Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0159

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)  /* KOM/2008/0159 lopull. - COD 2008/0064 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 28.3.2008KOM(2008) 159 lopullinen2008/0064 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)(KOMISSION ESITTÄMÄ)PERUSTELUTEuroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi (2009)1. JOHDANTOEuroopan on vahvistettava luovuuttaan ja innovointikykyään sekä sosiaalisista että taloudellisista syistä. Eurooppa-neuvosto on useasti todennut, että innovointi on ratkaiseva tekijä siinä, pystytäänkö Euroopassa löytämään ratkaisuja globalisaatiosta johtuviin haasteisiin ja hyödyntämään sen mukanaan tuomat mahdollisuudet. Esimerkiksi joulukuussa 2006 neuvosto totesi, että ”Euroopan on käytettävä strategista lähestymistapaa, jolla pyritään saamaan aikaan innovaatioille suotuisa ympäristö, jossa tietämys muunnetaan innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi”[1]. Nykytalous, jossa korostuu tiedon paremmalla hyödyntämisellä ja nopealla innovoinnilla saavutettava arvonlisäys, edellyttää luovien taitojen pohjan laajentamista kattamaan koko väestö. Erityisesti tarvitaan taitoja ja osaamista, joiden turvin ihmiset pystyvät suhtautumaan muutoksiin mahdollisuuksina ja pysymään avoimina uusille ajatuksille, jotka edistävät innovointia ja aktiivista osallistumista kulttuurisesti monimuotoiseen osaamisyhteiskuntaan.Innovointikyky muistuttaa läheisesti luovuutta siinä mielessä, että se on kulttuurisiin ja ihmissuhdetaitoihin ja arvoihin perustuva yksilön ominaisuus. Jotta siitä saataisiin kaikki mahdollinen hyöty, sitä on kehitettävä laajasti koko väestössä. Eurooppa-neuvosto korosti jälleen koulutuksen merkitystä luovuuden, innovaatioiden ja kilpailukyvyn lisäämiselle maaliskuussa 2007, jolloin se otti käyttöön koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin yhdistävän käsitteen ”osaamiskolmio”[2].Koulutus 2010 -työohjelma[3] sekä elinikäistä oppimista, nuorisopolitiikkaa ja niihin liittyviä aloja kuten kulttuuria koskevat yhteisön toimintaohjelmat tarjoavat mahdollisuuksia vaihtaa Euroopan tasolla kokemuksia ja hyviä käytäntöjä ja syventää sidosryhmien käsitystä siitä, miten luovuutta ja innovointikykyä voidaan edistää. Tällainen on etenkin elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus[4]. Siinä vahvistetaan eurooppalainen viitekehys, johon sisältyy kahdeksan avaintaitoa (jotka määritellään ”tietoina, taitoina ja asenteina”) ja joka käsittää kaikki elämänvaiheet kattavan laajan koulutusohjelman. Monilla näistä taidoista on merkitystä henkilökohtaisen, ihmissuhteisiin liittyvän ja kulttuurien välisen luovuuden ja innovoinnin kannalta. Tällaisia avaintaitoja ovat esimerkiksi ”matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla”, ”digitaaliset taidot”, ”oppimistaidot”, ”sosiaaliset ja kansalaisuuteen liittyvät taidot”, ”aloitekyky ja yrittäjyys” sekä ”tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot”.Euroopan teemavuodeksi nimeäminen helpottaa huomattavasti haasteisiin vastaamista, sillä sen avulla voidaan lisätä yleistä tietoisuutta asiasta, levittää tietoa hyvistä käytännöistä, kannustaa tutkimustoimintaa, luovuutta ja innovointia sekä virittää poliittista keskustelua ja saada aikaan muutoksia. Teemavuoden aikana yhteisö sekä kansallinen ja alue- ja paikallistaso toimivat yhdessä, ja myös sidosryhmille tarjoutuu mahdollisuus osallistua toimintaan. Yhteistyö luo synergiaa tiedotus- ja valistustoimintaan ja mahdollistaa poliittisen keskustelun kohdistamisen johonkin tiettyyn kysymykseen.Teemavuoden 2009 tavoitteena on edistää luovuutta ja innovointikykyä kaikille kuuluvina avaintaitoina. Tavoite noudattaa komission tiedonantoa Laajapohjainen innovaatiostrategia EU:lle , sillä sen mukaan ”… [koulutuksen] on oltava politiikan keskiössä, muuten innovaatiotoiminta jää tuuliajolle. Koulutuksella on tuettava lahjakkuutta ja luovuutta jo varhaisessa vaiheessa.[5]” Näin ollen elinikäisen oppimisen ohjelma on tärkeä tuki tälle aloitteelle. Muita asiaan liittyviä aloja kuten yritystoimintaa, tietoyhteiskuntaa, tutkimusta, koheesiota tai maaseudun kehittämistä koskevalla politiikalla ja ohjelmilla tuetaan soveltuvin osin tätä Euroopan teemavuotta.2. TAUSTAALuovuus on inhimillinen ominaisuus, joka ilmenee monilla aloilla ja monissa eri yhteyksissä taideteoksista, muotoilusta ja käsityötuotteista aina tieteellisiin saavutuksiin ja yrittäjyyteen, sosiaalinen yrittäjyys mukaan luettuna. Luovuuden moniulotteisuus viittaa siihen, että tietämys useilta eri aloilta – niin teknisiltä kuin muiltakin aloilta – voi muodostaa perustan luovuudelle ja innovoinnille. Innovointi on uusien ajatusten toteuttamista käytännössä; luovuus on innovoinnin ehdoton edellytys. Uusien tuotteiden, palvelujen, menetelmien, strategioiden ja organisaatioiden edellytyksenä on, että ihmiset kehittelevät uusia ajatuksia ja yhdistelevät niitä uusin tavoin. Luova ajattelu ja vaativa ongelmanratkaisu ovat sen vuoksi yhtä oleellisia talouden ja yhteiskunnan aloilla kuin taiteessakin.Luovuuden ja innovoinnin keskittymien – taidemaailman ja tieteen ja teknologian maailman – välillä ei useinkaan ole kovin tiivistä yhteyttä. Yksi teemavuoden tärkeistä tavoitteista on lähentää näitä maailmoja osoittamalla konkreettisin esimerkein, kuinka hyödyllistä on tarkastella luovuuden ja innovoinnin käsitteitä yhdessä useilla aloilla, esimerkiksi kouluissa, yliopistoissa ja yksityisissä ja julkisissa organisaatioissa.Merkittävä ja usein hyödyntämätön innovaatioiden lähde voi löytyä organisaation ulkopuolelta eli käyttäjistä. Käyttäjien tarpeet voivat olla lähtökohtana uusien ja kilpailukykyisempien tuotteiden ja palvelujen kehittämiselle ja niiden parantamiselle ja suunnittelulle. Jos käyttäjillä on tarvittavaa osaamista, he pystyvät kuluttajina turvaamaan innovointimyönteisen markkinaympäristön ja sen lisäksi ratkaisemaan odottamattomia ongelmia ja osallistumaan tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen. Kuluttajien osallistumisen myönteiset vaikutukset ovat selitys sille, miksi tiivistä yhteistyötä käyttäjien kanssa tekevät uuden teknologian tuottajat ovat innovoineet menestyksekkäästi.Taidot ja innovointi ovat dynaamisessa suhteessa toisiinsa: ihmisten asenteet ja heidän taitonsa ja tietonsa edistävät innovointia, ja innovointi puolestaan muuttaa osaltaan taitotarpeita niin yhteiskunnassa kuin yrityksissäkin. Millään tietyllä taitojen yhdistelmällä ei voida taata menestyksekästä innovointia kaikissa olosuhteissa. Innovointiprosesseista on tulossa entistä verkostoituneempia, monialaisempia ja ongelmakeskeisempiä, mikä tekee yleistaidoista kuten oppimistaidoista ja kyvystä toimia tehokkaassa vuorovaikutuksessa muiden kanssa yhä tarpeellisempia. Sen vuoksi on tärkeää nähdä taidot ”tietojen, taitojen ja asenteiden” kokonaisuuksina avaintaidoista annetun suosituksen mukaisesti. Suhtautuminen muutoksiin saattaa olla yhtä tärkeää kuin muodollinen pätevyys.Motivaatio ja aloitekyky ovat luovuuden ja innovointikyvyn perusedellytyksiä. Näille ominaisuuksille luodaan pohja yksilönkehityksen varhaisvaiheessa. Ensimmäisinä kouluvuosina luovuudella on iso osa opetussuunnitelmassa, mutta sen osuus vähenee jyrkästi koulutuksen edetessä. Koulutusjärjestelmien suurimpia haasteita onkin pitää lasten ja nuorten luovuuden kipinä elossa. Haasteeseen on yritetty vastata muun muassa panemalla enemmän painoa luoviin oppiaineisiin, kehittämällä uusia oppimistapoja ja suosimalla erilaista vapaa-ajan toimintaa.Myös monikulttuurinen osaaminen ja ihmissuhdetaidot ovat elintärkeitä, sillä ne antavat ihmisille valmiudet osallistua vaikuttaen ja rakentavalla tavalla yhteiskunta- ja työelämään yhä erilaistuvissa yhteiskunnissa. Kansalaisuuteen liittyvien taitojen avulla yksilöt voivat osallistua kansalaistoimintaan, koska heillä on tarvittava tieto yhteiskunnallisista ja poliittisista käsitteistä ja rakenteista ja he ovat sitoutuneet osallistumaan aktiiviseen ja demokraattiseen toimintaan. Nämä taito- ja tietokokonaisuudet ovat siksi tärkeitä myös luovuuden ja innovointikyvyn vaalimiseksi.Entistä suurempi tarve kehittää luovuuteen, innovointiin ja kriittisyyteen liittyviä taitoja tarkoittaa sitä, että perinteiset opetusmenetelmät, jotka perustuvat suoraan ohjeistamiseen ja luennointiin, eivät enää riitä. Niiden tilalle tulee entistä oppijalähtöisempiä malleja, joissa on keskeistä oppijan aktiivinen osallistuminen pohdinta- ja tulkintaprosessiin. Oppiminen tapahtuu vuorovaikutuksessa muiden kanssa ja sosiaalisia toimintatapoja ja tottumuksia luovasti muunnellen. Menestyksekkään oppimisen ja innovoinnin ehdoton edellytys on avoimuutta ja luovuutta tukeva organisaatiokulttuuri.3. KUULEMISET JA ODOTETUT VAIKUTUKSET3.1. Intressitahojen kuuleminenEuroopan parlamentin jäsenten ja jäsenvaltioiden kanssa on käyty epävirallisia keskusteluja Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden järjestämisestä nykyisten ohjelmien puitteissa. Yleinen suhtautuminen aloitteen asiasisältöön on ollut myönteinen, ja laajalta sidosryhmäjoukolta saadut lukuisat lisätietopyynnöt ovat osoitus hankkeen tarpeellisuudesta.3.2. Odotetut vaikutuksetKoulutus 2010 -työohjelman erilaisiin tuotoksiin kuuluvat esimerkiksi kaksivuotiskertomukset useisiin eri koulutuskysymyksiin liittyvästä yhteistyöstä sekä tiettyjä aiheita kuten epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista tai elinikäistä ohjausta koskevat suositukset ja muut ei-sitovat periaatteet ja asiakirjat. Monet työohjelman toimista ja tuotoksista on kuitenkin suunnattu ensisijassa ammatinharjoittajille ja poliittisille päättäjille, eivätkä kansalaiset yleisemmin ole niistä riittävän tietoisia.Luovuuden ja innovointikyvyn kehittämiseen keskittyvä Euroopan teemavuosi tarjoaisi tilaisuuden tuoda joitakin näistä tuotoksista kansalaisten tietoisuuteen helposti lähestyttävällä ja mielenkiintoa herättävällä tavalla. Samalla voitaisiin tuoda esiin Euroopan tasolla jo hyväksyttyjä analyysituloksia ja poliittisia suosituksia. Koko Euroopan kattavaan hankkeeseen osallistuminen antaisi myös sidosryhmille kuten Euroopan laajuudella, kansallisesti ja alue- tai paikallistasolla toimiville laitoksille ja kansalaisjärjestöille tilaisuuden parantaa vaikutusmahdollisuuksiaan ja saada laajempaa tunnustusta työlleen. Näin ollen teemavuosi parantaa osaltaan Koulutus 2010 -työohjelmaan kuuluvien nykyisten hankkeiden vaikuttavuutta, ja sen avulla voidaan koota yhteen riittävä määrä toimia, joilla luovuuden ja innovoinnin edellyttämiä taitoja pystytään kehittämään. Siinä tullaan myös hyödyntämään Euroopan kulttuurienvälisen teemavuoden (2008) tuloksia, sillä ihmissuhdetaitojen ja monikulttuurisen osaamisen merkitys luovuuden ja innovointikyvyn synnyttäjänä kulttuurisesti monimuotoisessa ympäristössä on siinä korostetusti esillä.Teemavuodella odotetaan siten olevan vähintään yhtä suuri vaikutus kuin aikaisemmilla samantyyppisillä koulutusalan aloitteilla, joita ovat olleet esimerkiksi elinikäisen oppimisen eurooppalainen teemavuosi (1996) ja Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi (2004). Kilpailukykyä, tietoa ja taitoja korostetaan nykyisin Lissabonin strategian hengessä, mikä todennäköisesti lisää entisestään sidosryhmien mielenkiintoa teemavuoden aikaansaannoksia kohtaan.Luovuutta ja innovointikykyä edistetään jo nykyisin suoraan tai välillisesti koulutusalan toimien lisäksi muidenkin asiaankuuluvien alojen politiikalla, esimerkiksi yritys-, joukkoviestintä-, koheesio-, maaseudun kehittämis- ja tutkimuspolitiikalla. Komissio aikoo lisätä teemavuoden vaikuttavuutta hyödyntämällä myös näiden alojen toimia.4. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT4.1. Tiivistelmä toimien tavoitteista ja ehdotetut toimenpiteetEuroopan teemavuoden yleistavoitteena on edistää kaikkien ihmisten luovuutta, koska se on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisessä.Neuvosto antoi 27 päivänä kesäkuuta 2002 päätöslauselman elinikäisestä oppimisesta[6]. Siinä esitetyn elinikäisen oppimisen ajatuksen mukaisesti luovuutta ja innovointikykyä aiotaan edistää jokaisessa elinikäisen oppimisen vaiheessa juuri siihen sovitetulla tavalla. Se alkaa varhaiskasvatuksesta, jatkuu oppivelvollisuuskoulun ja toisen asteen koulutuksen puitteissa ja laajenee läpi työelämän eläkkeelle jäännin jälkeiseen aikaan. Luovuus- ja innovointikasvatus soveltuu sekä virallisissa, epävirallisissa että arkielämän ympäristöissä tapahtuvaan oppimiseen.Muiden Euroopan teemavuosien tapaan toimenpiteisiin sisältyy tiedotus- ja edistämiskampanjoita sekä Euroopan laajuisesti, kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti toteutettavia tapahtumia ja hankkeita, joilla välitetään keskeisiä viestejä ja levitetään tietoa esimerkeiksi kelpaavista hyvistä käytännöistä. Teemavuoden toteuttamiseen käytetään nykyisiä yhteisön ohjelmia, ennen kaikkea elinikäisen oppimisen ohjelmaa 2007–2013[7] ja Kulttuuri-ohjelmaa 2007–2013[8] sekä eräitä muita ohjelmia ja aloitteita[9] kullekin niistä asetettujen, vuoden 2009 kattavien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Näihin ensisijaisiin tavoitteisiin sisältyvät muun muassa seuraavat alakohtaiset tavoitteet: herätetään ja vahvistetaan luovuutta ja innovointia tai kehitetään koulujen taide- ja tiedeopetusta yhdisteleviä innovatiivisia pedagogisia malleja; edistetään ”osaamiskolmiota” perustamalla yliopistojen ympärille oppimisalueita vauhdittamaan alueellista kehitystä; tuetaan innovaatioiden kehittämistä ja siirtoa ammatillisella koulutuksella; edistetään aikuisten henkilökohtaista kehitystä lisäämällä heidän kulttuuritietoisuuttaan ja luovan ilmaisun ja innovoinnin taitoaan aikuiskoulutuksen avulla; toteutetaan kaikissa eri elämänvaiheissa tapahtuvaan elinikäiseen oppimiseen liittyviä viestintätoimia ja -tapahtumia tulosten levittämiseksi ja soveltamiseksi.Jotta teemavuoden aikana toteutettavat toimet varmasti vastaavat kunkin jäsenvaltion tarpeita ja olosuhteita ja jotta koko Euroopassa saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti, jäsenvaltioita pyydetään nimeämään Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden järjestämisestä kyseisessä jäsenvaltiossa vastaava kansallinen koordinaattori, jos Lissabonin strategian kansallinen koordinaattori ei pysty tätä tehtävää hoitamaan. Euroopan tason toimia koordinoi eurooppalainen ohjausryhmä, jonka muodostavat kansallisten koordinaattoreiden edustajat.4.2. OikeusperustaAloite perustuu EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan. Kyseiset artiklat kytketään yleensä yhteen, mikä vastaa elinikäisen oppimisen lähestymistapaa, joka on tunnustettu monissa yhteisön teksteissä – johdanto-osan kappaleissa mainitut tekstit mukaan luettuina – jo yli kymmenen vuoden ajan.4.3. ToissijaisuusperiaateTämä ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen aivan kuten nykyinen elinikäisen oppimisen ohjelmakin, jonka puitteissa teemavuoden toimintaa suurelta osin toteutetaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävästi saavuttaa yksinomaan jäsenvaltioiden toimin, koska pelkästään jäsenvaltioissa toteutettavilla toimilla ei voitaisi hyödyntää eurooppalaista ulottuvuutta, joka antaa jäsenvaltioille tilaisuuden vaihtaa keskenään nimenomaan luovuuden ja innovoinnin alan avaintaitojen edistämistä koskevia kokemuksia ja hyviä käytäntöjä.Ehdotuksen tavoitteet voidaan paremmin saavuttaa yhteisön toimin, sillä Euroopan teemavuosien toimissa yhdistyy riittävän laajasti yleinen tietoisuuden lisääminen ja poliittisen vuoropuhelun vahvistaminen, minkä vuoksi ne ovat oivallinen keino etsiä ratkaisuja Euroopan yhteisiin haasteisiin.4.4. SuhteellisuusperiaateEhdotetut toimenpiteet ovat yksinkertaisia ja ne perustuvat nykyisiin ohjelmiin ja viestintätoimien uudelleenkohdentamiseen teemavuoden aiheisiin. Toimista ei aiheudu suhteetonta hallinnollista rasitetta niitä toteuttaville viranomaisille.4.5. Sääntelytavan valintaEuroopan parlamentin ja neuvoston päätös on sopivin sääntelytapa, jolla voidaan varmistaa lainsäätäjän täysimääräinen osallistuminen teemavuoden suunnitteluun.5. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETTeemavuotta varten ei haeta lisärahoitusta. Elinikäisen oppimisen ohjelmassa samoin kuin muissa asiaan liittyvissä ohjelmissa on mahdollista asettaa tavoitteita joustavasti joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi, mikä antaa riittävästi taloudellista liikkumavaraa tiedotuskampanjan tukemiseen vastaavassa määrin kuin aikaisempina Euroopan teemavuosina. Myös teemavuoden toteuttamiseen tarvittavat hallinnolliset resurssit saadaan nykyisistä hallintobudjeteista.2008/0064 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009)ETA:n kannalta merkityksellinen tekstiEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[10],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[11],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[12],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[13]sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan luovuus- ja innovointikapasiteettia on vahvistettava yhteiskunnallisista ja taloudellisista syistä, jotta kehittyvässä osaamisyhteiskunnassa voidaan toimia tehokkaasti. Innovointikyky liittyy kiinteästi yksilöiden luovuuteen, ja jotta sitä voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti, sitä on kehitettävä koko väestön laajuudella. Se edellyttää asian käsittelemistä elinikäisen oppimisen pohjalta.(2) Koulutusjärjestelmien olisi pystyttävä huolehtimaan riittävästi ja kaikilla tarvittavilla tasoilla luovuutta ja innovointia tukevien avaintaitojen kehittymisestä niin, että yksilöt kykenevät innovatiivisiin ja omaperäisiin ratkaisuihin henkilökohtaisessa, ammatillisessa ja yhteiskunnallisessa elämässään.(3) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään, että Euroopan tason kehys, jossa määritellään elinikäisellä oppimisella saavutettavat uudet perustaidot, on olennainen osa toimia, joilla Eurooppa vastaa globalisaatiosta ja tietoon perustuvaan talouteen siirtymisestä johtuviin haasteisiin; neuvosto korosti ihmisten olevan Euroopan tärkein voimavara.(4) Komission tiedonannossa ”Eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttaminen” sekä 27 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston päätöslauselmassa elinikäisestä oppimisesta[14] määritettiin ”uusien perustaitojen” oppiminen ensisijaiseksi tavoitteeksi ja korostettiin, että elinikäisen oppimisen on alettava esikouluiässä ja jatkuttava eläkkeelle jäämisen jälkeisen aikaan.(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston 18 päivänä joulukuuta 2006 elinikäisen oppimisen avaintaidoista antamassa suosituksessa[15] yksilöitiin etenkin ”matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla”, ”oppimistaidot”, ”digitaaliset taidot”, ”aloitekyky ja yrittäjyys”, ”tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot” sekä ”sosiaaliset ja kansalaisuuteen liittyvät taidot”.(6) Maaliskuun 8 ja 9 päivänä 2007 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että koulutus on osaamiskolmion (koulutus, tutkimus ja innovointi) toimivuuden edellytys ja sillä on keskeinen merkitys kasvun ja työpaikkojen luomisessa. Neuvosto kehotti erityisesti kiinnittämään huomiota pienten ja keskisuurten yritysten potentiaalin aktivoimiseen, kulttuuri- ja luovan työn alat mukaan luettuina, jotta ne pystyisivät toimimaan kasvun, työllisyyden ja innovoinnin vetureina.(7) Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden nimeäminen on hyvä tapa edistää ratkaisujen löytymistä Euroopan haasteisiin, sillä sen avulla voidaan lisätä yleistä tietoisuutta asiasta, levittää hyviä käytäntöjä ja virittää tutkimustoimintaa ja poliittista keskustelua. Kun tehdään mahdolliseksi näiden tavoitteiden hyväksi työskenteleminen samanaikaisesti Euroopan ja jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistasoilla, saadaan enemmän synergiaetuja ja saavutetaan kriittinen massa paremmin kuin eri tasojen yksittäisillä toimilla.(8) Koska luovuuden ja innovointikyvyn edistäminen elinikäisellä oppimisella kuuluu nykyisten ohjelmien ja ennen kaikkea elinikäisen oppimisen ohjelman[16] tavoitteisiin, teemavuosi voidaan toteuttaa hyödyntämällä kyseistä ohjelmaa niissä puitteissa, jotka ohjelman rahoitusprioriteettien asettaminen vuosittain tai useammaksi vuodeksi mahdollistaa. Myös muiden alojen ohjelmilla ja politiikalla voidaan edistää luovuutta ja innovointikykyä. Näitä aloja, jotka pystyvät tukemaan aloitetta oikeudellisten kehystensä puitteissa, ovat esimerkiksi yritys-, koheesio-, maaseudun kehittämis-, tutkimus- ja tietoyhteiskuntapolitiikka.(9) Tämän päätöksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.(10) Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKohdeVuosi 2009 nimetään ”Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi”.2 artiklaTavoitteet1. Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden yleistavoitteena on tukea jäsenvaltioiden toimia, joilla edistetään elinikäisen oppimisen avulla luovuutta, joka on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisen ja kaikkien yksilöiden sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta.2. Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden erityistavoitteena on nostaa esiin muun muassa seuraavia tekijöitä, jotka voivat osaltaan edistää luovuutta ja innovointikykyä:a) luodaan ympäristö, joka suosii innovointia, joustavuutta ja mukautuvuutta nopeasti muuttuvassa maailmassa sekä monimuotoisuuden luovaa hallintaa; kaikenlainen innovointi, myös sosiaalinen ja yritysinnovointi, olisi otettava huomioon;b) annetaan virikkeitä esteettiselle herkkyydelle, emotionaaliselle kehitykselle, lateraaliselle ajattelulle ja intuitiolle ja vaalitaan kaikkien lasten luovuutta varhaisimmista kehitysvaiheista alkaen, varhaiskasvatus mukaan luettuna;c) lisätään tietoisuutta luovuuden, innovoinnin ja yritteliäisyyden merkityksestä yksilönkehityksen samoin kuin talouskasvun ja työllisyyden kannalta ja tuetaan varsinkin nuorten myönteistä suhtautumista yrittäjyyteen;d) edistetään matematiikan, luonnontieteiden ja tekniikan perus- ja erikoistaitoja teknologiainnovointia varten;e) edistetään muutosavoimuutta, luovuutta ja ongelmanratkaisukykyä, sillä ne ovat innovointia tukevia taitoja, jotka voidaan siirtää useisiin ammatillisiin ja sosiaalisiin yhteyksiin;f) laajennetaan mahdollisuuksia monenlaiseen luovaan itseilmaisuun ja poistetaan mahdollisuuksissa ilmeneviä eroja läpi koko virallisen koulutusjärjestelmän, ja ennen kaikkea siinä vaiheessa kun nuoret ovat kaikkein vastaanottavaisimmassa iässä, jotta kenenkään henkilökohtainen kehitys ei esty;g) parannetaan ihmisten tietoisuutta siitä, että nopeiden teknologiamuutosten ja maailmanlaajuisen yhdentymisen aikana luovuus, tieto ja joustavuus ovat menestyksekkään ja tyydytystä tuottavan elämän edellytyksenä; on tärkeää parantaa ihmisten uramahdollisuuksia kaikilla niillä aloilla, joilla luovuus ja innovointikyky ovat keskeisiä;h) tiivistetään taiteiden, yritysmaailman sekä koulujen ja yliopistojen välisiä yhteyksiä;i) kehitetään luovuutta ja innovointikykyä epävirallisen ja vapaamuotoisen nuorisotoiminnan yhteydessä;j) kannustetaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevia kehittämään piileviä luovia kykyjään oman kehittymisensä vuoksi ja työnhakijoita siksi, että he voivat siten lisätä kiinnostavuuttaan työmarkkinoilla;k) edistetään muotoilua, joka on innovointiin merkittävällä tavalla vaikuttavaa luovaa toimintaa, samoin kuin innovaatiotoiminnan johtamiseen ja muotoilujohtamiseen liittyviä taitoja, joihin sisältyvät perustiedot teollis- ja tekijänoikeuksien suojasta;l) korostetaan avoimuutta kulttuurien monimuotoisuudelle kulttuurienvälisen vuoropuhelun ja taide-elämän vuorovaikutuksen lisäämiseksi; jam) lisätään luovuutta ja innovointikykyä yksityisissä ja julkisissa organisaatioissa koulutuksen avulla ja kannustamalla organisaatioita hyödyntämään paremmin yksilöiden – sekä työtekijöiden että asiakkaiden tai käyttäjien – luovia kykyjä.3 artiklaToimien sisältöEdellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin on sisällyttävä Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden tavoitteisiin ja aiheisiin nivoutuvia seuraavia toimia Euroopan ja jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallistasolla:a) kokoukset, tapahtumat ja hankkeet, joilla lisätään vuoropuhelua ja lisätään tietoisuutta luovuuden ja innovointikyvyn merkityksestä;b) tiedotus- ja edistämiskampanjat, joilla levitetään keskeisiä viestejä;c) luovuuden ja innovointikyvyn edistämistä koskevien hyvien käytäntöjen esimerkkitapausten yksilöiminen ja tiedon jakaminen;d) yhteisön tai maan laajuiset selvitykset ja tutkimukset.Yhteisön 6 artiklan mukaisesti osarahoittaman toiminnan lisäksi komissio tai jäsenvaltiot voivat yksilöidä muita teemavuoden tavoitteiden mukaisia toimintoja ja sallia teemavuoden nimen käytön kyseisten toimintojen markkinoinnissa edellyttäen, että ne edistävät 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista.4 artiklaYhteistyö jäsenvaltioiden kanssaJokaisen jäsenvaltion on nimitettävä kansallinen koordinaattori, joka vastaa jäsenvaltion osallistumisesta Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoteen, jos Lissabonin strategian kansallinen koordinaattori ei pysty tätä tehtävää hoitamaan. Koordinaattori huolehtii Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoteen liittyvien toimien koordinoinnista kansallisella tasolla.5 artiklaKoordinointi Euroopan tasollaKomissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle, jotta Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden toteuttaminen voidaan sovittaa yhteen Euroopan tasolla ja jotta voidaan vaihtaa tietoa teemavuoden toteuttamisesta eri jäsenvaltioissa.6 artiklaRahoitusTeemavuoden puitteissa toteutettavien toimien Euroopan tason yhteisrahoituksen on oltava koulutusalan nykyisiin ohjelmiin ja erityisesti elinikäisen oppimisen ohjelmaan sovellettavien painopisteiden ja sääntöjen mukaista, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tukeen, jota teemavuodelle mahdollisesti myönnetään muiden alojen ohjelmista ja politiikoista; näitä aloja ovat esimerkiksi yritys-, koheesio-, tutkimus- ja tietoyhteiskuntapolitiikka.7 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .8 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja[…] […] [1] Puheenjohtajan päätelmät – Bryssel, 14. ja 15. joulukuuta 2006, kohta 28.[2] Puheenjohtajan päätelmät – Bryssel, 8. ja 9. maaliskuuta 2007.[3] Koulutus 2010 – Lissabonin strategian toteuttamisen edellyttämät kiireelliset uudistukset , neuvoston ja komission 26. helmikuuta 2004 yhteisesti hyväksymä raportti. Katso myös Euroopan koulutusjärjestelmien tavoitteiden yksityiskohtainen seurantaohjelma, EYVL C 142, 14.6.2002, s. 1.[4] Suositus 2006/962/EY, EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.[5] KOM(2006) 502 lopullinen.[6] EYVL C 163, 9.7.2002, s. 1.[7] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1720/2006/EY, tehty 15. marraskuuta 2006 (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html.[8] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1855/2006/EY, tehty 27. joulukuuta 2006 (EUVL L 372, 27.12.2006, s. 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] EUVL C […], […], s. […].[11] EUVL C […], […], s. […].[12] EUVL C […], […], s. […].[13] EUVL C […], […], s. […].[14] EYVL C 163, 9.7.2002, s. 1.[15] Suositus 2006/962/EY, EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.[16] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1720/2006/EY, tehty 15. marraskuuta 2006 (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45).


Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, muuntogeenisestä maissin linjasta MON 863 saatujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien markkinoille saattamisen sallimisesta uuselintarvikkeina tai elintarvikkeiden uusina ainesosina Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti


title: Proposal for a COUNCIL DECISION amending the Decision of 4 April 1978 on the application of certain guidelines in the field of officially supported export credits

text:
       EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
tr -tt
                                         Bryssel, 12.07.1995
                                         KOM(95) 336 lopull.
                                           95/0185 (COD)
                            Ehdotus
               NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
           tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta
             julkisesti tuettuihin vientiluottoihin
                  4 päivänä huhtikuuta 1978
               tehdyn päätöksen muuttamisesta
                     (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak--- Perustelut
1.    Neuvosto teki 4 päivänä huhtikuuta 1978 yhteisön nimissä päätöksen julkisesti
      tuettujen vientiluottojen suuntaviivoja koskevasta järjestelystä. 14 päivänä
     joulukuuta 1992 tehdyllä neuvoston päätök-sellä järjestelyn soveltamisaikaa
      yhteisössä pidennettiin määräämät-tömäksi ajaksi.
2.    Järjestelyn liite sisältää alakohtaisen sopimuksen, jossa määritellään erityiset
      siviililentokoneiden vientiluottoja koskevat suuntaviivat; tämä sitoo osallistujat
      noudat-tamaan tiettyjä sääntöjä suurten kaupallis-ten len-tokoneiden ja muiden
      siviililentokoneiden myyntiin liittyvässä vakuutus- ja rahoitustoiminnassa.
3.    Osallistujat ovat nyt neuvotelleet täydentävät suun-taviivat, joita sovelle-taan
      käytettyjen lentokoneiden, lentosimulaattoreiden, varamoottorien ja varaosien
      sekä kunnossapito- ja huoltosopimusten vientikaupassa.
4.    Komissio katsoo, että järjestely on osoittautunut tehokkaaksi kansainvälisen
      sääntelyn välineeksi, joka edistää tukien alen-tamista ja auttaa ehkäisemään
     julkisesti tuettuun vien-tirahoitukseen ja vakuutukseen liittyviä kilpailun
      vääris-tymiä. Näin ollen komissio suosittaa uusien suun-taviivojen käyt-töönottoa
      sääntelyn parantamiseksi.
5.    Sen vuoksi komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy päätösluonnoksen ja ratifioi
      kokonai-suudessaan osallistujien hyväksymät muutok-set.
                                            A
 ---pagebreak---                                             Ehdotus:
                                   NEUVOSTON PÄÄTÖS
                           tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta
                             julkisesti toetnnhm vientiluottoihin
                                   4 päivänä huhtikuuta 1978
                                tehdyn päätöksen muuttamisesta.
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo että
yhteisö on osal-listuja julkisesti tuettujen vientiluottojen suuntaviivoja koskevassa
järjestelyssä, jäljempänä järjestely',
     järjestely otettiin käyttöön 4 päivänä huhtikuuta 1978 tehdyllä neuvoston
     päätöksellä; kyseisen päätöksen liitettä muutettiin viimeksi 14 päivänä joulukuuta.
      1992 tehdyllä neuvoston päätökselläl,
     järjestelyn osallistujat ovat laatineet täydentävät suun-taviivat, joita sovelle-taan
     käytettyjen lentokoneiden, varamoottorien ja varaosien sekä kunnossapito- ja
     huoltosopimusten vientikaupassa, ja
     edellä mainitun 4 päivänä huhtikuuta 1978 tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä
     IV oleva teksti on korvattava uudella tekstillä järjestelyn liitteen IV mukaisesti,
     ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              1 artikla
     Korvataan 4 päivänä huhtikuuta 1978 tehdyn päätöksen liite IV tämän päätöksen
     liitteenä olevalla tekstillä.
1EYVL N:o L 44,22.2-1993, s. 1
                                              2-
 ---pagebreak---                                       2 artikla
Tätä päätöstä sovelletaan viipymättä.
                                      3artjfcla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty
                                                   Neuvoston puolesta
                                                       Puheenjohtaja
 ---pagebreak---                                          LIITE IV
         SIVIILILENTOKONEIDEN VIENTILUOTTOJA KOSKEVA
                            ALAKOHTAINEN SOPIMUS
                                          Huku
                UUDET SUURET KAUPALLISET LENTOKONEET
1. Muoto ja soveltamisala
    Tämä luku täydentää julkisesti tuettujen vientiluottojen suun-taviivoja koskevaa
    järjestelyä. Siinä määritetään erityiset täydentävät suun-taviivat, joita sovelletaan
    lisäyksessä lueteltujen suurten siviililentoko-neiden -myynnin ja vuokrauksen
    rahoituksen julkisesti tuettuihin vientiluot-toihin, ja sillä korvataan tällaisia
    lentokoneita kos-kevan OECD:n vallitsevan tilanteen säilyttävän sopimuksen
    määräyk-set (TC/ECG/M/75.1, 6 kohta ja liite III-A).
2.  Tämän luvun tavoitteet
    Tämän luvun tavoitteena on saavuttaa tasapaino, joka kaikilla markkinoilla:
           tasapainottaa osallistujien kilpailevat rahoitusedel-lytyk-set,
           poistaa osallistujien rahoitusehtojen vaikutuksen len-toko-neen valintaan, ja
           estää kilpailun vääristymiä.
3.   Rahoitusehdot
     a)   Käteismaksut
           Vähimmäiskäteismaksu on 15 prosenttia lentokoneen koko-naishin-nasta
           (koneen rungon hinta ja asennetut moottorit sekä 28 kohdas-sa tarkoile-tut
           varamoottorit ja varaosat). Osallistujat eivät myönnä julkista tukea näihin
           käteismak-suihin, lukuun ottamatta ennen luot-toajan alkua ilmenevien
           ta-vanomais-ten riskien vas-taisia vakuu-tuk-sia ja takuita.
     b) Enimmäiskuoletusaika
           Julkisesti tuetun luoton enimmäiskuoletusaika on 12 vuot-ta.
 ---pagebreak--- k      Korot
       a)     Vähimtnäiskorot
              Sen estämättä, mitä jäljempänä 5 kohdassa määrätään, sovelletaan seuraavia
              vähimmäis-korkoja, mukaan lukien takuumaksut ja takuut, kun osallistujat
              myöntävät julkista rahoi-tustukea suoraan luottoon, jälleenra-hoitukseen ja
              korkotu-keen:
               1)     Rahoittaminen Yhdysvaltain dollareina:
                                                         Enimmäiskuoletusaika
 Enintään 10 vuotta                                      pidempi kuin 10-12 vuotta
TB 10+120 peruspistettä                                 TB 10+175 peruspistettä
jossa TB tarkoittaa 10 vuoden Amerikan yhdysvaltojen val-tion velkasitoumus-ten keskimääräistä
 tuottoa jatkuvalla laina-ajalla, laskettuna kahden edeltävän viikon keskiar-vona.
               2)     Rahoittaminen "valuuttacocktailiin" sisältyvillä va-luutoilla (Saksan
                      markka, Ranskan frangi, Englan-nin punta ja ecu)0)
                      Valuuttacocktailin osalta sovelletaan Saksan mark-koina, Ranskan
                      frangeina ja Englannin puntina ja ecuina merkittyjen valtion 10
                      vuoden velkasitoumus-ten perus-korkoa(2), johon lisätään mar-ginaali.
                      Tämä mar-ginaali, joka lasketaan kuhunkin valuutan sovel-lettavan
                      mar-ginaalin painotettu-na keskiarvona, on sama kuin rahoi-tettae-ssa
                      Yhdysvaltain dollareina.
                      Jos rahoitetaan ecuina, sovellettava vähim-mäiskorko on
                      pitkäai-kaisten ecuihin perustuvien jouk-kovelkakir-jojen tuotto^),
                      josta vähennetään 20 peruspis-tettä ja johon lisätään sama mar-ginaali
                      kuin rahoitettae-ssa Yhdysvaltain dollar-eina.
       b)      Korkojen tarkistus
               Edellä a alakohdassa vahvistettujen vähimmäiskorkojen tarkistus tehdään,
              jos 10 vuoden valtion velkasitoumusten tuottojen kahden viikon keskiar-vo
              jatkuvalla laina-ajalla eroaa kunkin kahden viikon jakson päättyessä
               vähintään 10 peruspis-teellä 10 vuoden valtion jatkuvan laina-ajan
               velkasitou-musten tuoton keskiar-vos-ta kesäkuun 1985 vii-meisen kahden
               viikon päättyessä. Kun tällainen muutos ilmenee, edellä vah-vistettua
               vähimmäis-koron tasoa tarkis-tetaan samalla peruspistemäärällä ja uudelleen
               lasketut vähimmäiskorot pyöriste-tään lähim-pään viiteen peruspis-teeseen.
 ---pagebreak---    Vähimmäis -korkoja tarkistetaan tämän vuoksi kahden viikon perustalta
   edellä esitetyn menetel-män mukai-ses-ti, jos aiemman vähimmäis-koron
   muutoksen perusteena olleen -korkokan-nan muutos on vähin-tään 10
   peruspistettä. Samanlaisia määräyk-siä sovelle-taan ecuun, kun on kyse
   vaihdoista ecuihin perustuvina vel-kasitoumuksina.
c) Erityiset tarkistukset
   1)    Jos osallistuja uskoo, että minkä tahansa kuuden kuukauden aikana
         vähintään kaksi merkittävää myyn-tiä,
         i)    josta osallistujat kilpailevat, ja
         ii)   joihin liittyviin tarjouksiin on saatu julkista tukea (katso 5
                kohdan a ja b alakohta), on toteutet-tu täysimittaisen takuun
                perusteella erillään PEF-CO-rahoituk-ses-ta (Private Export
                Funding Cor-pora-tion) kiinteällä korkokannalla, joka on
                al-haisempi kuin tässä luvussa määritetyt vähim-mäisko-rot,
                osallis-tujat neuvot-televat välit-tömästi määrit-tääkseen korot,
                joiden perusteella myynnit on suoritettu ja tarvit-taessa
                löytääk-seen pysyvän ratkaisun, jolla var-mistetaan 2 kohdassa
                määriteltyjen tavoitteiden toteutumi-nen.
   2)    Jos näiden neuvottelujen aikana:
         i)     ei pystytä määrittämään, olivatko kyseisiin myyn-teihin
                sovelletut korot korkeampia tai samal-la tasolla kuin tässä
                 luvussa määritel-lyt sovellettavat vähimmäiskorot, ja
         ii)    jos ratkaisua ei saavuteta 30 päivän kuluessa neuvot-telujen
                 aloittamisesta,
         alennetaan 4 kohdan a alakohdan 1 alakohdassa määri-teltyjä
         vähim-mäiskorkoja 15 peruspisteellä, elleivät osallistujat sovi, että
         kyseiset myynnit eivät olleet merkittäviä. Missään tapauksessa 10
         vuoden option korkoa ei alenneta pienemmäksi kuin TB 10 + 105
         peruspis-tettä. Nämä tarkistukset tehdään rajoit-tamatta jatkuvia
         neuvot-teluja       ratkaisun     saavutta-miseksi,   mukaan      lukien
         mahdol-lisuus korvauksiin, jos muita tapauksia ei ilmene.
   3)    Jos jonkin kuuden kuukauden jakson aikana to~teutetaan kaksi tai
         useampia myyntejä, joista osallis-tujat kilpailevat, kelluvakorkoisella
          täysimittaisesti taatulla rahoituksella, osallistujan         pyynnöstä
         järjeste-tään neuvot-teluja sen var-mis-tamiseksi, että 2 kohdassa
          määritellyt tavoitteet saavutetaan täy-sin.
 ---pagebreak--- d) Kymmenen ja kahdentoista vuoden rahoitusmahdollisuuksien välinen ero (4)
   1)    Jos, jollei jäljempänä määritetyistä edellytyksistä muuta johdu, 1
         päivän heinäkuu-ta 1985 ja 1 päivän heinäkuuta 1986 välisen ajan
         päättyessä vähintään 66 prosentille myynnistä, jotka on rahoitettu joko
         julkisen tuen tai PEFCO:n avulla, on myön-netty 10 vuoden
         kuoletusai-ka,        kymmenen         vuoden        rahoitusvaih-toehdon
         vähim-mäis-korkoa korotetaan 15 peruspisteel-lä.
         Jos seuraavan vuoden aikana vähintään 66 prosentille lentokonei-den
         myynnistä, jotka on rahoitettu joko julkisen tuen tai PEFCO:n avulla,
         on myön-netty kymmenen vuoden kuoletusaika, on osallis-tujien
         tarkis-tettava        kymmenen        ja        kahdentoista       vuoden
         rahoitus-mah-dolli-suuksien välinen ero, jotta löydettäisiin pysyvä
         ratkaisu näiden kahden mahdol-lisuuden e-ron tasapainot-tamiseksi.
         Jos toisaalta vähin-tään 66 prosenttia edellä mainituista myynneistä on
         toteu-tettu kymmenen - kahdentoista vuoden rahoitusvaih-toehtona,
         kymmenen         vuoden      rahoitusvaihtoehdon       vähim-mäis-korkoa
         alennetaan 10 peruspisteellä.
   2)    Jos, jollei jäljempänä määritetyistä edellytyksistä muuta johdu, 1
         päivän heinä-kuuta 1985 ja 1 päivän heinäkuuta 1986 välisen ajan
         päättyessä vähintään 66 prosentille myynnistä on myönnet-ty
         kymme-nen - kahden-toista vuoden kuoletusaika, kym-menen vuoden
         rahoi-tus-vaih-toehdon         vähi-mmäiskorkoa         alennetaan      15
         perus-pis-teellä.
         Jos seuraavan vuoden aikana vähin-tään 66 prosentille lentokonei-den
          myynnistä on myön-netty kym-menen - kahdentoista vuoden
         kuoletusai-ka, osallistujat tarkis-tavat kymmenen ja kahdentoista
          vuoden rahoi-tusmahdollisuuksien välisen eron, jotta löydet-täisiin
          pysyvä      ratkaisu     näiden     kahden      mahdollisuuden       eron
          tasapainot-tamiseksi. Jos toisaalta vähin-tään 66 prosenttia edellä
          mainituista     myyn-neistä on tot-eutettu         kymmenen       vuoden
          rahoitusvaihtoehtoina,     kymmenen      vuoden      rahoitusvaihtoehdon
          vähi-mmäis-korkoa korotetaan 10 peruspisteellä.
e) Korkotarjouksen      määrittämispäivä
   Osallistuja voi tarjota luotonsaajalle mahdollisuuden valita toisen
   seuraavista menetelmistä sen päivän valit-semiseksi, jolloin julkisen
   vahvistetun korkorahoituksen -(katso 5 kohdan a alakohta) ja PEFCO-
   rahoituksen -(katso 5 kohdan b alakohta) -vähi-mmäiskorko (sellaisena kuin
   se määritellään 4 kohdan a alakohdassa ja sitä seuraavissa alakohdissa)
   määritetään.      Luotonsaajan      tekemä     valinta    on     peruut-tamaton.
   Vähim-mäiskorko on:
                                          >
 ---pagebreak---     i)    luotonantajan antaman tarjouksen jättöpäivänä voimas-sa oleva
          vähi m- mäiskorko ;
          tai
    ii)   luotonsaajan       valitsemien    päivien aikana voimassa oleva
          vähim-mäiskorko. Valittu päivä ei missään tapauksessa voi olla
          myöhempi kuin lentokoneen toimituspäivä.
Rahoituksen määrä
a)  Julkinen kiinteäkorkoinen rahoitus
     1)   Enimmäisosuus lentokoneen kokonaishinnas-ta (se-llaisena kuin
          käsite määritellään 3 kohdan a alakoh-dassa), joka voidaan rahoit-taa
          vah-vistetuil-la       4    kohdan     a     alakohdassa        määritetyillä
          vähi-mmäiskoroilla julkisella rahoitus-tuella on 62,5 prosenttia, kun
          lainan kuoletus on jaoteltu koko rahoituksen ajaksi, ja 42,5 prosenttia,
          kun kuoletus ulottuu luottoaikaa myöhemmäksi. Osallis-tujat voivat
          käyttää kumpaa tahan-sa kuoletus-tapaa siihen sovellet-tavaan
          ylära-jaan asti. Osallistujan, joka tarjoaa tietyn rahoitus-osuu-den, on
          ilmoit-ettava muille osallis-tujille summa, korko, päivä, jona korko on
          laskettu, koron voimas-saolo-aika ja kuoletus-tapa.
    2)    Osallistujat tarkistavat kyseiset kaksi ylärajaa kunkin 14 kohdan
          mukaisen tarkistusten yhteydessä, jotta voidaan määrit-tää,
          mah-dol-listaako yksi yläraja enemmän etuja kuin toinen, ja tarkistaa
          edul-lisempi yläraja paremman tasapainon saavuttamiseksi.
b) PEFCO-rahoitus
     1)   Kiinteäkorkoisia lainoja voidaan tukea julkisesti vastaavalla tavalla
          kuin       PEFCO-rahoitusta.        Viikot-taista      tietoa     PEFCO:n
          lainaus-kuluis-ta ja sen sovel-tamista lainaus-koroista, lukuun
          ottamatta kiin-teäkor-koi-sen rahoituksen välit-tömästi tai tiettyinä
          päivinä maksettavia julkisia takuumak-suja, sopimus-tarjouksia ja
          urak-katarjouksia, toimitetaan muille osallis-tujille sään-nöl-lisesti.
          Osallis-tuja, joka tarjoaa tällaista rahoitusta, on il-moit-ettava muille
          osallis-tujille rahamää-rä, koron, päivä, jona korko on laskettu, koron
          voimassaoloaika ja kuoletussuun-nitel-ma. Osallis-tuja, joka sopeuttaa
          ehtonsa toisen osallistuja tarjoamaan rahoitukseen, tekee näin kaikille
          ehdoille, lukuun ottamat-ta sitoumus-tar-jousten kel-poisuus-aikaa
          (katso 6 kohta).
    2)    Kaikki       osallistujat   soveltavat    ilmoitettuja      korkoja,    ellei
          kahdenkym-menenneljän          kuukauden maksukorko ylitä 225
          peruspis-tettä enemmän kuin TB 10 (katso 4 kohta). Jos ylitys on tätä
          suurempi, osällis-tujat voivat soveltaa 225 peruspis-teen korkoa
          kahden-kymmenen-neljän kuukauden mak-suihin ja muihin vastaaviin
                                         *
 ---pagebreak---                    korkoihin ja     neuvot-televat   välit-tömästi    pysyvän   ratkaisun
                   löy tyrni-seksi.
    c)       Täysimittaiseen takuuseen perustuva rahoitus
            Yksinomaan takuiden avulla toteutettu julkinen tuki (täysimittainen takuu)
            sallitaan jäljempänä d alakohdas-sa vàhvistet-tuun ylärajaan asti.
            Osallis-tuja, joka tarjoaa tällaista rahoitusta, ilmoittaa kuitenkin muille
            osallistujille rahamäärästä, ehdoista, kuoletuksesta ja mahdollisuuk-sien
            mukaan koroista.
    d)      Julkisen tuen kokonaismäärä
            Edellä 5 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti julkisesti tuettujen lainojen
            kokonais-määrä saa olla enintään 85 prosenttia edellä 3 kohdan a
            alakohdassa määritellystä kokonais-hin-nas-ta.
6.   Sitoumusten kelpoisuusaika
     Kiinteäkorkoisten 5 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen sitoumus-tar-jousten
     kesto saa olla enintään kolme kuukautta.
7.  Palkkiot
     Sitoumus-ja hallintapalkkiot eivät sisälly korkoon.
8.   Takuu
     Osallistujat varaavat itselleen oikeuden päättää niiden kannalta hyväksy ttäväs-tä
     takuusta itsenäisesti, ja niiden on ilmoitettava kan-nastaan muille osallis-tujille
     pyynnöstä tai sopivana ajankohta-na.
9.   Avustusluotot
     Tähän alakohtaiseen sopimukseen kuuluviin hankintoihin ei saa tarjota sidottuja
     tai osittain sitomattomia avustusluottoja (mukaan lukien sidotut tai osittain
     sitomattomat lahjoitukset). Osallistujat eivät saa tarjota mitään muuta rahoitusta
     sellaisilla luottoehdoilla, jotka ovat suotuisammat kuin tässä alakoh-taisessa
     sopimuksessa määrätyt ehdot (5). Osallistujien on kuitenkin asennoiduttava
     myönteisesti pyyntöihin luoda yhteinen linja suh-tautumisessaan humanitaarisiin
     tarkoituksiin       myönnettävään     sidottuun    tai    osittain    sitomattomaan
     avustusrahoitukseen.
10.  Mallien muutokset
     Kun yhtä lentokonetyyppiä koskeva lainasopimus on toteutettu, siinä olevia ehtoja
     ei voida siirtää toiseen erimalliseen lentokoneeseen.
                                               3
 ---pagebreak--- 11. Vuokraus
    Osallistuja voi kilpailla 12 vuoden julkisesti tuetun ja 85%:n luottorahoitustu-kea
    saavan vuokraustoimen kanssa, jollei tässä luvussa esitetyistä ehdoista muuta
    johdu.
12. Kilpailun viitekohta
    Kun on kyse julkisesti tuetusta kilpailusta, lisäyksessä olevassa suurten
    siviililen-tokoneiden luettelossa tarkoite-tut lentokoneet, jotka kilpailevat muiden
    len-tokoneiden kanssa, voivat hyötyä samoista vientiluottoehdoista.
13. Menettelyt
    Julkisesti tuettujen vientiluottojen suuntaviivoja koskevas-sa järjestelyssä
     määriteltyjä menettelyjä sovelletaan tähän lukuun. Lisäksi jos osallistuja uskoo,
    että toinen osallistuja tarjoaa ilman ennakkoilmoitusta julkisesti tuetun
    vien-tiluoton, joka ei ole suuntaviivojen mukainen, järjestetään 10 päivän kuluessa
    pyynnöstä neuvotteluja.
14.  Tarkistaminen
    Tässä luvussa määritellyt tiedotusmenettelyt ja -edellytykset tarkistetaan
    periaattees-sa vuosittain. Osallistujien on kuitenkin tarkistettava tämän luvun
     määräykset pyynnöstä, erityisesti mahdollista rahoitus- ja korkokehityksen suuntaa
     silmälläpitäen (katso 4 kohdan c ja d alakohta).
                                              s*
 ---pagebreak---                                             II luku
       KAIKKI UUDET LENTOKONEET, LUKUUN OTTAMATTA SUURIA
                           KAUPAL-LISIA LENTOKONEITA
15.  Muoto ja soveltamisala
     Tämä luku täydentää julkisesti tuettujen vientiluottojen suun-taviivoja koskevaa
     järjestelyä. Siinä määritetään erityiset täydentävät suun-taviivat, joita sovelletaan
     uusien (ei käytettyjen) lentokon-eiden tämän alakohtaisen sopimuksen I lukuun
     kuulumattomien kansain-välisen myynnin ja vuokrauksen rahoituksen julkisesti
     tuettuihin vientiluot-toihin. Sitä ei sovelleta ilmatyynyaluk-siin.
16.  Osallistuminen
     Sovelletaan järjestelyn osallistumissääntöjä.
17.  Osallistujien vilpittömät pyrkimykset
     Tämän luvun määräykset edustavat suotuisimpia ehtoja, joita osallistujat voivat
     tarjota julkisen tuen yhteydessä. Osallistujien on kuitenkin jatkettava yleisten
     mark-kinaehtojen noudattamista eri lentokonetyyppien osalta ja heidän on tehtävä
     voitavansa näiden ehtojen säilyttämiseksi (6).
18.   Lentokoneluokat
     Seuraavista lentokoneluokista on sovittu kilpailutilanteiden varalta:
     A.     turbiinikäyttöiset lentokoneet, mukaan lukien helikop-terit, (esimerkiksi
            turbo jet, turbo-prop, ja turbo-fan lentokoneet), joissa on yleensä 30 - 70
            istuma-paik-kaa. Jos kehitetään uusi suuri turbiinikäyttöinen lentokone,
            jossa on enemmän kuin 70 is-tumapaikkaa, järjestetään pyynnöstä
            välittömästi neuvot-teluja tällaisen lentokoneen luokit-telusta tähän
            luokkaan tai tämän alakohtaisen sopimuk-sen I lukuun ottaen huomioon
            kil-pailutilanne,
     B.     muut turbiinikäyttöiset lentokoneet, mukaan lukien helikopterit,
     C.     muut lentokoneet, mukaan lukien helikopterit.
                                                                         i
Lisäyksessä on A- ja B-luokkiin kuuluvien lentokoneiden viitteel-linen luettelo.
                                                   yH
 ---pagebreak--- 19. Luottojen kestoaika ja ehdot
    Osallistujat sitoutuvat olemaan         myöntämättä tässä kohdassa         määriteltyjä
    suotuisampia ehtoja:
    A-luokka:
    Kymmenen vuotta SDR-korolla Hl-luokkaan kuuluville maille tai vastaavalla
    CIRR-korolla;
    B-luokka:
    Seitsemän vuotta SDR-korolla IH-luokkaan kuuluville maille tai vastaavalla
    CIRR-korolla;
    C-luokka:
    Viisi vuotta SDR-korolla kuuluville maille, jotka kuuluvat Ill-luokkaan tai
    vastaavalla CIRR-korolla.
20. Myynti tai vuokraus kolmansiin maihin (välittäjämaat)
    Jos lentokone myydään tai vuokrataan edelleen ostajalle tai käyt-täjälle
    kolman-nessa maassa, sovelletaan kohdemaan korkoa.
21. Sopeuttaminen
    Kun on kyse julkisesti tuetun viennin välisestä kilpailusta, lentokoneet, jotka
    kil-pailevat toiseen luokkaan tai sopimuk-sen muuhun osaan kuuluvien
    lentokon-eiden       kanssa,      voivat      tietyn     myynnin     osalta     hyötyä
    sopeuttamismahdollisuudesta luoton keston ja ehtojen osalta. Ennen
    sopeuttamistarjouksen tekemistä sopeuttavan viranomaisen on pyrittävä
    kohtuullisella vaivalla määrit-tämään ne ehdot, joista kil-pailevat len-tokoneet
    hyötyvät. Viranomai-sen katsotaan toteut-taneen tämän, jos se on ilmoittanut
    reaaliaikaisilla viestimillä ehtoja oletettavasti tarjoavalle viranomai-selle ne ehdot,
    joihin se aikoo sopeuttaa ehtonsa, mutta jolle ei ole kolmen työpäivän aikana
    ilmoitettu, että niitä ehtoja, joihin se aikoo sopeut-taa ehtonsa, ei sovelleta tuen
    myöntämiseen kyseiselle toimelle.
22. Vakuutusmaksut ja takuupalkkiot
    Osallistujat eivät      luovu    osittain   tai    kokonaan    vakuutusmak-suista    ja
    takuupalk-kiois-ta.
23.  Avustusluotot
    Tähän alakohtaiseen sopimukseen kuuluviin hankintoihin ei saa tarjota sidottuja
    tai osittain sitomattomia avustusluottoja (mukaan lukien lahjoitukset). Osallistujat
                                                  12.
 ---pagebreak---      eivät saa tarjota mitään muuta rahoitusta luottoeh-doilla, jotka ovat suotui-sammat
     kuin tässä alakohtaisessa sopimuksessa määrätyt ehdot (5). Osallistujien on
     kuitenkin asennoiduttava myön-teisesti pyyntöihin luoda yhteinen linja
     suhtautumisessaan humanitaarisiin tarkoituksiin tarkoitettuun sidottuun tai osittain
     sitomattomaan avustusrahoitukseen.
24.  Neuvottelu- ja ilmoitusmenettelyt
     Järjestelyn menettelyjä sovelletaan julkisesti tuettuihin vientiluot-toihin, jotka
     eivät ole tämän luvun mukaisia. Lisäksi jos osallistuja uskoo, että toinen
     osallistuja tarjoaa, ilmoittamatta siitä ennalta, julkisesti tuettuja vientiluot-toja,
     jotka eivät ole tämän luvun edellytysten mukaisia, järjestetään pyynnöstä
     neuvotteluja kymmenen päivän kuluessa.
25. Tarkistaminen
     Tämän luvun määräykset tarkistetaan vuosittain, yleensä järjestelyjen osallistujien
     kevätkokouksen aikana. Tällöin osallistujien on tutkittava mahdollisia muutoksia
     määräyk-siin, erityisesti niiden saattamiseksi lähemmäs mark-kinaehtoja(6).
     Lisäksi jos markkinaehdot tai yleiset rahoituskäytän-nöt muuttuvat
     huomat-tavas-ti, osallistuja voi pyytää määräys-ten erityistarkis-tusta.
                                                 /j,
 ---pagebreak---                                          III LUKU
         KÄYTETYT LENTOKONEET, VARAMOOTTORIT, VARAOSAT,
                     KUNNOSSAPITO- JA HUOLTOSOPIMUKSET
26.  Muoto ja soveltamisala
     Tämä luku täydentää julkisesti tuettujen vientiluottojen suuntaviivoja koskevaa
     järjestelyä. Siinä määritellään erityiset täydentävät suuntaviivat, joita sovelletaan
     käytettyjen lentokoneiden, varamoottoreiden, vara-osien, sekä uusien ja
     käytettyjen lentokoneiden kunnossapito- ja huoltosopimusten, kansainvälisen
     myynnin ja vuokrauksen rahoituksen julkisesti tuettuihin vientiluottoihin. Sitä ei
     sovelleta ilmatyynyaluksiin.
     Edellä I ja II luvun määräyksiä sovelletaan lukuun ottamatta seuraavia tapauksia:
27.  Käytetyt lentokoneet
     Osallistujat eivät saa tarjota rahoitusta sellaisilla luottoehdoilla, jotka ovat
     suotuisammat kuin tässä alakohtaisessa sopimuksessa määrätyt uusien
      lentokoneiden kauppaa koskevat ehdot. Jolleivät nämä säännöt sitä estä,
      sovelletaan käytet-tyihin lentokoneisiin seuraavaa:
            kun julkista rahoitustukea myönnetään, vähimmäiskorko ei saa olla
            vastaavaa CIRR-korkoa alhaisempi; ja
            osallistujat sopivat, että tavanomaiset käytettyjen len-tokoneiden kohdalla
            sovellettavat kuoletusehdot ovat:
      Kestoaika (vuosia)Tavanomainen enimmäiskuoletusaika
                               Suuret       A-luokkaB-luokkaC-luokka
                               lento-
                               koneet
       1                        10          8          6          5
      2                         9           7          6         5
      3                         8           6          5         4
      4                         7           6          5         4
5-10                      6           6          5          4
 > 10                     5           5          4          3
      Nämä ehdot on tarkistettava, jos uusille lentokoneille myönnet-tyjen luottojen
      enimmäiskestoa muutetaan.
28.   Varamoottorit ja-osat
                                                   / /
 ---pagebreak---     Suunniteltaessa näiden varusteiden rahoittamista osana lentokonetta koskevaa
    alkuperäistä tilausta se voidaan hoitaa samoin ehdoin kuin lentokoneen osalta,
    mutta tässä tapauksessa rahoitus hoidetaan suhteessa kunkin tietyn
    len-tokonetyypin laivuekokoon, mukaanlukien hankit-tavat, sitovasti tilatut ja
    omistuksessa olevat lentokoneet, seuraavilla perusteilla:
           laivueen viiden ensimmäisen samaa tyyppiä olevan lentokoneen osalta: 15
           prosenttia lentokoneen hinnasta (runko ja asennetut moottorit),
           laivueen kuudennen ja sitä seuraavien samaa tyyppiä olevien lentokoneiden
           osalta: 10 prosenttia lentokoneen hinnasta (runkoja asennetut mootto-rit).
    Kun edellä mainittuja varusteita ei tilata samanaikaisesti lentokoneen kanssa,
    osallistujat saavat myöntää uusiin varamoottoreihin kohdistettua julkista tukea
    enintään 5 vuotta ja muihin varaosiin kohdistettua tukea enintään 2 vuotta.
    Suurten lentokoneiden uusien varamoottoreiden osalta osallistujat saavat ylittää
    tavanomaisen 5 vuoden enimmäis-kuoletusajan enintään 3 vuodella, kun
    liiketoimi täyttää seuraavat edellytykset:
    a)     sopimuksen vähimmäisarvo on enemmän kuin 20 miljoonaa Yhdysvaltain
           dollaria; tai
    b)     sopimus kattaa vähintään neljä uutta varamoottoria.
    Sopimuksen arvo on tarkistettava kahden vuoden välein ja sitä on oikais-tava
    hinnankorotusten ja -alennusten mukaisesti.
    Varamoot-toreiden ja varaosien ensimmäisen kuoletuksen ajoituksen suhteen
    osallistujat varaavat itselleen oikeuden muuttaa käytäntöä ja sopeuttaa ehtonsa
    kilpailevien osallistujien käytäntöihin.
29. Kunnossapito-ja huoltosopimukset
    Osallistujat saavat myöntää kunnossapito- ja huoltosopimuksille             julkista
    rahoitustukea enintään kahden vuoden kuoletusajalla.
30. Neuvottelu- ja ilmoitusmenettelyt
    Käytettyjä lentokoneita koskevista liiketoimista, joiden kuoletusaika on
    alakoh-taisen sopimuksen 27 kohdassa määrättyä tavanomaista kuoletusai-kaa
    pidempi, kuitenkin enintään 3 kohdan b alakohdassa ja 19 kohdassa täsmennetyn
    enimmäis-kuoletusajan pituinen, on ilmoitettava ennakolta sopimuksen 15 kohdan
    a alakohdan mukaisesti. Näihin kuoletus-ehtoihin sovelletaan järjestelyn 10
    kohdan a alakohtaa ja 12 kohdan a alakohtaa.
31.  Tarkistaminen
                                                 li
 ---pagebreak--- Tämän luvun määräykset tarkistetaan vuosittain, yleensä järjestelyn osallistujien
kevätkokouksen aikana. Tällöin osallistujien on tutkittava mahdollisia muutoksia
määräyksiin, erityisesti niiden saattamiseksi lähemmäs mark-kinaehtoja. Lisäksi
jos markkinaehdot tai yleensä rahoituskäytännöt muuttuvat huomattavasti,
osallistuja voi pyytää määräysten erityistarkistusta.
                                            S*
 ---pagebreak---                               Huomautukset ja viitteet
1. A 300:n ja A 310:n rahoitus "valuuttacocktailina" muodostuu seuraavista:
          Saksan markka tai ecu                40 prosenttia,
          Ranskan frangi tai ecu               40 prosenttia,
          Englannin punta tai Yhdysvaltain dollari tai ecu
                                                            20 prosenttia,
   A 320:n osalta "valuuttacocktail" koostuu seuraavista prosenttiluvuista:
          Saksan markka tai ecu                33,7 prosenttia
                                                            (väliaikai-nen),
          Ranskan frangi tai ecu               40,0 prosenttia
                                                            (väliaikai-nen),
          Englannin punta tai Yhdysvaltain dollari tai ecu
                                                            26,3 prosenttia
                                                            (väli-aikai-nen).
2. Jatkuvalla laina-ajalla, kahden aiemman viikon keskiar-vona.
3. Sellaisena kuin se on julkaistu Luxemburgin pörssissä - pit-käaikainen
   jouk-kovelkakirja, kahden edeltävän viikon keskiar-vona.
4. Tässä kohdassa katsotaan, että:
          koenäyte sisältää ainoastaan ne tapaukset, joissa kaksi rahoitusvaih-toehtoa
          on tarjottu vähintään yhden osallistujan toimesta,
          korkokannan tarkistaminen käynnistyy ainoas-taan, jos 66 prosenttia
          lentokonei-den myynnistä saman vaihtoehdon mukaan on suoritettu osana
          kahta tai useam-paa erillistä liiketointa,
          käsitteellä 'lentokoneen myynti' tarkoitetaan, että kukin yksit-täinen myyty
          lentokone sisällytetään näytteeseen.
5.  Avustuksia koskevaa kieltoa ei sovelleta sitomattomiin lahjoituksiin.
6.  Osallistujien vilpittömät pyrkimykset sisältävät muun muassa vas-taamisen
    myönteisesti      toisen    osallis-tujan     esit-tämään      pyyntöön   neuvotella
    mahdol-lisuudesta soveltaa markkinaehtoja mahdollisimman hyvin vastaavia
    ehtoja olosuhteita esimer-kiksi sopeuttamiseen.
                                                  •r
 ---pagebreak---                                            Lisäys
                                   Viitteellinen luettelo
Tämä alakohtainen sopimus koskee kaikkia mahdollisesti myöhemmin e-siteltäviä
samanlaisia uusia lentokoneita, ja ne lisätään asian-mukaiseen luetteloon ajallaan. Nämä
luettelot eivät ole kattavia ja antavat ainoastaan esimerkkejä lentokonetyy-peistä, jotka
on sisäl-lytettävä epäselvissä tapauksissa tiettyihin luokkiin.
SUURET SIVIILILENTOKONEET
Valmistaja                                        Kuvaus
Airbus                                                  A 300
Airbus                                                  A310
Airbus                                                  A 320
Airbus                                                  A 321
Airbus                                                  A 330
Airbus                                                  A 340
Boeing                                                  B737
Boeing                                                  B747
Boeing                                                  B757
Boeing                                                  B767
Boeing                                                  B777
Boeing                                                  707, 727
British Aerospace                                 RJ70
British Aerospace                                 RJ85
British Aerospace                                 RJ100
British Aerospace                                 RJ115
British Aerospace                                 BAe 146
Fokker                                                  F 70
Fokker                                                  F 100
 Lockheed                                         L100
 McDonnell Douglas                                MD-80 sarja
 McDonnell Douglas                                MD-11
 McDonnell Douglas                                DC-10
 McDonnell Douglas                                DC-9
 Lockheed                                         L-1011
                                                    tt
 ---pagebreak--- A-LUOKKAAN KUULUVAT LENTOKONEET
Turbiinikäyttöiset lentokoneet, mukaan lukien helikopterit, (esimerkiksi turbo-jet, turbo-
prop ja turbo-fan lentokoneet), joissa on yleensä 30 - 70 istumapaikkaa. Kun on kyse
uusista kehitettävistä suurista turbiinikäyt-töisis-tä lentokoneista, joissa on enemmän
kuin 70 istumapaik-kaa, järjestetään pyynnös-tä välittömästi neuvotteluja, jotta voidaan
sopia tällaisten lentokoneiden luokittelusta tähän luokkaan tai tämän sopimuksen I
lukuun ottaen huomioon kilpailutilanne.
Valmistaja                                       Kuvaus
Aeritalia                                        G 222
Aeritalia/Aérospatiale                    ATR42
Aeritalia/Aérospatiale                    ATR 72
Aérospatiale/MBB                                 C160Transall
De Havilland                                     Dash 8
De Havilland                                     Dash 7
De Havilland                                     Dash 5
Boeing Vertol                                    234 Chinook
Broman (US)                                      BR 2000
British Aerospace                                BAe ATP
British Aerospace                                BAe 748
British Aerospace                                BAe Jetstream 41
Canadair                                         CL215T
Canadair                                         RJ
Casa                                             CN235
Dornier                                          DO 328
EH Industries                                    EH-101
Embraer                                          EMB 120 Brasilia
Fokker                                                  F 50
Fokker                                           F 27
Fokker                                           F 28
Gulfstream America                               Gulfstream -4
Saab                                             SF 340
 Saab                                            2000
 Short                                           SD 3-30
 Short                                           SD 3-60
 Short                                           Sherpa
jne.
                                                       ff
 ---pagebreak--- B-LUOKKAAN KUULUVAT LENTOKONEET
Muut turbiinikäyttöiset lentokoneet, mukaan lukien helikopterit
Valmistaja                                    Kuvaus
Aerospatiale                                  AS 332
Beech                                                1900
Beech                                               Super King Air 300
Beech                                               Starship 1
Bell Helicopter                         206B
Bell Helicopter                          206L
Bell Helicopter                         212
Bell Helicopter                         412
Bell Helicopter                          214
British Aerospace                             BAe Jetstream 31
British Aerospace                             BAe 125
British Aerospace                             BAe 1000
Raytheon Co. Jets Inc.                   Hawker 1000
British Aerospace                             BAe Jetstream Super 31
Canadair                                      Challenger 601
Canadair                                      CL 215 (water bomber)
Casa                                          C 212-200
Casa                                          C 212-300
Cessna                                               Citation
Cessna                                               441 Conquest III
Claudius Dornier                         CD2
Dassault Breguet                         Falcon
Dornier                                       Do 228-200
Embraer                                        EMB110P2
Embraer/FAMA                                  CBA 123
Fairchild                                      Merlin/300
Fairchild                                     Metro 25
Fairchild                                     Metro III V
Fairchild                                      Metro III
Fairchild                                      Metro III A
Fairchild                                      Metro IVC-41
Gates Learjet                                  20, 30 ja 55 sarja
Gulfstream America                             Gulfstream III ja IV
IAI                                            Arava 101 B
 Mitsubishi                                    Mu2 Marquise
 Piaggio                                       P 180
 Pilatus Britten-Norman                   BN2T Islander
 Piper                                                400 LS
 Piper                                         T 1040
 Piper                                          PA-42-100 (Cheyenne 400)
 Piper                                          PA-42-720 (Cheyenne III A)
                                                  ZO
 ---pagebreak--- Piper               Cheyenne II
Reims               Cessna-Caravan II
SIAI-Marchetti SF 600 Canguro
Westland       W 30
jne.
                 TA
 ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4492
                                                     KOM(95) 336 lopullinen
                                                 ASIAKIRJAT
FI                                                                    02 07
                                         Luettelonumero : CB-C0-95-369-FI-C
                                                          ISBN 92-77-91564-1
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0280

Ehdotus: Neuvoston ja Komission päätös vakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta siirtymisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian assosiaation toiseen vaiheeseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan mukaisesti  /* KOM/2009/0280 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 7.10.2009KOM(2009) 280 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖSvakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta siirtymisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian assosiaation toiseen vaiheeseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan mukaisestiPERUSTELUT1. JOHDANTOEuroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisestä assosiaatiosta tehty vakautus- ja assosiaatiosopimus tuli voimaan 1. huhtikuuta 2004.Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaan ”assosiaatio toteutetaan kokonaan enintään kymmenen vuoden pituisen, kahteen peräkkäiseen vaiheeseen jaetun siirtymäkauden aikana”. Peräkkäisiin vaiheisiin jakamisen tarkoituksena on ”panna vakautus- ja assosiaatiosopimuksen määräykset täytäntöön asteittain”.Saman artiklan 3 kohdassa määrätään, että ”neljän vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta vakautus- ja assosiaationeuvosto arvioi tapahtunutta edistymistä ja päättää siirtymisestä toiseen vaiheeseen ja sen kestosta sekä mahdollisista muutoksista toista vaihetta koskeviin määräyksiin”.Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian lähetettyä komissiolle kirjeen, jossa se ilmoitti olevansa valmis aloittamaan valmistelut toiseen vaiheeseen siirtymistä varten, komissio alkoi helmikuussa 2008 arvioida edistystä, joka maassa oli tässä suhteessa saavutettu.Komissio pyysi entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa toimittamaan ajantasaiset tiedot aloista, joilla vakautus- ja assosiaatiosopimuksen määräyksillä ohjataan assosiaation toista vaihetta. Näitä aloja ovat sijoittautuminen, palvelujen tarjonta sekä juoksevat menot ja pääomanliikkeet.2. VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIOSOPIMUKSEN ENSIMMÄISEEN VAIHEESEEN LIITTYVIEN VELVOITTEIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKomissio päätteli maan vastauksiin perustuvassa arviossaan, että maa pystyy täyttämään velvoitteet, jotka aiheutuvat siirtymisestä toiseen vaiheeseen. Komissio totesi vuoden 2008 määräaikaiskertomuksessaan[1], että maa täyttää kaikki vakautus- ja assosiaatiosopimuksen V osaston (työntekijöiden liikkuvuus, sijoittautuminen, palvelujen tarjoaminen ja pääomanliikkeet) täytäntöönpanon ensimmäiseen vaiheeseen liittyvät sitoumukset.3. VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIOSOPIMUKSEN TOISEEN VAIHEESEEN LIITTYVÄT VELVOITTEETSiirtyminen assosiaation toiseen vaiheeseen vaikuttaa seuraavasti:Sijoittautuminen-  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 48 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaisesti vakautus- ja assosiaationeuvosto:-  tarkastelee mahdollisuutta laajentaa kiinteistöjen hankinta- ja omistusoikeuksia niin, että ne koskevat myös yhteisön yhtiöiden sivuliikkeitä, jos nämä oikeudet ovat tarpeen sen taloudellisen toiminnan harjoittamiselle, jonka vuoksi sijoittautuminen on tapahtunut.Kyseisen artiklan nojalla osapuolet voivat keskustella siitä, että myös yhteisön yhtiöiden sivuliikkeet saisivat oikeudet, joita ensimmäisessä vaiheessa on ollut vain yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöillä.Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on kuitenkin jo päässyt alkuun kiinteistömarkkinoidensa vapauttamisessa. Yhteisön yhtiöt voivat jo vapaasti hankkia omistukseensa sivuliikkeidensä kautta huoneistoja ja asuinrakennuksia seuraavien lakien antamisen johdosta:-  Omistusoikeudesta ja muista esineoikeuksista annettua lakia muuttava laki (annettu heinäkuussa 2008, virallinen lehti nro 92/08), jossa vahvistetuilla säännöksillä varmistetaan, että yhteisön luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä on samat oikeudet kuin maan kansalaisilla omistaa kiinteistöjä, mukaan luettuina rakennusmaa ja maatalousmaan pitkäaikainen vuokraus.-  Rakennusmaasta annettu laki (annettu heinäkuussa 2008, virallinen lehti nro 82/08), jossa rakennusmaahan liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia tarkennetaan edelleen.Yhteisön yritykset tarvitsevat rakennusmaata koskevan omistusoikeuden käyttöön ennakkoluvan, ja maatalousmaan hankintaan liittyy vielä rajoituksia.-  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 54 artiklan mukaan entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia:-  voi toteuttaa ja jatkaa vakautus- ja assosiaatiosopimukseen sisältyvän sijoittautumista koskevan luvun määräyksistä poikkeavia toimenpiteitä yhteisön yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumisen osalta tietyillä tuotannonaloilla ainoastaan vakautus- ja assosiaationeuvoston luvalla ja sen määräämin edellytyksin.Toimenpiteiden on oltava kohtuullisia ja tilanteen korjaamisen kannalta välttämättömiä, ja niitä on lakattava soveltamasta viimeistään kahden vuoden kuluttua ensimmäisen vaiheen päättymisestä.Kyseistä 54 artiklaa sovelletaan tuotannonaloihin, joilla on käynnissä rakenneuudistus (tai joissa ilmenee vakavia vaikeuksia), jotka ovat menettämässä koko markkinaosuutensa (tai huomattavan osan siitä) tai joiden kehitys on maassa vasta alussa.Vaikka entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia voisi vapaasti soveltaa kyseisiä toimenpiteitä assosiaation ensimmäisen vaiheen aikana ilman vakautus- ja assosiaationeuvoston lupaa, se ei ole käyttänyt tätä mahdollisuutta.Palvelujen tarjoaminen-  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 55 artiklan mukaisesti vakautus- ja assosiaationeuvosto:-  ryhtyy toisen vaiheen alkaessa toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä tämän artiklan 1 kohdan määräysten asteittaiseksi täytäntöönpanemiseksi siltä osin kuin palvelujen tarjoaminen sallitaan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaan asteittain sellaisille yhteisön tai entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhtiöille tai kansalaisille, jotka ovat sijoittautuneet toisen osapuolen alueelle kuin palveluiden vastaanottaja.Sopimuksen 55 artiklan 2 kohdassa määrätään, että edellä 1 kohdassa tarkoitetun vapauttamisen yhteydessä osapuolet sallivat sellaisten luonnollisten henkilöiden tilapäisen liikkuvuuden, jotka tarjoavat palveluja tai jotka ovat palvelujen tarjoajan palveluksessa keskeisissä tehtävissä (jotka määritellään 53 artiklassa). Näihin kuuluvat luonnolliset henkilöt, jotka edustavat yhteisön tai entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian yhtiöitä tai kansalaisia ja jotka haluavat saapua tilapäisesti maahan neuvotellakseen palvelujen myymisestä tai tehdäkseen palvelujen myyntiä koskevia sopimuksia palveluntarjoajan puolesta, edellyttäen, että nämä edustajat eivät harjoita suoraa myyntiä suurelle yleisölle eivätkä itse tarjoa palveluja.Edellä mainittuja toimenpiteitä toteutettaessa huomiota kiinnitetään siihen, kuinka osapuolet ovat edistyneet lainsäädäntönsä lähentämisessä. Vakautus- ja assosiaationeuvosto saattaa keskustella edelleen toimenpiteiden toteutuksen yksityiskohdista sen pohjalta, kuinka maa on alalla edistynyt.Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 55 artiklan 3 kohdan nojalla sopimuksen osapuolten olisi jatkettava palvelujen tarjoamiseen alueellaan sovellettavien vaatimusten ja menettelyjen tarkastelua ja yksinkertaistamista.Maksuliikenne ja pääomanliikkeet-  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 59 artiklan 2 kohdan mukaan entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia:-  varmistaa arvopaperisijoituksiin sekä alle yhden vuoden rahoituslainoihin ja -luottoihin liittyvän pääoman vapaan liikkuvuuden.Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on jo varmistanut, että toiseen vaiheeseen siirryttäessä edellä mainitut määräykset on pantu täytäntöön lainsäädännöllä seuraavasti:-  Valuuttaoperaatioista annettu laki (virallinen lehti nro 34/2001, 49/2001 ja 103/2001, lain tuoreimmat muutokset, tehty heinäkuussa 2008, virallinen lehti nro 81). Kyseisen lain 59 §:ssä (siirtymäsäännökset) säädetään selvästi, että vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ensimmäisen vaiheen päättyessä maassa vakinaisesti asuvien henkilöiden tekemiä arvopaperisijoituksia koskevien nykyisten rajoitusten vaikutus lakkaa.-  Ulkomaalaisten arvopaperisijoitusten tekemisestä ja ehdoista tehdyn päätöksen kumoaminen (kumottu joulukuussa 2007, virallinen lehti nro 159/07), jolla maa varmisti arvopaperisijoitusten vapauttamisen. Maassa vakinaisesti asuviin liittyy kuitenkin vielä tiettyjä rajoituksia, jotka kumotaan toiseen vaiheeseen siirryttäessä (ks. edellä valuuttaoperaatioista annetun lain 59 §).-  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 60 artiklan mukaisesti vakautus- ja assosiaationeuvosto:-  selvittää, millä tavoin pääomanliikkeitä koskevat yhteisön säännöt voidaan ottaa käyttöön kokonaisuudessaan.Artiklan pohjalta osapuolet keskustelevat entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian asteittaisesta lähentymisestä yhteisön säännöstöön pääomanliikkeiden osalta lopullisena tavoitteena täysi yhdenmukaisuus.Tämän määräyksen nojalla vakautus- ja assosiaationeuvosto voi toisen vaiheen aikana keskustella siitä, kuinka entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa vakinaisesti asuvat voivat avata ja pitää hallussaan ulkomaisia pankkitilejä. Maan nykyisessä lainsäädännössä on tältä osin tiettyjä rajoituksia, mikä saattaa käytännössä estää maassa vakinaisesti asuvia tekemästä arvopaperisijoituksia EU:n jäsenvaltioihin riippumatta siitä, että heille on myönnetty tämä oikeus vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 59 artiklan 2 kohdassa.Lakien asteittainen lähentäminen yhteisön säännöstöön-  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 68 artiklan mukaisesti entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että sen lainsäädäntö muutetaan asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa. Ensimmäisessä vaiheessa lainsäädännön asteittaisen lähentämisen on tarkoitus koskea ensisijassa sisämarkkinoihin sekä muihin kauppaan liittyviin aloihin liittyvää yhteisön säännöstöä.Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa käynnissä oleva lainsäädännön asteittainen lähentäminen yhteisön säännöstöön on, kuten muissakin ehdokasmaissa, kattanut jo ensimmäisessä vaiheessa kaikki alat, myös ne, joiden lainsäädäntö oli määrä lähentää vasta toisessa vaiheessa. Näin ollen asteittainen lähentämisprosessi jatkuu.Ehdotus:NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖSvakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta siirtymisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian assosiaation toiseen vaiheeseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan mukaisestiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO jaEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2004.(2) Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklassa määrätään enintään kymmenen vuoden siirtymäajasta, joka jakautuu kahteen peräkkäiseen vaiheeseen.(3) Ensimmäinen vaihe alkoi 1 päivänä huhtikuuta 2004 vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tullessa voimaan.(4) Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan neljän vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta vakautus- ja assosiaationeuvosto arvioi tapahtunutta edistymistä ja päättää siirtymisestä toiseen vaiheeseen ja sen kestosta sekä toista vaihetta koskeviin määräyksiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista.(5) Sopimuksen osapuolet ovat päättäneet täyttää assosiaation toiseen vaiheeseen siirtymisestä johtuvat velvoitteet.(6) Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen kaikkien toiseen vaiheeseen siirtymisestä johtuvien velvoitteiden noudattamisen,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:Ainoa artiklaEuroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa tehtävä yhteisön päätös assosiaation toiseen vaiheeseen siirtymisestä on oheisen vakautus- ja assosiaationeuvoston päätösluonnoksen mukainen.Tehty BrysselissäNeuvoston puolesta Komission puolestaPuheenjohtaja PuheenjohtajaLIITELuonnos: Vakautus- ja assosiaationeuvoston päätös N:o …/09,tehty … 2009,siirtymisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian assosiaation toiseen vaiheeseen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan mukaisestiVAKAUTUS- JA ASSOSIAATIONEUVOSTO, JOKAottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:1.  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään enintään kymmenen vuoden siirtymäajasta, joka jakautuu kahteen peräkkäiseen vaiheeseen.2.  Ensimmäinen vaihe alkoi 1 päivänä huhtikuuta 2004 vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tullessa voimaan.3.  Vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaan vakautus- ja assosiaationeuvosto arvioi tapahtunutta edistymistä ja päättää siirtymisestä toiseen vaiheeseen ja sen kestosta sekä toista vaihetta koskeviin määräyksiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista.4.  Sopimuksen osapuolet ovat päättäneet täyttää assosiaation toiseen vaiheeseen siirtymisestä johtuvat velvoitteet.5.  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on toteuttanut tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen kaikkien toiseen vaiheeseen siirtymisestä johtuvien velvoitteiden noudattamisen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu siirtyminen toiseen vaiheeseen tulee täten voimaan.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona vakautus- ja assosiaationeuvosto sen tekee.Tehty Brysselissä 2009.Vakautus- ja assosiaationeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] SEC(2008) 2695 lopullinen: The former Yugoslav Republic of Macedonia - 2008 Progress Report , 5. marraskuuta 2008, Bryssel.