Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0676

Ehdotus: neuvoston päätös elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmästä (CIWIN) {SEC(2008)2701} {SEC(2008)2702}  /* KOM/2008/0676 lopull. - CNS 2008/0200 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 27.10.2008KOM(2008) 676 lopullinen2008/0200 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSelintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmästä (CIWIN) {SEC(2008)2701}{SEC(2008)2702}(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTAEhdotuksen perustelut ja tavoitteetKesäkuussa 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista koskevan kokonaisstrategian. Komissio hyväksyi 20. lokakuuta 2004 tiedonannon ”Kriittisen infrastruktuurin suojelu terrorismin torjunnassa”. Tiedonannossa esitetään ehdotuksia siitä, miten Euroopassa voitaisiin entistä paremmin ehkäistä elintärkeisiin infrastruktuureihin kohdistuvia mahdollisia terrori-iskuja sekä varautua ja reagoida niihin. Neuvosto hyväksyi joulukuussa 2004 terrori-iskujen ehkäisemistä, niihin varautumista ja niihin reagoimista koskevat päätelmät sekä terroriuhkien ja -iskujen seurauksia koskevan EU:n yhteisvastuuohjelman. Samalla se antoi hyväksyntänsä komission suunnitelmalle tehdä ehdotus Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaksi (European Programme for Critical Infrastructure Protection, EPCIP) ja perustaa elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmä (Critical Infrastructure Warning Information Network, CIWIN).Joulukuussa 2006 komissio teki ehdotuksen direktiiviksi Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden määrittämisestä ja nimeämisestä sekä niiden suojaamisen parantamistarpeen arvioimisesta. Samaan aikaan komissio antoi tiedonannon Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmasta. Yhdessä nämä asiakirjat muodostavat kehyksen infrastruktuureiden suojaamiselle EU:ssa. Tiedonannossa esitetään laaja-alainen kehys elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiselle EU:ssa, ja siinä selostetaan, millä tavoin Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelma (johon kuuluu myös CIWIN-järjestelmä) voitaisiin toteuttaa.CIWIN-järjestelmää koskeva aloite on osa Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa, mutta se koskee erityisesti tiedon jakamisen prosessia EU:n jäsenvaltioiden välillä sekä prosessin tukemiseen tarkoitettua tietoteknistä järjestelmää.Yleinen taustaEuroopan unionin turvallisuus ja talous sekä kansalaisten hyvinvointi perustuvat tiettyihin infrastruktuureihin ja niiden avulla tarjottaviin palveluihin. Esimerkiksi televiestintä- ja energiaverkot, rahoituspalvelut ja liikennejärjestelmät, terveyspalvelut sekä puhtaan juomaveden ja turvallisten elintarvikkeiden saatavuus ovat kaikki elintärkeitä asioita EU:lle ja sen jäsenvaltioille. Jos keskeisiä palveluita tarjoava infrastruktuuri tuhoutuu tai sen toiminta häiriintyy jollakin tavalla tai jos tällaiseen tapahtumaan reagoidaan epäasianmukaisesti, seurauksena saatetaan menettää ihmishenkiä ja omaisuutta sekä yleinen luottamus EU:ta kohtaan. Monimutkaisista keskinäisistä riippuvuussuhteista johtuen tietyllä tapahtumalla saattaa olla kerrannaisvaikutuksia muille sektoreille ja elämänaloille, jotka eivät ole välittömästi ja itsestään selvästi yhteydessä toisiinsa. Tällaisia yhteyksiä ei ole vielä tutkittu tarpeeksi ja saatetaan joutua toteamaan, että elintärkeiden infrastruktuureiden suoja ja kansalaisten turvallisuus ei ole EU:ssa riittävä.Euroopan unionin elintärkeitä infrastruktuureja suojataan tällä hetkellä monilla erilaisilla suojatoimenpiteillä ja -velvoitteilla, eikä käytössä ole laaja-alaisesti sovellettavia vähimmäisstandardeja. Jotkin jäsenvaltiot ovat määritelleet kansalliset elintärkeät infrastruktuurinsa jo varsin kattavasti, ottaneet käyttöön vahvoja suojatoimenpiteitä ja luoneet lukuisia käytänteitä ja rakenteita suojauksen varmistamiseksi. Toisissa jäsenvaltioissa puolestaan prosessi on vasta käynnistymässä, ja niiden kannalta saattaisi olla hyvin hyödyllistä päästä tutustumaan parhaisiin käytänteisiin kuten riskinarviointimenetelmiin. Ongelmakenttää voidaan tarkastella maantieteelliseltä kannalta (eri jäsenvaltioiden välillä) ja aloittain (elintärkeiden infrastruktuureiden suojaaminen eri alojen välillä).Jäsenvaltioiden välinen tiedonvaihto on erittäin monimutkaista, ja on harkittava tarkoin, millä tavoin sitä tarkastellaan. On tärkeää välttää toimintojen päällekkäisyyttä, joka voi aiheutua siitä, että tiedotus muissa jäsenvaltioissa vallitsevista samankaltaisista tilanteista on ollut puutteellista. Tiedottaminen yhdessä jäsenvaltiossa kehitetystä parhaasta käytänteestä saattaa esimerkiksi säästää kuluja, kun muissa jäsenvaltioissa ei tarvitse enää laatia samankaltaisia käytänteitä.Lisäksi sidosryhmien keskuudessa ollaan huolissaan arkaluonteisten tietojen vaihtamisesta. Jotta tiedonvaihto olisi tehokasta, on luotava luottamukseen ja joustavuuteen perustuva ympäristö.Voimassa olevat aiemmat säännöksetEU:ssa ei tällä hetkellä säännellä elintärkeiden infrastruktuureiden alan tiedonvaihtoa ja hälytyksiä, vaikka komissio teki vuonna 2006 ehdotuksen direktiiviksi Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien määrittämisestä ja nimeämisestä sekä niiden suojaamisen parantamistarpeen arvioimisesta (KOM(2006) 787 lopullinen). Samaan aikaan komissio antoi tiedonannon elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevasta EU:n ohjelmasta (KOM(2006) 786 lopullinen). Neuvosto pääsi kesäkuussa 2008 poliittiseen yksimielisyyteen edellä mainitusta direktiivistä, ja se on tarkoitus antaa vuoden 2008 jälkipuoliskolla.EU:ssa on käytössä myös useita nopeita hälytysjärjestelmiä. Suurin ero CIWIN-järjestelmän ja olemassa olevien nopeiden hälytysjärjestelmien välillä on se, että CIWIN-järjestelmä on luonteeltaan monialainen. Yksikään tällä hetkellä käytössä olevista nopeista hälytysjärjestelmistä ei sisällä laajaa ja monialaista toimintoa, joka olisi hätäpalvelujen lisäksi useampien sidosryhmien (asianomaiset kansalliset elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista hoitavat virastot ja ministeriöt jne.) käytettävissä:-  neuvoston päätös yhteisön pelastuspalvelumekanismin perustamisesta (uudelleen laadittu toisinto) (2007/779/EY, Euratom);-  neuvoston päätös yhteisön järjestelyistä nopeaksi tietojenvaihdoksi säteilyhätätilanteen yhteydessä (87/600/Euratom);-  neuvoston direktiivi 82/894/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1982, eläintaudeista ilmoittamisesta yhteisössä (82/894/ETY);-  neuvoston direktiivi kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä (2000/29/EY);-  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön (2119/98/EY);-  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yleisestä tuoteturvallisuudesta (2001/95/EY);-  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (178/2002);-  komission päätös yhdennetyn eläinlääkinnällisen Traces-tietojärjestelmän kehittämisestä (2003/623/EY);-  komission päätös komission työjärjestyksen muuttamisesta (2006/25/EY, Euratom).Johdonmukaisuus suhteessa EU:n muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinTämä ehdotus noudattaa täysin EU:n tavoitteita ja erityisesti tavoitetta, jonka mukaan unioni ”pitää yllä ja kehittää unionia vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvana alueena, jossa henkilöiden vapaa liikkuvuus taataan toteuttamalla samalla ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet”.Ehdotus sopii yhteen muiden politiikkojen kanssa, sillä tarkoitus ei ole korvata voimassa olevia toimenpiteitä, vaan täydentää niitä niin, että Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista voidaan parantaa.KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTIIntressitahojen kuuleminenKuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaCIWIN-järjestelmästä on kuultu kaikkia olennaisia sidosryhmiä Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaan liittyneen kuulemisen kautta ja sen yhteydessä. Tätä varten on toteutettu seuraavat toimet:-  Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa koskeva vihreä kirja julkaistiin 17. marraskuuta 2005, ja sitä koskeva kuulemismenettely päättyi 15. tammikuuta 2006. Kuulemisen yhteydessä esitettyihin kysymyksiin saatiin virallinen vastaus 22 jäsenvaltiolta. Lisäksi vihreään kirjaan saatiin kommentteja noin sadalta yksityisen sektorin toimijalta. Yleisesti ottaen vastauksissa kannatettiin CIWIN-järjestelmän perustamista.-  Komissio isännöi useita epävirallisia tapaamisia jäsenvaltioiden elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen yhteyspisteissä (joulukuu 2005, helmikuu 2006, joulukuu 2006, marraskuu 2007, helmikuu 2008, maaliskuu 2008).-  Elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmän (CIWIN) perustamisesta laadittiin selvitys, jonka teki ulkopuolinen toimeksisaaja Unisys ja joka valmistui tammikuussa 2008. Osana selvitystä toimeksisaaja teki CIWIN-järjestelmää koskevia haastatteluja kaikissa 27 jäsenvaltiossa.-  Yksityisen sektorin edustajien, kuten yksityisten yritysten sekä eri toimialajärjestöjen edustajien kanssa on järjestetty useita epävirallisia tapaamisia.Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonVaikka elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa koskevan vihreän kirjan aihepiiri oli CIWIN-järjestelmää laajempi ja sen yhteydessä sidosryhmiä kuultiin monista Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelman eri näkökohdista (esim. ohjelman tavoite ja pääperiaatteet, toteutuksen vaiheet jne.), osassa siitä käsiteltiin myös CIWIN-järjestelmää.Vihreästä kirjasta saaduilla kommenteilla ja kaikkien sidosryhmien kanssa parhaillaan käytävillä keskusteluilla on ollut huomattava vaikutus CIWIN-järjestelmää koskevan ehdotuksen muokkaamisessa. Alun perin jäsenvaltioilla ei ollut yhtenäistä näkemystä CIWIN-järjestelmän perustamisesta. Jotkut niistä kannattivat sen luomista monitasoiseksi viestintä- ja hälytysjärjestelmäksi, jossa olisi kaksi erillistä osaa: nopea hälytysjärjestelmä ja sähköinen foorumi elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyviä ajatuksia ja parhaita käytänteitä koskevalle mielipiteiden vaihdolle. Osa jäsenvaltioista taas kannatti sitä, että CIWIN-järjestelmän tehtävänä olisi toimia ainoastaan foorumina tai pelkästään nopeana hälytysjärjestelmänä, joka tarjoaisi jäsenvaltioille yhteyden komissioon. Kuulemisen aikaan kaksi jäsenvaltiota vastusti CIWIN-järjestelmää kokonaisuudessaan. Koska mielipiteet erosivat toisistaan, asiasta keskusteltiin jäsenvaltioiden kanssa säännöllisissä tapaamisissa, jotka järjestettiin elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen yhteyspisteissä. Lopullinen suunnitelma CIWIN-järjestelmäksi on näiden keskustelujen tulos.Asiantuntemuksen kerääminen ja käyttöLähteenä olleet tieteenalat ja erikoisasiantuntemuksen alatAsiantuntemusta on koottu kokouksissa ja seminaareissa, joita järjestettiin vuosina 2006, 2007 ja 2008, sekä Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaa koskevan vihreän kirjan kuulemismenettelyn yhteydessä. Tietoja on kerätty kaikilta sidosryhmiltä, joita asia koskee.Käytetty menettelyKomissio teki maaliskuussa 2006 sopimuksen, johon sisältyi CIWIN-järjestelmää koskeva toteutettavuustutkimus. Sen tarkoituksena oli kerätä tietoa elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen parhaista käytänteistä ja haastatella jäsenvaltioiden asiantuntijoita CIWIN-järjestelmälle sekä tiedonvaihtoverkoston että nopean hälytysjärjestelmän tehtävän osalta asetettavista vaatimuksista. Tässä yhteydessä otettiin huomioon olemassa olevat kansalliset ja kansainväliset infrastruktuurit ja verkostot.Lisäksi tarkoituksena on perustaa yhteinen foorumi elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen kannalta olennaisten tietojen vaihtamista varten.Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultuKaikki EU:n jäsenvaltiot.Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoistaEi tuotu esiin vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin.Asiantuntijalausuntojen julkistaminenVaikutusten arvioinnin liitteissä.Vaikutusten arviointiEuroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaan liittyvän paketin yhteydessä, tarkemmin sanottuna komission asianomaisessa tiedonannossa on jo päästy yksimielisyyteen siitä, että CIWIN-järjestelmästä tehdään erillinen ehdotus. Vaikutusten arvioinnissa hahmoteltiin seuraavat viisi toimintavaihtoehtoa:Vaihtoehto 1: Ei yhteistä toimintalinjaa. Tämän vaihtoehdon mukaan EU:n tasolla ei ryhdytä monialaisiin toimiin, vaan jäsenvaltiot hoitavat asiaa kukin omalla tavallaan.Vaihtoehto 2: CIWIN-järjestelmä nykyisten nopeiden hälytysjärjestelmien ajan tasalle saatettuna versiona. Tässä vaihtoehdossa (joka edellyttäisi sekä nykyisten tietotekniikkajärjestelmien toiminnallista uudistamista että niiden oikeusperustan muuttamista) CIWIN-järjestelmän tehtävänä olisi varmistaa nykyisten nopeiden hälytysjärjestelmien yhteentoimivuus ja tarjota niiden käyttömahdollisuus EU:ssa ja jäsenvaltioiden ministeriöissä toimiville yksiköille. Koska tämä vaihtoehto kattaa vain nopean hälytysjärjestelmän tehtävät, mahdolliset lisätoimet tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtamiseen tarkoitetun foorumin lisäämiseksi edellyttää nykyisten nopeiden hälytysjärjestelmien tarkistamista huolellisesti ja resurssien osoittamista siihen.Vaihtoehto 3: CIWIN-järjestelmä avoimena foorumina elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvän tiedon vaihtamiseen (suojaamattomasti). Tämä vaihtoehto edellyttäisi tietoteknistä työkalua, joka olisi suuren yleisön käytettävissä ja toimisi tavallisena internetsivustona. Sellainen auttaisi varmasti lisäämään tietoa Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisesta ja parantamaan sidosryhmien välistä tiedonvaihtoa. Tällaiselle sivustolle tallennettavan tiedon määrä olisi kuitenkin hyvin rajoitettu, koska tiedon omistaja ei tietäisi, kuka loppukäyttäjä on.Vaihtoehto 4: CIWIN-järjestelmä suojattuna vapaaehtoisena monitasoisena viestintä- ja hälytysjärjestelmänä, jossa olisi kaksi erillistä osaa: nopea hälytysjärjestelmä ja sähköinen foorumi, jolla vaihdettaisiin elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyviä ajatuksia ja parhaita käytänteitä. Tässä vaihtoehdossa CIWIN-järjestelmä luotaisiin tietotekniseksi työkaluksi, jonka avulla voitaisiin säilyttää ja siirtää arkaluonteista, turvaluokitukseltaan korkeintaan UE RESTREINT -tasoista tietoa. Järjestelmällä olisi kaksi pääasiallista toimintatarkoitusta: 1) suojattu tiedonvaihtofoorumi, jossa keskityttäisiin vahvasti parhaista käytänteistä tiedottamiseen, vuoropuheluun ja EU:n laajuisen luottamuksen rakentamiseen; 2) elintärkeitä infrastruktuureita koskeva nopea hälytysjärjestelmä. Jäsenvaltiot voisivat käyttää koko järjestelmää tai jompaa kumpaa toimintoa taikka olla käyttämättä kumpaakaan osaa.Vaihtoehto 5: CIWIN-järjestelmä pakollisena monitasoisena viestintä- ja hälytysjärjestelmänä, jossa olisi kaksi erillistä osaa: nopea hälytysjärjestelmä ja sähköinen foorumi elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyviä ajatuksia ja parhaita käytänteitä koskevalle mielipiteiden vaihdolle. Tässä vaihtoehdossa CIWIN olisi pakollinen järjestelmä ja jokaisella jäsenvaltiolla olisi velvollisuus syöttää olennaiset tiedot järjestelmään ja päivittää niitä säännöllisesti.Komissio on tehnyt työohjelmassa mainitun vaikutusten arvioinnin. Siinä kävi selkeästi ilmi, että etujen ja haittojen välinen suhde oli kaikkein edullisin vaihtoehdossa 4 – CIWIN-järjestelmä suojattuna vapaaehtoisena monitasoisena viestintä- ja hälytysjärjestelmänä, jossa olisi kaksi erillistä osaa: nopea hälytysjärjestelmä ja sähköinen foorumi, jolla vaihdettaisiin elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyviä ajatuksia ja parhaita käytänteitä. Tämän vaihtoehdon mukaan CIWIN-järjestelmä tarjoaisi tietojen vaihdolle suojatun ympäristön, edistäisi merkittävästi luottamuksen rakentumista sidosryhmien välille ja mahdollistaisi hälytysten vaihtamisen.Tämän asiakirjan liitteenä on CIWIN-järjestelmästä laadittu vaikutusten arviointi.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDATEhdotetun toimen lyhyt kuvausEhdotetun toimen tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja yhteisistä uhista ja heikkouksista sekä asianmukaisista toimenpiteistä ja strategioista elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvien riskien vähentämiseksi.OikeusperustaEhdotuksen oikeusperustana ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 artikla ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 203 artikla.ToissijaisuusperiaateToissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä.Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, sillä jäsenvaltiot eivät voi yksinään toteuttaa siitä seuraavia toimenpiteitä, vaan ne on toteutettava EU:n tasolla.Vaikka kukin jäsenvaltio vastaakin omaan lainkäyttövaltaansa kuuluvien elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisesta, koko EU:n kattava ja rajat ylittävä foorumi, jonka tarkoituksena on varmistaa tietojen saatavuus kaikille niistä mahdollisesti hyötyville jäsenvaltioille, voidaan toteuttaa vain EU:n tasolla.Ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä.Yksikään jäsenvaltio ei voi yksinään taata yleiseurooppalaista tiedonvaihtoa tai nopeiden hälytysten vaihtoa. Sen vuoksi on selvää, että EU:n tasolla toimimalla saavutetaan lisäarvoa koordinoimalla tietoja, jotka saattavat olla jo käytettävissä, mutta joita ei ole jaettu muiden kanssa.Vain euroopanlaajuisella lähestymistavalla voidaan varmistaa tasavertainen kohtelu jäsenvaltioille, jotka haluavat jakaa ja saada tietoa, ettei yhteistyössä syrjitä mitään jäsenvaltioita maantieteellisesti ja että tieto todella saadaan perille niille, jotka haluavat sen vastaanottaa.EU:ssa tehtävän monialaisen yhteistyön ja kansallisen turvallisuuden välillä on suora yhteys. Tämän päivän maailmassa, jossa eri sektorien välillä vallitsee maantieteelliset rajat ylittäviä riippuvuussuhteita, jäsenvaltiot voivat tarjota palveluja toisille jäsenvaltioille tai ne voivat vaikuttaa palvelujen tarjontaan muissa jäsenvaltioissa. Vaarana on, että jokin jäsenvaltio kärsii siitä, että toinen jäsenvaltio ei ole suojannut omalla alueellaan sijaitsevaa infrastruktuuria asianmukaisesti.Yhä suurempi osuus infrastruktuureista on mittakaavaltaan Euroopan laajuisia, mikä tarkoittaa sitä, ettei pelkästään kansallinen lähestymistapa ole riittävä. On selkeästi tarpeen ottaa käsiteltäväksi ne monenlaiset uhat, jotka voivat vaikuttaa Euroopan elintärkeisiin infrastruktuureihin.Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä.Tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tällä alalla tehtävän jäsenvaltioiden välisen yhteistyön perustana olevien tavoitteiden saavuttamiseksi, varsinkaan jäsenvaltioiden osallistumishalukkuuden osalta. Ehdotuksen mukaan ne jäsenvaltiot, jotka eivät halua osallistua CIWIN-järjestelmään, voivat jäädä järjestelmän ulkopuolelle.Suhteessa CIWIN-järjestelmän tarjoamiin etuihin sillä ei ole merkittävää välitöntä taloudellista vaikutusta jäsenvaltioiden tai EU:n talousarvioon. Esimerkkinä mainittakoon, että ylläpitokustannukset olisivat noin 550 000 euroa vuodessa. Sen sijaan häiriötilanteista, jotka CIWIN-järjestelmä mahdollisesti pystyy estämään tai joiden vaikutuksia saadaan sen avulla rajoitettua, aiheutuisi paljon suuremmat kustannukset.Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: neuvoston päätös.Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä.Jotta CIWIN-järjestelmän prototyyppi saataisiin täyteen toimintavalmiuteen ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden käyttöön, sille tarvitaan oikeusperusta. Koska tämän säädöksen kohteena oleva asia ei ole soveltamisalaltaan yleisluonteinen, vaan tarkoin määrätty, neuvoston päätös sopii parhaiten tavoitteen saavuttamiseen ja velvoittaa samalla järjestelmän käyttäjät (jäsenvaltiot ja komission) kunnioittamaan vaihdettujen tietojen mahdollista luottamuksellisuutta.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksen talousarviovaikutuksia arvioidaan liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Tämän päätöksen täytäntöönpanoa edistää osaltaan terrorismin ja muiden turvallisuusriskien ehkäisemistä, torjuntavalmiutta ja seurausten hallintaa koskeva erityisohjelma, jota on määrä toteuttaa vuosina 2007–2013.LISÄTIEDOTSimulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäkausiEhdotusta varten on ollut tai sitä varten järjestetään simulaatio tai kokeiluvaihe.Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislausekeEhdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen.Ehdotus sisältää tarkistuslausekkeen.2008/0200 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSelintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmästä (CIWIN)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto hyväksyi joulukuussa 2004 terrori-iskujen ehkäisemistä, niihin varautumista ja niihin reagoimista koskevat päätelmät sekä terroriuhkien ja -iskujen seurauksia koskevan EU:n yhteisvastuuohjelman ja antoi hyväksyntänsä komission aikomukselle esittää Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelma ja perustaa elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmä (Critical Infrastructure Warning Information Network, CIWIN)[3].(2) Komissio antoi marraskuussa 2005 vihreän kirjan Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmasta (European Programme for Critical Infrastructure Protection, EPCIP); siinä esitettiin erilaisia vaihtoehtoja tavoiksi, joilla komissio voisi perustaa Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelman ja CIWIN-järjestelmän. Vihreän kirjan kuulemismenettelyn tulokset vahvistivat useimpien jäsenvaltioiden kiinnostuksen CIWIN-järjestelmän perustamiseen.(3) Komissio antoi joulukuussa 2006 tiedonannon elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevasta EU:n ohjelmasta[4], jossa todettiin, että CIWIN-järjestelmän perustamista varten tehtäisiin erillinen komission ehdotus ja että järjestelmä tarjoaisi foorumin parhaiden käytäntöjen vaihtamiselle suojatussa ympäristössä.(4) Useissa EU-maissa vuonna 2006 sattuneen sähkökatkoksen lisäksi Euroopassa on esiintynyt useita elintärkeisiin infrastruktuureihin kohdistuneita häiriöitä, jotka ovat osoittaneet, kuinka tarpeellista on parantaa ja tehostaa tiedonvaihtoa tällaisten tapahtumien ehkäisemiseksi tai niiden laajuuden rajoittamiseksi.(5) On asianmukaista perustaa tietojärjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot ja komissio voivat vaihtaa tietoja ja hälytyksiä elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen alalla, lujittaa alan keskinäistä vuoropuhelua ja osallistua jäsenvaltioissa hajallaan olevien elintärkeiden infrastruktuureiden tutkimusohjelmien integroimiseen ja koordinoinnin parantamiseen.(6) CIWIN-järjestelmän olisi edistettävä elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista EU:ssa tarjoamalla käyttöön tietojärjestelmä, joka voi helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, ja tarjottava tehokas ja nopea vaihtoehto aikaavieville menetelmille etsiä tietoa yhteisön elintärkeistä infrastruktuureista.(7) CIWIN-järjestelmän olisi erityisesti edistettävä parhaiden käytänteiden vaihtoa helpottavien toimenpiteiden kehittämistä, ja samalla toimittava välineenä välittömiä uhkia ja hälytyksiä koskevalle suojatulle tiedonsiirrolle.(8) CIWIN-järjestelmän yhteydessä olisi vältettävä päällekkäisyyttä ja otettava huomioon nykyisten eri alojen nopeiden hälytysjärjestelmien erityispiirteet, asiantuntemus, järjestelyt ja toimivalta.(9) Komissio on kehittänyt vuosien kuluessa toimintavalmiuksiaan avustaakseen monenlaisiin hätätilanteisiin reagoimisessa nopeilla hälytysjärjestelmillä, jotka ovat luonteeltaan alakohtaisia ja jotka on kohdistettu EU:ssa toimiville erityisyksiköille. Olemassa oleviin nopeisiin hälytysjärjestelmiin ei kuitenkaan sisälly elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamistoimintoa, joka olisi useampien sidosryhmien kuin vain eri alojen viranomaisten ja hätäpalvelujen käytettävissä.(10) Jäsenvaltioiden elintärkeiden infrastruktuureiden keskinäinen riippuvuus ja elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen tasoerot antavat aihetta olettaa, että luomalla laaja-alainen ja monialainen yhteisötason väline elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista koskevien tietojen ja hälytysten vaihtoa varten parannettaisiin kansalaisten turvallisuutta.(11) Komission olisi päätettävä CIWIN-järjestelmälle sopivimmasta teknologisesta perustasta ottaen huomioon hallintojen välisten Euroopan laajuisten telemaattisten palvelujen viestintäverkon (S-TESTA) tai mahdollisen vaihtoehtoisen komission operoiman suojatun verkon tulevan saatavuuden sekä edellytettävä, että loppukäyttäjät noudattavat sen määrittelemiä teknisiä vaatimuksia.(12) Elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvä tiedonvaihto olennaisten sidosryhmien välillä edellyttää keskinäistä luottamusta, niin että vapaaehtoisesti luovutetut liikesalaisuudet tai muutoin arkaluonteiset tiedot eivät päädy julkisuuteen, vaan että arkaluonteiset tiedot suojataan asianmukaisella tavalla.(13) Pääsy CIWIN-järjestelmään olisi oltava vain käyttöoikeudet saaneilla käyttäjillä, joiden olisi noudatettava voimassa olevia ehtoja, menettelyjä ja turvatoimia. Jäsenvaltioissa käyttäjäoikeudet olisi rajoitettava toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin ja komissiossa toimivaltaisiin yksiköihin.(14) CIWIN-järjestelmän toiminnasta yhteisön tasolla mahdollisesti aiheutuvat kustannukset olisi katettava yhteisön varoista ja/tai asiaa koskevista yhteisön ohjelmista.(15) Jäsenvaltioiden olisi rahoitettava CIWIN-järjestelmän toiminnasta kansallisella tasolla mahdollisesti aiheutuvat kustannukset, jollei yhteisön järjestelyissä määrätä toisin.(16) Koska toteutettavan toimen tavoitteita, eli turvallista ja nopeaa tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toimen vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi ryhtyä toimiin perustamissopimuksen 5 artiklassa määritetyn toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.(17) Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla AiheTällä päätöksellä perustetaan suojattu tieto-, viestintä- ja hälytysjärjestelmä – elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmä (Critical Infrastructure Warning Information Network, CIWIN, jäljempänä ’CIWIN-järjestelmä’), jonka tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita vaihtamaan tietoja yhteisistä uhkista ja heikkouksista sekä asianmukaisista toimenpiteistä ja strategioista elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvien riskien pienentämiseksi.2 artikla MääritelmätTässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:’Elintärkeällä infrastruktuurilla’ tarkoitetaan sellaisia jäsenvaltioissa sijaitsevia hyödykkeitä ja järjestelmiä tai niiden osia, jotka ovat tarpeellisia yhteiskunnan välttämättömien toimintojen, terveydenhuollon, turvallisuuden, turvatoimien sekä väestön taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin ylläpitämiseksi ja joiden vahingoittumisella tai tuhoutumisella olisi merkittävä vaikutus jäsenvaltioon sen vuoksi, että kyseisiä toimintoja ei kyetä ylläpitämään.’Osallistuvalla jäsenvaltiolla’ tarkoitetaan jäsenvaltiota, joka on allekirjoittanut yhteisymmärryspöytäkirjan komission kanssa.’CIWIN-järjestelmän vastuuyksiköllä’ tarkoitetaan asianomaisessa jäsenvaltiossa tai komissiossa sijaitsevaa CIWIN-järjestelmän yhteyspistettä, joka varmistaa CIWIN-järjestelmän asianmukaisen käytön ja käyttöohjeiden noudattamisen jäsenvaltiossa tai komissiossa.’Uhkalla’ tarkoitetaan mitä tahansa syytä, tilannetta tai tapahtumaa, joka saattaa vahingoittaa elintärkeää infrastruktuuria tai sen osaa tai tuhota sen.3 artiklaOsallistuminenCIWIN-järjestelmään voivat osallistua ja sitä voivat käyttää kaikki jäsenvaltiot. CIWIN-järjestelmään osallistumisen ehtona on järjestelmään sovellettavia teknisiä ja turvallisuusvaatimuksia sekä siihen liitettäviä toimintapisteitä koskevia tietoja sisältävän yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittaminen.4 artikla Toiminnot1.  CIWIN-järjestelmä koostuu seuraavista kahdesta toiminnosta:2.  sähköinen foorumi elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvien tietojen vaihtamista varten;3.  nopea hälytystoiminto, jonka välityksellä järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot ja komissio voivat tehdä hälytyksiä elintärkeisiin infrastruktuureihin kohdistuvista välittömistä riskeistä ja uhkista.4.  Sähköinen foorumi koostuu kiinteistä alueista ja muuttuvista alueista.Kiinteät alueet sisällytetään järjestelmään pysyvästi. Niiden sisältöä voidaan mukauttaa, mutta itse alueita ei voida poistaa eikä nimetä uudelleen, eikä joukkoon voida lisätä uusia alueita. Liitteessä I on luettelo kiinteistä alueista.Muuttuvat alueet luodaan kysynnän perusteella, ja niillä on tietty käyttötarkoitus. Kun niiden alkuperäinen tarkoitus on täyttynyt, ne poistetaan. Liitteessä II on luettelo muuttuvista alueista, jotka on tarkoitus luoda CIWIN- järjestelmää perustettaessa.5 artiklaJäsenvaltioiden rooli5.  Järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on nimettävä CIWIN-järjestelmän vastuuyksikkö ja ilmoitettava siitä komissiolle. CIWIN-järjestelmän vastuuyksikkö vastaa CIWIN-järjestelmän käyttöoikeuksien myöntämisestä tai epäämisestä asianomaisessa jäsenvaltiossa.6.  Järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on myönnettävä CIWIN-järjestelmän käyttöoikeus komission antamien ohjeiden mukaisesti.7.  Järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden on annettava käyttöön EU:n yhteisen edun kannalta olennaiset elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista koskevat tiedot ja saatettava ne säännöllisesti ajan tasalle.6 artiklaKomission rooli8.  Komission tehtäviin kuuluu9.  CIWIN-järjestelmän ja sen tietoteknisen rakenteen ja tiedonvaihtoon käytettävien osien tekninen kehittäminen ja hallinnointi;10.  järjestelmän käyttöehtoja, kuten tietojen luottamuksellisuutta, siirtoa, säilyttämistä, arkistointia ja hävittämistä koskevien ohjeiden laatiminen. Komissio myös laatii ehdot ja menettelyt CIWIN-järjestelmän täysien tai osittain rajoitettujen käyttöoikeuksien myöntämiseksi.11.  Komissio nimittää CIWIN-järjestelmän vastuuyksikön, joka vastaa CIWIN-järjestelmän käyttöoikeuksien myöntämisestä tai epäämisestä komissiossa.12.  Komissio antaa käyttöön EU:n yhteisen edun kannalta olennaiset elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista koskevat tiedot ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle.7 artiklaTurvallisuus13.  CIWIN-järjestelmä perustetaan suojatuksi turvaluokiteltujen tietojen järjestelmäksi, jossa voidaan käsitellä turvaluokitukseltaan korkeintaan RESTREINT UE –tasoisia tietoja.Komissio päättää CIWIN-järjestelmälle sopivimmasta teknologisesta perustasta, ja käyttäjien on noudatettava komission vahvistamia teknisiä vaatimuksia.CIWIN-järjestelmän turvaluokitusta nostetaan tarpeen mukaan.14.  Oikeus tutustua asiakirjoihin on annettava vain niille käyttäjille, jotka tosiasiassa tarvitsevat kyseisiä tietoja, ja oikeuksia myönnettäessä on aina noudatettava asiakirjan laatijan nimenomaisia ohjeita asiakirjan suojaamisesta ja jakelusta.15.  Jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava tarvittavat turvallisuustoimenpiteet:16.  estetään muiden kuin käyttöoikeuden saaneiden käyttäjien pääsy CIWIN-järjestelmään;17.  varmistetaan, että käyttöoikeuden saaneet käyttäjät pääsevät CIWIN-järjestelmää käyttäessään tutustumaan vain toimivaltansa piiriin kuuluvaan tietoon;18.  estetään muita kuin käyttöoikeuden saaneita käyttäjiä lukemasta, kopioimasta, muokkaamasta tai poistamasta järjestelmässä olevia tietoja.19.  Tietojen syöttäminen CIWIN-järjestelmään ei vaikuta kyseisten tietojen omistukseen. Käyttöoikeuden saaneet käyttäjät ovat yksin vastuussa toimittamistaan tiedoista ja varmistavat, että tietojen sisältö on täysin voimassaolevan yhteisön ja kansallisen lainsäädännön mukainen.8 artiklaKäyttöohjeetKomissio laatii käyttöohjeet, jotka sisältävät yksityiskohtaiset tiedot CIWIN-järjestelmän toiminnoista ja tehtävistä, ja päivittää niitä säännöllisesti.9 artikla KustannuksetCIWIN-järjestelmän toiminnan, ylläpidon ja keskustoimintojen yhteydessä aiheutuvat kustannukset katetaan yhteisön talousarviosta. Osallistuvien jäsenvaltioiden on vastattava kustannuksista, jotka liittyvät CIWIN-järjestelmän käyttöoikeuksiin kyseisissä jäsenvaltioissa.10 artikla UudelleentarkasteluKomissio tarkastelee ja arvioi CIWIN-järjestelmän toimintaa joka kolmas vuosi ja esittää jäsenvaltioille säännöllisesti kertomuksia.Ensimmäisessä kertomuksessa, joka esitetään kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta, kiinnitetään erityistä huomiota niihin yhteisön verkoston osiin, joita olisi parannettava tai mukautettava. Kertomukseen sisällytetään myös komission tarpeellisiksi katsomat ehdotukset tämän päätöksen muuttamiseksi tai mukauttamiseksi.11 artiklaSoveltamispäiväTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.12 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE ICIWIN-JÄRJESTELMÄN KIINTEÄT ALUEETEdellä 4 artiklassa tarkoitettuja kiinteitä alueita ovat seuraavat:20.  Jäsenvaltioiden alueet: kukin osallistuva jäsenvaltio voi luoda oman alueensa CIWIN-portaaliin. Alueen järjestelyt, hallinnointi ja sisältö ovat pelkästään jäsenvaltioiden vastuulla. Alueelle pääsy on rajoitettu ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion käyttäjiin.21.  Toimialakohtaiset alueet, johon kuuluu 11 eri toimialaa: kemianteollisuus, energia, rahoitusala, elintarvikeala, terveys, tietoliikenne ja -tekniikka, ydinpolttoainekiertoon liittyvä teollisuus, tutkimuslaitokset, avaruus, liikenne ja vesi. Lisäksi yleisiä aiheita ja useiden toimialojen kannalta olennaisia kysymyksiä varten luodaan toimialojen välinen osa-alue.22.  CIWIN-järjestelmän vastuuyksiköiden alue, joka toimii strategisena koordinointi- ja yhteistyöfoorumina elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvän toiminnan ja viestinnän edistämiseksi ja parantamiseksi. Tämän alueen käyttöoikeudet ovat vain CIWIN-vastuuyksiköillä.23.  EU:n ulkopuolisen yhteistyön alue, jossa keskitytään parantamaan tietämystä EU:n ulkopuolella tehtävästä yhteistyöstä elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen alalla ja EU:n ulkopuolisista elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisstandardeista.24.  Yhteystietohakemisto, jolla pyritään helpottamaan muiden CIWIN-järjestelmän käyttäjien ja elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen asiantuntijoiden yhteystietojen etsintää.LIITE IICIWIN-JÄRJESTELMÄN MUUTTUVAT ALUEETEdellä 4 artiklassa tarkoitettuja muuttuvia alueita ovat seuraavat:25.  asiantuntijaryhmien alue, jonka tarkoitus on tukea elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen asiantuntijaryhmien toimintaa;26.  hankealue, joka sisältää tietoa komission rahoittamista hankkeista;27.  hälytysalueet, joita voidaan luoda, jos nopeiden hälytysjärjestelmien kautta annetaan hälytys, ja jotka muodostavat viestintäkanavan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvien toimintojen aikana;28.  erityisaiheiden alue, jossa keskitytään tiettyihin erityisaiheisiin. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Neuvoston päätös elintärkeiden infrastruktuureiden varoitusjärjestelmästä (CIWIN)2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimi 18.05: Turvallisuus ja vapauksien suojeluTavoite 2: Elintärkeiden infrastruktuureiden suojaaminen3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat [entiset BA-budjettikohdat]) ja budjettinimikkeet:Budjettikohta: 18 05 08 00Budjettinimike: Terrorismin ehkäiseminen, torjuntavalmius ja seurausten hallinta3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Vuodesta 2009 alkaen3.3. BudjettitiedotBudjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-näkymien otsake |18 05 08 00 | Ei-pakoll. | JM[5] | EI | EI | EI | 3A |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. |Toimintamenot[6] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Maksumäärärahat (MM) | b | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[7] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumus-määrärahat | a+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Maksumäärärahat | b+c | 0,95 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 3,15 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[8] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,585 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 1,082 | 0,682 | 0,682 | 0,682 | 3,81 |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[9] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1Vuositarve | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Henkilöstön määrä yhteensä | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläCIWIN-järjestelmän erityisenä tavoitteena on mahdollistaa elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista koskevan tiedon koordinointi ja siihen liittyvä yhteistyö EU-tasolla. Järjestelmän avulla olisi ensi sijassa tarkoitus taata suojattu ja jäsentynyt tiedonvaihto ja sen myötä antaa järjestelmän käyttäjille mahdollisuus tutustua nopeasti ja tehokkaasti muissa EU:n jäsenvaltioissa sovellettaviin parhaisiin käytänteisiin ja jäsenvaltioille mahdollisuus käyttää elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamiseen liittyvää nopeaa hälytysjärjestelmää.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutVaikka kukin jäsenvaltio vastaakin omaan lainkäyttövaltaansa kuuluvien elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisesta, koko EU:n kattava ja rajatylittävä tiedonvaihtofoorumi, jonka tarkoituksena on varmistaa tietojen saatavuus kaikille niistä mahdollisesti hyötyville jäsenvaltioille, voidaan toteuttaa vain EU:n tasolla. Yksikään jäsenvaltio ei voi yksinään taata yleiseurooppalaista tiedonvaihtoa tai nopeiden hälytysten vaihtoa. Sen vuoksi on selvää, että EU:n tasolla toimimalla saavutetaan lisäarvoa koordinoimalla tietoja, jotka saattavat olla jo käytettävissä, mutta joita ei ole jaettu muiden kanssa. Vain euroopanlaajuisella lähestymistavalla voidaan varmistaa, että jäsenvaltioita, jotka haluavat jakaa ja saada tietoa, kohdellaan tasavertaisesti, ettei yhteistyössä syrjitä mitään jäsenvaltioita maantieteellisesti ja että tieto todella saadaan perille niille, jotka haluavat sen vastaanottaa.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaCIWIN-järjestelmän erityisenä tavoitteena on edistää sellaisten asianmukaisten toimenpiteiden kehittämistä, joiden tarkoituksena on helpottaa parhaiden käytänteiden vaihtoa, ja toimia samalla välineenä, jolla siirretään suojatusti tietoa välittömistä uhkista ja hälytyksistä. Järjestelmän avulla oikeiden ihmisten on tarkoitus saada oikeat tiedot oikeaan aikaan.CIWIN-järjestelmän luomista on hahmoteltu jo tiedonannossa elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamista koskevasta EU:n ohjelmasta, ja itse CIWIN-järjestelmä tietoteknisenä välineenä on yksi ohjelman toiminnallisista tavoitteista. Toiminnallinen (ala)tavoite, joka CIWIN-järjestelmällä on tarkoitus saavuttaa, voidaan kuitenkin määritellä seuraavasti:-  tarkoituksena on luoda tietotekninen väline, joka helpottaa elintärkeisiin infrastruktuureihin liittyvää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, tarjoaa tehokkaan ja nopean vaihtoehdon usein aikaavieville tiedonhakumenetelmille ja antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden viestiä suoraan olennaisiksi katsomansa tiedot ja tallentaa ne järjestelmään.5.4. Toteutustapa (alustava)( Keskitetty hallinnointi( komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyCIWIN-järjestelmällä saavutettua edistystä arvioitaessa olisi käytettävä seuraavia edistymistä mittaavia indikaattoreita:-  CIWIN-järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden lukumäärä (vähintään 20 jäsenvaltion olisi käytettävä järjestelmää säännöllisesti, jotta sen voitaisiin katsoa toimivan menestyksellisesti);-  vaihdettujen tietojen luottamuksellisuustaso (syöttävätkö jäsenvaltiot järjestelmään vain ei-luottamuksellista tietoa, vai syötetäänkö sinne myös turvaluokiteltua tietoa);-  käyttävätkö elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen asiantuntijaryhmät CIWIN-järjestelmää pääasiallisena välineenä mielipiteiden vaihtoon pyrkiessään saavuttamaan tavoitteensa (esim. arviointiperusteiden määrittely tiettyjen alojen elintärkeiden infrastruktuureiden yksilöimiseksi)?6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiTestausjakson (CIWIN-järjestelmän pilottihanke) päätyttyä vuonna 2009 komissio lähettää lyhyen kyselyn jäsenvaltioiden viranomaisille arvioidakseen näiden tyytyväisyyttä järjestelmään ja todetakseen, edistääkö se CIWIN-aloitteen yleisiä tavoitteita (komissio voi myös ehdottaa uusia toimintoja tai huonosti toimivien poistamista).Lisäksi on toteutettu vaikutusten arviointi, joka on tämän ehdotuksen liitteenä.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Tärkeimpien valvonta- ja arviointijärjestelyjen olisi perustuttava ”asiakastyytyväisyyden” periaatteeseen.-  Komission olisi arvioitava järjestelmän toiminnallisuutta kolmen vuoden välein. Komissio käyttää tarkastelunsa perustana jäsenvaltioiden näkemyksiä, joita se saa elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisen yhteyspisteiden säännöllisissä tapaamisissa.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitCIWIN-järjestelmää arvioidaan kohdassa 6.1. lueteltujen indikaattoreiden suhteen kolmen vuoden kuluttua järjestelmän perustamisesta.7. PETOSTENTORJUNTAYhteisön taloudellisten etujen suojaaminen sekä petosten ja väärinkäytösten torjuminen ovat olennainen osa tätä päätöstä.Sopimusten ja maksujen hallinnollinen valvonta on komission asianomaisen yksikön vastuulla. Komission asianomaiset yksiköt valvovat lisäksi kutakin tämän päätöksen mukaisesti rahoitettua toimintoa hankkeen elinkaaren kaikissa vaiheissa. Valvonnassa otetaan huomioon sopimusvelvoitteet sekä kustannustehokkuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet.Kaikissa tämän päätöksen mukaisesti tehtävissä sopimuksissa määrätään erityisesti hankkeisiin/ohjelmiin liittyvien varojen käytön ja toimien asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnasta sekä komission, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) mukaan luettuna, toteuttamasta varainhoidon valvonnasta, ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksista, joita suoritetaan tarvittaessa myös paikalla. Sopimuksissa valtuutetaan komissio (OLAF) tekemään paikalla tarkastuksia ja todentamisia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti.Huomiota kiinnitetään erityisesti menolajiin (menojen tukikelpoisuus), talousarvioiden noudattamiseen (tosiasialliset kustannukset) ja tositteiden sekä niihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseen (kustannusten todentaminen).8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |(18) (19) Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[11] (XX 01 01) | (20) AD | (21) 0,5 | (22) 0,5 | (23) 0,5 | (24) 0,5 | (25) 0,5 |AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[12] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[13] |YHTEENSÄ | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausKomission virkamiesten tärkein tehtävä on hoitaa CIWIN-järjestelmän yleisen ylläpitäjän tehtäviä. Näin ollen komission virkamiehet vastaavat sovelluksen kokoonpanosta, käsittelevät muuttuvien alueiden luomista koskevat pyynnöt sekä vastaavat muuttuvien alueiden luomisesta ja käyttämättömien tai käytöstä jääneiden alueiden poistamisesta. Ylläpitäjän tehtävä on komission vastuulla.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu | – | – | – | – | – | – |- sisäinen |- ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | – | – | – | – | – | – |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0, 117 | 0, 117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 | 0,117 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |Ks. kohta 8.2.1 |Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö |Ei sovelleta |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,05 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[15] | – | – | – | – | – | – |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | – | – | – | – | – | – |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | – | – | – | – | – | – |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | – | – | – | – | – | – |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | – | – | – | – | – | – |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään |Ei sovelleta |[1] EUVL C […], […], s. […].[2] EUVL C […], […], s. […].[3] Asiakirja 14894/04.[4] KOM(2006) 786 lopullinen.[5] Jaksotetut määrärahat (JM).[6] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[7] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[8] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[9] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[10] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[11] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[12] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[13] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[14] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[15] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


Avis juridique important

|

52004PC0561

Ehdotus neuvoston päätös luvan antamisesta Itävallalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä  /* KOM/2004/0561 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Itävallalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä(komission esittämä)PERUSTELUTItävalta pyysi komission pääsihteeristön 12. joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjaamassa kirjeessä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste - 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [1], jäljempänä 'kuudes alv-direktiivi', 27 artiklan nojalla lupaa soveltaa kuudennen alv-direktiivin 17 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä.[1]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/15/EY (EUVL L 52, 21.2.2004, s. 61).Edellä mainitun 27 artiklan mukaisesti pyynnöstä on ilmoitettu muille jäsenvaltioille 26. maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä.Toimenpiteessä on kyse siitä, että tavaroihin ja palveluihin liittyvät kustannukset suljetaan kokonaan arvonlisäveron vähennysoikeuden ulkopuolelle, jos niiden käyttö liiketoiminnan harjoittamiseen on alle 10 prosenttia niiden kokonaiskäytöstä.Kuudennen alv-direktiivin 27 artiklassa annetaan mahdollisuus ottaa käyttöön direktiivin säännöksistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi. Kyseinen toimenpide, jonka tarkoituksena on estää "veroton kulutus", on tämän säännöksen mukainen, koska se yksinkertaistaa verojen hallinnointia tekemällä tarpeettomaksi arvonlisäveron vähennysoikeuden soveltamista koskevan valvonnan tavaroihin ja palveluihin liittyvien kustannusten osalta, jos kyseisten tavaroiden ja palveluiden käyttö muuhun kuin liiketoiminnan harjoittamiseen on yli 90 prosenttia niiden kokonaiskäytöstä.Komissio on jo ottanut myönteisen kannan muiden jäsenvaltioiden esittämiin vastaaviin pyyntöihin tekemällä asiaa koskevat päätösehdotukset, jotka neuvosto on sitten hyväksynyt [2] ja näin antanut kyseisille jäsenvaltioille luvan soveltaa näitä toimenpiteitä.[2]  Neuvoston päätös 93/109/ETY, tehty 15. helmikuuta 1993 (EYVL L 43, 20.2.1993, s. 42), ja neuvoston päätös 2000/186/EY, tehty 28. helmikuuta 2000 (EYVL L 59, 4.2.2000, s. 12); viimeksi mainitun päätöksen soveltamista on jatkettu 13. toukokuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2003/354/EY (EUVL L 123, 17.5.2003, s. 47).Luvan voimassaoloaika olisi kuitenkin rajoitettava 31. päivään joulukuuta 2008. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida poikkeuksen säilyttämistarvetta Itävallan kyseiseen ajankohtaan mennessä saamien kokemusten valossa.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Itävallalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste - 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [3] ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,[3]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/15/EY (EUVL L 52, 21.2.2004, s. 61).ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4]  EUVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Itävalta pyysi komission pääsihteeristön 12 päivänä joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjaamassa kirjeessä lupaa soveltaa kuudennen arvonlisäverodirektiivin 17 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä.(2) Pyynnöstä on ilmoitettu muille jäsenvaltioille 26 päivänä maaliskuuta 2004.(3) Poikkeavan toimenpiteen tarkoituksena on sulkea arvonlisäveron vähennysoikeuden ulkopuolelle tavaroihin ja palveluihin liittyvät kustannukset, jos kyseisten tavaroiden ja palveluiden käyttöosuus verovelvollisen tai tämän henkilöstön yksityisiin tarpeisiin tai yleisesti ottaen muuhun kuin liiketoiminnan harjoittamiseen on yli 90 prosenttia niiden kokonaiskäytöstä. Tämän kuudennen arvonlisäverodirektiivin 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen perusteena on tarve yksinkertaistaa arvonlisäverotusta.(4) Luvan voimassaolo olisi rajoitettava 31 päivään joulukuuta 2008. Tämä määräaika antaa mahdollisuuden arvioida poikkeavan toimenpiteen säilyttämistarvetta Itävallan kyseisen ajanjakson aikana saamien kokemusten valossa.(5) Poikkeava toimenpide ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPoiketen siitä, mitä direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan 2 kohdassa säädetään, Itävallalle annetaan lupa sulkea arvonlisäveron vähennysoikeuden ulkopuolelle tavaroihin ja palveluihin liittyvät kustannukset, jos kyseisten tavaroiden ja palveluiden käyttöosuus verovelvollisen tai tämän henkilöstön yksityisiin tarpeisiin tai yleisesti ottaen muuhun kuin liiketoiminnan harjoittamiseen on yli 90 prosenttia niiden kokonaiskäytöstä.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2008.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.Tehty Brysselissä [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.3.2017
            COM(2017) 137 final
            2017/0062(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman kauppajärjestössä Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa määrätyn kauppapoliittisen maatutkinnan tiheyden ja kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttamiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa Maailman kauppajärjestössä (WTO) Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa määrätyn WTO:n jäsenten kauppapoliittisen maatutkinnan tiheyden ja kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttamiseen.

               WTO:n jäsenmäärän kasvettua huomattavasti vuodesta 1995 myös liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdan noudattamiseksi tarvittavien maatutkintojen määrä on kasvanut. Tämä on lisännyt jäseniin ja WTO:n sihteeristöön kohdistuvaa rasitetta, ja nykyisestä kauppapoliittisten maatutkintojen kierroksesta on näin ollen tullut kestämätön.

               Kauppapoliittisen maatutkinnan kuudennen arvioinnin yhteydessä WTO:n jäsenten keskuudessa käydyt keskustelut ovat saaneet erityisesti kauppapoliittisen maatutkintaelimen ehdottamaan

               kauppapoliittisten maatutkintojen tiheyden muuttamista pidentämällä yhdellä vuodella liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa määrättyjä nykyisiä tutkintavälejä ja

               pienten muutosten tekemistä kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöihin tutkintaprosessin helpottamiseksi.

               Kauppapoliittisten maatutkintojen tiheys (WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohta)

               Se, kuinka usein jäsenten kauppapolitiikkaa nykyään arvioidaan, riippuu niiden suhteellisesta osuudesta maailmankaupasta. Neljä jäsentä, joiden osuudet maailmankaupasta ovat suurimmat, tutkitaan nykyään joka toinen vuosi (EU, Yhdysvallat, Kiina ja Japani). Seuraavat kuusitoista jäsentä (esim. Venäjän federaatio, Australia, Kanada ja Sveitsi) tutkitaan joka neljäs vuosi ja muut jäsenet käytännössä joka kuudes tai seitsemäs vuosi. Kauppapoliittinen maatutkintaelin katsoo, että tutkintaväli olisi vuodesta 2019 alkaen muutettava joka kolmanteen, viidenteen ja seitsemänteen vuoteen.

               Päätöksen tutkintavälien muuttamisesta tekee WTO:n ministerikokous WTO-sopimuksen X artiklan 8 kohdan mukaisesti tai yleisneuvosto (ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan mukaisesti), ja se tulee hyväksyttäessä voimaan kaikkien jäsenten osalta.

               Komissio olisi valtuutettava esittämään Euroopan unionin puolesta unionin kanta liittymisestä konsensukseen, jotta voidaan tukea ministerikokouksen (tai ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana yleisneuvoston) päätöksiä WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa esitetyn nykyisen tutkintavälin pidentämistä yhdellä vuodella.

               Kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttaminen

               Kauppapoliittisen maatutkinnan kuudennen arvioinnin yhteydessä kauppapoliittinen maatutkintaelin suosittelee myös menettelytapasääntöjensä muuttamista. Muutoksilla muun muassa helpotetaan maatutkintojen tekemistä esimerkiksi myöntämällä arvioitaville jäsenille nykyisten kolmen viikon sijasta neljä viikkoa, jotta ne voivat vastata ennakkoon jätettyihin kysymyksiin vaihtoehtoista aikataulua käyttäessään. Muihin menettelytapasääntöihin tehtäviin muutoksiin
                  1
                sisältyvät esimerkiksi WTO:n jäsenen mahdollisuus esittää merkittäviä muutoksia kauppapolitiikkaansa kauppapoliittisen maatutkintaelimen kokouksessa kahden kauppapoliittisen maatutkinnan välisenä aikana tai mahdollisuus tehdä maatutkinnan toisesta päivästä jäsenen pyynnöstä interaktiivisempi käyttämällä paneeleita tai siten, että WTO:n sihteeristö esittää maatutkinnan ensimmäisenä päivänä luettelon WTO:n jäsenten puheenvuorot esittävistä puhujista.

               Komissio olisi lisäksi valtuutettava esittämään kauppapoliittisessa maatutkintaelimessä Euroopan unionin puolesta unionin kanta liittymisestä konsensukseen, jotta voidaan tukea kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttamista.

               Päätöksen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen saattamisesta ajan tasalle tekee maatutkintaelin.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Aloite on kaikilta osin johdonmukainen suhteessa unionin voimassa olevaan politiikkaan.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Kauppapoliittisessa maatutkinnassa esitellään EU:n kauppapolitiikan lisäksi myös kaikki muut EU:n politiikat, joilla on vaikutusta kauppaan. Muiden jäsenten maatutkinnat antavat EU:lle mahdollisuuden esittää arvioitaville jäsenille kysymyksiä ja lisätä avoimuutta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Silloin kun kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, neuvosto tekee päätöksen Euroopan unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta komission tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellut päätökset kuuluvat yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan (SEUT-sopimuksen 207 artikla).

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

                  Suhteellisuusperiaate

               Ei sovelleta.

               •Toimintatavan valinta

               Tämä ehdotus on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukainen. Ei ole olemassa muuta oikeudellista välinettä, jota voitaisiin käyttää tässä ehdotuksessa esitetyn tavoitteen saavuttamiseksi.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ei sovelleta.

               5.LISÄTIEDOT

               Euroopan parlamentille tiedotetaan välittömästi ja täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               2017/0062 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman kauppajärjestössä Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa määrätyn kauppapoliittisen maatutkinnan tiheyden ja kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa määrätään WTO:n jäsenten kauppapolitiikan ja -tapojen tutkinnan tiheydestä. Kunkin jäsenen kauppapoliittisen tutkinnan tiheys riippuu sen osuudesta maailmankaupasta. Kaupankäynniltään neljä suurinta jäsentä tutkitaan nykyään joka toinen vuosi. Seuraavat kuusitoista jäsentä – määriteltynä niiden osuutena maailmankaupasta – tutkitaan nykyään joka neljäs vuosi ja muut jäsenet joka kuudes vuosi.

               (2)WTO:n jäsenmäärän kasvettua huomattavasti vuodesta 1995 myös WTO-sopimuksen liitteen 3 noudattamiseksi tarvittavien maatutkintojen määrä on kasvanut, mikä lisää jäseniin ja WTO:n sihteeristöön kohdistuvaa rasitetta. Tutkintajärjestelmän tehokkuuden turvaamiseksi WTO:n kauppapoliittinen maatutkintaelin ehdottaa nykyisin käytössä olevien tutkintavälien pidentämistä yhdellä vuodella. Näin ollen WTO:n jäsenet arvioitaisiin joka kolmas, viides ja seitsemäs vuosi sen mukaan, millainen osuus niillä on maailmankaupasta.

               (3)WTO-sopimuksen X artiklan 8 kohdan mukaisesti WTO-sopimuksen liitteeseen 3 tehtävien muutosten hyväksymistä koskevat päätökset tekee ministerikokous konsensuksella tai WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan mukaisesti yleisneuvosto ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana, ja ne tulevat hyväksyttäessä voimaan kaikkien WTO:n jäsenten osalta.

               (4)Tutkintajärjestelmän tehokkuuden turvaamiseksi kauppapoliittinen maatutkintaelin on suositellut
                  2
                myös menettelytapasääntöjensä muuttamista, jotta niihin voitaisiin sisällyttää pieniä muutoksia, joilla helpotetaan maatutkintojen tekemistä esimerkiksi myöntämällä arvioitaville jäsenille nykyisten kolmen viikon sijasta neljä viikkoa, jotta ne voivat vastata ennakkoon jätettyihin kysymyksiin vaihtoehtoista aikataulua käyttäessään. Muihin menettelytapasääntöihin tehtäviin muutoksiin sisältyvät esimerkiksi WTO:n jäsenen mahdollisuus esittää merkittäviä muutoksia kauppapolitiikkaansa kauppapoliittisen maatutkintaelimen kokouksessa kahden kauppapoliittisen maatutkinnan välisenä aikana tai mahdollisuus tehdä maatutkinnan toisesta päivästä jäsenen pyynnöstä interaktiivisempi käyttämällä paneeleita tai siten, että WTO:n sihteeristö esittää maatutkinnan ensimmäisenä päivänä luettelon WTO:n jäsenten puheenvuorot esittävistä puhujista. Kauppapoliittinen maatutkintaelin voi tehdä päätöksen menettelytapasääntöjensä muuttamisesta WTO-sopimuksen IV artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (5)On unionin edun mukaista varmistaa hyvin toimiva kauppapoliittinen maatutkintamekanismi, jotta kaikki WTO:n jäsenet tutkitaan edelleen säännöllisesti ja jotta kauppapoliittisen maatutkintaelimen kokoukset olisivat mahdollisimman tehokkaita ja hyvin valmisteltuja.

               (6)Tämän vuoksi on aiheellista vahvistaa WTO:ssa unionin puolesta esitettävä kanta WTO:n jäsenten kauppapoliittisten maatutkintojen tutkintavälien pidentämiseen yhdellä vuodella ja kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttamiseen maatutkintojen tekemisen helpottamiseksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Maailman kauppajärjestön ministerikokouksessa tai yleisneuvostossa esitettävänä unionin kantana on liittyä konsensukseen WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdan muuttamiseksi WTO:n jäsenten kauppapoliittisten maatutkintojen tutkintavälien pidentämiseksi yhdellä vuodella. WTO-sopimuksen liitteessä 3 olevan C kohdan ii alakohdassa esitetyt tutkintavälit riippuvat osuudesta maailmankaupasta ja ovat nykyään 2, 4 ja 6 vuotta. Ne aiotaan korvata 3, 5 ja 7 vuoden tutkintaväleillä.

               Komissio esittää tämän kannan ministerikokouksen tai yleisneuvoston tulevassa kokouksessa sen mukaan, kumpi pidetään aikaisemmin.

               2 artikla

               Unionin puolesta kauppapoliittisessa maatutkintaelimessä esittävänä kantana on liittyä konsensukseen kauppapoliittisen maatutkintaelimen menettelytapasääntöjen muuttamiseksi asiakirjan WT/RD/TPR/745 mukaisesti.

               Komissio esittää tämän kannan kauppapoliittisen maatutkintaelimen tulevassa kokouksessa.

               3 artikla

               Kun kauppapoliittisten maatutkintojen tutkintavälien pidentämistä koskeva päätös annettu, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Asiakirja WT/RD/TPR/745.

                     (2)
                  Asiakirja WT/RD/TPR/745.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.4.2016
            COM(2016) 183 final
            2016/0094(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ICAO:n elinten laatimaan kansainvälisestä ilmailusta aiheutuvia päästöjä sääntelevään kansainväliseen välineeseen, jonka on tarkoitus johtaa vuodesta 2020 alkaen sovellettavaan yhteen maailmanlaajuiseen markkinatoimenpiteeseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Ilmastonmuutosta koskevassa YK:n yleissopimuksen osapuolten 21. konferenssissa hyväksyttiin Pariisin sopimus, jonka tavoitteena on rajoittaa maailmanlaajuinen lämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna ja pyrkiä lämpötilan nousun rajoittamiseen 1,5 asteeseen. Maailman kasvihuonekaasupäästöjä olisi vuoteen 2050 mennessä vähennettävä ainakin 50 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Kaikkien talouden sektoreiden, myös kansainvälisen ilmailun, olisi annettava panoksensa tällaisten päästövähennysten saavuttamiseksi.

               Kansainvälisen ilmailun ekspotentiaalisesti kasvava osuus maailman kasvihuonepäästöistä on tällä hetkellä yli kaksi prosenttia, ja ennusteiden mukaan tällaiset ilmailutoiminnasta aiheutuvat päästöt voivat nykykehitysskenaariossa olla yli 200 prosenttia nykyistä suuremmat vuonna 2050. Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Pariisin pöytäkirja – Suunnitelma ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuoden 2020 jälkeen”
                  1
                korostetaan, että Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) olisi pyrittävä sääntelemään tehokkaasti kansainvälisen ilmaliikenteen aiheuttamia päästöjä ennen vuoden 2016 loppua. Teknisistä parannuksista huolimatta ilmailualan aiheuttamien päästöjen vähennysmahdollisuudet ovat rajalliset, minkä vuoksi markkinapohjaiset toimenpiteet on tunnustettu ilmailualalle soveltuvaksi tavaksi osallistua päästöjen vähentämiseen. ICAO:n 38. yleiskokouksessa (2013) päätettiin yhden kansainvälisen ilmailun aiheuttamia päästöjä koskevan maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen kehittämisestä, jotta voitaisiin tehdä päätös asiasta ICAO:n 39. yleiskokouksessa (27.9–7.10.2016) ja ottaa järjestelmä käyttöön vuodesta 2020 alkaen
                  2
               .

               Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa mahdollisimman pian ja hyvissä ajoin ennen seuraavaa ICAO:n yleiskokousta kyseisessä yleiskokouksessa tehtävää päätöstä koskeva kanta, jota jäsenvaltioiden olisi noudatettava toimien yhdessä EU:n etujen mukaisesti.

               Komissio ja jäsenvaltiot esittävät unionin kannan ICAO:n elimissä. Tällaista välinettä koskevan ehdotuksen kehittämiseen osallistuu useita ICAO:n elimiä, kuten ICAO:n neuvosto. EU:n kanta on tarpeen vahvistaa myös sen varmistamiseksi, että väline on johdonmukainen voimassa olevan EU:n lainsäädännön kanssa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1600/2002/EY kehotetaan unionia yksilöimään ja toteuttamaan erityistoimia ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, jos tällaisista toimista ei ole sovittu ICAO:ssa vuoteen 2002 mennessä. ICAO:n 33. yleiskokouksessa (2001) päätettiin hyväksyä kansainvälisen ilmailun avoin päästökauppajärjestelmä
                  3
                ja laatia ICAO:n 35. yleiskokoukseen (2004) mennessä ohjeita kansainvälisen ilmailun aiheuttamien päästöjen sisällyttämisestä ICAO:n osapuolten päästökauppajärjestelmiin
                  4
               . Tämän seurauksena Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat direktiivin 2008/101/EY, jolla muutettiin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta annettua direktiiviä 2003/87/EY
                  5
                ilmailutoiminnan sisällyttämiseksi kyseiseen järjestelmään.

               Sen lisäksi, että ICAO ja sen jäsenvaltiot päättivät ICAO:n 38. yleiskokouksessa (2013) kehittää maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen, ne päättivät tehdä yhteistyötä asiaankuuluvien organisaatioiden kanssa vahvistaakseen keskipitkällä aikavälillä yhteisen maailmanlaajuisen ei-sitovan tavoitteen, jonka mukaan kansainvälisen ilmailun aiheuttamat nettohiilipäästöt pyritään pitämään samalla tasolla vuodesta 2020 alkaen. Kansainvälisen ilmailun aiheuttamien päästöjen arvioidaan olevan 70 prosenttia korkeammat vuonna 2020 kuin vuonna 2005
                  6
               , minkä vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot ovat johdonmukaisesti puoltaneet sitä, että kansainvälisen ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuiseksi vähennystavoitteeksi otettaisiin 10 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä vuoden 2005 tasoon verrattuna. Näyttää kuitenkin tarkoituksenmukaiselta, että unioni ottaa tavoitteekseen edistää sellaisen maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen melko pikaista kehittämistä, jolla kansainvälisen ilmailun aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt rajoitetaan vuoden 2020 tasolle. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että tätä tavoitetta voidaan tarkastella uudelleen tarpeen mukaan.

               Jotta ICAO:n 39. yleiskokouksessa (2016) edistyttäisiin asianmukaisen välineen kehittämisessä, unionin lainsäätäjät päättivät tilapäisesti katsoa, että direktiivin 2003/87/EY vaatimukset ovat täyttyneet Euroopan talousalueeseen (ETA) kuulumattomissa maissa sijaitseville lentopaikoille tulevien ja niiltä lähtevien lentojen osalta
                  7
               . ICAO:n 39. yleiskokouksen (2016) jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen toimista, joilla pannaan täytäntöön vuodesta 2020 alkaen sovellettavaa maailmanlaajuista markkinatoimenpidettä koskeva kansainvälinen väline, jolla alennetaan kansainvälisen ilmailun aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä syrjimättömällä tavalla. Kyseisessä kertomuksessa komissio tarkastelee, onko soveltamisalaan aiheellista sisällyttää 1. tammikuuta 2017 alkaen ETAn ulkopuolisissa maissa sijaitsevista lentopaikoista saapuvasta tai niistä lähtevästä ilmailutoiminnasta aiheutuvat päästöt. Komissio sisällyttää kertomukseen tarvittaessa asiaa koskevia ehdotuksia tilanteen kehityksestä riippuen.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Päätösehdotus on johdonmukainen muiden unionin politiikkojen ja varsinkin energia-, ympäristö- ja liikennepolitiikan kanssa ja täydentää niitä
                     8
                  .

                   Siirtymä puhtaan energian käyttöön edellyttää muutoksia yritysten ja sijoittajien toimintatavoissa ja uusia kannustimia kaikilla politiikan aloilla.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

                  SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään menettelystä, jolla vahvistetaan jollakin sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävät kannat silloin, kun kyseisen elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

                  Tässä tapauksessa säädöksellä, jonka ICAO:n yleiskokouksen odotetaan hyväksyvän, on direktiivin 2003/87/EY 28 a artiklassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia.

                  SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohdan ja 191 artiklan mukaisesti Euroopan unionin on edistettävä muun muassa seuraavien tavoitteiden saavuttamista: ympäristön laadun säilyttäminen, suojelu ja parantaminen; sellaisten toimenpiteiden edistäminen kansainvälisellä tasolla, joilla puututaan alueellisiin tai maailmanlaajuisiin ympäristöongelmiin, ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuminen.

               •Sääntelytavan valinta

                  SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla soveltuva sääntelytapa on neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

                  Ei sovelleta.

               2016/0094 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ICAO:n elinten laatimaan kansainvälisestä ilmailusta aiheutuvia päästöjä sääntelevään kansainväliseen välineeseen, jonka on tarkoitus johtaa vuodesta 2020 alkaen sovellettavaan yhteen maailmanlaajuiseen markkinatoimenpiteeseen

                EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)
                     Kansainvälisen ilmailun ekspotentiaalisesti kasvava osuus maailman kasvihuonepäästöistä on tällä hetkellä yli kaksi prosenttia, ja ennusteiden mukaan tällaiset ilmailutoiminnasta aiheutuvat päästöt voivat nykykehitysskenaariossa olla yli 200 prosenttia nykyistä suuremmat vuonna 2050. Maailman kasvihuonekaasupäästöjä olisi vuoteen 2050 mennessä vähennettävä ainakin 50 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna. Kaikkien talouden sektoreiden, myös kansainvälisen ilmailun, olisi annettava panoksensa tällaisten päästövähennysten saavuttamiseksi.

               Ilmastonmuutosta koskeva YK:n yleissopimuksen osapuolten 21. konferenssi saatettiin onnistuneesti päätökseen joulukuussa 2015, jolloin hyväksyttiin Parisiin sopimus, jonka tavoitteena on rajoittaa maailmanlaajuinen lämpötilan nousu selvästi alle kahteen celsiusasteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna ja pyrkiä lämpötilan nousun rajoittamiseen 1,5 asteeseen.

               (2)
                     Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö, jäljempänä ’ICAO’, perustettiin vuonna 1944 tehdyllä kansainvälisellä siviili-ilmailun yleissopimuksella. Kaikki jäsenvaltiot ovat mainitun yleissopimuksen osapuolia ja ICAO:n jäseniä, ja unionilla on tarkkailijan asema tietyissä ICAO:n kokouksissa, kuten kolmen vuoden välein pidettävässä ICAO:n yleiskokouksessa. Unioni ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat osapuolia vuonna 1997 tehdyssä Kioton pöytäkirjassa, jossa niitä edellytetään pyrkimään kansainvälisen ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen rajoittamiseen ICAO:n kautta. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1600/2002/EY kehotetaan unionia yksilöimään ja toteuttamaan erityistoimia ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, jos tällaisista toimista ei ole sovittu ICAO:ssa vuoteen 2002 mennessä.

               (3)
                     ICAO:n 33. yleiskokouksessa (2001) hyväksyttiin kansainvälisen ilmailun avoin päästökauppajärjestelmä
                  9
               . Vuonna 2004 ICAO:n ilmailun ympäristönsuojelukomitea suositti, ettei uuteen ICAO:n oikeudelliseen välineeseen perustuvaa, pelkästään ilmailua koskevaa päästökauppajärjestelmää tulisi valmistella pidemmälle. ICAO:n 35. yleiskokouksessa (2004) hyväksyttiin avoin päästökauppajärjestelmä ja annettiin valtioille mahdollisuus ottaa kansainvälisen ilmailun aiheuttamat päästöt mukaan omiin päästökauppajärjestelmiinsä
                  10
               , kun taas ICAO:n 36. yleiskokouksessa (2007) kehotettiin jättämään muihin valtioihin sijoittautuneet ilma-aluksen käyttäjät järjestelmän ulkopuolelle, jollei toisin kahdenvälisesti sovita
                  11
               . Unioni, sen jäsenvaltiot ja muut Euroopan valtiot ovat johdonmukaisesti varanneet oikeuden soveltaa syrjimättömällä tavalla markkinapohjaisia toimenpiteitä kaikkiin sellaisiin ilma-aluksen käyttäjiin, jotka harjoittavat ilmaliikennettä niiden alueelle, niiden alueelta tai niiden alueen sisällä, ja muistuttavat, että Chicagon yleissopimuksessa tunnustetaan osapuolten oikeus soveltaa omaa ilmailulainsäädäntöään syrjimättömästi kaikkien valtioiden ilma-aluksiin, joilla harjoitetaan ilmaliikennettä niiden alueelle, niiden alueelta tai niiden alueen sisällä
                  12
               .

               (4)
                     Koska ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen rajoittaminen on olennainen osa päästövähennyssitoumuksia, Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat direktiivin 2008/101/EY
                  13
               , jolla muutettiin kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 20013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2003/87/EY
                  14
               . Direktiivin 2008/101/EY johdanto-osan 5 kappaleessa todetaan, että EU:n olisi pyrittävä varmistamaan, että tällainen maailmanlaajuisen lämpötilan nousun hillitsemiseen tarkoitettu kansainvälinen sopimus sisältää toimenpiteitä, joilla vähennetään kansainvälisen ilmailun aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä, missä tapauksessa komission olisi tarkasteltava, mitkä direktiiviin 2003/87/EY tehtävät muutokset ovat tarpeen siltä osin kuin direktiivi koskee ilma-alusten käyttäjiä.

               (5)
                     Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Pariisin pöytäkirja – Suunnitelma ilmastonmuutoksen torjumiseksi vuoden 2020 jälkeen”
                  15
                korostetaan, että ICAO:n olisi pyrittävä sääntelemään tehokkaasti kansainvälisen ilmaliikenteen aiheuttamia päästöjä ennen vuoden 2016 loppua. Seuraavassa vuonna 2016 järjestettävässä ICAO:n yleiskokouksessa olisi sovittava kansainvälisestä välineestä, joka johtaa yhteen vuodesta 2020 alkaen sovellettavaan kansainvälisen ilmailun aiheuttamia päästöjä sääntelevään maailmanlaajuiseen markkinatoimenpiteeseen.

               (6)
                     ICAO:n 38. yleiskokouksessa (2013) vahvistettiin, että ICAO:n, sen jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien organisaatioiden on tehtävä yhteistyötä vahvistaakseen keskipitkällä aikavälillä yhteisen maailmanlaajuisen ei-sitovan tavoitteen, jonka mukaan kansainvälisen ilmailun aiheuttamat nettohiilipäästöt pyritään pitämään samalla tasolla vuodesta 2020 alkaen (ICAO:n tavoite), ja päätettiin, että kansainvälistä ilmailua koskeva maailmanlaajuinen markkinapohjainen toimenpide on laadittava ja tämän työn tuloksista on raportoitava päätöksen tekemiseksi asiasta ICAO:n 39. yleiskokouksessa (2016). Kansainvälisen ilmailun aiheuttamien päästöjen arvioidaan olevan 70 prosenttia korkeammat vuonna 2020 kuin vuonna 2005
                  16
               , minkä vuoksi unioni ja sen jäsenvaltiot ovat johdonmukaisesti puoltaneet sitä, että kansainvälisen ilmailun aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen maailmanlaajuiseksi vähennystavoitteeksi otettaisiin 10 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä vuoden 2005 tasoon verrattuna. Näyttää kuitenkin tarkoituksenmukaiselta, että unioni käyttää tilaisuuden edistääkseen sellaisen maailmanlaajuisen markkinapohjaisen toimenpiteen melko pikaista kehittämistä, jolla kansainvälisen ilmailun aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt rajoitetaan vuoden 2020 tasolle ottaen huomioon, että tätä tavoitetta voidaan tarpeen mukaan tarkastella uudelleen.

               (7)
                     Jotta vuoden 2016 ICAO:n yleiskokouksessa edistyttäisiin asianmukaisen välineen kehittämisessä, unionin lainsäätäjä päätti tilapäisesti katsoa, että direktiivin 2003/87/EY vaatimukset ovat täyttyneet Euroopan talousalueeseen (ETA) kuulumattomissa maissa sijaitseville lentopaikoille tulevien ja niiltä lähtevien lentojen osalta. Näin tehdessään unioni korosti, että oikeudellisia vaatimuksia voidaan soveltaa ETA-valtioissa sijaitseville lentopaikoille saapuvien ja niiltä lähtevien lentojen osalta samalla tavalla kuin oikeudellisia vaatimuksia voidaan asettaa päästöille, jotka aiheutuvat kyseisten lentopaikkojen välisistä lennoista
                  17
               .

               (8)
                     Direktiivissä 2003/87/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään tietyt velvoitteet, joita komissio noudattaa ICAO:n 39. yleiskokouksen (2016) seurauksena. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen toimista, joilla pannaan täytäntöön vuodesta 2020 alkaen sovellettavaan maailmanlaajuiseen markkinatoimenpiteeseen johtava kansainvälinen väline, jolla alennetaan kansainvälisen ilmailun aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä syrjimättömällä tavalla. Kyseisessä kertomuksessa komissio tarkastelee, onko soveltamisalaan aiheellista sisällyttää 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen ETAn ulkopuolisissa maissa sijaitsevista lentopaikoista saapuvasta tai niistä lähtevästä ilmailutoiminnasta aiheutuvat päästöt, ja sisällyttää siihen tarvittaessa ehdotuksia tilanteen kehityksestä riippuen.

               (9)
                     Unionin kanta ICAO:ssa laadittuun kansainväliseen välineeseen, joka johtaa vuodesta 2020 alkaen sovellettavaan kansainvälisen ilmailun aiheuttamia päästöjä koskevaan yhteen maailmanlaajuiseen markkinapohjaiseen toimenpiteeseen, olisi vahvistettava.

               (10)
                     Unionin kanta on tarpeen vahvistaa hyvissä ajoin ennen seuraavaa ICAO:n yleiskokousta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta maailmanlaajuiseen markkinapohjaiseen toimenpiteeseen johtavaan ICAO:n välineeseen on tämän päätöksen liitteen mukainen, ja komissio ja jäsenvaltiot esittävät sen toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti ICAO:n elimissä.

               2 artikla

               Komissio pitää asiaankuuluvat neuvoston elimet ajan tasalla keskustelujen etenemisestä. Jotta komissio pysyy täysin perillä siitä, miten liitteen ehtoja on neuvoston mukaan sovellettava, komissio kuulee kyseisiä elimiä aina tarvittaessa koko prosessin ajan ottaen huomioon ICAO:n elimissä tapahtuneen kehityksen.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  COM(2015) 81, 4.3.2015.

                     (2)
                  ICAO:n päätöslauselma A38–18 (2013).

                     (3)
                  ICAO:n päätöslauselma A33–7 (2001).

                     (4)
                  ICAO:n päätöslauselma A35–5 (2004).

                     (5)
                  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

                     (6)
                  Ks. vuoden 2013 ICAO:n päätöslauselmaa koskevat varaukset alaviitteessä 4.

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 421/2014.

                     (8)
                  COM(2016) 110 final.

                     (9)
                  ICAO:n päätöslauselma A33–7.

                     (10)
                  ICAO:n päätöslauselma A35–5.

                     (11)
                  ICAO:n päätöslauselman A36–22 lisäys L.

                     (12)
                  Varaukset vuoden 2007 ICAO:n päätöslauselmaan, vuoden 2010 ICAO:n päätöslauselmaan, Delhin julkilausuman hyväksymisestä vuonna 2012 tehtyyn ICAO:n neuvoston päätökseen ja vuoden 2013 ICAO:n päätöslauselmaan, ks.

                     http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/aviation/documentation_en.htm

                  .

                     (13)
                  EUVL L 8, 13.1.2009, s. 3.

                     (14)
                  EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.

                     (15)
                  COM(2015) 81, 4.3.2015.

                     (16)
                  Ks. vuoden 2013 ICAO:n päätöslauselmaa koskevat varaukset alaviitteessä 4.

                     (17)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus 421/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä annetun direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta, jotta voidaan ottaa huomioon yksittäisen maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen soveltamisesta kansainvälisen ilmailun päästöihin tehtävän kansainvälisen sopimuksen täytäntöönpano vuoteen 2020 mennessä (EUVL L 129, 30.4.2014, s. 1).