title: Ehdotus neuvoston asetus eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamisesta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0261

Ehdotus Neuvoston asetus eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamisesta  /* KOM/2006/0261 lopull. - CNS 2006/0090 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 2.6.2006KOM(2006) 261 lopullinen2006/0090 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUSeurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa neuvoston asetusta (EY) N:o 1321/2004, jotta Euroopan GNSS-valvontaviranomainen voi saattaa päätökseen Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamisen jälkeen. |120 | Yleinen asiayhteys 1) Galileo-ohjelma Galileo-ohjelman tavoitteena on luoda ensimmäinen maailmanlaajuinen erityisesti siviilikäyttöön tarkoitettu infrastruktuuri satelliittinavigointia ja -paikannusta varten. Sillä on samalla sekä teknologinen että poliittinen ja taloudellinen ulottuvuus. Ohjelma koostuu neljästä peräkkäisestä vaiheesta: Määrittelyvaihe, joka kesti vuodesta 1999 vuoteen 2001; tällöin laadittiin järjestelmän arkkitehtuuri ja määriteltiin tarjottavat palvelut, kehittämis- ja validointivaihe, jonka piti alun perin kattaa vuodet 2002–2005 ja johon kuuluvat järjestelmän satelliittien ja maan päällä toimivien osien kehittäminen ja järjestelmän validointi kiertoradalla, rakennus- ja käyttöönottovaihe, jonka piti alun perin kestää vuodet 2006–2007 ja johon kuuluvat satelliittien rakentaminen ja lähettäminen kiertoradalle sekä maan päällä toimivan infrastruktuurin asentaminen kokonaisuudessaan, sekä käyttövaihe, jonka piti alun perin alkaa vuonna 2008; tähän vaiheeseen sisältyy myös järjestelmän hallinto sekä sen huolto ja jatkuva kehittäminen. 2) Valvontaviranomainen Euroopan GNSS-valvontaviranomainen (jäljempänä ’valvontaviranomainen’) perustettiin eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1321/2004. Sen tehtävänä on varmistaa eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin EGNOSiin ja Galileoon liittyvän yleisen edun valvonta ja toimia niiden sääntelyviranomaisena Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen aikana. Valvontaviranomaisen tehtävät luetellaan asetuksen (EY) N:o 1321/2004 2 artiklassa. Valvontaviranomainen päättää erityisesti toimiluvan myöntämisestä järjestelmän yksityiselle toimiluvan haltijalle ja tekee tämän kanssa toimilupasopimuksen. On huomattava, että sekä EGNOS että Galileo kuuluvat kokonaisuudessaan valvontaviranomaiselle ja että niiden omistus pysyy kokonaisuudessaan julkisena: ainoastaan rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen hallinto luovutetaan toimiluvan haltijalle noin 20 vuoden ajaksi. Lisäksi valvontaviranomainen omistaa asetuksen 3 artiklan nojalla kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden, jonka Galileo-yhteisyritys sille luovuttaa kehittämisvaiheen päättyessä ja jonka toimiluvan haltija on luonut tai kehittänyt rakennus- ja käyttöönottovaiheessa ja käyttövaiheessa. Valvontaviranomaista on perustettu asteittain kesästä 2005 alkaen, ja se on kokonaisuudessaan toimintavalmis vuoden 2006 aikana. 3) Galileo-yhteisyritys Galileo-yhteisyritys perustettiin EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla 21 päivänä toukokuuta 2002 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 vastaamaan Galileo-ohjelman kehittämisvaiheesta ja valmistelemaan seuraavat vaiheet. Sen perustajajäsenet ovat Euroopan yhteisö ja Euroopan avaruusjärjestö. Galileo-yhteisyrityksellä on kaksi pääasiallista tehtävää. Ensinnäkin se johtaa ja koordinoi tarvittavia tutkimus- ja kehittämistoimia. Tätä tarkoitusta varten se on tehnyt sopimuksen Euroopan avaruusjärjestön kanssa, joka vastaa näiden toimien toteuttamisesta. Se kehittää myös Galileon mahdollisesti jatkossa tarjoamiin sovelluksiin ja palveluihin liittyviä toimia. Toiseksi se huolehtii tulevan yksityisen toimiluvanhaltijan valintaprosessista. Toimiluvan haltijan tehtäväksi tulee hallinnoida rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyttövaihetta, hankkia tarvittava yksityinen pääoma ja varmistaa käyttövaiheen kaupallinen menestys. |130 | Voimassa olevat säännökset 1) Galileo-yhteisyritys on lakkautettava ja sen toiminta siirrettävä valvontaviranomaiselle ennen kehittämisvaiheen päättymistä. Galileo-yhteisyritys perustettiin saattamaan Galileon kehittämisvaihe päätökseen, mikä rajoittaa sen olemassaoloajan kyseisen vaiheen pituiseksi. Kehittämisvaiheen piti alun perin kattaa vuodet 2002–2005. Galileo-ohjelman tilanne on kuitenkin se, ettei kehittämisvaihetta saada päätökseen ennen vuoden 2008 loppua, minkä vuoksi Galileo-yhteisyrityksen olemassaoloaikaa olisi pidennettävä vastaavasti. Näin ollen yhteisyrityksen toiminta ei lakkaisi ennen vuoden 2008 loppua, mikä pidentäisi sen olemassaoloaikaa noin kolmella vuodella alun perin suunniteltuun nähden. Tällainen pidennys vuoden 2006 jälkeen olisi kuitenkin turhaa ja kallista, koska valvontaviranomainen voi ottaa yhteisyrityksen parhaillaan suorittamat tehtävät vastaan vuoden 2006 kuluessa ja saattaa ne päätökseen. Pidennys toisi perusteetonta rakenteiden päällekkäisyyttä ja ylimääräisiä kustannuksia varsinkin kun kehittämisvaihe on muutenkin osoittautumassa oletettua kalliimmaksi. Vuoden 2006 loppuun mennessä valvontaviranomaisella on tarvittavat edellytykset, erityisesti henkilöstö, yhteisyrityksen tehtävien suorittamiseksi eli ohjelman kehittämisvaiheen saattamiseksi päätökseen ja seuraavien vaiheiden valmistelemiseksi. Jotta valvontaviranomainen voisi ottaa parhaalla mahdollisella tavalla yhteisyrityksen tehtävät vastaan, on toivottavaa, että kyseiset kaksi hallintorakennetta jatkavat toimintaansa muutaman kuukauden ajan yhtaikaa ja että tänä aikana valvontaviranomainen on tiiviisti mukana yhteisyrityksen toiminnassa. Yhteisyritykseen on nimittäin karttunut kokemusta ja osaamista, joka on välttämätöntä siirtää valvontaviranomaiselle. Tämä koskee erityisesti toimiluvan haltijaa koskevia neuvotteluja, joita on jatkettava ja jotka yhteisyrityksen on saatettava päätökseen vuoden 2006 aikana. Näin ollen olisi syytä ajoittaa Galileo-yhteisyrityksen toiminnan lakkauttaminen 31 päivään joulukuuta 2006 ja siirtää vuoden 2006 aikana yhteisyrityksen tehtävät valvontaviranomaiselle. Siirto on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2006 mennessä. Yhteisyrityksen tehtävien siirto valvontaviranomaiselle vaikuttaa yhteisön vuoden 2006 talousarvioon, koska valvontaviranomaisen on tänä aikana suoritettava tehtäviä, joita sille ei alun perin suunniteltu. Niinpä sen talousarviota on korotettava. Korotus koskee pääasiassa henkilöstökuluja ja henkilöstöön liittyviä kuluja rekrytoinnin kiihtyessä. Yleisesti ottaen yhteisyrityksen tehtävien siirrolla valvontaviranomaiselle on vain vähäinen vaikutus yhteisön talousarvioon. Vaikutusta ei ole lainkaan vuoden 2006 jälkeen, koska vuosien 2007–2008 aikana valvontaviranomainen hoitaa tehtävät, jotka yhteisyritys olisi muussa tapauksessa hoitanut. Vuoden 2006 osalta valvontaviranomaisen talousarvioon tehtävät korotukset korvautuvat suurelta osin yhteisyrityksen kulujen alenemisella, kun tehtäviä siirretään valvontaviranomaiselle. Yhteisyrityksen näin tekemät kustannussäästöt ovat osa valvontaviranomaiselle siirrettäviä varoja kehittämisvaiheen rahoittamiseksi. 2) Asetusta (EY) N:o 1321/2004 on muutettava, jotta voidaan varmistaa Galileo-ohjelman jatkuvuus ja yhteisyrityksen tehtävien sujuva siirto valvontaviranomaiselle. Kuten edellä on jo mainittu, valvontaviranomainen luotiin hallinnoimaan Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta sekä käyttövaihetta, kun taas Galileo-yhteisyrityksen tehtävänä oli varmistaa kehittämisvaiheen toteutus. Tämä käy ilmi muun muassa asetuksen (EY) N:o 1321/2004 johdanto-osan 5 ja 6 kappaleesta. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1321/2004 2 artiklassa, jossa luetellaan valvontaviranomaisen kaikki tehtävät, ei mainita kehittämisvaiheen hallintaa yhteisyrityksen asemesta. Jotta voitaisiin kuitenkin varmistaa Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen saattaminen parhaalla mahdollisella tavalla päätökseen Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamisen jälkeen eli 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen, on tarpeen muuttaa kyseistä 2 artiklaa lisäämällä valvontaviranomaisen tehtäviin Galileo-yhteisyritykselle sen lakkauttamiseen saakka uskotut tehtävät. Nämä tehtävät on vahvistettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 liitteenä olevan yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen 2, 3 ja 4 artiklassa. Niihin sisältyvät muun muassa järjestelmän teknologian kehittäminen Euroopan avaruusjärjestön kanssa tehdyn sopimuksen kautta, kehittämisvaiheen toteutuksen valvonta, rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen valmistelu sekä toimilupasopimusta koskevat neuvottelut. On myös tehtävä mahdolliseksi yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen 21 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen lakkauttamiseen liittyvien, 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen toteutettavien toimenpiteiden siirtäminen valvontaviranomaiselle siltä varalta, että yhteisyrityksen hallintoneuvosto näin päättäisi. Lisäksi kyseisessä 2 artiklassa ei tällä hetkellä suoraan mainita tutkimustoimintaa. Kehittämisvaiheen, rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen aikana valvontaviranomaisen on kuitenkin toteutettava tai rahoitettava lukuisia tutkimustoimia sekä tulevien satelliittinavigointisovellusten määrittelemiseksi ja edistämiseksi että seuraavan satelliittisukupolven valmistelemiseksi. Asetuksen 2 artiklassa olisikin syytä selvästi mainita, että valvontaviranomainen voi ryhtyä kaikkiin eurooppalaisten GNSS-ohjelmien kannalta hyödyllisiin tutkimustoimiin. Tämä kattaa muun muassa yhteisissä tutkimus- ja kehittämisohjelmissa toteutettavat toimet. Edellä esitetyn perusteella on tarpeen lisätä asetuksen (EY) N:o 1321/2004 2 artiklan ensimmäiseen kohtaan seuraavat kaksi alakohtaa: ”k) GALILEO-ohjelman kehittämisvaiheen saattamiseksi päätökseen se ottaa viimeistään GALILEO-yhteisyrityksen lakkauttamisen yhteydessä vastuulleen yhteisyrityksen tehtävät, jotka yhteisyritykselle on osoitettu 21 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 liitteenä olevan yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen 2, 3 ja 4 artiklassa. Se osallistuu myös tarvittaessa ja GALILEO-yhteisyrityksen hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti yhteisyrityksen lakkauttamiseen liittyviin, 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen toteutettaviin toimenpiteisiin. l) Se vastaa kaikesta eurooppalaisten GNSS-ohjelmien kehittämiseksi ja edistämiseksi tarvittavasta tutkimustoiminnasta.” Jos näitä muutoksia ei tehdä, ohjelman jatkuvuus vaarantuu oikeudellisesti, koska valvontaviranomaisella ei silloin ole oikeusperustaa, jonka nojalla se voisi ottaa hoitaakseen yhteisyrityksen tällä hetkellä suorittamat tehtävät ja tarvittavat tutkimustoimet. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1321/2004 3 artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään sen nykyisen muotoilun mukaan, että ”viranomainen omistaa kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden, jonka GALILEO-yhteisyritys luovuttaa sille kehitysvaiheen päättyessä…”. Näin ollen valvontaviranomainen ei voisi omistaa järjestelmää ennen kehittämisvaiheen päättymistä vuoden 2008 lopulla; toimilupasopimus allekirjoitetaan todennäköisesti kuitenkin jo paljon tätä aikaisemmin. Tämän artiklan saattamiseksi asetukseen jo edellä esitettyjen muutosten mukaiseksi mainittuja säännöksiä on muutettava siten, että valvontaviranomaisen on mahdollista yhtäältä saada omistukseensa Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamisen yhteydessä yhteisyrityksen toiminta-aikanaan luoma tai kehittämä aineellinen ja aineeton omaisuus sekä toisaalta omistaa kehittämisvaiheen aikana yhteisyrityksen lakkauttamisen jälkeen luotu tai kehitetty aineellinen ja aineeton omaisuus. Tulkintaerojen välttämiseksi on lisäksi syytä täsmentää 3 artiklan ensimmäisen kohdan nykyisiä säännöksiä kahden seikan osalta. On tarpeen täsmentää, että toimiluvan haltijan rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen aikana luomaan tai kehittämään aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen sisältyvät myös toimiluvan haltijan alihankkijoiden tai sen määräysvallassa olevien yritysten tai tällaisten yritysten alihankkijoiden luoma tai kehittämä aineellinen ja aineeton omaisuus. Lisäksi on täsmennettävä, että omaisuuden omistaminen tarkoittaa myös oikeutta tuotemerkkeihin ja kaupallisiin nimiin sekä kaikkia muita tekijänoikeuksia siten kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 772/2004 1 artiklan 1 kohdassa. Näin ollen 3 artiklan 1 kohta olisi korvattava seuraavalla muotoilulla: ”1. GALILEO-yhteisyrityksen lakkauttamishetkestä lähtien valvontaviranomainen omistaa kaiken kehittämisvaiheen aikana luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden, mukaan luettuina GALILEO-yhteisyritykselle sen yhtiöjärjestyksen 6 artiklan nojalla kuuluva omaisuus sekä omaisuus, jonka on luonut tai kehittänyt sellainen taho, jonka vastuulle Euroopan avaruusjärjestö tai GALILEO-yhteisyritys on antanut ohjelman kehittämiseen liittyviä tehtäviä. Valvontaviranomainen omistaa toimiluvan haltijan rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen aikana luoman tai kehittämän aineellisen ja aineettoman omaisuuden, mukaan luettuina myös toimiluvan haltijan alihankkijoiden tai sen määräysvallassa olevien yritysten tai tällaisten yritysten alihankkijoiden luoma tai kehittämä aineellinen ja aineeton omaisuus. Omistusoikeus kattaa myös kaikki teollis- ja tekijänoikeudet siten kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 772/2004 1 artiklan 1 kohdassa ja erityisesti oikeudet tuotemerkkeihin ja kaupallisiin nimiin.” |141 | Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ei koske tätä ehdotusta. |ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Sidosryhmien kuuleminen |219 | Ei koske tätä ehdotusta. |Asiantuntijoiden käyttö |229 | Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. |230 | Vaikutusten arviointi Haluttua tulosta ei voida saavuttaa muilla keinoin kuin muuttamalla asetusta. Galileo-yhteisyrityksen tehtävien siirrolla valvontaviranomaiselle ei ole merkittäviä vaikutuksia, koska kyseiset tehtävät olisi suoritettu joka tapauksessa. |EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Tiivistelmä ehdotuksesta On tarkoituksenmukaista lakkauttaa Galileo-yhteisyritys 31 päivänä joulukuuta 2006 ja siirtää sen tehtävät valvontaviranomaiselle. Tätä varten on tarpeen muuttaa neuvoston asetusta (EY) N:o 1321/2004 eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista. |310 | Oikeusperusta Perustamissopimuksen 308 artikla |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus koskee alaa, joka kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Ehdotetut muutokset eivät ylitä sitä, mikä on välttämätöntä tavoitteiden saavuttamiseksi. |332 | Niillä ei lisätä rahoitustaakkaa, koska valvontaviranomaiselle koituvat lisäkulut olisivat joka tapauksessa koituneet Galileo-yhteisyritykselle. |Säädöstyypin valinta |341 | Ehdotettu säädös: asetus. |342 | Muut säädöstyypit eivät soveltuisi seuraavista syistä: Asetusta voidaan muuttaa vain asetuksella. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |401 | Ehdotus edellyttää valvontaviranomaisen talousarvion kasvattamista Galileo-ohjelman kehittämisvaiheen päättymiseen saakka. |LISÄTIETOJA |520 | Voimassa olevan lainsäädännön kumoaminen Ehdotuksen hyväksymisen yhteydessä on kumottava tiettyjä säännöksiä. |Tarkastelu-/tarkistus-/raukeamislauseke |533 | Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen, jonka mukaan koko säädös tai säädöksen osa raukeaa automaattisesti ennalta määrättyjen ehtojen täyttyessä. |2006/0090 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUSeurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],sekä katsoo seuraavaa:1.  Valvontaviranomainen (GNSS), jäljempänä ’viranomainen’, perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1321/2004[3] varmistamaan eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvien julkisten etujen valvonta ja toimimaan sääntelyviranomaisena Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheessa ja käyttövaiheessa.2.  Viranomaiselle osoitetut tehtävät luetellaan asetuksen (EY) N:o 1321/2004 2 artiklassa.3.  Galileo-yhteisyritys perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002[4] vastaamaan Galileo-ohjelman kehittämisvaiheesta ja valmistelemaan seuraavia vaiheita. Ohjelman nykytilanne on sellainen, ettei kehittämisvaihetta saada päätökseen ennen vuoden 2008 loppua.4.  Koska viranomainen voi vuoden 2006 aikana ottaa hoitaakseen ja saattaa päätökseen Galileo-yhteisyrityksen vastuulla tällä hetkellä olevat tehtävät, on turhaa ja kallista jatkaa yhteisyrityksen toiminta-aikaa kehittämisvaiheen loppuun saakka. Galileo-yhteisyritys olisi lakkautettava ja sen toiminta siirrettävä viranomaiselle ennen kehittämisvaiheen päättymistä.5.  Asetuksen (EY) N:o 1321/2004 2 artiklassa, jossa luetellaan viranomaiselle osoitetut tehtävät, ei kuitenkaan mainita kehittämisvaiheen hallinnointia Galileo-yhteisyrityksen asemesta. Siinä ei myöskään mainita tutkimustoimintaa, johon viranomaisen on ryhdyttävä tai jota sen on rahoitettava sekä kehittämisvaiheen että rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen aikana.6.  Galileo-ohjelman jatkuvuuden varmistamiseksi ja Galileo-yhteisyrityksen tehtävien siirtämiseksi sujuvasti viranomaiselle olisi asetuksen (EY) N:o 1321/2004 2 artiklaa muutettava. Viranomaisen tehtäviin olisi nimenomaisesti lisättävä Galileo-yhteisyritykselle sen lakkauttamiseen saakka osoitetut tehtävät ja mahdolliset Galileo-yhteisyrityksen selvitystoimiin liittyvät, 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen suoritettavat tehtävät, jos yhteisyrityksen hallintoneuvosto niin päättää. On tarpeen toisaalta siirtää viranomaiselle kaikki eurooppalaisten GNSS-ohjelmien kannalta hyödyllinen tutkimustoiminta.7.  Johdonmukaisuuden vuoksi on syytä lisäksi säätää, että Galileo-yhteisyrityksen omistuksessa olevan aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistus siirtyy viranomaiselle Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamishetkellä eikä vasta kehittämisvaiheen päättyessä. Lisäksi on säädettävä, että viranomainen omistaa myös aineellisen ja aineettoman omaisuuden, joka luodaan tai kehitetään kehittämisvaiheen aikana Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamisen jälkeen.8.  Asetuksen (EY) N:o 1321/2004 soveltamisalaa koskevien tulkintaerojen välttämiseksi on tarpeen myös täsmentää, että toimiluvan haltijan rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen aikana luomaan tai kehittämään aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen sisältyvät myös toimiluvan haltijan alihankkijoiden tai sen määräysvallassa olevien yritysten tai tällaisten yritysten alihankkijoiden luoma tai kehittämä aineellinen ja aineeton omaisuus. Lisäksi on tarpeen täsmentää, että omaisuuden omistaminen kattaa myös oikeudet tavaramerkkeihin ja kauppanimiin sekä kaikki muut perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta teknologiansiirtosopimusten ryhmiin 27 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 772/2004[5] 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut immateriaalioikeudet.9.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1321/2004 olisi muutettava,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1321/2004 seuraavasti:1) Lisätään 2 artiklan 1 kohtaan k ja l alakohta seuraavasti:”k) GALILEO-ohjelman kehittämisvaiheen saattamiseksi päätökseen se ottaa viimeistään Galileo-yhteisyrityksen lakkauttamisen yhteydessä vastuulleen yhteisyrityksen tehtävät, jotka yhteisyritykselle osoitetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002(*) liitteenä olevan yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen 2, 3 ja 4 artiklassa. Se osallistuu myös tarvittaessa ja GALILEO-yhteisyrityksen hallintoneuvoston päätöksen mukaisesti yhteisyrityksen selvitystoimiin 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen.l) Se vastaa kaikesta eurooppalaisten GNSS-ohjelmien kehittämiseksi ja edistämiseksi tarvittavasta tutkimustoiminnasta._________________________(*) EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1.”2) Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Yhtiöjärjestyksen 20 artiklassa tarkoitetusta GALILEO-yhteisyrityksen lakkauttamishetkestä alkaen viranomainen omistaa kaiken kehittämisvaiheen aikana luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden, mukaan lukien GALILEO-yhteisyritykselle sen yhtiöjärjestyksen 6 artiklan mukaisesti kuuluva omaisuus sekä omaisuus, jonka on luonut tai kehittänyt sellainen taho, jolle Euroopan avaruusjärjestö tai GALILEO-yhteisyritys on antanut ohjelman kehittämiseen liittyviä tehtäviä.Viranomainen omistaa toimiluvan haltijan rakennus- ja käyttöönottovaiheen ja käyttövaiheen aikana luoman tai kehittämän aineellisen ja aineettoman omaisuuden, mukaan lukien myös toimiluvan haltijan alihankkijoiden tai sen hallinnassa olevien yritysten tai tällaisten yritysten alihankkijoiden luoma tai kehittämä aineellinen ja aineeton omaisuus.Omistusoikeus kattaa myös kaikki komission asetuksen (EY) N:o 772/2004(*) 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut immateriaalioikeudet ja erityisesti oikeudet tavaramerkkeihin ja kauppanimiin.________________(*) EUVL L 123, 27.4.2004, s. 11.”2 artiklaTämä asetus tulee voimaan [kahdentenakymmenentenä] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[…]SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): ENERGIA JA LIIKENNE Toiminta: Galileo-ohjelman kehitys- ja validointivaihe |TOIMENPITEEN NIMI: EHDOTUS NEUVOSTON ASETUKSEKSI EUROOPPALAISTEN SATELLIITTINAVIGOINTIOHJELMIEN HALLINTORAKENTEISTA ANNETUN ASETUKSEN (EY) N:O 1321/2004 MUUTTAMISESTA |1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT060209/01060209/022. NUMEROTIEDOT2.1 Toimenp iteen määrärahat: 82 miljoona euroa2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:Toimenpiteelle ei ole asetettu aikarajaa (vuosittainen rahoitus).2.3 Monivuotinen menoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulumiljoonaa euroaei-pakoll. | JM | EI | EI | EI | NRO 3 |4. OIKEUSPERUSTANeuvoston asetus (EY) N:o 1321/2004 eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve5.1.1 Toiminnan tavoitteetGalileo-ohjelman jatkuvuuden varmistamiseksi ja Galileo-yhteisyrityksen tehtävien siirtämiseksi sujuvasti valvontaviranomaiselle on syytä muuttaa asetusta (EY) N:o 1321/2004, jolla valvontaviranomainen on perustettu.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetEhdotetut toimenpiteet pohjautuvat lukuisiin keskusteluihin kaikkien Galileo-ohjelmasta kiinnostuneiden toimijoiden kanssa (yhteisyrityksen hallintoneuvosto, valvontaviranomaisen hallintoneuvosto) ja niiden myönteiseen lausuntoon.5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat säännötTalousarvion osalta Galileo-yhteisyrityksen tehtävien siirto valvontaviranomaiselle vaikuttaa pääasiassa valvontaviranomaisen toimintakustannuksiin, koska valvontaviranomainen joutuu vuoden 2006 ja sitä seuraavien vuosien aikana suorittamaan lisätehtäviä. Tämän seurauksena sen rahoitusta on lisättävä.5.3 TäytäntöönpanosäännötValvontaviranomaisen oikeudellinen asema mahdollistaa, että valvontaviranomainen toimii tehtäviään hoitaessaan oikeushenkilönä. Valvontaviranomainen suorittaa tehtävänsä noudattaen sitä koskevassa asetuksessa säädettyjä sääntöjä ja menettelyjä.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (Pääosastot BUDG ja ADMIN määrittävät)Valvontaviranomaisen vuosittaiset kustannukset katetaan yhteisön avustuksilla. Eri menotyypit voidaan eritellä seuraavasti:HenkilöstökulutEhdotettu talousarvio on laskettu 45 toimihenkilön[6] arvioidun henkilöstömäärän perusteella. Toimihenkilöt palkataan vähitellen vuosina 2006–2009. Vuoden 2006 lopusta alkaen valvontaviranomaisella on 39 toimihenkilöä. Tämä arvio perustuu vertailuun Galileo-yhteisyrityksen kanssa.Arvio henkilöstökuluista perustuu ura-alueiden A*14, A*13, A*11, A*10, A*9, A*8, A*7, A*6, B*6, B*3, C*5,et C*2 vuosittaisiin kustannuksiin. Palkkaluokan A suuri osuus kuvastaa viranomaisen tehtävien moitteettomaan hoitoon tarvittavaa korkeaa tieteellistä tasoa.TAULUKKO: Arvio henkilöresursseista |PALKKALUOKAT | A | B | C | YHTEENSÄ |Valvontaviranomaisen johtaja | 1 | 1 |Tieteelliset toimihenkilöt | 37 | 37 |Hallinnolliset toimihenkilöt | 2 | 5 | 7 |YHTEENSÄ | 38 | 2 | 5 | 45 |Henkilöstön kokonaismenot vuodessa arvioidaan siten, että keskikustannukseksi otetaan Euroopan komission henkilöstön keskimääräiset kustannukset eli 0,108 miljoonaa euroa vuodessa. Nämä kustannukset eivät sisällä niihin liittyviä rekrytoinnista ja rakennuksista johtuvia kuluja eikä hallintokuluja.LaitteistokustannuksetIrtaimiston hankintakulut ja niihin liittyvät kulut sekä ATK-laitteiston hankintakulut ovat arviolta 600 000 euroa vuonna 2006. Lisätarpeita varten on ennakoitu vuotuinen 200 000 euron määräraha.ToimintakustannuksetNämä kustannukset kattavat kokoukset, selvitykset ja käännös- ja julkaisukulut sekä suhdetoiminnan. Alustavan arvion mukaan toimintakulut ovat 3,2 miljoonaa euroa vuonna 2006, 3,1 miljoonaa euroa vuonna 2007, 4,1 miljoonaa euroa vuonna 2008, 4,3 miljoonaa euroa vuonna 2009, 5,4 miljoonaa euroa vuonna 2010 sekä 6,4 miljoonaa euroa vuosina 2011, 2012 ja 2013.VirkamatkakustannuksetValvontaviranomaisen tehtävät edellyttävät matkoja unionin sisällä ja sen ulkopuolella (matka- ja majoituskulut). Virkamatkabudjetin arvioidaan olevan 200 000 euroa kolmena ensimmäisenä vuonna ja 300 000 seuraavina vuosina. Arviot on laadittu energian ja liikenteen pääosaston virkamatkakulujen keskikustannusten perusteella.6.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden keskenMaksusitoumusmäärärahat euroina (käyvät hinnat)Vuonna 2006 ja seuraavina vuosina |8 |8 |9 |10 |11 |12 |12 |12 | |Yhteensä |8 |8 |9 |10 |11 |12 |12 |12 | | 7. SEURANTA JA ARVIOINTI7.1 SeurantajärjestelmäEhdotuksen 14 artikla koskee tarkastuksia, joita komission sisäisen tarkastajan, petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimen on tehtävä valvontaviranomaisen varainhoitoon.7.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksotAsetuksen 5 artiklalla perustetaan valvontaviranomaisen hallintoneuvosto, jonka tehtävät luetellaan 6 artiklassa. Näitä ovat erityisesti:vuosittainen työohjelma;vuosittainen talousarvio;varainhoitoa koskevat säännökset.8. PETOSTEN TORJUNTATOIMETKatso edellä kohta 7.1.[1] EUVL C […], […], s. […].[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EUVL L 246, 20.7.2004, s. 1.[4] EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1.[5] EUVL L 123, 27.4.2004, s. 11.[6] Toimihenkilöt otetaan palvelukseen väliaikaisina toimihenkilöinä komission henkilöstöön sovellettavien sääntöjen mukaisesti.


title: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0035

		FIBryssel 28.1.2009KOM(2009) 35 lopullinen2009/0010 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSyhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeillekoskevasta talouden elvytysohjelmastaPERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta· Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetEhdotuksella pyritään vastaamaan jyrkkään laskusuhdanteeseen, johon Euroopan talous on joutunut rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena, sekä yhteisön energiatoimitusten varmuuteen liittyviin puutteisiin, jotka äskettäinen kaasukriisi toi selvästi esiin. Ehdotuksella pannaan täytäntöön Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa (KOM(2008) 800), jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään yksityiskohtaisen ja maantieteellisesti tasapainoisen luettelon mahdollisista toimista. Tämä ehdotus yhdessä laajakaistayhteyksiä ja maaseudun kehittämistä koskevien ehdotusten kanssa muodostaa komission vastauksen Eurooppa-neuvoston pyyntöön.· Yleinen taustaRahoitusmarkkinoiden kriisi alkoi levitä reaalitalouteen syksyllä 2008. Kaasukriisi, johon liittyi Venäjältä yhteisöön tulevien kaasutoimitusten katkeaminen, syntyi joulukuussa 2008. Sekä talouskriisi että kaasukriisi, joka on osoittanut Euroopan energiayhteyksien riittämättömyyden, aiheuttavat molemmat rakenteellisia ongelmia Euroopan taloudelle ja Euroopan kansalaisten hyvinvoinnille. Tarvitaan kattavaa elvytyssuunnitelmaa, ja sitä ollaankin parhaillaan luomassa. Tämä ehdotus, jolla annetaan taloudellinen piristysruiske energia-alan keskeisille osa-alueille, on olennainen osa elvytyssuunnitelmaa.· Voimassa olevat aiemmat säännöksetEuroopan laajuisia verkkoja koskevan ohjelman energiainfrastruktuuriosuuden tarkoituksena on edistää rajat ylittävien kaasu- ja sähköyhteyksien rakentamista. Tämä on tavoitteena myös yhdessä tämän ehdotuksen kolmesta alaohjelmasta. Tällä asetuksella vahvistettujen hankkeiden luettelo täydentää Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevia suuntaviivoja (6. syyskuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006).· Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEhdotuksella tuetaan energiapolitiikan alaan kuuluvia hankkeita, ja se liittyy olennaisesti talouskehityksen ja kestävän kehityksen edistämistä koskevaan EU:n laajempaan tavoitteeseen. Se vastaa toisessa strategisessa energiakatsauksessa esitettyjä EU:n energiapoliittisia tavoitteita, etenkin energian toimitusvarmuuden parantamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita.Komissio on käyttänyt hankkeiden valinnassa useita perusteita, jotka liittyvät muun muassa hankkeiden kehitysasteeseen, tasaiseen maantieteelliseen jakautumiseen, yleiseurooppalaisiin hyötynäkökohtiin sekä eurooppalaiseen lisäarvoon ja teknologian kehitykseen. Kaikki nämä perusteet ovat linjassa yhteisön viime vuosina noudattaman energiapolitiikan kanssa, ja ne vastaavat myös nykyisten rahoitusnäkymien tosiasiallista tilannetta. Tätä lähestymistapaa tullaan todennäköisesti tukemaan myös tulevissa rahoitusnäkymissä.2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi· Intressitahojen kuuleminenPolttava talouskriisi vaatii mahdollisimman nopeita toimia signaalin antamiseksi investoijille. Kuulemismenettelyä ei siksi ole ehditty järjestää.· Asiantuntijatiedon käyttöUlkopuolisia asiantuntijoita ei ole käytetty.· VaikutustenarviointiPolttava talouskriisi vaatii mahdollisimman nopeita toimia, kuten Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan.Vaikutusten arviointia ei siksi ole ehditty toteuttaa.3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat· Ehdotetun toimen lyhyt kuvausEhdotettu vuosina 2009–2010 toteutettava investointiohjelma koostuu seuraavista alaohjelmista:- kaasu- ja sähköyhteyshankkeet (rahoituspuitteet: 1 750 miljoonaa euroa)- merituulivoimahankkeet (500 miljoonaa euroa)- hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (1 250 miljoonaa euroa).· OikeusperustaKaasu- ja sähköyhteyshankkeita koskevan alaohjelman oikeusperusta on perustamissopimuksen 156 artikla ja muiden toimien perustamissopimuksen 175 artikla.· ToissijaisuusperiaateToissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä:– Johdonmukainen ja tehokas vastaus talouskriisiin edellyttää investointien koordinointia EU:n tasolla; tämä koskee sekä EU:n että jäsenvaltioiden voimavaroja.– Monet asetusehdotuksessa määritellyt hankkeet ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä, etenkin merituulivoimaa ja yhteenliitäntöjä koskevissa alaohjelmissa.– Yhteenliitäntöjen, uusiutuvien energialähteiden ja hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin edistäminen on hiljattain vahvistettu EU:n yhteiseksi tavoitteeksi.– Kaikki alaohjelmat, ja erityisesti hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeva alaohjelma, on suunniteltu siten, että ne on mahdollisimman helppo toisintaa jäsenvaltioissa.– Koordinoitua toimintaa ei voitaisi saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin; monikansallisesti merkittävien hankkeiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi.Ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä:– Vain EU:n toiminta mahdollistaa näiden tavoitteiden saavuttamisen.– EU:n toimilla voidaan täydentää jäsenvaltioiden toimia EU:n yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi, mikä vastaa talouskriisin ja energiavarmuuteen liittyvän haasteen rajat ylittävää luonnetta.– Ehdotuksen soveltamisala rajoittuu tällaisiin hankkeisiin.Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.· SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:– Ehdotettu rahoitustukiohjelma voidaan perustaa ainoastaan asetuksella.– Taloudellinen taakka on oikeassa suhteessa tavoitteeseen eli siihen, että annetaan merkittävä sysäys Euroopan taloudelle ja vastataan energiavarmuuden asettamaan haasteeseen.– Hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni, koska ohjelma keskittyy muutamiin suuriin hankkeisiin.· Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: asetus.Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä:– Ehdotettu rahoitustukiohjelma voidaan perustaa ainoastaan asetuksella.4. TalousarviovaikutuksetKaikkien kolmen alaohjelman rahoituspuitteiksi esitetään 3 500 miljoonaa euroa, josta 1 500 miljoonaa euroa on vuodelle 2009 ja 2 000 miljoonaa euroa vuodelle 2010.Suurin osa maksuista suoritetaan vuosina 2009–2012, ja viimeisten maksujen, etenkin hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvien, odotetaan tapahtuvan vuosina 2014-2015.|2009/0010 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSyhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeillekoskevasta talouden elvytysohjelmastaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen [1],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4],sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan talous on rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena ajautunut jyrkkään laskusuhdanteeseen.(2) Samalla on selvää, että Euroopan talouden pitkän aikavälin vahvuus ja kestävyys riippuvat sen sopeuttamisesta energiavarmuuden asettamiin vaatimuksiin ja tarpeeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä päätelmää tukee kasvava huoli luotettavien kaasuntoimitusten turvaamisesta.(3) Tätä taustaa vasten 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto [5] antoi tukensa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalle [6], jossa esitetään, kuinka jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat koordinoida toimintalinjojaan ja antaa uuden piristysruiskeen Euroopan taloudelle suuntaamalla elvytystoimet yhteisön pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti.(4) Tärkeä osa elvytyssuunnitelmaa on ehdotus yhteisön menojen lisäämisestä tietyillä strategisilla aloilla, jotta voitaisiin lisätä sijoittajien luottamusta ja ohjata taloutta vahvemmalle kasvu-uralle tulevaisuudessa. Jotta voitaisiin tehostaa investointeja erityisesti infrastruktuurihankkeisiin, Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään luettelon konkreettisista hankkeista, jossa otetaan huomioon asianmukainen maantieteellinen tasapaino.(5) Erityisen tärkeää on rahoittaa toimenpiteitä, joilla puututaan nopeasti sekä talouskriisiin että yhteisön polttaviin energiatarpeisiin.(6) Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi investoinnit olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle. Näiden tulisi olla aloja, joillaa) toiminnalla on selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyviin tavoitteisiin;b) on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea ja jotka voivat houkutella merkittäviä määriä investointeja muista lähteistä, muun muassa Euroopan investointipankilta; jac) Euroopan tason toiminnasta saadaan lisäarvoa.Kaasu- ja sähköyhteydet, merituulivoima sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ovat aloja, jotka täyttävät nämä kriteerit.(7) Kaasu- ja sähköyhteyksien osalta haasteet ovat kasvaneet viime vuosien aikana. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä.(8) Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös yhteisön etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiayhteyksiin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi. Tämä on tärkeää erityisesti siksi, että yhteisö voisi vauhdittaa energian toimitusvarmuuden kannalta erityisen tärkeiden hankkeiden kehittämistä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta yhteisölle voidaan turvata kohtuuhintaiset energiatoimitukset, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä alkaa kasvaa.(8 a) Energiainfrastruktuurihankkeista olisi valittava ne hankkeet, jotka ovat tärkeitä energian sisämarkkinoiden toiminnan ja energian toimitusvarmuuden kannalta ja jotka lisäksi edesauttavat talouden elpymistä.(9) Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämä asetus pohjautuu Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan [7], jossa peräänkuulutetaan energia-alan tutkimus- ja innovaatiotoimien yhteistä ja strategista suunnittelua EU:n energiapolitiikan päämäärien mukaisesti. Suunnitelmassa sitoudutaan myös kuuden eurooppalaisen teollisuusaloitteen toteuttamiseen muun muassa edellä mainituilla kahdella alalla. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto [8] kehotti komissiota nopeuttamaan merkittävästi teknologiasuunnitelman toteuttamista. Tässä ohjelmassa aloitettava hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman rahoitus ei rajoita Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa hahmoteltujen kuuden teollisuusaloitteen tulevaa käynnistämistä energiaan liittyvien demonstrointihankkeiden alalla.(10) Jotta toimilla olisi välitön vaikutus talouskriisiin, tässä asetuksessa olisi lueteltava hankkeet, joille voidaan antaa välitöntä rahoitustukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät perusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus.(11) Kaasu- ja sähköyhteyshankkeiden osalta luettelo olisi vahvistettava sillä perusteella, mikä on hankkeen vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty toisessa strategisessa energiakatsauksessa [9] ja jotka myös Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vahvistaneet [10]. Hankkeet valitaan sillä perusteella, että ne toteuttavat energiakatsauksessa määriteltyjä tavoitteita, ovat riittävän kypsällä asteella ja edistävät:a) energian toimitusvarmuutta ja energiahuollon monipuolistamista;b) verkon kapasiteetin optimointia ja energian sisämarkkinoiden yhdentymistä erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta;c) verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja saarialueiden eristyneisyyttä;d) uusiutuvien energialähteiden liitäntää;e) yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta; jaf) jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta.Hankkeiden toteuttaminen edellyttää kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sitoutumista hallinnollisten ja lupamenettelyjen nopeuttamiseen. Monien hankkeiden osalta tukea ei voida antaa vahvistetuissa aikarajoissa, ellei menettelyjä onnistuta nopeuttamaan.(12) Merituulivoiman osalta luettelo sisältää hankkeita, joilla voidaan sidosryhmiltä tuulienergiaa käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa kerättyjen tietojen sekä teollisuuslähteistä ja muista lähteistä saatujen tietojen pohjalta katsoa olevan seuraavat ominaisuudet: ne on hyväksytty ja ne ovat toteuttamisvalmiita; ne ovat innovatiivisia, mutta perustuvat koeteltuihin ratkaisuihin; niiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla; niillä on rajat ylittävää merkitystä; ne ovat laajamittaisia; ja niiden avulla voidaan demonstroida, kuinka hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden mukaisesti. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010.(13) Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon pohjana olisi käytettävä tietoja, joita on kerätty sidosryhmiltä fossiilisten polttoaineiden foorumin ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010.(14) Toteuttamisvalmiuden arvioinnissa olisi käytettävä seuraavia perusteita: onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen voimalaitosratkaisu, johon sisältyy myös hiilidioksidin talteenottokomponentti; onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten; ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Hankkeiden avulla olisi myös voitava demonstroida, kuinka niissä otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti ja kuinka ne nopeuttavat Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.(15) Tukikelpoisista hankkeista voidaan valita vain osa. Valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, ettei yhdessä jäsenvaltiossa tueta useampaa kuin yhtä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää hanketta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa.(16) Yhteisön rahoitus ei saisi vääristää kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti kun otetaan huomioon kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevat säännöt ja tähän verkkoon pääsyyn mahdollisesti liittyvät poikkeukset. Tämän yhteisön rahoituksen lisäksi mahdollisesti annettavassa kansallisessa rahoituksessa olisi otettava huomioon valtiontukisäännöt.Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [11], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [12] säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tämän asetuksen säännöksissä nimenomaisesti poiketaan näistä säännöistä.(17) Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia, yhteisön energiatarpeet ovat polttavia ja tässä asetuksessa annetaan yksityiskohtaisia säännöksiä, rahoitustukea voidaan varainhoitoasetuksen 75 artiklan 2 kohdasta ja 110 artiklasta poiketen myöntää ilman etukäteen hyväksyttyä työohjelmaa tai muuta edeltävää rahoituspäätöstä.(18) Varainhoitoasetuksen 160 a artiklan mukaan osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin hankkeisiin osoitetut puretut maksusitoumusmäärärahat voidaan poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön. Tämä säännös koskee kuitenkin vain tutkimushankkeita. Jotta voitaisiin varmistaa, että tässä asetuksessa säädetty talousarvio käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja että se edistää asetuksen tavoitteita, edellä mainittu poikkeus olisi sallittava myös tämän asetuksen yhteydessä.(19) Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa olisi huolehdittava yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 [13], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 [14] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 [15] mukaisesti.(20) Tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat talouden elpymisen tukeminen yhteisössä, energiavarmuuteen liittyviin tarpeisiin vastaaminen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen lisäämällä menoja tietyillä strategisilla aloilla, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan tämän asetuksen soveltamisalan ja asianomaisten alojen ja hankkeiden luonteen takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.(21) Alaohjelmissa käsiteltävien aiheiden luonteen vuoksi eri komiteoiden olisi avustettava komissiota rahoitettavien hankkeiden valinnassa ja kussakin alaohjelmassa myönnettävän rahoituksen määrän määrittämisessä.(22) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [16] mukaisesti.(23) Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:I LUKUJOHDANTOSÄÄNNÖKSET1 artiklaKohdeTällä asetuksella perustetaan rahoitusväline, Euroopan energia-alan elvytysohjelma (European Energy Programme for Recovery), jäljempänä ’EEPR-ohjelma’, jonka tarkoituksena on kehittää yhteisössä sellaisia energia-alan hankkeita, jotka edistävät talouden elpymistä, energian toimitusvarmuutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä.Asetuksessa säädetään alaohjelmista, joissa näitä tavoitteita voidaan edistää seuraavilla aloilla:a) kaasu- ja sähköyhteydetb) merituulivoima jac) hiilidioksidin talteenotto ja varastointi.Asetuksessa yksilöidään kussakin alaohjelmassa rahoitettavat hankkeet ja vahvistetaan perusteet näiden hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavien toimien määrittelyä ja täytäntöönpanoa varten.2 artiklaMääritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaana) ’hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla’ ilmastonmuutoksen lieventämiskeinoa, johon sisältyy hiilidioksidin (CO2) talteenotto voimalaitoksista, sen siirto varastointipaikalle ja sen injektointi sopivaan geologiseen muodostumaan pysyvää varastointia varten;b) ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin asetuksessa (EY) N:o 2342/2002;c) ’kaasu- ja sähköyhteyksillä’i) kaikkia suurjännitelinjoja, jakeluverkostoihin kuuluvia linjoja lukuun ottamatta, ja merenalaisia yhteyksiä, jos tätä infrastruktuuria käytetään alueiden väliseen tai kansainväliseen energiansiirtoon tai yhteyteen;ii) kaikkia kyseisen järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä;iii) suurpainekaasuputkistoja, jakeluverkostoihin kuuluvia putkistoja lukuun ottamatta;iv) edellä iii alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevia maanalaisia varastoja;v) nesteytetyn maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitoksia; javi) kaikkia kyseisen järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä;d) ’hankkeen osalla’ kaikkia rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti erillisiä toimia, jotka edesauttavat hankkeen toteutumista;e) ’investointivaiheella’ sitä hankkeen vaihetta, jossa toteutetaan rakennustöitä ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia;f) ’merituulivoimalla’ sähkötehoa, joka on tuotettu tuulella käyvillä turbiineilla, jotka sijaitsevat joko rannikon läheisyydessä tai ulkomerellä;g) ’suunnitteluvaiheella’ investointivaihetta edeltävää hankkeen vaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen.3 artiklaTalousarvio1. Rahoituspuitteet EEPR-ohjelman toteuttamiselle vuosina 2009 ja 2010 ovat 3 500 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:a) kaasu- ja sähköyhteyshankkeet: 1 750 miljoonaa euroa;b) merituulivoimahankkeet: 500 miljoonaa euroa;c) hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet: 1 250 miljoonaa euroa.2. Osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin hankkeisiin osoitetuista maksusitoumusmäärärahoista osuus, joka vastaa hankkeiden toteutumatta jäämisen vuoksi purettujen maksusitoumusten määrää, voidaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön vuosina 2010 ja 2011, kun tämä on tarpeen EEPR-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettua varten komissio tarkastelee kunkin varainhoitovuoden alussa edellisen varainhoitovuoden aikana purettuja maksusitoumuksia ja arvioi vaatimusten perusteella tarvetta ottaa määrärahat uudelleen käyttöön. Tämän arvion perusteella komissio voi esittää kunkin varainhoitovuoden 15 päivään helmikuuta mennessä aiheelliset ehdotukset budjettivallan käyttäjälle ja liittää niihin budjettikohdittain perustelut määrärahojen ottamiselle käyttöön uudelleen.4. Budjettivallan käyttäjä päättää komission ehdotuksesta kuuden viikon kuluessa. Jos päätöstä ei tehdä tässä määräajassa, ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi.5. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja ei saa siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja koskevat oikeudelliset sitoumukset tehdään vuoden n joulukuun 31 päivään mennessä. Jos uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja jää käyttämättä, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä purkaa ne lopullisesti vuoden n lopussa.II LUKUALAOHJELMAT1 jaksokaasu- ja sähköyhteyshankkeet4 artiklaTavoitteetYhteisö tukee kaasu- ja sähköyhteyshankkeita, joista saadaan suurin lisäarvo yhteisölle ja jotka edistävät seuraavien tavoitteiden saavuttamista:a) energian toimitusvarmuus ja energiahuollon monipuolistaminen;b) energiaverkon kapasiteetin optimointi ja energian sisämarkkinoiden yhdentyminen erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta;c) verkon kehittäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja saarialueiden eristyneisyyttä;d) uusiutuvien energialähteiden liitäntä; jae) yhteenliitettyjen energiaverkkojen turvallisuus, käyttövarmuus ja yhteentoimivuus.5 artiklaPainopisteetEEPR-ohjelman tarkoituksena on mukauttaa ja kehittää kiireellisesti yhteisön kannalta erityisen merkittäviä energiaverkkoja energian sisämarkkinoiden toiminnan tukemiseksi ja erityisesti pullonkauloihin, toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi sekä teknisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien esteiden poistamiseksi. Yhteisön erityistuella on voitava tehostaa energiaverkkojen kehittämistä ja nopeuttaa niiden rakentamista.6 artiklaHankeluetteloLuettelo 5 artiklassa esitettyjä painopisteitä vastaavista hankkeista esitetään liitteessä olevassa A osassa.7 artiklaYhteisön rahoitustuen myöntäminen1. EEPR-ohjelmasta kaasu- ja sähköyhteyshankkeille annettavaa rahoitustukea, jäljempänä ’EEPR-tuki’, myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa A osassa lueteltuja hankkeita tai niiden osia.2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 8 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisuusperusteiden ja 9 artiklassa vahvistettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.8 artiklaTukikelpoisuus1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa A osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista ja jotka eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää.2. Ehdotuksia voivat jättääa) jäsenvaltiot, joko yksin tai yhdessä;b) julkiset tai yksityiset yritykset tai tahot, joko yksin tai yhdessä, sen jäsenvaltion (jäsenvaltioiden) suostumuksella, jota (joita) hanke suoranaisesti koskee;c) kansainväliset organisaatiot, joko yksin tai yhdessä, kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee; taid) yhteisyritykset kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee.3. Luonnollisten henkilöiden esittämät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.9 artiklaValinta- ja myöntämisperusteet1. Arvioidessaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:a) lähestymistavan uskottavuus ja tekninen sopivuus;b) rahoitusjärjestelyn luotettavuus koko toimen investointivaiheen osalta.2. Arvioidessaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:a) hankkeen kehitysaste erityisesti siltä osin, että työt voidaan aloittaa pian ja varoja voidaan sitoa vuoden 2010 loppuun mennessä;b) missä määrin rahoituksen puute viivästyttää toimen toteuttamista;c) missä määrin EEPR-tuki auttaa keräämään uutta julkista ja yksityistä rahoitusta;d) sosioekonomiset vaikutukset;e) ympäristövaikutukset;f) vaikutus energiaverkon jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen sekä sen kapasiteetin optimointiin;g) vaikutus palvelun laadun, turvallisuuden ja luotettavuuden parantamiseen;h) jäsenvaltioiden osoitettu sitoutuminen hankkeen eteenpäin viemiseen, etenkin 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen ja prosessien osalta.10 artiklaRahoitusehdot1. EEPR-tuki kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyviä kuluja, jotka ovat aiheutuneet tuensaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille.2. EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.11 artiklaPäätöksentekovälineet1. Komissio valitsee 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt.2. EEPR-tukea myönnetään komission päätöksillä.12 artiklaJäsenvaltioiden taloudelliset vastuut1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava hankkeissa tai hankkeiden osissa aiheutuneiden kulujen määrä sekä se, että ne ovat tämän asetuksen mukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 1 kohdan noudattamiseksi, ja kuvattava erityisesti tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmät, jotka ne ovat ottaneet käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen ja niihin liittyvien menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi.2 jaksoMerituulivoimahankkeet13 artiklaEEPR-tuen myöntäminen1. Merituulivoimahankkeille myönnetään EEPR-tukea ehdotuspyynnön perusteella, joka rajoittuu toimiin, joilla toteutetaan liitteessä olevassa B osassa lueteltuja hankkeita.2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 14 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisuusperusteiden ja 15 artiklassa vahvistettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.3. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.14 artiklaTukikelpoisuus1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa B osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista, eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää ja täyttävät seuraavat ehdot:a) hankkeen aikatauluun sisältyy merkittäviä pääomamenoja vuosina 2009 ja 2010;b) hanketta johtaa kaupallinen yritys.2. Ehdotuksia voivat esittää yritykset, joko yksin tai yhdessä.3. Luonnollisten henkilöiden esittämät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.15 artiklaValinta- ja myöntämisperusteet1. Arvioidessaan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:a) lähestymistavan uskottavuus ja tekninen sopivuus;b) rahoitusjärjestelyn luotettavuus koko hankkeen investointivaiheen osalta.2. Arvioidessaan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:a) missä määrin hanke parantaa jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa olevia laitteistoja ja infrastruktuureja tai suurentaa niiden mittakaavaa;b) missä määrin hankkeeseen sisältyy täysimittaisten ja teollista mittakaavaa edustavien laitteistojen ja infrastruktuurien rakentamista, ja missä määrin siinä puututaan erityisesti seuraaviin kysymyksiin:i) tuulisähkön vaihtelujen tasoittaminen integroivien järjestelmien avulla;ii) laajamittaiset varastointijärjestelmät;iii) tuulipuistojen hallinta virtuaalivoimalaitoksina (yli 1 GW);iv) nykyistä käytäntöä kauemmas merelle tai syvemmille merialueille (20-50 m) asennetut turbiinit;v) uudet tukirakenneratkaisut; taivi) näiden prosessien kokoonpano-, asennus-, käyttö-, käytöstäpoisto- ja testausprosessit täysimittaisissa hankkeissa;c) hankkeen innovatiiviset piirteet ja se, missä määrin siinä demonstroidaan tällaisten piirteiden toteuttamista;d) hankkeen vaikutus ja se, missä määrin se edesauttaa yhteisön merituuliverkon toteuttamista, sekä hankkeen toistettavuusmahdollisuudet;e) hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla.16 artiklaRahoitusehdot1. EEPR-tukea annetaan hankkeiden rakentamiseen ja toteuttamiseen liittyviin kustannuksiin.2. EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista kustannuksista. Yhteisön ja kansallisen rahoituksen mahdollinen kumuloituminen ei saa johtaa ylikompensaatioon.17 artiklaPäätöksentekovälineet1. Komissio valitsee 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän rahoituksen määrän. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt.2. EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella.3 jaksoHiilidioksidin talteenotto ja varastointi18 artiklaEEPR-tuen myöntäminen1. Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää EEPR-tukea myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa C osassa lueteltuja hankkeita.2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 19 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisuusperusteiden ja 20 artiklassa vahvistettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia.3. Jos saadaan useita ehdotuksia samassa jäsenvaltiossa sijaitsevista hankkeista ja ehdotukset täyttävät 19 artiklassa vahvistetut tukikelpoisuusperusteet ja 20 artiklan 1 kohdassa vahvistetut valintaperusteet, komissio valitsee 20 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen myöntämisperusteiden pohjalta EEPR-tuen saajaksi enintään yhden ehdotuksen kustakin jäsenvaltiosta.4. EEPR-tukea annetaan enintään viidelle hankkeelle. Tuki on enintään 250 miljoona euroa hanketta kohti.5. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille.19 artiklaTukikelpoisuus1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa C osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista ja täyttävät seuraavat ehdot:a) hankkeessa on demonstroitava, että siinä voidaan ottaa talteen vähintään 85 prosenttia sellaisten voimalaitosten hiilidioksidista, joiden tuotantoteho on vähintään 300 MW sähköä tai vastaava, sekä siirtää ja varastoida tämä hiilidioksidi maaperään turvallisesti;b) hankkeen aikatauluun sisältyy merkittäviä pääomamenoja vuosina 2009 ja 2010;c) hankkeen vetäjien on annettava sitova lausunto siitä, että ne antavat demonstrointilaitoksessa syntyvän yleisluonteisen tietämyksen laajemmin teollisuuden käyttöön ja edesauttavat Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman [17] toteuttamista.2. Ehdotuksia voivat esittää yritykset, joko yksin tai yhdessä.3. Luonnollisten henkilöiden esittämät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.20 artiklaValinta- ja myöntämisperusteet1. Arvioidessaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita:a) lähestymistavan uskottavuus ja tekninen sopivuus;b) rahoitusjärjestelyn luotettavuus hankkeen koko investointivaiheen osalta;c) kaikkien hankkeen rakentamiseen ja toimintaan ehdotetulla sijoituspaikalla tarvittavien lupien yksilöinti sekä strategia niiden hankkimiseksi.2. Arvioidessaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita:a) pyydetty rahoitus suhteessa viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana vältettyjen hiilidioksidipäästötonnien määrään (painotus 40 %);b) hankkeen monimutkaisuus ja järjestelmän innovatiivisuus kokonaisuudessaan katsottuna, mukaan luettuina muut täydentävät tutkimustoimet, sekä hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla (painotus 40 %);d) hallintasuunnitelman uskottavuus ja sopivuus sekä siihen sisältyvien tieteellisten ja teknisten tietojen osalta dokumentoitu valmius saada ehdotettu ratkaisu toimintavalmiiksi 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä (painotus 20 %).21 artiklaRahoitusehdotEEPR-tukea annetaan niiden hankkeen investointivaiheen osien kustannuksiin, jotka liittyvät pelkästään hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, ottaen huomioon toiminnasta mahdollisesti saatavat tuotot. Tuki voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisten investointikustannusten kokonaismäärästä.22 artiklaPäätöksentekovälineet1. Komissio valitsee 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt.2. EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella.III LUKUYHTEISET SÄÄNNÖKSET23 artiklaMuu EEPR-tuki ja muut rahoitusvälineet1. Osa liitteessä luetelluille hankkeille annettavasta yhteisön avustuksesta voidaan toteuttaa rahoitusosuutena Euroopan investointipankin varoista rahoitettavaan soveltuvaan välineeseen. Tämä rahoitusosuus on korkeintaan 500 miljoonaa euroa.Yhteisön rahoitusriski lainavakuusvälineen tai muun rahoitusvälineen osalta hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien rajoittuu kyseiseen välineeseen osoitettuun yhteisön rahoitusosuuteen, eikä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita.2. Komissio päättää 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kyseiselle välineelle annettavan EEPR-tuen määrästä. Komissio ja Euroopan investointipankki laativat yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määritellään tuen edellytykset sekä mainitun päätöksen täytäntöönpanoon sovellettavat säännöt.24 artiklaSuunnittelu- ja soveltamissäännöt1. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 75 artiklan 2 kohdassa ja 110 artiklassa säädetään, komissio käynnistää ehdotuspyynnöt suoraan tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun talousarvion rajoissa ja tämän asetuksen II luvussa vahvistettujen tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteiden pohjalta.2. EEPR-tuki kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyvät kulut, jotka ovat aiheutuneet hankkeen toteutuksesta vastaaville tuensaajille. Kulut voivat olla tukikelpoisia 31 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä.3. Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus lukuun ottamatta palautuskelvotonta arvonlisäveroa.4. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavissa hankkeissa ja toimissa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja otettava huomioon asiaa koskevat yhteisön politiikat, erityisesti kilpailupolitiikka, sovellettavat valtiontukisäännöt mukaan luettuina, sekä ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevat politiikat.25 artiklaVarausKorkeintaan 0,1 prosenttia tässä asetuksessa säädetystä talousarviosta varataan komission harjoittamaan täytäntöönpanoon ja arviointiin.26 artiklaJäsenvaltioiden yleiset vastuut1. Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin pyrittävä toteuttamaan vastuualueellaan EEPR-tukea saavat hankkeet. Niiden on erityisesti pyrittävä kaikin tavoin nopeuttamaan niitä hallinnollisia menettelyjä ja erilaisia lupamenettelyjä, jotka hankkeiden vetäjien on vietävä päätökseen.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet 1 kohdan noudattamiseksi edellisen vuoden aikana.27 artiklaEuroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio huolehtii yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.2. Tämän asetuksen nojalla rahoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai olisi perusteettoman menon takia vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille.3. Kaikkiin tästä asetuksesta johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on erityisesti sisällytettävä määräykset komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikan päällä.IV LUKUSOVELTAMIS- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET28 artiklaKomiteat1. Komissiota avustavat seuraavat komiteat:a) hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvien hankkeiden osalta neuvoston päätöksen 2006/971/EY [18] 8 artiklalla perustettu komitea;b) merituulivoimahankkeiden osalta päätöksen 2006/971/EY 8 artiklalla perustettu komitea;c) kaasu- ja sähköyhteyshankkeiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 15 artiklalla perustettu komitea.2. Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.29 artiklaArviointi1. Komissio tekee EEPR-ohjelmasta arvioinnin sen määrittämiseksi, millä tavoin se on edistänyt yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja onko määrärahoja käytetty tehokkaasti.2. Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen II luvun 1 jakson nojalla rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan komissiolle tiedot ja avun, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää.3. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arviointikertomuksen EEPR-ohjelmalla saavutetuista tuloksista.30 artiklaTiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolleKomissio valvoo tämän asetuksen täytäntöönpanoa. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen esittäessään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen ohjelman toteuttamisesta.31 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaLIITE Tukikelpoiset hankkeetA. YHTEENLIITÄNNÄT1. KaasuyhdysputketHanke | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus(milj. euroa) |Eteläinen kaasulinjaNABUCCO [19]ITGI – Poseidon | Itävalta, Unkari, Bulgaria, Saksa, RomaniaItalia, Kreikka | 250100 |Itämeren yhteysSkanled | Puola, Tanska, Ruotsi | 150 |Nesteytetyn maakaasun verkostoNesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaali Puolan rannikolla Świnoujścien satamassa | Puola | 80 |Keski- ja Kaakkois-EurooppaSlovakian ja Unkarin välinen yhdysputki(Vel’ký Krtíš – Balassagyarmat)Kaasunsiirtojärjestelmä Sloveniassa Itävallan rajan ja Ljubljanan välillä (poislukien osuus Rogatec–Kidričevo) Bulgarian ja Kreikan välinen yhdysputki(Haskovo–Komotini)Romanian ja Unkarin välinen yhdysputkiKaasunvarastointikapasiteetin laajentaminen Tšekin siirtokeskuksessaInfrastruktuuri ja laitteistot, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen lännestä itään lyhytaikaisten toimitushäiriöiden aikana | Slovakia, UnkariSloveniaBulgaria, KreikkaRomania, UnkariTšekkiKaikki jäsenvaltiot | 254020302520 |VälimeriRanskan kaasuverkon vahvistaminen Afrikka–Espanja–Ranska-akselilla | Ranska | 150 |Pohjanmeren alueSaksa–Belgia–Yhdistynyt kuningaskunta -putkiRanskan ja Belgian välinen yhteys | BelgiaRanska, Belgia | 35100 |YHTEENSÄ | | 1025 |2. RajayhdysjohdotHanke | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus(milj. euroa) |Itämeren yhteysEstlink-2Ruotsin ja Baltian maiden välinen yhteys ja Baltian maiden verkon lujittaminen | Viro, SuomiRuotsi, Latvia, Liettua | 100175 |Keski- ja Kaakkois-EurooppaHalle/Saale – Schweinfurt | Saksa | 50 |VälimeriPortugalin ja Espanjan välisen yhteyden vahvistaminenRanskan ja Espanjan välinen yhteys (Baixas – Sta Llogaia)Uusi 380 kV:n merenalainen vaihtovirtakaapeli Sisilian ja Manner-Italian välillä (Sorgente–Rizziconi) | PortugaliRanska, EspanjaItalia | 30150100 |Pohjanmeren alueIrlannin ja Walesin välinen yhteys | Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta | 100 |YHTEENSÄ | | 705 |3. Pieniä saaria koskevat hankkeetPieniä eristyneitä saaria koskevat hankkeet | Kypros, Malta | 20 |B. MERITUULIVOIMAHANKKEETHanke | Kapasiteetti | Tuettujen hankkeiden sijainti | SuunniteltuYhteisönrahoitus (milj. euroa) |1) Merituulivoiman liittäminen verkkoon |1.1 Baltic I ja II – Kriegers Flak I, II, III Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Rahoituksella pyritään varmistamaan, että yhteisen yhteenliitäntäratkaisun luomiseen saadaan tarvittavat lisävarat. | 1,5 GW | Tanska, Ruotsi, Saksa, Puola | 150 |1.2 Pohjanmeren verkkoOffshore-verkon modulaarinen kehittäminen, virtuaalisen offshore-voimalaitoksen demonstrointi. | 1 GW | Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Saksa, Irlanti, Tanska | 150 |2) Uudet turbiinit, rakenteet ja komponentit, valmistuskapasiteettien optimointi |2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Uuden sukupolven 6–7 MW:n turbiinit ja innovatiiviset rakenteet, jotka sijaitsevat kaukana rannikosta (enimmillään 100 km) syvissä vesissä (enimmillään 40 m). | 0,5 GW | Saksa, Puola | 150 |2.2 Aberdeenin merituulipuisto (Euroopan testauskeskus)Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen – usean megawatin turbiinien testaus. Innovatiivisten rakenteiden ja tukirakenteiden kehittäminen, mukaan luettuna merituulivoiman tuotantolaitteiden valmistuskapasiteettien optimointi. Tähtäimessä on koon kasvattaminen 100 megawattiin. | 0,25 GW | Yhdistynyt kuningaskunta | 40 |2.3 Thornton Bank Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen. Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoitetun Downvind-hankkeen tulosten hyödyntäminen. Downvind-laitteistojen turbiinien suurentaminen (5 MW) syvissä vesissä (enimmillään 30 m) vähäisin maisemavaikutuksin (enintään 30 km). | 90 MW | Belgia | 10 |YHTEENSÄ | | | 500 |C. HIILIDIOKSIDIN TALTEENOTTOON JA VARASTOINTIIN LIITTYVÄT HANKKEETHankkeen nimi ja sijainti | Suunniteltuyhteisönrahoitus(milj. euroa) | Polttoaine | Kapasiteetti | Talteenottotekniikka | Varastointiratkaisu || | | | | | |Huerth | Saksa | 250 | Hiili | 450 MW | IGCC | Suolainen pohjavesiesiintymä |Jaenschwalde | | | Hiili | 500 MW | Oxyfuel | Öljy-/kaasukentät |Eemshaven | Alankomaat | 250 | Hiili | 1200 MW | IGCC | Öljy-/kaasukentät |Rotterdam | | | Hiili | 1080 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |Rotterdam | | | Hiili | 800 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |Belchatow | Puola | 250 | Hiili | 858 MW | PC | Suolainen pohjavesiesiintymä |Compostella | Espanja (Portugalin kanssa) | 250 | Hiili | 500 MW | Oxyfuel | Suolainen pohjavesiesiintymä |Kingsnorth | Yhdistynyt kuningaskunta | 250 | Hiili | 800 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |Longannet | | | Hiili | 3390 MW | PC | Suolainen pohjavesiesiintymä |Tilbury | | | Hiili | 1600 MW | PC | Öljy-/kaasukentät |Hatfield (Yorkshire) | | | Hiili | 900 MW | IGCC | Öljy-/kaasukentät |YHTEENSÄ 1 250 |SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSTämä rahoitusselvityslomake on perusteluosaa täydentävä liite. Perusteluosaan sisältyviä tietoja ei sen vuoksi tarvitse mainita tässä toiseen kertaan. Lomaketta täytettäessä olisi kuitenkin varmistettava, että luettavuus säilyy. Yksittäisiä kohtia selvennetään lomakkeen täyttöohjeissa, joihin on hyvä tutustua ennen lomakkeen täyttämistä.1. EHDOTUKSEN NIMI:Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:06: Energia ja liikenne06 09: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:06 09 01: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: energiaverkot06 09 02: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: hiilidioksidin talteenotto ja varastointi06 09 03: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: Euroopan merituulivoimaverkko06 01 04 13: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: hallintomenot3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Alkaa: 2009 päättyy: 20103.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-näkymien otsake |06 09 01 | Ei- pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a |06 09 02 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a |06 09 03 | Ei- pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a |06 01 04 13 | Ei- pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Yht. |Toimintamenot | | | | | | | | | |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | A | 1498,8 | 1998,8 | | | | | | 3497,6 |Maksumäärärahat (MM) | | B | 75 | 1012 | 750 | 1024 | 362 | 212 | 62,6 | 3497,6 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | C | 1,2 | 1,2 | | | | | | 2,4 |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | | | | | | | | |Maksusitoumusmäärärahat | | a+c | 1500 | 2000 | | | | | | 3500 |Maksumäärärahat | | b+c | 76,2 | 1013,2 | 750 | 1024 | 362 | 212 | 62,6 | 3500 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | | | |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | D | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 14,214 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | E | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 0,510 | 3,786 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensäMSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | a+c+d+e | 1501,5 | 2002,7 | 2,81 | 2;81 | 2,81 | 2,71 | 2,71 | 3518 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | b+c+d+e | 77,682 | 1015,9 | 752,81 | 1026,8 | 364,81 | 214,71 | 65,31 | 3518 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | Yht. || f | | | | | | | |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaEhdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.x Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen [20] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihinx Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)| | Ennen toteutusta  [Vuosi n-1] | | Toteutuksen jälkeen |Budjettikohta | Tulot | | | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [21] || a) Absoluuttiset tulot | | | | | | | | || b) Tulojen muutokset | | | | | | | | |(Taulukossa ilmoitetaan kaikki kyseeseen tulevat tulojen budjettikohdat ja siihen lisätään rivejä, jos toimenpide vaikuttaa useampaan budjettikohtaan.)4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1Vuositarve | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. vuodet |Henkilöstön määrä yhteensä | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEETYksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot:5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläEhdotuksella pyritään vastaamaan jyrkkään laskusuhdanteeseen, johon Euroopan talous on joutunut rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena, sekä tämän talviseen kaasukriisiin. Ehdotuksella pannaan täytäntöön Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa (KOM(2008) 800), jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa.Rahoitusmarkkinoiden kriisi alkoi levitä reaalitalouteen syksyllä 2008. Kaasukriisi, johon liittyi Venäjältä yhteisöön tulevien kaasutoimitusten katkeaminen, syntyi joulukuussa 2008. Sekä talous- että kaasukriisi aiheuttavat rakenteellisia ongelmia Euroopan taloudelle. Tarvitaan kattavaa elvytyssuunnitelmaa, ja sitä ollaankin parhaillaan luomassa. Tämä ehdotus, jolla annetaan taloudellinen piristysruiske energia-alan keskeisille osa-alueille, on olennainen osa elvytyssuunnitelmaa.Komissio on jo esittänyt ehdotuksen vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta, jotta otsakkeessa 1A saataisiin käyttöön lisämäärärahoja noudattaen kuitenkin kokonaismääriä, joista on sovittu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa [22]. Komissio ehdottaa nyt budjettivallan käyttäjän kanssa käytyjen alustavien keskustelujen pohjalta, että määrärahat, joita ei tarvita otsakkeen 2 enimmäismäärän puitteissa vuonna 2008, siirretään otsakkeeseen 1A energiahankkeisiin ehdotetun 3,5 miljardin euron määrärahan rahoittamiseksi (1,5 miljardia euroa vuonna 2009 ja 2,0 miljardia euroa vuonna 2010).Jotta toimilla olisi välitön vaikutus talouskriisiin, hankkeiden olisi saatava rahoitusta mahdollisimman nopeasti.Siksi tässä asetuksessa on lueteltava hankkeet, joille voidaan antaa tukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa ja sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät perusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus.Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon pohjana olisi käytettävä tietoja, joita on kerätty fossiilisten polttoaineiden työryhmän ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi suunnattava niihin luettelossa mainittuihin hankkeisiin, joiden kehittäminen voidaan aloittaa vuosina 2009–2010. Hankkeet, jotka eivät ole näin pitkällä, muodostavat varallaololuettelon. Toteuttamisvalmiuden arvioinnissa olisi käytettävä seuraavia perusteita: onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen voimalaitosratkaisu, johon sisältyy myös hiilidioksidin talteenottokomponentti; onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten; ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Jotta hankkeiden kehittämistä voitaisiin nopeuttaa mahdollisimman paljon, kullekin hankkeelle olisi voitava osoittaa enimmillään 250 miljoonan euron tuki. Niistä tukikelpoisista hankkeista, joiden kehittäminen voidaan aloittaa vuosina 2009–2010, rahoitettaviksi voidaan valita vain osa. Valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, ettei yhdessä jäsenvaltiossa tueta useampaa kuin yhtä hanketta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa.Merituulivoiman osalta luettelossa olisi oltava ainoastaan hankkeita, jotka ovat toteuttamisvalmiita, joiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla, joilla on rajat ylittävää merkitystä ja jotka ovat laajamittaisia.Kaasu- ja sähköyhteyshankkeiden osalta luettelo olisi laadittava sillä perusteella, mikä on hankkeen kehitysaste ja vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty toisessa strategisessa energiakatsauksessa ja jotka myös Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vahvistaneet.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutEnergiasta on tullut yksi suurimmista huolenaiheista Euroopassa. Euroopan unioni teki joulukuussa 2008 tärkeitä päätöksiä, joilla pyritään ratkaisemaan unionin energiakysymykset tulevaisuudessa: energia-alan on pystyttävä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, uusiutuvista energialähteistä on tehtävä keskeinen osa Euroopan energiantuotantoa ja Euroopan energiatarvetta on pystyttävä rajoittamaan parantamalla energiatehokkuutta.Nämä muutokset edellyttävät mittavia sitoumuksia ja investointeja. Talouden taantuma uhkaa kuitenkin viivästyttää tarvittavia investointeja, ellei lisätoimia toteuteta viipymättä. Luottolamalla on välitön vaikutus tarvittavien muutosten toteuttamistahtiin Euroopassa. Tämä uhkaa hidastaa hankkeiden edistymistä ja heikentää teknologista etulyöntiasemaa. Viivästymiset voivat kasvattaa kustannuksia myöhemmässä vaiheessa. Tämän vuoksi Euroopan elvytyssuunnitelmassa korostetaan erityisesti ns. älykkäitä investointeja, joilla elvytetään taloutta selkeiden strategisten tavoitteiden mukaisesti.Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi investoinnit olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle. Näiden tulisi olla aloja, joilla Euroopan tason toiminnasta saadaan lisäarvoa ja joilla on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea. Niiden tulisi myös olla aloja, joiden kehittämisellä on selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyviin tavoitteisiin. Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, merituulivoima, kaasu- ja sähköyhteydet sekä energiatehokkaat kaupungit ovat aloja, jotka täyttävät nämä kriteerit.Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämä pohjautuu Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan, jossa peräänkuulutetaan eurooppalaisten teollisuusaloitteiden toteuttamista näillä aloilla. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota nopeuttamaan merkittävästi teknologiasuunnitelman toteuttamista.Kaasu- ja sähköyhteyksien osalta energiahaasteet ovat kasvaneet viime vuosien aikana. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä. Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös Euroopan etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiayhteyksiin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi, jotta etenkin EU:n energiavarmuuden kannalta tärkeiden hankkeiden kehittämistä voidaan vauhdittaa. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta EU:lla olisi paremmat mahdollisuudet turvata energiavarmuutensa, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä alkaa kasvaa.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaa) EU:n ilmastonmuutostavoitteiden edistäminen toteuttamalla konkreettisia toimia Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamiseksi, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä olisi kehitettävä enimmillään 12 kestävien fossiilisten polttoaineiden teknologioiden demonstrointilaitosta, jotta hiilidioksidin talteenotosta ja varastoinnista tulisi kaupallisesti kannattava teknologia vuoteen 2020 mennessä;b) sellaisen nykyaikaisen ja täysin integroidun eurooppalaisen merituulivoimaverkon luominen, joka kasvattaa merkittävästi tuulivoiman osuutta uusiutuvia energialähteitä koskevan EU:n tavoitteen saavuttamisessa ja vahvistaa EU:n teollisuuden johtoasemaa tuulivoiman alalla;c) energiaverkkojen mukauttaminen ja kehittäminen energian sisämarkkinoiden toiminnan tukemiseksi ja erityisesti pullonkauloihin, toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi sekä teknisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien esteiden poistamiseksi.5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä [23] käytetään toiminnan toteuttamisessa?X Keskitetty hallinnointiX komissio hallinnoi suoraanhallinnointivastuu siirretääntoimeenpanovirastoillevarainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimillekansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöilleYhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointijäsenvaltioiden kanssakolmansien maiden kanssaHallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyTukien myöntäminen tämäntyyppisille toimille perustuu vakiomuotoiseen Euroopan yhteisöjen tukisopimukseen. Sopimuksen erilaisia seurantaa, tiedotusta ja tilintarkastusta koskevia määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti.Erityisesti yhteenliitäntähankkeiden osalta jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava, että hankkeissa tai hankkeiden osissa aiheutuneet kulut ovat oikeita ja vaatimustenmukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet nopeuttaakseen niitä hallinnollisia menettelyjä ja erilaisia lupamenettelyjä, jotka yhteenliintäntähankkeiden vetäjien on vietävä päätökseen, ja annettava erityisesti kuvaus tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmistä, jotka ne ovat ottaneet käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi.6.2. Arviointi6.2.1. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Komissio tekee ohjelmasta arvioinnin sen määrittämiseksi, millä tavoin se on edistänyt yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja onko määrärahoja käytetty tehokkaasti.Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen II luvun 2 jakson nojalla rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan komissiolle tiedot ja avun, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää.Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arviointikertomuksen ohjelmalla saavutetuista tuloksista.6.2.2. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitEi sovelleta7. PETOSTENTORJUNTA· Koska kaikkiin toimiin liittyvät sopimukset ovat vakiomuotoisia tukisopimuksia, niihin sovelletaan yleisiä petosten torjuntatoimia.· Kaikkien toimintatyyppien tuotosten on oltava selvästi havaittavissa ja mitattavissa. Tukityypit ovat selkeitä, eli ne kohdistuvat investointimenoihin ja toimintakustannuksiin. Nämä kustannustekijät voidaan todentaa yksityiskohtaisesti, ja hankkeista saadaan riittävästi materiaalia ja tietämystä, jotta petosten vaarasta voidaan tehdä tietoinen arviointi.· Kaikissa hankkeissa voidaan tehdä tarkastuksia paikan päällä.· Hankkeiden monimutkaisuudesta riippuen erityiset seurantatehtävät voidaan antaa erikoistuneen henkilöstön tai ulkopuolisten konsulttien tehtäväksi.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)(Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | YHTEENSÄ || | | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. |TOIMINTATAVOITE [24]Nro 1 Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeetNro 2 MerituulivoimahankkeetNro 3 Kaasu- ja sähköyhteyshankkeet | | | 338 | 535213,8750 | 4312 | 714,2285,4999,2 | | | | | | | | | | 1249,2499,21749,2 || | | | | | | | | | | | | | | | || | | | | | | | | | | | | | | | |KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | | | 14 | 1498,8 | 19 | 1998,8 | | | | | | | | | | 3497,6 |8.2. Hallintomenot8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminenLaji | | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) || | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt [25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 || B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö [26] | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö [27] | | | | | | |YHTEENSÄ | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus– Ohjelman määrittely ja koordinointi– Hankkeiden taloushallinto– Hankkeiden seuranta– Komission edustaminen ohjelmakomiteassa ja tarvittavien toimenpiteiden ehdottaminen komiteamenettelyssä– Sisäiset lausuntokierrokset komissiossa– Strategiset arvioinnit8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenotmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta(numero ja nimi) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh.vuodet | YHT. |1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | | | | | | | |Muu tekninen ja hallinnollinen apu | 1,2 | 1,2 | | | | | 2,4 |- sisäinen | | | | | | | |- ulkoinen (tietojärjestelmän ylläpito) | | | | | | | |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 1,2 | 1,2 | | | | | 2,4 |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. vuodet |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.)(budjettikohta ilmoitettava) | | | | | | |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1.Vuosi 2009: 7 virkamiestä (122 000 euroa virkamiestä kohti vuodessa) ja 3 ulkopuolisen henkilöstön jäsentä: 2 tehtäväryhmään IV (62 500 euroa vuodessa) ja 1 tehtäväryhmään II (34 500 euroa vuodessa).Vuosi 2010 ja myöhemmät vuodet: 15 virkamiestä (122 000 euroa virkamiestä kohti vuodessa) ja 7 ulkopuolisen henkilöstön jäsentä: 4 tehtäväryhmään IV (62 500 euroa vuodessa), 2 tehtäväryhmään II (34 500 euroa vuodessa)ja 1 kansallinen asiantuntija (51 000 euroa vuodessa).Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. 8.2.6 Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. vuodet | YHT. |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset [28] | 0,108 | 0,108 | | | | | 0,216 |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | | | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | | | | | | | |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | | | | | | | |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänVirkamatkat: 100 000 euroa hanketyyppiä kohtiYksi komitean kokous vuodessa aihetta kohti = 4*27*1000 € = 108 000 euroaKonsulttityönä tehtävä seuranta vuodesta 2011: 250 000 euroa vuodessa0,5 kokoaikavastaavaa työntekijää (konsultti) seurantajärjestelmää varten: 60 000 euroa vuodessaHallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.[1] EUVL C , , s. .[täydellinen viite!][2] EUVL C , , s. .[3] EUVL C , , s. .[4] EUVL C , , s. .[5] Brysselissä 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 17271/08, 9 kohta.[6] KOM(2008) 800.[7] Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) – Kohti vähähiilistä tulevaisuutta, KOM(2007) 723.[8] Brysselissä 16. lokakuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, [tarkka viite].[9] KOM(2008) 781.[10] [Viitteet].[11] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.[12] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.[13] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.[14] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.[15] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.[16] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[17] KOM(2007) 723.[18] EUVL L 162, 22.6.2007.[19] Tämä tuki voidaan kanavoida Euroopan investointipankin tuen rinnalla.[20] Katso talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 19 ja 21–23 kohta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1).[21] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[22] KOM(2008) 859, 10.12.2008.[23] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja.[24] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[25] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[26] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[27] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[28] Säädösehdotuksessa esitetty koordinointiryhmä ja (komiteamenettelyyn osallistuva) komitea.--------------------------------------------------