               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.3.2021
            COM(2021) 201 final
            2021/0077(BUD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Kreikalle ja Ranskalle luonnonkatastrofien johdosta sekä Albanialle, Belgialle, Espanjalle, Irlannille, Italialle, Itävallalle, Kreikalle, Kroatialle, Latvialle, Liettualle, Luxemburgille, Montenegrolle, Portugalille, Ranskalle, Romanialle, Saksalle, Serbialle, Tšekille, Unkarille ja Virolle vakavan kansanterveysuhan johdosta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen tausta

               Tämä päätös koskee varojen käyttöön ottamista Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’EUSR’, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  1
               , jäljempänä ’asetus’, mukaisesti. Käyttöön otettavalla 484 199 841 euron määrällä on tarkoitus kattaa tuki Kreikalle ja Ranskalle kyseisissä maissa vuonna 2020 tapahtuneiden alueellisten luonnonkatastrofien johdosta sekä 17 jäsenvaltiolle ja kolmelle liittymisneuvotteluja käyvälle valtiolle (Albania, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Montenegro, Portugali, Ranska, Romania, Saksa, Serbia, Tšekki, Unkari ja Viro) covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan vaikutusten lieventämiseksi.

               Tähän varojen käyttöönottoa koskevaan ehdotukseen liittyy lisätalousarvioesitys (LTE) nro 2/2021
                  2
               , jossa ehdotetaan, että käyttämättä jääneistä vuoden 2020 määrärahoista siirretään 47 981 598 euroa suoraan EUSR:n toimintamäärärahojen budjettikohtaan, ja määrärahasiirto DEC nro 03/2021, jossa ehdotetaan, että solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta, jäljempänä ’SEAR-varaus’ siirretään 427 543 750 euroa EUSR:n toimintamäärärahojen budjettikohtaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina. EUSR-asetuksen 4 a artiklan 4 kohdan mukaisesti vuoden 2021 yleiseen talousarvioon on jo otettu 50 000 000 euroa (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina) ennakkomaksujen suorittamista varten. Näistä määrärahoista katetaan 8 674 493 euron ennakkomaksut, jotka liittyvät Kreikassa ja Ranskassa tapahtuneisiin alueellisiin luonnonkatastrofeihin. Covid-19-pandemiaan liittyvät ennakkomaksut, joiden määrä oli 132 736 830 euroa, maksettiin EUSR:n vuoden 2020 määrärahoista.

               2.Tiedot ja ehdot

               2.1Kreikka – tulvat Sterea Elladassa elokuussa 2020

               (1)Kreikka haki 29. lokakuuta 2020 rahoitustukea EUSR:sta Sterea Elladan aluetta elokuussa 2020 koetelleiden tulvien jälkeisten hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseksi.

               (2) Hakemus toimitettiin 12 viikon määräajassa ensimmäisestä katastrofin aiheuttamasta vahingosta, joka kirjattiin 9. elokuuta 2020. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alueellinen luonnonkatastrofi. Alueelliseksi luonnonkatastrofiksi määritellään luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Kreikan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 132 004 000 euroa. Vahinkojen määrä on 1,54 prosenttia Sterea Elladan (NUTS 2 -tason alue) BKT:sta ja ylittää näin sille asetuksessa säädetyn kynnysarvon, joka on 128 286 000 euroa (1,5 % alueen BKT:sta). Kreikalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea EUSR:sta.

               (5)EUSR:sta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin ensisijaisiin hätä- ja pelastustoimiin e alakohdassa tarkoitettuja toimia lukuun ottamatta.

               (6)Kreikka pyysi 29. lokakuuta 2020 toimittamassaan hakemuksessa asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 2. maaliskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 1507, jossa Kreikalle myönnettiin 330 010 euron ennakkomaksu. Ennakkomaksun määrä otetaan huomioon laskettaessa tuensaajavaltiolle rahoitusosuuden perusteella suoritettavaa jäljellä olevaa maksua. Komission perii takaisin perusteetta maksetut ennakkomaksut.

               (7)Hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Kesämyrskyrintama Thalia voimistui 9. elokuuta 2020 liikkuen Kreikan pohjoisosasta, jonne se oli saapunut kaksi päivää aikaisemmin, kohti Kreikan mantereen keski- ja kaakkoisosia, ja johti vertikaalisiin virtauksiin ja äärimmäisiin sääilmiöihin. Äärimmäiset sääolot aiheuttivat rankkasateita (sademäärä 300 mm 8 tunnissa), voimakkaita ukkosmyrskyjä ja myrskytuulia. Rankkasateet saivat aikaan sen, että kahden joen penkereet murtuivat, minkä seurauksena vesi tulvi 3 000 kotiin. Tulvat katkaisivat teitä, ja sekä matkailijoita että paikallisia asukkaita joutui tulvien saartamiksi. Lilas-joen kaikki kuusi tärkeintä siltaa romahtivat, ja joenvarsiteiden eroosion heikentämät penkereet murtuivat. Äärimmäiset sääolot aiheuttivat laajoja vahinkoja sähköverkolle, julkiselle infrastruktuurille ja yksityisasunnoille, ja suurin osa alueellisesta tieverkosta vahingoittui tilapäisesti tai pysyvästi käyttökelvottomaksi. Rankkasateet aiheuttivat kaltevassa maastossa katastrofaalisia hyökytulvia ja maanvyörymiä (pääasiassa jokien valuma-alueilla). Tulvissa ja mutavyöryissä kuoli kahdeksan ihmistä. Myös yritykset ja maatalousala kärsivät huomattavia vahinkoja. Verkkoinfrastruktuurille (vesi- ja jätevesihuoltoverkko, liikenneverkko, sillat, energia- ja televiestintäverkot) aiheutuneiden fyysisten vahinkojen kustannukset muodostavat suurimman osan hakemukseen sisältyvien välittömien vahinkojen arvioiduista kokonaiskustannuksista.

               (8)Kreikka on arvioinut asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 106 124 000 euroa ja esittänyt kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus kustannuksista (yli 69 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin (tiet ja sillat) korjaamiseen ja toiseksi suurin osuus raivaustoimenpiteisiin myrskytuhojen vaikutusalueella (yli 27 miljoonaa euroa).

               (9)Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, etteivät tukikelpoiset kustannukset kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               (11)Tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiivin 2007/60/EY täytäntöönpanon yhteydessä toteutettiin seuraavat toimet: tulvariskien alustava arviointiraportti (maaliskuu 2012), tulvariskille erityisen alttiiden alueiden tunnistaminen maan 14 vesienhoitoalueella sekä tulvariskien alustavan arviointiraportin päivitys (marraskuu 2012). Maan 14 vesienhoitoalueen tulvavaara- ja tulvariskikartoitus saatiin päätökseen maaliskuussa 2017. Myös maan kaikkien vesienhoitoalueiden tulvariskien hallintasuunnitelmat on saatu valmiiksi.

               2.2Keikka – Ianos-hirmumyrsky syyskuussa 2020

               (1)Kreikka haki 9. joulukuuta 2020 rahoitustukea EUSR:sta Välimeren alueelle syyskuussa 2020 iskeneen Ianos-hirmumyrskyn jälkeisten hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseksi.

               (2)Hakemus toimitettiin 12 viikon määräajassa ensimmäisestä katastrofin aiheuttamasta vahingosta, joka kirjattiin 19. syyskuuta 2020. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alueellinen luonnonkatastrofi. Alueelliseksi luonnonkatastrofiksi määritellään luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT) tai useita alueita kattavan katastrofin tapauksessa yli 1,5 prosenttia kyseisten alueiden painotetusta BKT:sta. Hakemus koskee viittä Kreikan NUTS 2 -tason aluetta (Ionia Nisia (EL62), Sterea Ellada (EL64), Ditiki Ellada (EL63), Thessalia (EL61), Peloponnisos (EL65)). Kreikan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 863 540 756 euroa. Aiheutuneet vahingot ovat 11,08 prosenttia viiden edellä mainitun NUTS 2 -tason alueen painotetusta BKT:stä, joten ne ylittävät kynnysarvon. Kreikalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea EUSR:sta.

               (5)EUSR:sta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin ensisijaisiin hätä- ja pelastustoimiin e alakohdassa tarkoitettuja toimia lukuun ottamatta.

               (6)Kreikka pyysi 9. joulukuuta 2020 toimittamassaan hakemuksessa asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 2. maaliskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 1511, jossa Kreikalle myönnettiin 2 158 852 euron ennakkomaksu. Ennakkomaksun määrä otetaan huomioon laskettaessa tuensaajavaltiolle rahoitusosuuden perusteella suoritettavaa jäljellä olevaa maksua. Komission perii takaisin perusteetta maksetut ennakkomaksut.

               (7)Hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Hirmumyrsky Ianos, joka tunnetaan myös nimellä Medicane Ianos, oli harvinainen Välimeren alueen trooppinen sykloni, joka vaikutti Kreikkaan 17.–20. syyskuuta 2020. Tämä harvinainen hirmumyrskyn kaltainen myrsky kulki koko Kreikan halki Keski-Thessalian alueen kautta. Se sai aikaan myrskytuulia (joiden tuulen nopeus oli voimakkaimmillaan 120 km/h), rankkasateita ja tulvia, jotka aiheuttivat neljän ihmisen kuoleman ja valtavia vahinkoja kiinteistöille ja infrastruktuurille. Rankkasateita esiintyi useilla sellaisilla vesistöalueilla, joille on ominaista jyrkkä pinnanmuodostus ja joilla syntyy tämän vuoksi vakavia tulvia. Karditsan ja Mouzakin kaupunkeihin tulvi valtavia määriä vettä, ja tulvat kestivät useita päiviä. Tulvien alle jäi Karditsan kaupungissa 5 000 kiinteistöä, 97 prosenttia alueen kaupoista vahingoittui, ja 15 kylää alueella kärsi vakavia tuhoja. Sähkönjakelussa oli laajalle ulottuneita katkoksia, ja vesihuolto keskeytyi monissa kylissä. Rautatieinfrastruktuurille ja tieverkolle on aiheutunut vakavaa vahinkoa. Vuoristoalueella kirjattiin 100 maanvyörymää ja 40 sortunutta siltaa. Myrsky sai liikkeelle tonneittain maa- ja kiviainesta, kaatoi satoja puita ja irrotti puunoksia. Tämä aiheutti ongelmia tieverkostossa. Ithacan, Kefalonian ja Zakynthoksen saarille julistettiin hätätila laajojen tulvien ja sähkökatkosten vuoksi. Pelastuspalveluyksiköt ilmoittivat vastaanottaneensa yli 2 500 avunpyyntöä tulvan alle jääneisiin koteihin ja autoihin loukkuun jääneiltä ihmisiltä, ja Kreikan palolaitos pelasti katastrofin koettelemilla alueilla lähes 1 000 ihmistä.

               (8)Kreikka on arvioinut asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 507 660 619 euroa ja esittänyt kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus kustannuksista (yli 293 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaamiseen ja toiseksi suurin osuus (yli 13 miljoonaa euroa) vesi- ja jätevesihuoltoinfrastruktuurin korjaamiseen.

               (9)Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, etteivät tukikelpoiset kustannukset kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               (11)Tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta annetun direktiivin 2007/60/EY täytäntöönpanon yhteydessä toteutettiin seuraavat toimet: tulvariskien alustava arviointiraportti (maaliskuu 2012), tulvariskille erityisen alttiiden alueiden tunnistaminen maan 14 vesienhoitoalueella sekä tulvariskien alustavan arviointiraportin päivitys (marraskuu 2012). Maan 14 vesienhoitoalueen tulvavaara- ja tulvariskikartoitus saatiin päätökseen maaliskuussa 2017. Myös maan kaikkien vesienhoitoalueiden tulvariskien hallintasuunnitelmat on saatu valmiiksi.

               2.3Kreikka – Samoksen, Ikarian ja Chiosin saarilla lokakuussa 2020 tapahtunut maanjäristys

               (1)Kreikka haki 22. tammikuuta 2021 rahoitustukea EUSR:sta Samoksen, Ikarian ja Chiosin saarilla lokakuussa 2020 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeisten hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseksi.

               (2)Hakemus toimitettiin 12 viikon määräajassa ensimmäisestä katastrofin aiheuttamasta vahingosta, joka kirjattiin 30. lokakuuta 2020. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alueellinen luonnonkatastrofi. Alueelliseksi luonnonkatastrofiksi määritellään luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Kreikan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 101 252 020 euroa. Vahinkojen määrä on 39,72 prosenttia Voreio Aigaion (NUTS 2 -tason alue) BKT:sta ja ylittää näin sille asetuksessa säädetyn kynnysarvon, joka on 38 239 500 euroa (1,5 % alueen BKT:sta). Kreikalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea EUSR:sta.

               (5)EUSR:sta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin ensisijaisiin hätä- ja pelastustoimiin e alakohdassa tarkoitettuja toimia lukuun ottamatta.

               (6)Kreikka pyysi 22. tammikuuta 2021 toimittamassaan hakemuksessa asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 8. maaliskuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 1623, jossa Kreikalle myönnettiin 253 131 euron ennakkomaksu. Ennakkomaksun määrä otetaan huomioon laskettaessa tuensaajavaltiolle rahoitusosuuden perusteella suoritettavaa jäljellä olevaa maksua. Komission perii takaisin perusteetta maksetut ennakkomaksut.

               (7)Hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Alueella, joka sijaitsee noin 14 kilometriä Samoksen saaresta koilliseen, tapahtui 30. lokakuuta 2020 maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7,0 Richterin asteikolla. Kolme päivää maanjäristyksen jälkeen kirjattiin noin 150 jälkijäristystä, joiden voimakkuus vaihteli. Maanjäristyksen aikana syntyi maankuoren repeämä, joka aiheutti jyrkän muutoksen merenpohjassa ja merenalaisen maanvyörymän. Maanjäristystä seurasi tämän vuoksi kolme peräkkäistä painovoima-aaltoa (tsunami), joiden korkeus oli enimmillään 1,5 metriä ja jotka aiheuttivat laajoja tulvia useilla alueilla Samoksen pohjoisosassa. Maanjäristys ja tsunami ovat aiheuttaneet vahinkoja Pohjoisella Egeanmerellä sijaitsevilla Samoksen, Ikarian ja Chiosin saarilla. Luonnonkatastrofissa kuoli kaksi ihmistä ja loukkaantui 19 ihmistä rakennusten romahtamisen ja rakennusten osien putoamisen seurauksena. Kirkoille, kouluille, museoille ja yksityisasunnoille aiheutui suuria vahinkoja. Samoksen Vathissa katastrofi aiheutti merkittävät vahingot. Vahinkoja aiheutui muun muassa 2 000 – 3 000 ihmisen asunnoille. Kaikille vanhoille kivirakennuksille aiheutui vahinkoja. Osa kärsi vähäisiä vahinkoja, osa tuhoutui täysin. Yhteensä 300 Samoksella sijaitsevaa rakennusta on edelleen vahingoittuneena. Maanjäristys tuhosi merkittävän osan tieverkostoa.

               (8)Kreikka on arvioinut asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 23 785 020 euroa ja esittänyt kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus kustannuksista (yli 10 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaamiseen ja toiseksi suurin osuus koulujen korjaamiseen (yli 6,6 miljoonaa euroa) raivaustoimenpiteisiin katastrofin vaikutusalueella (yli 4,5 miljoonaa euroa).

               (9)Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, etteivät tukikelpoiset kustannukset kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               (11)Kreikan hakemuksessa kuvataan katastrofien riskinehkäisyä ja -hallintaa koskevan, kyseessä olevan katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa. Vuosina 1978–1981 Kreikassa tapahtuneiden voimakkaiden maanjäristysten vuoksi Kreikan hallitus laati toimintapolitiikan luonnonkatastrofiriskien ehkäisyä ja hallintaa varten. Toimintapolitiikan tavoitteena on parantaa paikallisyhteisöjen selviytymiskykyä tarjoamalla puitteet toimille, joilla vähennetään tunnettuja riskejä, hallitaan maanjäristysten vaikutuksia ja otetaan käyttöön menettelyjä/toimenpiteitä uusien riskien ehkäisemiseksi. Kreikan rakennussäännöstö maanjäristysten vaikutusten vähentämiseksi sisältää päivitetyn maanjäristysvaarakartan.

               2.4Ranska – Alex-myrsky Provence-Alpes-Côtes d’Azurin alueella lokakuussa 2020

               (1)Ranska haki 21. joulukuuta 2020 rahoitustukea EUSR:sta Provence-Alpes-Côtes d’Azurin alueelle lokakuussa 2020 iskeneen Alex-myrskyn jälkeisten hätä- ja pelastustoimien rahoittamiseksi.

               (2)Hakemus toimitettiin 12 viikon määräajassa ensimmäisestä katastrofin aiheuttamasta vahingosta, joka kirjattiin 2. lokakuuta 2020. Hakemus sisältää kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (3)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (4)Hakemuksen mukaan kyseessä on asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alueellinen luonnonkatastrofi. Alueelliseksi luonnonkatastrofiksi määritellään luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Ranskan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 2 373 000 000 euroa. Vahinkojen määrä on 1,5 prosenttia Provence-Alpes-Côtes d’Azurin (NUTS 2 -tason alue) BKT:sta ja ylittää näin sille asetuksessa säädetyn kynnysarvon, joka on 2 372 040 600 euroa (1,5 % alueen BKT:sta). Ranskalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea EUSR:sta.

               (5)EUSR:sta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin ensisijaisiin hätä- ja pelastustoimiin e alakohdassa tarkoitettuja toimia lukuun ottamatta.

               (6)Ranska pyysi 21. joulukuuta 2020 toimittamassaan hakemuksessa asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 22. helmikuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 1340, jossa Ranskalle myönnettiin 5 932 500 euron ennakkomaksu. Ennakkomaksun määrä otetaan huomioon laskettaessa tuensaajavaltiolle rahoitusosuuden perusteella suoritettavaa jäljellä olevaa maksua. Komission perii takaisin perusteetta maksetut ennakkomaksut.

               (7)Hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Alex-myrsky koetteli Ranskaa 1.–4. lokakuuta 2020. Myrsky aiheutti erityisen vakavia vahinkoja Provence-Alpes-Côtes d’Azurin alueella. Nizzan kaupungin pohjoispuolella sijaitsevissa alppilaaksoissa mitattiin poikkeuksellisia sademääriä. Määrät ylittävät monilla näistä alueista sellaiset suurimmat sademäärät, joita saadaan vain kerran vuosisadassa. Rankkasateiden ja paikallisen maaston (jolle ovat ominaisia jyrkkien rinteiden reunustamat kapeat laaksot) yhdistelmä aiheutti useita vaarallisia ilmiöitä, kuten maanvyörymiä, murevirtoja, hyökytulvia ja vakavaa eroosiota vesistöjen varrella. Kumulatiiviset sademäärät olivat suurempia kuin koskaan aiemmin kirjatut suurimmat sademäärät. Kaikille infrastruktuuriverkoille aiheutui vakavia vahinkoja ja tuhoja, ja useat kaupungit joutuivat eristyksiin siltojen ja pääteiden romahdettua. Satoja rakennuksia vaurioitui. Myrskyssä kuoli yhdeksän ihmistä. Sateiden voimakkuus ja sademäärät vastasivat määriä, joita esiintyy vain kerran vuosisadassa tai harvemmin, ja sateisiin liittyi voimakkaita tuulia (tuulen nopeudeksi kirjattiin paikoin jopa 161 km/h). Suurimmat vahingot aiheutuivat Royan, Tinén ja Vésubian laaksoissa sijaitsevissa kunnissa. Vahinkoja aiheutui myös Estéronin ja Varin laaksoissa, joskin vähäisemmässä määrin. Myrsky katkaisi ensimmäisinä päivinä kaikki verkot (vesihuolto-, sähkö- ja tieverkot) Royan, Tinén ja Vésubian laaksoissa, joiden asukkaat joutuivat näin täysin eristyksiin. Kaiken kaikkiaan myrsky on aiheuttanut tuhoisia vahinkoja julkiselle ja yksityiselle omaisuudelle ja merkittävää vahinkoa maantie- ja rautatieinfrastruktuurille ja sähköverkoille. Katastrofilla on ollut vakavia vaikutuksia liiketoimintaan ja matkailuun.

               (8)Ranska on arvioinut asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 1 805 243 000 euroa ja esittänyt kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osuus kustannuksista (yli 663 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaamiseen ja toiseksi suurin osuus (yli 340 miljoonaa euroa) julkisten rakennusten ja kohteiden korjaamiseen.

               (9)Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               (11)Direktiivi 2007/60/EY on saatettu osaksi Ranskan kansallista lainsäädäntöä kansallisen ympäristösitoumuksen vahvistamisesta 12. heinäkuuta 2010 annetun lain nro 2010-788 221 §:llä ja tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 2. maaliskuuta 2011 annetulla asetuksella nro 2011-227. Ranska on saattanut direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään kansallisilla toimilla laatimalla tulvariskien kansallisen hallintastrategian ja alueellisilla toimilla laatimalla tulvariskien hallintasuunnitelmat vesienhoitoalueiden tasolla. Tulvariskien hallintasuunnitelma on väline, jolla tulvadirektiivi pannaan täytäntöön paikallistasolla.

               2.5Albania, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Montenegro, Portugali, Ranska, Romania, Saksa, Serbia, Tšekki, Unkari ja Viro – covid-19-pandemian vuoden 2020 alussa aiheuttama vakava kansanterveysuhka

               Maailman terveysjärjestölle (WHO) ilmoitettiin joulukuussa 2019 tuntematonta alkuperää olevasta keuhkokuume-epidemiasta Wuhanissa, Kiinassa. Epidemian aiheuttaja tunnistettiin myöhemmin uudeksi koronaviruskannaksi, jota ei ollut aiemmin tavattu ihmisillä – koronavirustauti 2019 (covid-19). WHO julisti 30. tammikuuta 2020 uuden koronavirusepidemian johdosta epidemian aiheuttaman kansainvälisen hätätilanteen.

               EUSR-asetusta muutettiin
                  3
                vuonna 2020 koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen yhteydessä sisällyttämällä vakavat kansanterveysuhat EU:n solidaarisuusperiaatteen soveltamisalaan.

               Tämän jälkeen komissio on vastaanottanut määräaikaan eli 24. kesäkuuta 2020 mennessä yhteensä 22 EUSR:n rahoitustukea koskevaa hakemusta. Yhteensä 19 EU:n jäsenvaltiota (Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro) ja kolme liittymisneuvotteluja käyvää maata (Albania, Montenegro ja Serbia) on pyytänyt rahoitustukea.

               Komission yksiköt ovat tutkineet kaikki saadut hakemukset perusteellisesti asetuksen ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto komission arviointien tärkeimmistä osatekijöistä.

               (12)Kaikki 22 hakemusta jätettiin covid-19-pandemian aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan perusteella tehdyille hakemuksille asetettuun viralliseen määräaikaan eli 24. kesäkuuta 2020 mennessä (ts. 12 viikon kuluessa muutosasetuksen (EU) 2020/461 voimaantulosta).

               (13)Covid-19-pandemia on vakava kansanterveysuhka, joka kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

               (14)Vastaanotetut 22 hakemusta sisältävät kaikki asetuksen 4 artiklassa vaaditut tiedot.

               (15)Seitsemän jäsenvaltiota (Espanja, Irlanti, Kreikka, Kroatia, Portugali, Saksa ja Unkari) pyysi hakemuksissaan ennakkomaksua EUSR:sta odotettavissa olevasta rahoitusosuudesta. Asetuksen 4 a artiklan mukaan ennakkomaksua solidaarisuusrahastosta voivat pyytää vain jäsenvaltiot. Komission yksiköt ovat alustavasti arvioineet edellä mainittujen seitsemän jäsenvaltion toimittamat hakemukset ja todenneet, että kaikki hakemukset täyttävät edellytykset ennakkomaksun maksamiseksi EUSR:sta.

               (16)Komission yksiköt vahvistivat vuonna 2020 alustavan arvioinnin pohjalta Espanjan, Irlannin, Kreikan, Kroatian, Portugalin, Saksan ja Unkarin osalta alustavasti hyväksytyt kokonaismenot yksinomaan ennakkomaksun määrän määrittämistä varten. Asetuksen viimeisimmässä muutoksessa EUSR:n ennakkomaksun enimmäismäärä nostettiin 25 prosenttiin rahoitustuen määrästä ja enintään 100 miljoonaan euroon.

               (17)Komissio hyväksyi 27. marraskuuta 2020 täytäntöönpanopäätöksen C(2020) 8574, jossa Irlannille myönnetään EUSR:sta 23 279 441 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Irlannille myöntämisen jälkeen;

               (18)Komissio hyväksyi 2. joulukuuta 2020 seuraavat täytäntöönpanopäätökset:

               –täytäntöönpanopäätös C(2020) 8686, jossa Kroatialle myönnetään EUSR:sta 8 462 280 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Kroatialle myöntämisen jälkeen;

               –täytäntöönpanopäätös C(2020) 8667, jossa Saksalle myönnetään EUSR:sta 15 499 409 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Saksalle myöntämisen jälkeen;

               –täytäntöönpanopäätös C(2020) 8687, jossa Kreikalle myönnetään EUSR:sta 4 535 700 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Kreikalle myöntämisen jälkeen;

               –täytäntöönpanopäätös C(2020) 8683, jossa Unkarille myönnetään EUSR:sta 26 587 069 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Unkarille myöntämisen jälkeen;

               –täytäntöönpanopäätös C(2020) 8688, jossa Portugalille myönnetään EUSR:sta 37 528 511 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Portugalille myöntämisen jälkeen;

               –täytäntöönpanopäätös C(2020) 8696, jossa Espanjalle myönnetään EUSR:sta 16 844 420 euron ennakkomaksu, joka maksettiin Espanjalle myöntämisen jälkeen.

               (19)Ennakkomaksun määrä on EUSR-asetuksen mukaisesti otettu huomioon laskettaessa tuensaajana olevalle jäsenvaltiolle rahoitusosuuden perusteella suoritettavaa jäljellä olevaa maksua. Komission perii takaisin perusteetta maksetut ennakkomaksut.

               (20)Kaikki saadut hakemukset arvioitiin yhtenä pakettina yhtenäisen ja tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi. Komissio tarkasteli perusteellisesti useita näkökohtia, kuten menojen tukikelpoisuutta (muun muassa analysoimalla, liittyivätkö esitetyt menot tukikelpoisiin toimiin ja olivatko ne aiheutuneet tukikelpoisuusjakson aikana) sekä sitä, liittyivätkö ne hätätoimiin ja olivatko ne suoraan yhteydessä covid-19-pandemiaan. Lisäksi komissio tarkasteli kokonaisarvioinnin johdonmukaisuutta. Komissio pyysi tarvittaessa hakijamaita toimittamaan lisätietoja, selityksiä ja perusteluja.

               (21)Komissio pystyi toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kanssa keskusteltuaan selvittämään tietyntyyppisten ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta koskevat kysymykset ja saattamaan arviointinsa päätökseen. Tämän jälkeen komission yksiköt määrittivät kunkin hakemuksen osalta hyväksyttyjen hätätoimien julkisten menojen kokonaismäärän.

               (22)Arvioinnin aikana ja Puolan viranomaisten kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen komission yksiköt totesivat, että Puolan viranomaisten 22. kesäkuuta 2020 esittämässä hakemuksessa ilmoitettu välittömien julkisten menojen kokonaismäärä oli yliarvioitu, ja sitä oli sen vuoksi pienennettävä kyseisten viranomaisten suostumuksella. Koska vakavan kansanterveysuhan kynnysarvo on Puolan tapauksessa 1 430,574 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja julkisten menojen tarkistettu kokonaismäärä on huomattavasti tätä kynnysarvoa pienempi, Puolan hakemus ei täytä EUSR:n tukiehtoja.

               (23)Arvioinnin aikana ja Slovenian viranomaisten kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen komission yksiköt totesivat, että Slovenian viranomaisten 17. kesäkuuta 2020 esittämässä hakemuksessa ilmoitettu julkisten menojen kokonaismäärä oli yliarvioitu, ja sitä oli sen vuoksi pienennettävä. Koska vakavan kansanterveysuhan kynnysarvo on Slovenian tapauksessa 135,102 miljoonaa euroa vuonna 2020 ja julkisten menojen tarkistettu kokonaismäärä on tätä kynnysarvoa pienempi, Slovenian hakemus ei täytä EUSR:n tukiehtoja.

               2.6Päätelmät

               Edellä esitetyistä syistä katastrofit, joihin Kreikka ja Ranska viittaavat hakemuksissaan, sekä covid-19-pandemiaan liittyvät 20 hakemusta täyttävät asetuksessa säädetyt edellytykset.

               3.Rahoitus EUSR:n vuoden 2021 määrärahoista

               Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093
                  4
               , jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan nojalla EUSR:n puitteissa voidaan ottaa käyttöön varoja SEAR-varauksesta. Määräykset, jotka koskevat EUSR:n varojen käyttöönottoa SEAR-varauksen yhteydessä, sisältyvät 16. joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten sopimuksen
                  5
                10 kohtaan (Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi).

               Koska EUSR on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, EUSR:n varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa bruttokansantuloon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

               Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. EUSR:sta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

               Seuraavassa esitetään Kreikan ja Ranskan hakemuksiin perustuva laskelma EUSR:sta maksettavasta rahoitustuesta, joka perustuu arvioon välittömistä kokonaisvahingoista:

                        Jäsenvaltiot

                        Katastrofin luokitus

                        Välittömät kokonaisvahingot

                        (euroa)

                        Sovellettava alueellisen katastrofin kynnysarvo
                        [1,5 % suhteessa BKT:hen]

                        (euroa)

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä

                        (euroa)

                        2,5 % välittömistä kokonaisvahingoista

                        Ennakkomaksut

                        (euroa)

                        KREIKKA

                        Sterea Elladan tulvat

                        Alueellinen

                        (2 artiklan 3 kohta)

                        132 004 000

                        128 286 000

                        3 300 100

                        330 010

                        KREIKKA

                        hirmumyrsky Ianos

                        Alueellinen

                        (2 artiklan 3 kohta)

                        863 540 756

                        116 933 271
                           6

                        21 588 519

                        2 158 852

                        KREIKKA

                        maanjäristys

                        Alueellinen

                        (2 artiklan 3 kohta)

                        101 252 020

                        38 239 500

                        2 531 301

                        253 131

                        RANSKA

                        Alex-myrsky

                        Alueellinen

                        (2 artiklan 3 kohta)

                        2 373 000 000

                        2 372 040 600

                        59 325 000

                        5 932 500

                        YHTEENSÄ

                        86 744 920

                        8 674 493

               Komissio soveltaa vakavien kansanterveysuhkien yhteydessä tukimäärien määrittämiseen samankaltaista menetelmää kuin luonnonkatastrofien yhteydessä. Näin ollen maa saa 2,5 prosenttia tukikelpoisten julkisten menojen kokonaismäärästä vakaviin kansanterveysuhkiin sovellettavan maakohtaisen kynnysarvon alle jäävältä osuudelta ja 6 prosenttia kynnysarvon ylittävältä julkisten menojen osuudelta. Tämä on ilmoitettu myös komission verkkosivustolla
                  7
               . Koska näin laskettu kaikkien maiden yhteenlaskettu tukimäärä ylitti käytettävissä olevat määrärahat, maakohtaisia määriä pienennettiin määräsuhteessa.

               Albanian, Belgian, Espanjan, Irlannin, Italian, Itävallan, Kreikan, Kroatian, Latvian, Liettuan, Luxemburgin, Montenegron, Portugalin, Ranskan, Romanian, Saksan, Serbian, Tšekin, Unkarin ja Viron toimittamien covid-19-pandemian aiheuttamaan vakavaan kansanterveysuhkaan liittyvien EUSR-hakemusten osalta komission yksiköt ehdottavat näin ollen budjettivallan käyttäjälle seuraavien määrien käyttöönottoa:

                        Maa

                        Ilmoitetut julkiset menot yhteensä
                        (euroa)

                        Komission hyväksymät tukikelpoiset julkiset menot yhteensä (euroa)

                        Vakavan kansanterveysuhan osalta sovellettava kynnysarvo

                        (miljoonaa euroa)

                        Mahdollinen tuen määrä

                        (euroa)

                        Määräsuhteen mukainen tuki

                         määrä

                        (euroa)

                        Maksettu ennakko

                        Loppumaksua varten käyttöön otettava määrä

                        (euroa)

                        1

                        Albania

                        54 998 000

                        54 755 654

                        38,852

                        1 925 519

                        905 271

                        0

                        905 271

                        2

                        Itävalta

                        2 111 595 244

                        1 798 883 065

                        1 153,959

                        67 544 419

                        31 755 580

                        0

                        31 755 580

                        3

                        Belgia

                        2 192 550 000

                        2 132 102 000

                        1 388,322

                        79 334 850

                        37 298 777

                        0

                        37 298 777

                        4

                        Kroatia

                        658 771 839

                        358 524 373

                        151,638

                        16 204 132

                        7 618 270

                        8 462 280

                        0
                           8

                        5

                        Tšekki

                        1 832 510 000

                        959 231 097

                        588,597

                        36 952 971

                        17 373 205

                        0

                        17 373 205

                        6

                        Viro

                        173 328 000

                        171 932 664

                        76,647

                        7 633 315

                        3 588 755

                        0

                        3 588 755

                        7

                        Ranska

                        7 011 813 781

                        4 284 611 574

                        1 792,639

                        194 334 329

                        91 365 053

                        0

                        91 365 053

                        8

                        Saksa

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        61 997 635

                        29 147 795

                        15 499 409

                        13 648 386

                        9

                        Kreikka

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        18 142 800

                        8 529 722

                        4 535 700

                        3 994 022

                        10

                        Unkari

                        1 997 208 000

                        1 632 956 193

                        385,263

                        84 493 167

                        39 723 926

                        26 587 069

                        13 136 857

                        11

                        Irlanti

                        1 997 000 000

                        1 996 328 000

                        762,921

                        93 077 445

                        43 759 771

                        23 279 441

                        20 480 330

                        12

                        Italia

                        3 755 558 000

                        3 749 558 000

                        1 792,639

                        162 231 115

                        76 271 930

                        0

                        76 271 930

                        13

                        Latvia

                        178 626 000

                        91 884 602

                        85,947

                        2 504 931

                        1 177 677

                        0

                        1 177 677

                        14

                        Liettua

                        176 974 000

                        176 932 597

                        131,433

                        6 015 801

                        2 828 291

                        0

                        2 828 291

                        15

                        Luxemburg

                        168 230 000

                        168 230 000

                        114,768

                        6 076 920

                        2 857 025

                        0

                        2 857 025

                        16

                        Montenegro

                        15 329 000

                        15 329 000

                        14,154

                        424 350

                        199 505

                        0

                        199 505

                        17

                        Portugali

                        3 470 870 000

                        2 318 870 000

                        598,233

                        118 194 045

                        55 568 181

                        37 528 511

                        18 039 670

                        18

                        Romania

                        848 631 000

                        841 391 000

                        596,025

                        29 622 585

                        13 926 870

                        0

                        13 926 870

                        19

                        Serbia

                        495 400 765

                        495 400 765

                        121,926

                        25 456 636

                        11 968 276

                        0

                        11 968 276

                        20

                        Espanja

                        15 750 543 061

                        2 941 717 381

                        1 792,639

                        113 760 678

                        53 483 861

                        16 844 420

                        36 639 441

                        YHTEENSÄ

                        1 125 927 643

                        529 347 741

                        132 736 830

                        397 454 921

               Rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaan SEAR-varauksen vuotuinen enimmäismäärä on 1 200 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina ja 1 273 450 000 euroa käypinä hintoina. Rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään, että SEAR-varauksen vuoden 2021 kokonaismäärärahoista 25 prosenttia (318 362 500 euroa käypinä hintoina) on säilytettävä varauksessa 1. lokakuuta 2021 asti, minkä jälkeen tämä osuus on käytettävissä SEAR-varauksen kaikkia osia varten. Lisäksi rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaan enimmäismäärä, joka voidaan ottaa käyttöön EUSR:sta 1. syyskuuta mennessä, on 50 prosenttia SEAR-varauksen kokonaismäärärahoista sen jälkeen, kun edellä mainittu 25 prosentin osuus on vähennetty. Näin ollen enimmäismäärä, joka voidaan ottaa käyttöön EUSR:n vuoden 2021 määrärahoista 1. syyskuuta 2021 mennessä, on 477 543 750 euroa. EUSR-asetuksen 4 a artiklan 4 kohdan mukaisesti vuoden 2021 yleiseen talousarvioon on jo otettu 50 000 000 euroa (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina) ennakkomaksujen suorittamista varten. Tämä määrä käytetään neljään luonnonkatastrofiin liittyvien ennakkomaksujen maksamiseen, ja jäljelle jäävä määrä (41 325 507 euroa) on käytettävissä tuleviin ennakkomaksutarpeisiin myöhemmin kuluvana vuonna.

               Lisäksi vuoden 2020 määrärahoista oli vuoden lopussa käyttämättä 47 981 598 euroa, jotka siirretään vuodelle 2021.

               Tämän vuoksi EUSR:sta tässä vaiheessa vuotta 2021 käytettävissä oleva enimmäismäärä on 525 525 348 euroa. Tämä määrä riittää kattamaan edellä esitetyt, tämän käyttöönottopäätöksen mukaiset tarpeet (484 199 841 euroa; tästä määrästä 86 744 920 euroa liittyy luonnonkatastrofeihin Kreikassa ja Ranskassa ja 397 454 921 euroa liittyy covid-19-pandemian seurauksena tehtyihin hakemuksiin).

                        EUSR:sta tällä hetkellä käytettävissä oleva määrä:

                        SEAR-varauksen vuoden 2021 määrärahat

                          1 273 450 000 euroa

                        Miinus 25 % vuoden 2021 SEAR-varauksen määrärahoista, jotka on säilytettävä varauksessa 1. lokakuuta 2021 saakka

                        –318 362 500 euroa

                        Käytettävissä olevat SEAR-varauksen määrärahat yhteensä 1. lokakuuta asti

                        955 087 500 euroa

                        SEAR-varauksen vuoden 2021 määrärahoista EUSR:n käytettävissä oleva määrä 1. syyskuuta 2021 asti (50 % käytettävissä olevista SEAR-varauksen vuoden 2021 määrärahoista)

                        477 543 750 euroa

                        Josta ennakkomaksuihin varattu määrä

                        50 000 000 euroa

                        Plus vuodelle 2021 siirretyt käyttämättä jääneet vuoden 2020 määrärahat

                        47 981 598 euroa

                        EUSR:n käytettävissä oleva kokonaismäärä 1. syyskuuta 2021 saakka

                        525 525 348 euroa

                        Kreikassa ja Ranskassa tapahtuneiden luonnonkatastrofien sekä covid-19-pandemiaan liittyvien hakemusten vuoksi käyttöön otettavaksi ehdotettu kokonaismäärä

                        484 199 841 euroa

                        Jäljellä olevat määrärahat 1. syyskuuta asti

                        41 325 507 euroa

               2021/0077 (BUD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Kreikalle ja Ranskalle luonnonkatastrofien johdosta sekä Albanialle, Belgialle, Espanjalle, Irlannille, Italialle, Itävallalle, Kreikalle, Kroatialle, Latvialle, Liettualle, Luxemburgille, Montenegrolle, Portugalille, Ranskalle, Romanialle, Saksalle, Serbialle, Tšekille, Unkarille ja Virolle vakavan kansanterveysuhan johdosta

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  9
                ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välillä 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi
                  10
               , ja erityisesti sen 10 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta suurten tai alueellisten luonnonkatastrofien tai vakavien kansanterveysuhkien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan.

               (2)Rahasto ei saa ylittää neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093
                  11
               , jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, 9 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä. Rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaan enimmäismäärä, joka voidaan ottaa käyttöön rahaston vuoden 2021 määrärahoista 1 päivään syyskuuta 2021 mennessä, on 477 543 750 euroa. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun asetuksen 4 a artiklan 4 kohdan mukaisesti vuoden 2021 yleiseen talousarvioon on jo otettu 50 000 000 euroa (sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina) ennakkomaksujen maksamista varten. Lisäksi vuoden 2020 määrärahoista oli kyseisen vuoden lopussa käyttämättä 47 981 598 euroa, jotka siirretään vuodelle 2021. Näin ollen tässä vaiheessa vuotta 2021 rahastosta käytettävissä oleva enimmäismäärä on 525 525 348 euroa, ja tämä määrä riittää kattamaan tämän käyttöönottopäätöksen mukaiset tarpeet.

               (3)Kreikka toimitti 29 päivänä lokakuuta 2020 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi Sterea Elladassa elokuussa 2020 esiintyneiden tulvien johdosta.

               (4)Kreikka toimitti 9 päivänä joulukuuta 2020 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi Ianos-hirmumyrskyn Ionia Nisian, Sterea Elladan, Ditiki Elladan, Thessalian ja Peloponnisosin alueilla syyskuussa 2020 aiheuttamien vahinkojen johdosta.

               (5)Kreikka toimitti 22 päivänä tammikuuta 2021 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi Samoksen, Ikarian ja Chiosin saarilla lokakuussa 2020 tapahtuneen maanjäristyksen johdosta.

               (6)Ranska toimitti 21 päivänä joulukuuta 2020 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi Alex-myrskyn Provence-Alpes-Côtes d’Azurin alueella lokakuussa 2020 aiheuttamien vahinkojen johdosta.

               (5)Albania, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Latvia, Liettua, Luxemburg, Montenegro, Portugali, Ranska, Romania, Saksa, Serbia, Tšekki, Unkari ja Viro toimittivat 24 päivään kesäkuuta 2020 mennessä hakemukset rahaston varojen käyttöönottamiseksi covid-19-pandemian alkuvuodesta 2020 aiheuttaman vakavan kansanterveysuhan johdosta.

               (6)Kyseisten jäsenvaltioiden hakemukset täyttävät asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklassa säädetyt edellytykset rahoitustuen myöntämiseksi rahastosta.

               (7)Sen vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen myöntämiseksi Kreikalle ja Ranskalle luonnonkatastrofien johdosta sekä Albanialle, Belgialle, Espanjalle, Irlannille, Italialle, Itävallalle, Kreikalle, Kroatialle, Latvialle, Liettualle, Luxemburgille, Montenegrolle, Portugalille, Ranskalle, Romanialle, Saksalle, Serbialle, Tšekille, Unkarille ja Virolle vakavan kansanterveysuhan johdosta.

               (8) Koska Kroatian tapauksessa lopullinen tukimäärä ylittää jo maksetun ennakkomaksun, Kroatian osalta ei tarvitse ottaa käyttöön lisävaroja ja aiheettomasti maksettu osuus ennakkomaksusta peritään takaisin asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 a artiklan mukaisesti.

               (9)Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Varainhoitovuotta 2021 koskevassa unionin yleisessä talousarviossa otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja maksusitoumus- ja maksumäärärahoina luonnonkatastrofeihin liittyen seuraavasti:

               (a)3 300 100 euroa Kreikkaa varten Sterea Elladan tulviin liittyen; määrä sisältää 330 010 euron ennakkomaksun;

               (b)21 588 519 euroa Kreikkaa varten Ianos-hirmumyrskyyn liittyen; määrä sisältää 2 158 852 euron ennakkomaksun;

               (c)2 531 301 euroa Kreikkaa varten Samoksen, Chiosin ja Ikarian saarilla tapahtuneeseen maanjäristykseen liittyen; määrä sisältää 253 131 euron ennakkomaksun;

               (d)59 325 000 euroa Ranskaa varten Alex-myrskyyn liittyen; määrä sisältää 5 932 500 euron ennakkomaksun.

               2 artikla

               Varainhoitovuotta 2021 koskevassa unionin yleisessä talousarviossa otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja maksusitoumus- ja maksumäärärahoina vakavaan kansanterveysuhkaan liittyen seuraavasti:

               a) 905 271 euroa Albaniaa varten;

               b) 31 755 580 euroa Itävaltaa varten;

               c) 37 298 777 euroa Belgiaa varten;

               d) 17 373 205 euroa Tšekkiä varten;

               e) 3 588 755 euroa Viroa varten;

               f) 91 365 053 euroa Ranskaa varten;

               g) 13 648 386 euroa Saksaa varten;

               h)3 994 022 euroa Kreikkaa varten;

               i) 13 136 857 euroa Unkaria varten;

               j) 20 480 330 euroa Irlantia varten;

               k) 76 271 930 euroa Italiaa varten;

               i) 1 177 677 euroa Latviaa varten;

               m) 2 828 291 euroa Liettuaa varten;

               n) 2 857 025 euroa Luxemburgia varten;

               o) 199 505 euroa Montenegroa varten;

               p) 18 039 670 euroa Portugalia varten;

               q) 13 926 870 euroa Romaniaa varten;

               r) 11 968 276 euroa Serbiaa varten;

               s) 36 639 441 euroa Espanjaa varten.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan … päivästä ...kuuta ... [sen hyväksymispäivästä]
                  12***.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                     (1)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014 (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143) ja 30 päivänä maaliskuuta 2020 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 461/2020 (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 9).

                     (2)

                        COM(2021) 200.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/461, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020.

                     (4)

                        EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 11.

                     (5)

                        EUVL C 433I, 22.12.2020, s. 28.

                     (6)

                        Ianos-hirmumyrskyn tapauksessa on kyseessä useisiin alueisiin kohdistunut luonnonkatastrofi. Tämän vuoksi kynnysarvon laskentaperusteena on asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti kyseisten alueiden BKT-lukujen keskiarvo painotettuna sen mukaan, mikä on kunkin alueen osuus kokonaisvahingosta.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/regional_policy/en/funding/solidarity-fund/covid-19

                     (8)

                        Kroatialta peritään takaisin 844 010 euroa.

                     (9)

                        EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (10)

                        EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 28.

                     (11)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 11).

                     (12)
                  ** Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.3.2021
            COM(2021) 145 final
            2021/0072(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisellä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetussa luonnonmukaisia tuotteita käsittelevässä sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisellä sopimuksella perustetussa luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita käsittelevässä sekakomiteassa, jäljempänä ’sekakomitea’, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun sekakomitean on määrä hyväksyä oma työjärjestyksensä, jäljempänä ’työjärjestys’.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1 EU:n ja Chilen tasavallan sopimus luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kaupasta

                  Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisellä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetaan sekakomitea.

                  Tässä säädöksessä vahvistetaan kyseisen komitean työjärjestys. Oikeudenmukaisilla ja selkeillä säännöillä varmistetaan luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita käsittelevässä EU-Chile-sekakomiteassa käytävien keskustelujen tuloksellisuus.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun luonnonmukaisilla tuotteilla kauppaa käyvät kumppanit perustavat sekakomitean; tämä on kuitenkin yleinen käytäntö muiden kansainvälisten kauppasopimusten yhteydessä. EU:n ja Chilen sopimus on ensimmäinen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kaupasta tehty kansainvälinen sopimus.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               3.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               4.•Oikeusperusta

               Sopimus allekirjoitettiin neuvoston päätöksen (EU) 2017/436
                  1
                mukaisesti 27. huhtikuuta 2017, ja se tuli voimaan Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen, luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/2307
                  2
                mukaisesti 1. tammikuuta 2018
                  3
               .

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa
                  4
               ”.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Sekakomitea on sopimuksella eli Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisellä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustettu elin

               Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on kansainvälisen oikeuden mukaan Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen 8 artiklan mukaisesti sitova.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellulla säädöksellä on tavoitteita ja siihen sisältyy osatekijöitä, jotka koskevat yhteistä kauppapolitiikkaa. Näitä suunnitellun säädöksen eri tekijöitä ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN

               Ei sovelleta

               2021/0072 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisellä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetussa luonnonmukaisia tuotteita käsittelevässä sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä (EU) 2017/2307
                  5
               , ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2018.

               (2)Sopimuksen 8 artiklalla perustetaan luonnonmukaisia tuotteita käsittelevä sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, jonka tehtävänä on hallinnoida sopimusta ja tehdä sen täytäntöönpanoa ja toimivuutta varten tarvittavia päätöksiä.

               (3)Sopimuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaan sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

               (4)Sopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekakomitean työjärjestys olisi hyväksyttävä.

               (5)On aiheellista määrittää sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta sekakomitean työryhmän työjärjestykseen, koska työjärjestyksestä tulee unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisellä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kaupasta tehdyllä sopimuksella perustetussa luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita käsittelevässä sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen perustuu tämän päätöksen liitteen mukaiseen sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 67, 14.3.2017, s. 33.

                     (2)

                        EUVL L 331, 14.12.2017, s. 1.

                     (3)

                        EUVL L 331, 14.12.2017, s. 4.

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/2307, annettu 9 päivänä lokakuuta 2017, Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen, luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 331,                14.12.2017, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.3.2021
            COM(2021) 145 final
            LIITE
            asiakirjaan
             Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisellä luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetussa luonnonmukaisia tuotteita käsittelevässä sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

               Liite

               Luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita käsittelevän sekakomitean PÄÄTÖS N:o 1,

               annettu … 2021,

               työjärjestyksen vahvistamisesta

               LUONNONMUKAISESTI TUOTETTUJA TUOTTEITA KÄSITTELEVÄ SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja Chilen tasavallan välisen luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 8 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaan luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita käsittelevä sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

               (2)Sen vuoksi työjärjestys olisi hyväksyttävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               LUONNONMUKAISESTI TUOTETTUJA TUOTTEITA KÄSITTELEVÄN SEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               1 artikla

               Kokoonpano ja puheenjohtajuus

               1.Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’, ja Chilen tasavallan, jäljempänä ’Chile’, välisen sopimuksen 8 artiklalla perustettu luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita käsittelevä sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, hoitaa sille sopimuksen 8 artiklan 3 kohdassa määrätyt tehtävät.

               2.Sekakomitealla on EU:ta edustava puheenjohtaja ja Chileä edustava puheenjohtaja.

               3.Kumpikin puheenjohtaja voi siirtää kaikki puheenjohtajan tehtävänsä tai osan niistä nimetylle varapuheenjohtajalle, jolloin kaikki jäljempänä olevat viittaukset puheenjohtajaan koskevat samalla tavoin myös nimettyä varapuheenjohtajaa.

               4.Kumpikin puheenjohtaja nimeää henkilön, joka toimii yhteyshenkilönä kaikissa sekakomitean toimintaan liittyvissä asioissa. Puheenjohtajien nimeämät yhteyshenkilöt vastaavat yhdessä sekakomitean sihteeristön tehtävistä.

               2 artikla

               Kokoukset

               Sekakomitea kokoontuu kerran vuodessa joko fyysisesti vuoroin EU:ssa ja vuoroin Chilessä tai video- tai puhelinneuvottelun välityksellä. Osapuolet sopivat yhdessä paikasta ja tavasta jommankumman osapuolen pyynnöstä, kuitenkin viimeistään 90 päivän kuluttua pyynnön esittämisestä.

               3 artikla

               Sihteeristö

               Yksi Euroopan komission virkamies ja yksi Chilen kansainvälisten taloussuhteiden sihteeristön virkamies toimivat yhdessä sekakomitean sihteeristöinä.

               4 artikla

               Kirjeenvaihto

               1.Kaikesta sekakomiteaa koskevasta kirjeenvaihdosta toimitetaan jäljennös molemmille sihteeristöille.

               2.Kirjeenvaihto voi olla missä tahansa kirjoitetussa muodossa, myös sähköpostina.

               5 artikla

               Kokousten esityslistat

               1.Sihteeristöt laativat esityslistaluonnoksen ennen kutakin kokousta. Esityslistaluonnoksessa voi olla mitä tahansa sopimuksen 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja asioita. Esityslistaluonnos toimitetaan puheenjohtajille viimeistään 20 työpäivää ennen kokouksen alkua.

               2.Lopullinen esityslista toimitetaan puheenjohtajille vähintään viisi työpäivää ennen kokouksen alkua.

               3.Puheenjohtajat hyväksyvät yhteisymmärryksellä esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistalla olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle molempien puheenjohtajien suostumuksella.

               6 artikla

               Sopimuksen liitteen I tai II muuttaminen

               1.Kumpi tahansa osapuoli voi pyytää tuotteiden lisäämistä sopimuksen liitteessä I tai II oleviin tuoteluetteloihin tai näissä tuoteluetteloissa olevien tuotteiden poistamista tai päivittämistä.

               2.Pyyntö on lähetettävä puheenjohtajille vähintään 10 työpäivää ennen kokouksen alkua.

               3.Pyyntöön on liitettävä täydellinen asiakirja-aineisto, joka sisältää pääperusteet tuotteiden lisäämiseksi, poistamiseksi tai päivittämiseksi.

               4.Kukin osapuoli tarkastelee toisen osapuolen pyyntöä omien sovellettavien oikeudellisten vaatimustensa ja menettelyjensä mukaisesti.

               7 artikla

               Päätökset ja suositukset

               1.Sekakomitea voi antaa suosituksia ja tehdä päätöksiä yksimielisesti sopimuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

               2.Sekakomitea tekee päätöksen sopimuksen liitteen I tai II muuttamisesta sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jos toinen osapuoli hyväksyy vastaavuuden.

               3.Sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut sekakomitean suositukset sopimuksen uudelleentarkastelusta osoitetaan osapuolille, ja niissä on oltava puheenjohtajien allekirjoitukset.

               8 artikla

               Pöytäkirja

               1.Sihteeristöt laativat kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen 30 päivän kuluessa kokouksen päättymisestä. Pöytäkirjaluonnoksessa mainitaan annetut suositukset ja/tai päätökset sekä mahdolliset muut kokouksessa tehdyt päätelmät.

               2.Molemmat osapuolet hyväksyvät pöytäkirjat kirjallisesti 60 päivän kuluessa kokouspäivästä tai muusta osapuolten sopimasta päivästä. Kun pöytäkirja on hyväksytty, puheenjohtajat allekirjoittavat sen kaksi alkuperäiskappaletta. Kumpikin puheenjohtaja säilyttää pöytäkirjan alkuperäiskappaleen.

               9 artikla

               Kulut

               1.Kumpikin osapuoli vastaa sekakomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluistaan.

               2.Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kustannuksista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               10 artikla

               Julkisuus ja luottamuksellisuus

               1.Asioiden käsittely sekakomiteassa on luottamuksellista.

               2.Elleivät puheenjohtajat toisin päätä, sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia.

               3.Kun osapuoli toimittaa lainsäädännössään luottamukselliseksi luokiteltuja tietoja, toisen osapuolen on käsiteltävä näitä tietoja luottamuksellisina, kuten sopimuksen 10 artiklassa määrätään.

               4.Kumpikin osapuoli voi päättää sekakomitean päätösten ja suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa lehdessään.

                     (1)

                        EUVL L 331, 14.12.2017, s. 4.