
    Sen sijaan käytäntö on varmistanut sen, että annettu säännös yksinkertaisti
    verohallintoa sekä veroviranomaisten että verovelvollisten näkökulmasta
    tarkasteltuna.
    Näin ollen Ranskan tasavalta pyytää luvan jatkamista, kunnes uusi yhteinen
    arvonlisäverojärjestelmä otetaan käyttöön.
3.  KOMISSION LAUSUNTO
    On huomattava, että yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt, että verovelvollisella,
    joka käyttää tavaroita taloudellisen toiminnan harjoittamiseen, on oikeus näitä
    tavaroita hankittaessa vähentää niistä maksettu vero 17 artiklan säännösten
    mukaisesti riippumatta siitä, mikä osuus käytöstä suuntautuu ammatillisiin
    tarkoituksiin. Sellainen hallinnollinen määräys tai käytäntö, joka edellyttää
    vähennysoikeuden yleistä rajoittamista, jos ammatillisiin tarkoituksiin käyttö on
    rajallista, muodostaa poikkeuksen kuudennen direktiivin 17 artiklan säännöksistä ja
    on pätevä ainoastaan täyttäessään kuudennen direktiivin 27 artiklan vaatimukset
    (katso asia C-97/90, tuomio 11.7.1991).
    Kuudennen direktiivin 27 artiklassa säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön tästä
    direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä verokannon yksinkertaistamiseksi tai
    tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi.
    Kuten edellisessä kertomuksessakin esitettiin komissio katsoo, että kyseisen
    erityistoimenpiteen käyttöönotto, jonka tarkoituksena on estää 'Verovapaa
    kuluttaminen", on oikeutettua kuudennen direktiivin 27 artiklan nojalla, koska
    toimenpide yksinkertaistaa verohallintoa vapauttamalla hallinto tarpeesta valvoa
    oikeutta vähentää tavaroihin ja palveluihin liittyvien menojen arvonlisävero, jos
    näiden kaikesta käytöstä enemmän kuin 90 prosenttia suuntautuu muihin kuin
    liiketoiminnan tarkoituksiin.
    Luvan voimassaolon osalta komissio huomauttaa, että se vahvisti 10 päivänä
    heinäkuuta 19964 työohjelman asteittaiseksi etenemiseksi kohti uutta yhteistä
    arvonlisäverojärjestelmää.
    Koska viimeinen ehdotuskokonaisuus on tarkoitus esittää vuoden 1999 puolivälissä,
    komissio arvioi, että poikkeuksellisen toimenpiteen jatkaminen on mahdollista
    ainoastaan 31 päivään joulukuuta 1999.
    Itse asiassa olisi hyödyllistä arvioida tällöin poikkeavan toimenpiteen
    yhdenmukaisuutta uuden arvonlisäverojärjestelmän osana kehitetyn lähestymistavan
    kanssa.
   KOM(96) 328, 22.7.1996
 ---pagebreak---                                      (komission esittämä)
                                           Ehdotus:
                               NEUVOSTON PÄÄTÖS
luvan antamisesta Ranskan tasavallalle jatkaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön
    yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen
       direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista
                                                  5"
 ---pagebreak---    PERUSTELUT
   Ranskan tasavalta esitti 19 päivänä marraskuuta 1996 komission pääsihteeristössä
   saapuneeksi kirjatussa kirjeessä pyynnön saada jatkaa poikkeusta, joka myönnettiin
   sille alunperin 28 päivänä heinäkuuta 1989 tehdyllä neuvoston päätöksellä
   89/488/ETY1 31 päivään joulukuuta 1992, ja jota jatkettiin 15 päivänä helmikuuta
    1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä 93/109/ETY2 31 päivään joulukuuta 1996.
   Tämä poikkeus kuudennen direktiivin 17 artiklan 2 kohdasta merkitsee sitä, että
   evätään oikeus vähentää sellpiiin tavaroihin ja palveluihin liittyvien menojen
   arvonlisävero, joiden kaikesta käytöstä enemmän kuin 90 prosenttia suuntautuu
   verovelvollisen yksityiseen tai verovelvollisen henkilökunnan käyttöön taikka
   yleisemmin muihin kuin liiketoiminnan tarkoituksiin.
   Edellä mainitun päätöksen 93/109/ETY 2 artiklassa täsmennetään, että neuvosto voi
   kyseisen päätöksen soveltamisesta Ranskassa laaditun komission kertomuksen
   perusteella ja komission ehdotuksesta, myöntää luvan jatkaa kyseisen päätöksen
   soveltamista.
   Komission kyseisen päätöksen soveltamisesta vuosina 1993-96 laatiman
   kertomuksen päätelmänä on, että on sopivaa jatkaa edellä mainitun päätöksen
   säännösten soveltamista 31 päivään joulukuuta 1999.
   Komissio on vahvistanut 10 päivänä heinäkuuta 1996 työohjelman asteittaiseksi
   etenemiseksi kohti uutta yhteistä arvonlisäverojärjestelmää3. Koska viimeinen
   ehdotuskokonaisuus on tarkoitus esittää vuoden 1999 puolivälissä, luvan
   voimassaolo on sopivaa rajoittaa 31 päivään joulukuuta 1999, sillä näin on
   mahdollista arvioida poikkeavan toimenpiteen yhdenmukaisuutta                    uuden
   arvonlisäverojärjestelmän osana kehitetyn yleisen lähestymistavan kanssa.
   Kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti Ranskan pyynnöstä on
   ilmoitettu muille jäsenvaltioille 18 päivänä joulukuuta 1996 päivätyssä kirjeessä.
1
  EYVL N:o L 239, 16.8.1989, s.22
2
  EYVL N:o L 43, 20.2.1993, s.42
3
  KOM(96) 328, 22.7.1996
 ---pagebreak---                                      (komission esittämä)
                                            Ehdotus:
                                NEUVOSTON PÄÄTÖS
               luvan antamisesta Ranskan tasavallalle jatkaa jäsenvaltioiden
     liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta
        1977 annetun neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta
                          poikkeavan toimenpiteen soveltamista
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta -
   yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä
   toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen direktiivin1, ja erityisesti sen 27
   artiklan,
   ottaa huomioon aikaisemman 28 päivänä heinäkuuta 1989 tehdyn neuvoston
   päätöksen N:o 89/488/ETY2 ja 15 päivänä helmikuuta 1993 tehdyn neuvoston
   päätöksen N:o 93/109/ETY3,
   ottaa huomioon edellä mainitun päätöksen soveltamista vuosina 1993-96 koskevan
   komission kertomuksen,
    ottaa huomioon sen perusteella laaditun komission ehdotuksen,
    sekä katsoo, että
   kuudennen direktiivin 27 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi komission
    ehdotuksesta yksimielisesti päättää antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön tästä
    direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä tai jatkaa niiden soveltamista
   veronkannon yksinkertaistamiseksi taikka tietyntyyppisten veropetosten tai veron
   kiertämisen estämiseksi,
   Ranskan tasavalta on komission pääsihteeristössä 19 päivänä marraskuuta 1996
    saapuneeksi kirjatulta kirjeellä pyytänyt lupaa jatkaa sille aiemmin rajatuksi ajaksi
    neuvoston päätöksillä 89/488/ETY ja 93/109/ETY myönnetyn poikkeuksen
    soveltamista,
1
  EYVL N:o L 145, 13.6.1977, s.l sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/95/EY
  (EYVL N:o L 338, 28.12.1996, s.89)
2
  EYVL N:o L 239, 16.8.1989, s.22
3
  EYVL N:oL 43, 20.2.1993, s.42
 ---pagebreak--- toisille jäsenvaltioille on ilmoitettu 18 päivänä joulukuuta 1996 Ranskan hallituksen
esittämästä luvan jatkamista koskevasta pyynnöstä,
kyseinen toimenpide merkitsee sitä, että evätään oikeus vähentää sellaisiin tavaroihin
ja palveluihin liittyvien menojen arvonlisävero, joiden kaikesta käytöstä enemmän
kuin 90 prosenttia suuntautuu verovelvollisen yksityiseen käyttöön tai verovelvollisen
henkilökunnan käyttöön taikka yleisemmin muihin kuin liiketoiminnan tarkoituksiin,
erityistoimenpiteellä ehkäistään tiettyjä verovapaan kulutuksen muotoja ja
yksinkertaistetaan samanaikaisesti tiettyihin liiketoimiin liittyvän arvonlisäveron
käsittelyä,
kyseinen toimenpide muodostaa poikkeuksen kuudennen direktiivin 17 artiklan 2
kohdasta, jonka nojalla verovelvollisella on oikeus vähentää arvonlisävero, joka on
maksettava tavaroista ja palveluista, joita käytetään verovelvollisen verollisen
liiketoiminnan tarpeisiin,
komissio on vahvistanut 10 päivänä heinäkuuta 1996 työohjelman sekä aikataulun
 ehdotuksille, joissa säädetään asteittaisesta etenemisestä kohti yhtenäismarkkinoiden
uutta yhteistä arvonlisäverojärjestelmää,
 koska viimeinen ehdotuskokonaisuus on tarkoitus esittää vuoden 1999 puolivälissä,
 lupa myönnetään 31 päivään joulukuuta 1999, sillä näin on mahdollista arvioida
tämän poikkeuksen soveltuvuutta uuden arvonlisäverojärjestelmän osana kehitettyyn
yleiseen lähestymistapaan, ja
tämä poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen
 omiin varoihin,
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                             g
 ---pagebreak---                                  1 artikla
Poiketen siitä, mitä direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan 2 kohdassa säädetään,
Ranskan tasavallalle annetaan lupa evätä oikeus vähentää sellaisiin tavaroihin
ja palveluihin liittyvien menojen arvonlisävero, joiden kaikesta käytöstä
enemmän kuin 90 prosenttia suuntautuu verovelvollisen yksityiseen tai
verovelvollisen henkilökunnan käyttöön taikka yleisemmin muihin kuin
liiketoiminnan tarkoituksiin.
                                     2 artikla
Tämä lupa myönnetään 31 päivään joulukuuta 1999.
                                     3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                               Neuvoston puolesta
                                               Puheenjohtaja
                                     <\
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                               ISSN 1024-4492
                                                     KOM(97) 74 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
 FI                                                         09 06 08      10
                                        Luettelonumero : CB-CO-97-066-FI-C
                                                         ISBN 92-78-16235-3
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                                KO


				|

		52013PC0233

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Kyproksen tasavallalle erityistoimista rahoitusvakauden ja kestävän kasvun palauttamiseksi /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
Kyprokseen on
kohdistunut rahoitusmarkkinoilla kasvavia paineita, kun huoli sen julkisen
talouden kestävyydestä, heikentyneestä rahoitussektorista ja mahdollisten
julkisten tukitoimien mittakaavasta on lisääntynyt. Vaikka jotkin epätasapainotiloista
ovat seurausta euroalueen kriisin kielteisistä heijastusvaikutuksista ja
Kreikan tapahtumista, osa niistä on kotimaista alkuperää ja jo pidempiaikaisia.
Luottoluokituslaitosten alennettua Kyproksen valtion joukkovelkakirjojen
luokitusta useaan otteeseen maa ei ole enää pystynyt hankkimaan uutta
rahoitusta julkisen talouden kestävyyden kanssa sopusoinnussa olevin ehdoin.
Samaan aikaan pankkisektorille on käynyt entistä vaikeammaksi saada
kansainvälistä markkinarahoitusta, ja suurten rahoituslaitosten pääomavajeet
ovat kasvaneet huomattaviksi. Pankkisektorin tilanne heikentyi dramaattisesti
vuoden 2013 alussa luottamuksen heikentyessä, mikä on johtanut jatkuvaan
merkittävään talletuspakoon. Maaliskuussa 2013 euroryhmä pääsi poliittiseen
sopimukseen Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman keskeisistä tekijöistä ja
enintään 10 miljardin euron rahoituksesta. Rahoitusmarkkinoiden kuohunnan
seurauksena pankit suljettiin 10 päiväksi. Tuona aikana sektoria supistettiin
merkittävästi pankkien kriisinratkaisun ja uudelleenjärjestelyn avulla sekä
erottamalla Kreikka-operaatiot Kyproksen pankeista.
Näiden vakavien
talouden ja rahoitusmarkkinoiden häiriöiden vuoksi Kyproksen viranomaiset
pyysivät virallisesti 25. kesäkuuta 2012 lainan muodossa annettavaa rahoitustukea
Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) / Euroopan vakausmekanismista (EVM)
sekä Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tarkoituksena tukea talouden
paluuta kestävään kasvuun, varmistaa asianmukaisesti toimiva pankkijärjestelmä
ja turvata rahoitusvakaus Euroopan unionissa ja euroalueella. Euroryhmä pyysi
27. kesäkuuta 2012 komissiota yhteistyössä Euroopan keskuspankin (EKP),
Kyproksen viranomaisten ja IMF:n kanssa sopimaan makrotalouden
sopeutusohjelmasta ja rahoitustarpeista sekä toteuttamaan tarvittavat toimet
rahoitusvakauden turvaamiseksi. Euroryhmä pääsi 16. maaliskuuta ja 25.
maaliskuuta 2013 poliittiseen sopimukseen Kyproksen viranomaisten kanssa
ohjelman keskeisistä osatekijöistä, joihin sisältyivät pankkisektorin
uudelleenjärjestely ja huomattava supistaminen sekä julkisen talouden
vakauttamista, rakenteellisia uudistuksia ja yksityistämistä koskevien toimien
vahvistaminen. Tärkeä osa sopimusta oli, että pankkien pääomittaminen
toteutettaisiin lähes yksinomaan pankkien sisällä (eli osakkeenomistajien ja
velkojien varoin). Alle 100 000 euron talletusten on määrä pysyä
koskemattomina. Velkojat eivät joutuisi kärsimään suurempia tappioita kuin ne,
joita olisi aiheutunut, jos pankit olisi likvidoitu tavanomaisessa
maksukyvyttömyysmenettelyssä. Teknisellä tasolla päästiin 2. huhtikuuta 2013
sopimukseen kattavasta toimenpidepaketista, joka toteutetaan kolmivuotisen
makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa. Tärkeimmät tavoitteet, toimenpiteet
ja tulokset vahvistettiin luonnoksessa yhteisymmärryspöytäkirjaksi komission ja
Kyproksen tasavallan välillä.
Makrotalouden
sopeutusohjelman tavoitteena on palauttaa rahoitusmarkkinoiden luottamus,
palauttaa terve makrotalouden tasapaino ja mahdollistaa kestävän kasvun
palauttaminen talouteen. Tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelma perustuu kolmeen
pilariin. Ensimmäinen pilari on rahoitussektorin strategia, joka perustuu
rahoituslaitosten uudelleenjärjestelyyn ja supistamiseen, sektorin valvonnan
vahvistamiseen sekä toimiin, joilla puututaan pääoma- ja likviditeettivajeisiin.
Toisen pilarin muodostaa kunnianhimoinen julkisen talouden
vakauttamisstrategia, joka perustuu vuonna 2012 aloitettuihin
vakauttamistoimiin. Toimenpiteillä on tarkoitus erityisesti alentaa juoksevia
perusmenoja, lisätä valtion tuloja, parantaa julkisen sektorin toimintaa ja
ylläpitää julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä.
Tavoitteena on korjata liiallinen julkisen talouden alijäämä ja saattaa
julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen keskipitkällä aikavälillä vakaalle
lasku-uralle. Viranomaiset ovat sitoutuneet supistamaan alijäämän alle 3
prosentin suhteessa BKT:hen niin pian kuin mahdollista. Rakennerahastojen ja
muiden EU:n rahastojen sekä työllisyyden ja kasvun lisäämiseen tähtäävien EU:n
politiikka-aloitteiden moitteetonta toteuttamista olisi ylläpidettävä. Tämä
edistää osaltaan Kyproksen pitkän aikavälin kasvu-uraa. Kolmas pilari muodostuu
kunnianhimoisesta rakenneuudistusohjelmasta, jolla on tarkoitus tukea
kilpailukykyä ja kestävää ja tasapainoista kasvua Kyprokselle vuonna 2012
annettujen maakohtaisten suositusten mukaisesti ja mahdollistaa
makrotaloudellisten epätasapainotilojen purkaminen. Nuorten mahdollisuuksia ja
heidän työllistymisnäkymiään olisi ylläpidettävä ottaen huomioon 28. helmikuuta
2013 tehty poliittinen sopimus nuorisotakuun perustamista koskevasta neuvoston
suosituksesta.
Ohjelma kattaa
vuodet 2013–2016.
2013/0121 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
Kyproksen tasavallalle erityistoimista
rahoitusvakauden ja kestävän kasvun palauttamiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 126
artiklan 6 kohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 136 artiklan 1 kohdassa määrätään
mahdollisuudesta toteuttaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan
varmistamiseksi toimenpiteitä, jotka koskevat niitä jäsenvaltioita, joiden
rahayksikkö on euro.
(2)       Neuvosto teki 13 päivänä
heinäkuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan nojalla päätöksen[1], jossa
todetaan, että Kyproksessa on liiallinen alijäämä, ja antoi Kyprokselle
SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla julkistalouden liiallisen
alijäämän tilanteen lopettamiseksi suosituksen, jossa todetaan, että ”Kyproksen
viranomaisten olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän
tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2012”.
(3)       Kyproksen vuoden 2012
kansallisesta uudistusohjelmasta annetussa suosituksessa sekä samassa
yhteydessä annetussa Kyproksen vuosien 2012–2015 vakausohjelmaa koskevassa
lausunnossa[2]
neuvosto suositteli muun muassa, että Kypros toteuttaa toimenpiteitä
korjatakseen liiallisen alijäämän kestävästi vuonna 2012, varmistaa riittävän
edistymisen kohti velan supistamiselle asetettua viitearvoa, lujittaa
rahoituslaitosten tehokasta pääomittamista koskevia säännöksiä ja parantaa
kilpailukykyä.
(4)       Kyprokseen on kohdistunut
rahoitusmarkkinoilla kasvavia paineita, kun huoli sen julkisen talouden
kestävyydestä ja heikentyneen rahoitussektorin edellyttämistä julkisista
tukitoimenpiteistä on lisääntynyt. Vaikka jotkin epätasapainotiloista ovat
seurausta euroalueen kriisin kielteisistä heijastusvaikutuksista, osa niistä on
kotimaista alkuperää ja jo pidempiaikaisia[3]. Luottoluokituslaitosten alennettua
Kyproksen valtion joukkovelkakirjojen luokitusta useaan otteeseen maa ei ole
enää pystynyt hankkimaan uutta rahoitusta julkisen talouden kestävyyden kanssa
sopusoinnussa olevin ehdoin. Samaan aikaan pankkisektorille on käynyt entistä
vaikeammaksi saada rahoitusta kansainvälisiltä markkinoilta ja suurten
rahoituslaitosten pääomavajeet ovat kasvaneet huomattaviksi.
(5)       Näiden vakavien talous- ja
rahoitusolosuhteiden vuoksi Kyproksen viranomaiset pyysivät virallisesti 25
päivänä kesäkuuta 2012 lainan muodossa annettavaa rahoitustukea Euroopan
rahoitusvakausvälineestä / Euroopan vakausmekanismista sekä Kansainväliseltä
valuuttarahastolta (IMF) tarkoituksena tukea talouden paluuta kestävään
kasvuun, varmistaa asianmukaisesti toimiva pankkijärjestelmä ja turvata
rahoitusvakaus Euroopan unionissa ja euroalueella. Euroryhmä pyysi 27 päivänä
kesäkuuta 2012 komissiota yhteistyössä EKP:n, Kyproksen viranomaisten ja IMF:n
kanssa sopimaan makrotalouden sopeutusohjelmasta ja rahoitustarpeista sekä
toteuttamaan tarvittavat toimet rahoitusvakauden turvaamiseksi vallitsevassa
hyvin haastavassa ympäristössä, jossa vaarana ovat valtion joukkolainojen
markkinoiden myllerryksen heijastusvaikutukset. Euroryhmä pääsi 16 päivänä
maaliskuuta ja 25 päivänä maaliskuuta 2013 poliittiseen sopimukseen
Kyproksen viranomaisten kanssa ohjelman peruspilareista. Pankkisektoria
järjesteltäisiin uudelleen ja supistettaisiin, ja julkisen talouden
tervehdyttämistä, rakenteellisia uudistuksia ja yksityistämistä koskevia toimia
tehostettaisiin. Pankkien pääomittaminen toteutettaisiin lähes yksinomaan
pankkien sisällä (eli osakkeenomistajien ja velkojien varoin).
(6)       Nykyisissä olosuhteissa
Kyproksen olisi hyväksyttävä kattava toimenpidepaketti, joka on määrä toteuttaa
kolmivuotisen makrotalouden sopeutusohjelman puitteissa vuoden 2013 toiselta
neljännekseltä vuoden 2016 ensimmäiseen neljännekseen.
(7)       Toimenpidepaketilla olisi
pyrittävä palauttamaan rahoitusmarkkinoiden luottamus ja terve makrotalouden
tasapaino ja mahdollistamaan talouden palaaminen kestävään kasvuun. Se olisi
jäsenneltävä kolmeen pilariin. Ensimmäinen pilari olisi rahoitussektorin
strategia, joka perustuu rahoituslaitosten uudelleenjärjestelyyn ja supistamiseen,
sektorin valvonnan vahvistamiseen sekä toimiin, joilla puututaan pääoma- ja
likviditeettivajeisiin. Toisen pilarin muodostaisi kunnianhimoinen
etupainotteinen julkisen talouden vakauttamisstrategia, jonka toimenpiteillä on
tarkoitus erityisesti alentaa juoksevia perusmenoja, lisätä valtion tuloja,
parantaa julkisen sektorin toimintaa ja ylläpitää julkisen talouden
vakauttamista keskipitkällä aikavälillä siten, että vaikutus heikommassa
asemassa oleviin on mahdollisimman vähäinen ja rakennerahastojen ja muiden EU:n
rahastojen toteuttaminen säilyy moitteettomana. Kolmas pilari muodostuisi
kunnianhimoisesta rakenneuudistusohjelmasta, jolla on tarkoitus tukea
kilpailukykyä ja kestävää ja tasapainoista kasvua, mahdollistaa
makrotaloudellisten epätasapainotilojen purkaminen erityisesti uudistamalla
palkkojen indeksointijärjestelmä työmarkkinaosapuolia kuullen ja poistaa
esteitä, jotka haittaavat markkinoiden moitteetonta toimintaa. Nuorten
mahdollisuuksia ja heidän työllistymisnäkymiään olisi ylläpidettävä ottaen
huomioon 28 päivänä helmikuuta 2013 tehty poliittinen sopimus nuorisotakuun
perustamista koskevasta neuvoston suosituksesta.
(8)       Komission tekemän, nimellisen
BKT:n tarkistetun kasvuennusteen (–0,5 % vuonna 2012, –8,2 % vuonna 2013, –2,9
% vuonna 2014, 2,6 % vuonna 2015 ja 3,7 % vuonna 2016) perusteella velan suhde
BKT:hen olisi 87 % vuonna 2012, 109 % vuonna 2013, 123 % vuonna 2014, 126 %
vuonna 2015 ja 122 % vuonna 2016. Velka siis kasvaisi suhteessa BKT:hen
nopeasti vuoteen 2015 asti, minkä jälkeen se siirtyisi alenevalle uralle niin,
että velkasuhde olisi arviolta 105 % vuonna 2020. Velkadynamiikkaan vaikuttavat
useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet. Komission tekemän, nimellisen
BKT:n tarkistetun kasvuennusteen mukaan julkisen talouden rahoitusaseman
ennakoidaan olevan 395 miljoonaa euroa alijäämäinen (2,4 % suhteessa
BKT:hen) vuonna 2013, 678 miljoonaa euroa alijäämäinen (4,3 % suhteessa
BKT:hen) vuonna 2014, 344 miljoonaa euroa alijäämäinen (2,1 % suhteessa
BKT:hen) vuonna 2015 ja 204 miljoonaa euroa ylijäämäinen (1,2 % suhteessa
BKT:hen) vuonna 2016.
(9)       Kyproksen pankkisektorin
pitkän aikavälin selviytymiskyvyn vahvistaminen on ratkaisevan tärkeää maan
rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamisen kannalta ja – kun otetaan huomioon voimakkaat
keskinäiset yhteydet – koko euroalueen rahoitusjärjestelmän vakauden
säilyttämisen kannalta. Kyproksen pankkisektorin huomattava supistaminen ja
uudelleenjärjestely on käynnissä. Parlamentti on antanut lainsäädäntöä, jolla
luodaan kattavat puitteet luottolaitosten elvytykselle ja kriisinratkaisulle.
Kyproksen pankkisektoria on välittömästi supistettu merkittävästi näiden uusien
puitteiden nojalla. Kyproksen pankkisektorin maksuvalmiuden säilyttämiseksi on
määrätty väliaikaisia hallinnollisia toimenpiteitä.
(10)     Kyproksen julkisen velan
keskipitkän aikavälin kestävyys on määrä turvata panemalla täytäntöön kattavia
ja kunnianhimoisia uudistuksia rahoituksen, julkisen talouden ja rakenteiden
osalta.
(11)     Komission olisi
tarkastuskäyntejä tekemällä ja Kyproksen viranomaisten säännöllisen
neljännesvuosittaisen raportoinnin perusteella yhteistyössä EKP:n kanssa, ja
tarvittaessa IMF:n kanssa, tarkistettava säännöllisin väliajoin, että
makrotalouden sopeutusohjelmaa toteutetaan määrätietoisesti.
(12)     Komission olisi annettava
toimenpidepaketin koko toteutuksen ajan ohjausta ja teknistä apua yksittäisillä
osa-alueilla.
(13)     Kyproksen viranomaisten olisi
voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti otettava
työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan
rahoitustukiohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin.
(14)     Makrotalouden
sopeutusohjelmaan kuuluvien toimenpiteiden toteuttamiseksi annettavan
rahoitustuen on tuen muodosta riippumatta oltava sopusoinnussa Euroopan unionin
oikeudellisten vaatimusten ja politiikkojen ja erityisesti unionin talouden
ohjausjärjestelmän kanssa. Rahoituslaitoksia tukevat toimet on toteutettava
Euroopan unionin kilpailusääntöjä noudattaen. Komissio varmistaa, että pyydetyn
EVM-rahoitustuen yhteydessä yhteisymmärryspöytäkirjassa esitetyt toimenpiteet
ovat täysin sopusoinnussa tämän päätöksen kanssa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1.           Jotta Kyproksen talouden
olisi helpompi palata kestävän kasvun uralle ja julkisen talouden ja
rahoitusjärjestelmän vakauteen, Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti
makrotalouden sopeutusohjelmaa, jonka tärkeimmät osatekijät vahvistetaan tämän
päätöksen 2 artiklassa. Makrotalouden sopeutusohjelmalla, jäljempänä ’ohjelma’,
on puututtava riskeihin, joita Kypros aiheuttaa euroalueen rahoitusvakaudelle,
ja sillä on pyrittävä nopeasti palauttamaan Kyprokseen terve ja kestävä talous-
ja rahoitustilanne sekä maan kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus
kokonaisuudessaan rahoitusmarkkinoilta. Ohjelmassa on otettava asianmukaisesti
huomioon Kyprokselle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 121, 126,
136 ja 148 artiklan nojalla osoitetut suositukset sekä toimet, jotka
jäsenvaltio on toteuttanut suositusten noudattamiseksi, ja samalla siinä on
pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia
politiikkatoimenpiteitä.
2.           Komissio seuraa yhteistyössä
EKP:n, ja tarvittaessa IMF:n kanssa, edistymistä ohjelman toteuttamisessa.
Kyproksen on tehtävä komission ja EKP:n kanssa kaikin tavoin yhteistyötä. Sen
on muun muassa annettava komissiolle ja EKP:lle kaikki tiedot, jotka nämä
katsovat ohjelman seurannan kannalta tarpeellisiksi.
3.           Komissio tarkastelee
yhteistyössä EKP:n, ja tarvittaessa IMF:n kanssa, Kyproksen viranomaisten
kanssa mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia, joita ohjelmaan voi olla tarpeen
tehdä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muun muassa mahdolliset
merkittävät erot makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden ja
toteutuneiden lukujen (ml. työllisyysluvut) välillä, negatiiviset
heijastusvaikutukset sekä makrotalouden ja rahoitusmarkkinoiden shokit.
Komissio antaa julkisen talouden, rahoitusjärjestelmän ja rakenteiden
uudistusta varten jatkuvaa ohjausta ja neuvontaa sen varmistamiseksi, että
ohjelmaa toteutetaan asianmukaisesti ja voidaan auttaa korjaamaan epätasapaino
kestävästi. Komissio arvioi säännöllisesti ohjelman taloudellisia vaikutuksia
ja suosittelee tarvittavia korjauksia kasvun ja työpaikkojen luomisen
edistämiseksi, tarvittavan julkisen talouden vakauttamisen turvaamiseksi ja
haitallisten yhteiskunnallisten vaikutusten välttämiseksi.
2 artikla
1.           Kyproksen ohjelman tärkeimmät
tavoitteet ovat Kyproksen pankkisektorin tervehdyttäminen, julkisen talouden
käynnissä olevan vakauttamisen jatkaminen ja rakenneuudistusten toteuttaminen
kilpailukyvyn sekä kestävän ja tasapainoisen kasvun tukemiseksi.
2.           Kyproksen on liiallisia
alijäämiä koskevan menettelyn mukaisia velvoitteitaan vastaavasti vakautettava
julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla
vaikutukset muita heikommassa asemassa oleviin mahdollisimman vähäisinä.
3.           Kyproksen on toteutettava
4–15 kohdan toimenpiteet.
4.           Jotta alijäämä saataisiin
mahdollisimman pian alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, Kyproksen on
oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimia. Erityisesti, jos tulot
jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät kielteisten
makrotaloudellisten vaikutusten vuoksi, hallituksen on oltava valmis
toteuttamaan lisätoimenpiteitä ohjelman tavoitteiden ylläpitämiseksi myös
vähentämällä harkinnanvaraisia menoja huolehtien kuitenkin, että vaikutus
heikommassa asemassa oleviin on mahdollisimman vähäinen. Ohjelmaennusteita
suuremmat käteistulot ja satunnaiset tulot on ohjelmakauden aikana säästettävä tai
käytettävä velan lyhentämiseen. Jos taas tulokset ovat ennustettua paremmat
siinä määrin, että tilanne katsotaan pysyväksi, lisätoimien tarve voi
ohjelmakauden loppuvuosina pienentyä.
5.           Kyproksen on ylläpidettävä
rakennerahastojen ja muiden EU:n rahastojen moitteetonta toteuttamista.
6.           Rahoitussektorin
tervehdyttämiseksi Kyproksen on jatkettava pankkisektorin perusteellista
uudistamista ja uudelleenjärjestelyä sekä elinkelpoisten pankkien vahvistamista
palauttamalla niiden pääoma asianmukaiselle tasolle, ratkaisemalla niiden
maksuvalmiustilanne ja vahvistamalla niiden valvontaa. Ohjelmaan on
sisällytettävä seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)      Varmistetaan, että pankkisektorin
maksuvalmiustilannetta seurataan tiiviisti ja toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä,
joilla pidetään yllä järjestelmän riittävää maksuvalmiutta eurojärjestelmän
sääntöjen mukaisesti. Äskettäin määrättyjä väliaikaisia pääomien vapaan
liikkuvuuden rajoituksia (mm. käteisnostojen, sähköisten maksujen ja ulkomaille
siirtojen rajoituksia) seurataan tiiviisti. Tavoitteena on, että
rajoitukset ovat voimassa vain niin kauan kuin on ehdottoman välttämätöntä
rahoitusvakauteen kohdistuvien vakavien ja välittömien riskien ehkäisemiseksi.
Keskuspankkirahoitukseen turvautuvien tai valtiontukea saavien kotimaisten
pankkien keskipitkän aikavälin rahoitus- ja pääomasuunnitelmissa olisi otettava
realistisesti huomioon odotettavissa oleva velkavivun purkaminen
pankkisektorilla ja vähennettävä riippuvuutta keskuspankkien lainanannosta
välttäen omaisuuserien pikaista myyntiä ja luottolamaa.
Vähimmäismaksuvalmiusvaatimuksia koskevat säännökset päivitetään, jotta
tulevaisuudessa voidaan ehkäistä keskittyminen euromääräisiin varoihin.
b)      Suoritetaan Bank of Cyprusin ja Cyprus
Popular Bankin varojen riippumaton arvonmääritys ja yhdistetään nopeasti Cyprus
Popular Bankin operaatiot Bank of Cyprusiin. Arvonmääritys on tehtävä nopeasti,
jotta Bank of Cyprusissa olevien talletussuojan ylittävien talletusten
asianomaiset osat voidaan vapauttaa.
c)      Hyväksytään tarvittavat säännöt, joiden
mukaan pankkien on nostettava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen
suhdelukunsa (Core tier 1) 9 prosenttiin vuoden 2013 loppuun mennessä.
d)      Toteutetaan toimia pankkien
uudelleenjärjestelystä veronmaksajille aiheutuvien kulujen minimoimiseksi.
Ennen valtiontukitoimenpiteiden myöntämistä liike- ja osuuspankkien, joilla on
liian vähän pääomaa, on hankittava pääomaa niin pitkälti kuin mahdollista
yksityisistä lähteistä, kuten (mutta ei ainoastaan) pankkien osakkeenomistajilta
ja velkojilta. Uudelleenjärjestely- tai kriisinratkaisusuunnitelmat on
hyväksyttävä virallisesti valtiontukisääntöjen nojalla ennen kuin valtiontukea
annetaan.
e)      Varmistetaan, että luottorekisteri
luodaan, että voimassa olevaa lainamuodollisuuksien hoitamista koskevaa
sääntelyä tarkastellaan ja tarvittaessa muutetaan ja että säädetään
liikepankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamisesta.
f)       Vahvistetaan pankkien hallinnointi- ja
ohjausjärjestelmää muun muassa kieltämällä lainananto riippumattomille
hallituksen jäsenille tai heihin sidossuhteessa oleville tahoille.
g)      Maksimoidaan järjestämättömien lainojen
takaisinperintä ja minimoidaan samalla lainanottajien kannustimet strategiseen
maksujen laiminlyöntiin. Tähän sisältyy vakuuksien käyttöönottoa koskevien
rajoitusten lieventäminen ja järjestämättömien lainojen asianmukainen seuranta
ja hallinta. Kyproksen keskuspankki antaa ohjeet luokitella kaikki yli 90
päivää sitten erääntyneet lainat järjestämättömiksi.
h)      Saatetaan osuuskuntamuotoisten luottolaitosten
sääntely ja valvonta liikepankkien sääntelyä ja valvontaa vastaavaksi.
i)       Varmistetaan osuuskuntamuotoisten
luottolaitosten elinkelpoisuus ja kehitetään komissiota kuullen ja EKP:lle ja
IMF:lle asiasta tiedottaen osuuskuntamuotoisten luottolaitosten tulevaa
rakennetta, toimintaa ja elinkelpoisuutta koskeva strategia. Strategia on
tarkoitus toteuttaa vuoden 2015 puoleenväliin mennessä.
j)       Lisätään yritysten ja kotitalouksien
velkaantuneisuuden seurantaa, ja luodaan puitteet kohdennetulle yksityisen
sektorin uudelleenjärjestelylle.
k)      Parannetaan edelleen rahanpesunvastaisia
säännöksiä ja varmistetaan täydellinen läpinäkyvyys parhaiden käytäntöjen
mukaisesti.
7.           Viranomaisten on vuonna 2013
pantava vuoden 2013 talousarviolaki määrätietoisesti täytäntöön pysyvillä
lisätoimenpiteillä, joiden suuruus on vähintään 351 miljoonaa euroa (2,1 %
suhteessa BKT:hen). Kyproksen on muutettava vuoden 2013 talousarviolakia ja
sisällytettävä siihen uusia vakauttamistoimenpiteitä. Kyproksen on toteutettava
seuraavat toimenpiteet:
a)      Talousarvion menopuolella on vähennettävä
asunto-ohjelmia koskevia menoja vähintään 36 miljoonalla eurolla ja
pienennettävä edelleen palkkaluokittain julkisen sektorin palkkoja sekä
virtaviivaistettava tiettyjä sosiaalietuuksia.
b)      Tulopuolella lisätoimenpiteisiin on
sisällytettävä kiinteistöverojen, lakisääteisen yhtiöverokannan, korkotulojen
verokannan, pankkiveron ja julkisista palveluista perittävien maksujen
korottaminen.
c)      Kyproksen on lisätulojen saamiseksi
uudistettava moottoriajoneuvojen verojärjestelmää
ympäristöystävällisyysperiaatteita noudattaen.
d)      Kyproksen on otettava käyttöön
toimenpiteitä, joilla hillitään terveydenhuoltomenoja ja parannetaan
terveydenhuollon kustannustehokkuutta lisäämällä julkisten sairaaloiden toiminnan
tehokkuutta, kilpailukykyä ja kustannustehokkuutta. Lisäksi Kyproksen on
otettava käyttöön joitakin terveyspalveluja ja lääkevalmisteita koskeva
omavastuuosuusjärjestelmä.
e)      Kyproksen on varmistettava joulukuun 2012
jälkeen käyttöön otettujen vakauttamistoimenpiteiden täysimääräinen
toteuttaminen.
8.           Seuraavia toimenpiteitä on
sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014:
a)      Menopuolella talousarvioon on
sisällytettävä: sosiaalisista tulonsiirroista aiheutuvien menojen supistaminen
vähintään 28,5 miljoonalla eurolla parantamalla tulonsiirtojen kohdentamista;
julkisen sektorin ja laajemman julkisen sektorin palkkojen alentaminen
edelleen; opiskelijoiden ja eläkeläisten joukkoliikennekortin muuttaminen
maksulliseksi; ja rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen
koulutussektorilla palkkamenojen pienentämiseksi.
b)      Tulopuolella vuoden 2014 talousarvioon on
sisällytettävä: julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöiden bruttoansioista
vähennettävän tilapäisen maksun voimassaolon pidentäminen 31 päivään joulukuuta
2016; arvonlisäveron korottaminen; valmisteverojen korottaminen; ja yleisen
sosiaalivakuutusjärjestelmän maksuosuuksien korottaminen.
9.           Julkisen talouden pitkän
aikavälin kestävyyden varmistamiseksi Kyproksen on toteutettava finanssi- ja
rakennepoliittisia uudistuksia, jotka sisältävät muun muassa seuraavat
toimenpiteet ja tulokset:
a)      Yleisen eläkejärjestelmän ja julkisen
sektorin eläkejärjestelmän uudistaminen, jotta eläkejärjestelmästä tulee
kestävä samalla kun huolehditaan eläkkeiden riittävyydestä. Tarvittaessa
uudistuksia voidaan edelleen vahvistaa.
b)      Terveydenhuoltomenojen kasvun
hillitseminen rahoitusrakenteen kestävyyden vahvistamiseksi ja julkisen
terveydenhuollon tehostamiseksi.
c)      Julkisten menojen ja budjettiprosessin
tehokkuuden parantaminen tehokkaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin
kehyksen avulla osana julkisen varainhoidon parantamista noudattaen kaikilta
osin julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista annettua direktiiviä
ja talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja
hallinnasta tehtyä sopimusta (vakaussopimus).
d)      Parhaiden käytänteiden mukaisesti
laaditun asianmukaisen lainsäädännöllisen ja institutionaalisen kehyksen
vahvistaminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille.
e)      Ohjelman laatiminen vankan hallinnointi-
ja ohjausjärjestelmän (corporate governance) luomiseksi valtion omistamille ja
puoliksi julkisille yrityksille ja yksityistämissuunnitelman käynnistäminen
talouden tehokkuuden parantamiseksi ja velanhoitokyvyn palauttamiseksi.
f)       Veronkannon ja verohallinnon
tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseen tähtäävän kokonaisvaltaisen
uudistussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen, mihin kuuluvat myös
toimenpiteet, joilla varmistetaan kansainvälistä veroyhteistyötä ja verotietojen
vaihtoa koskevien lakien ja normien täysimääräinen ja oikea-aikainen
soveltaminen.
g)      Kiinteistöveron uudistaminen.
h)      Julkishallinnon uudistaminen sen
toimivuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi erityisesti tarkistamalla
julkishallinnon kokoa, työehtoja ja toiminnallista organisaatiota, jotta
julkisia resursseja voidaan käyttää tehokkaasti ja tarjota väestölle
laadukkaita palveluja.
i)       Sosiaalietuuksien yleisen rakenteen ja
etuuksien tason uudistaminen pyrkien resurssien tehokkaaseen käyttöön ja
sopivaan tasapainoon sosiaaliavustusten ja työnteon kannustimien välillä.
10.         Kyproksen on
työmarkkinaosapuolia kuultuaan uudistettava palkkojen indeksointijärjestelmä
tavalla, joka on sopusoinnussa talouden kilpailukyvyn parantamistavoitteiden kanssa
ja jossa otetaan huomioon työn tuottavuuden kehitys. Suunnitellulla
sosiaalihuollon uudistuksella olisi varmistettava, että sosiaaliavustukset
toimivat turvaverkkona, jolla varmistetaan vähimmäistoimeentulo niille, jotka
eivät pysty hankkimaan peruselintasoa, kuitenkin niin, että kannustimet ottaa
vastaan työtä säilyvät. Mahdolliset vähimmäispalkan muutokset on tehtävä
työmarkkinaosapuolia kuullen, ja niiden on vastattava talouden ja
työmarkkinoiden kehitystä.
11.         Kyproksen on tehtävä
alakohtaiseen lainsäädäntöön loput muutokset, joita palveludirektiivin
täytäntöönpano edellyttää. Palvelumarkkinoilta on poistettava perusteettomat
esteet, erityisesti säänneltyjen ammattien osalta. Kilpailupuitteita on
kohennettava parantamalla toimivaltaisen kilpailuviranomaisen toimintaa ja
vahvistamalla kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuutta ja
toimivaltaa.
12.         Kyproksen on vähennettävä
antamatta olevien saantokirjojen määrä alle kahden tuhannen vuoden 2014 loppuun
mennessä ja pantava rakennustodistusten ja saantokirjojen antamisen sitovat
määräajat täytäntöön.
13.         Kyproksen on vuoden 2013
loppuun mennessä muutettava kiinnitetyn omaisuuden pakkohuutokauppaa ja
sallittava yksityiset huutokaupat mahdollisimman nopeassa aikataulussa.
Asioiden käsittelyvauhtia tuomioistuimissa on nopeutettava, ja tuomioistuinten
käsittelyruuhka on purettava ohjelman loppuun mennessä.
14.         Kyproksen on tehtävä
aloitteita matkailualan kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Näihin aloitteisiin on
sisällytettävä vuosiksi 2011–2015 tehdyn matkailualan strategian
uudelleentarkastelu, joka perustuu selvitykseen siitä, miten parantaa
matkailualan liiketoimintamallia, ja perusteelliseen analyysiin parhaista
keinoista saada Kyprokselle riittävät lentoyhteydet.
15.         Energiasektorilla Kyproksen on
saatettava kolmas energiapaketti osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava
se kaikilta osin täytäntöön. Lisäksi on muotoiltava kattava kehityssuunnitelma
Kyproksen energiasektorin uudelleenjärjestelyä varten. Suunnitelmassa on
oltava:
a)      kaasun hyödyntämisen edellyttämän infrastruktuurin
toteutussuunnitelma,
b)      yhteenveto energiasektorin ja kaasun
viennin sääntelyjärjestelmästä ja markkinajärjestelystä, ja
c)      hiilivetyvarojen hallinnan
institutionaalisten puitteiden perustamista koskeva suunnitelma, johon kuuluu
myös kansainvälisesti tunnustettuja parhaita käytäntöjä noudattaen perustettava
rahasto, joka vastaanottaa ja hoitaa merellä tapahtuvasta kaasun
hyödyntämisestä saatavia julkisia tuloja.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kyproksen
tasavallalle.
4 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin
virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L
186, 20.7.2010, s. 30.
[2]               EUVL C
219, 24.7.2012, s. 13.
[3]               Sellaisina
kuin ne on määritetty Kyprosta koskevassa perusteellisessa tarkastelussa
vuodelta 2012 ja Kyprokselle vuonna 2012 EU-ohjausjaksolla osoitetuissa
maakohtaisissa suosituksissa.