Avis juridique important

|

52001PC0411

Ehdotus: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätös Euroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja yleisistä ehdoista  /* KOM/2001/0411 lopull. */

Virallinen lehti nro 304 E , 30/10/2001 s. 0178 - 0178

Ehdotus: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätös Euroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja yleisistä ehdoista(komission esittämä)PERUSTELUTYhteisön toimielimet ja elimet käsittelevät toimintansa yhteydessä usein henkilötietoja. Esimerkiksi komissio vaihtaa henkilötietoja jäsenvaltioiden kanssa yhteisen maatalouspolitiikan, tullimenettelyn ja rakennerahastojen hallinnoinnin sekä muiden yhteisön politiikkojen kuten koulutus-, kulttuuri- ja tutkimuspolitiikan yhteydessä. Luonnollisten henkilöiden suojelemiseksi silloin, kun yhteisön toimielimet ja elimet käsittelevät heidän henkilötietojaan, ja jotta jäsenvaltiot eivät asettaisi tällaista tietojenvaihtoa kyseenalaiseksi tietosuojaan liittyvistä syistä, Amsterdamissa allekirjoitetulla sopimuksella Euroopan yhteisön perustamissopimukseen lisättiin tätä asiaa koskeva määräys. Uudessa 286 artiklassa määrätään, että 1 päivästä tammikuuta 1999 yhteisön toimielinten ja elinten on sovellettava henkilötietojen suojelusta annettuja yhteisön säännöksiä, jotka on vahvistettu pääosin direktiiveissä 95/46/EY ja 97/66/EY. Artiklassa määrätään myös, että riippumattoman valvontaelimen on valvottava näiden säännösten soveltamista. Samasta syystä Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklaan on kirjattu oikeus henkilötietojen suojaan.Yhteisön lainsäätäjä on vastannut tähän perustamissopimuksen vaatimukseen 18. joulukuuta 2000 yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001.Asetuksessa vahvistetaan joukko periaatteita, joita sovelletaan yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. Näiden asiasisältöä koskevien säännösten lisäksi asetuksessa säädetään riippumattoman valvontaelimen, Euroopan tietosuojavaltuutetun, perustamisesta varmistamaan asetuksen säännösten soveltaminen. Häntä avustaa apulaistietosuojavaltuutettu.Lisäksi asetuksessa säädetään, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vahvistavat yhteisellä sopimuksella Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävien hoitamista koskevan ohjesäännön ja yleiset ehdot sekä erityisesti hänelle suoritettavan palkan, lisät ja muut taloudelliset edut. Tässä yhteydessä on huomattava, että useimmista Euroopan tietosuojavaltuutetun (ja apulaistietosuojavaltuutetun) ohjesääntöön sisällytettävistä asioista säädetään jo itse asetuksessa. Siinä säädetään muun muassa erityisistä takuista tietosuojavaltuutetun riippumattomuuden varmistamiseksi, hänen nimittämisestään ja erottamisestaan, toimikauden kestosta ja kiellosta ottaa vastaan ohjeita miltään taholta. Asetuksessa säädettyjen tehtävien hoitamiseksi tietosuojavaltuutetulla on omat toimivaltuudet.Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävien hoitamista koskevan ohjesäännön ja yleisten ehtojen kaksi olennaista osatekijää on kuitenkin vielä määritettävä. Nämä ovat Euroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun palkka ja toimipaikka.Tietosuojavaltuutetun palkan osalta on tarpeen taata hänelle asema, joka vastaa hänen tehtäväänsä yhteisön toimielinten ja elinten valvojana sekä hänen toimivaltuuksiaan ja riippumattomuuttaan. Lisäksi on otettava huomioon se vaikutus, joka Euroopan oikeusasiamiehen esikuvalla on ollut tietosuojavaltuutetun institutionaalisen aseman määrittelyyn asetuksessa. Ei ole sattumaa, että asetukseen on otettu Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännöstä monia tietosuojavaltuutettua koskevia kohtia ja että tietosuojavaltuutetun toiminta on tarkoitus rahoittaa Euroopan unionin yleisen talousarvion VIII jaksosta, joka sisältää nykyisin oikeusasiamiestä koskevan otsakkeen. Asetus mukailee eräiden jäsenvaltioiden käytäntöjä, joiden mukaan valta henkilötietojen suojelun valvonnasta kuuluu yhdelle riippumattomalle henkilölle, jota kutsutaan toisinaan myös nimellä "ombudsman". Näin ollen ehdotetaan, että Euroopan tietosuojavaltuutetun palkka ja muut edut olisivat samat kuin Euroopan oikeusasiamiehellä, joka puolestaan rinnastetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomariin palkan, korvausten ja vanhuuseläkkeen osalta.Apulaistietosuojavaltuutetun palkan osalta on otettava huomioon tarve vastata kahteen hänen asemaansa liittyvään vaatimukseen. Ensinnäkin apulaistietosuojavaltuutettu nimitetään samaa menettelyä noudattaen ja yhtä pitkäksi toimikaudeksi kuin tietosuojavaltuutettu, ja hän avustaa tietosuojavaltuutettua tämän kaikissa tehtävissä sekä toimii hänen sijaisenaan poissaolotapauksissa. Tämän vuoksi apulaistietosuojavaltuutetun aseman ja erityisesti palkan on oltava lähellä varsinaisen tietosuojavaltuutetun tasoa. Näiden kahden toimen välille on toisaalta syytä luoda hierarkia, joka heijastaa asiaankuuluvaa eroa tietosuojavaltuutetun sekä häntä avustavan ja hänen sijaisenaan toimivan henkilön välillä. Näiden syiden vuoksi ehdotetaan, että apulaistietosuojavaltuutettu rinnastettaisiin yhteisöjen tuomioistuimen kirjaajaan palkan, korvausten ja vanhuuseläkkeen osalta. Kirjaajaan sovelletaan samoja asetuksia kuin tuomioistuimen tuomareihin palkkajärjestelmän, erityisesti korvausten ja vanhuuseläkkeen osalta. Tuomareiden ja kirjaajan välillä on tietty hierarkia, sillä tuomareiden peruspalkka on 112 prosenttia Euroopan yhteisöjen A1-palkkaluokan korkeimmalle tasolle kuuluvan virkamiehen peruspalkasta ja kirjaajan peruspalkka puolestaan 101 prosenttia [1].[1]  Neuvoston asetus (EHTY, ETY, EURATOM) N:o 1546/73, 4. kesäkuuta 1973, EYVL L 155, 11.6.1973, s. 8.Euroopan tietosuojavaltuutetun on tehtävänsä luonteen vuoksi työskenneltävä lähellä niitä toimielimiä, joita hänen on määrä valvoa. Useimmat komission yksiköistä, unionin neuvoston sihteeristö, Talous- ja sosiaalikomitea sekä Alueiden komitea sijaitsevat Brysselissä. Nämä yksiköt puolestaan vastaavat suurimmasta osasta yhteisön toimielinten ja elinten harjoittamaa henkilötietojen käsittelyä. Muiden, eri jäsenvaltioissa sijaitsevien yhteisön toimielinten ja elinten suhteen Brysselin sijainti on maantieteellisesti keskeinen ja sieltä on kohtuullisen hyvät yhteydet unionin reuna-alueille. Euroopan tietosuojavaltuutetun tehtävien sujuvan hoitamisen helpottamiseksi hänen toimipaikakseen ehdotetaan Brysseliä.Komissio muistuttaa myös tietosuojavaltuutetun tärkeästä roolista osana asetuksessa säädettyä tietosuojajärjestelmää. Tietosuojavaltuutettu muodostaa ensinnäkin takuun asianomaisille henkilöille, että yhteisön toimielimet ja elimet noudattavat mahdollisimman tarkkaan asetuksen periaatteita heidän tietojaan käsitellessään. Tätä varten hän voi tehdä selvityksiä joko omasta aloitteestaan tai valituksen perusteella ja harjoittaa etukäteisvalvontaa tietyissä tietojenkäsittelytapauksissa. Tietosuojavaltuutetun toiminta antaa asetuksella säädetylle tietosuojajärjestelmälle tarvittavaa joustavuutta sellaisten olosuhteiden varalta, joita asetuksessa olisi vaikea ennakoida, ja samalla se muodostaa asianmukaisen takuun järjestelmän toiminnalle. Tietosuojavaltuutettu voi sallia henkilötietojen toimittamisen sellaisiin kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille, jotka eivät pysty varmistamaan riittävää suojaa. Hän voi myöntää poikkeuksia arkaluontoisten tietojen ja yksittäispäätösten automaattista käsittelyä koskevasta periaatteellisesta kiellosta ja hän voi myös sallia tiettyjen televiestintäliikenne- ja laskutustietojen käsittelyn laajemmassa mitassa kuin asetuksessa yleensä sallitaan.Näiden syiden vuoksi komissio katsoo, että sen on puolestaan toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta Euroopan tietosuojavaltuutettu voisi aloittaa toimintansa mahdollisimman pian. Se pyrkii vaikuttamaan erityisesti talousarviomenettelyyn, jotta nimitettävä tietosuojavaltuutettu saisi mahdollisimman pian käyttöönsä tehtäviensä toteuttamiseen tarvittavan henkilöstön ja rahoituksen, kunnioittaen luonnollisesti komissiolle perustamissopimuksessa annettua asemaa talousarvioon liittyvissä asioissa. Näin ollen komissio esittää budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian vuoden 2002 alustavaa talousarvioesitystä koskevan oikaisukirjelmän, joka sisältää tämän ehdotuksen perusteella laaditun ennakkoarvion tietosuojavaltuutetun tarvitsemista resursseista. Komissio toivoo voivansa käynnistää viimeistään 1. marraskuuta 2001 asetuksen 42 artiklassa säädetyn hakumenettelyn tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun valitsemiseksi.Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tukemaan komissiota tässä yhteisessä pyrkimyksessä, jotta kansalaiset voisivat pian luottaa Euroopan tietosuojavaltuutettuun heidän henkilötietojensa suojelua koskevan perusoikeuden turvaamisessa silloin kun henkilötietoja käsittelevät yhteisön toimielimet ja elimet.Ehdotus: Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätösEuroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja yleisistä ehdoistaEUROOPAN PARLAMENTTI, EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottavat huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen 43 artiklan [2],[2]  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.ottavat huomioon komission ehdotuksen [3],[3]  EYVL C , , s. .sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan tietosuojavaltuutettu on se riippumaton valvontaelin, jonka tehtävänä on valvoa luonnollisten henkilöiden suojelemista henkilötietojen käsittelyn osalta ja tällaisten tietojen vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön säädösten soveltamista yhteisön toimielimiin ja elimiin.(2) Tämän riippumattoman valvontaelimen toiminnan käynnistäminen edellyttää Euroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun tehtävien hoitamista koskevan ohjesäännön ja yleisten ehtojen vahvistamista.(3) Useimmista Euroopan tietosuojavaltuutetun toimintaa koskevaan ohjesääntöön ja yleisiin ehtoihin sisällytettävistä asioista säädetään jo asetuksessa. Siinä on tarvittavat säännökset Euroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun nimittämisestä, häntä avustavasta henkilöstöstä ja hänen toimintansa rahoituksesta, hänen riippumattomuudestaan, salassapitovelvollisuudestaan, tehtävistään ja toimivaltuuksistaan.(4) Asetuksesta puuttuu ainoastaan kaksi tärkeää asiaa, joista on vielä päätettävä. Nämä koskevat tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun palkkaa, korvauksia ja muita palkkaan liittyviä etuja sekä tietosuojavaltuutetun toimipaikkaa.(5) Euroopan tietosuojavaltuutetun palkan on oltava samaa tasoa kuin Euroopan oikeusasiamiehellä, ottaen huomioon tarve varmistaa tietosuojavaltuutetulle hänen tehtäviään ja toimivaltuuksiaan vastaava asema ja koska asetus perustuu suurelta osin Euroopan oikeusasiamiehestä annettuun asetukseen tietosuojavaltuutetun institutionaalisen aseman määrittelyn osalta. Euroopan oikeusasiamies puolestaan rinnastetaan yhteisöjen tuomioistuimen tuomariin hänen palkkansa, korvaustensa ja vanhuuseläkkeensä osalta.(6) Apulaistietosuojavaltuutettu on rinnastettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaajaan palkkansa, korvaustensa ja vanhuuseläkkeensä osalta, jotta luotaisiin hierarkia hänen ja tietosuojavaltuutetun välille, samalla kun molempiin sovelletaan samanlaista palkkajärjestelmää, joka vastaa heidän nimitysmenettelyään, toimikauttaan ja tehtäviään.(7) Euroopan tietosuojavaltuutetun toimipaikaksi on vahvistettava Bryssel, jotta varmistetaan tehtävien luonteen kannalta välttämätön läheisyys Euroopan tietosuojavaltuutetun sekä hänen valvomiensa yhteisön toimielinten ja elinten välillä ja jotta helpotetaan hänen tehtäviensä sujuvaa hoitamista,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Euroopan tietosuojavaltuutetun palkkaEuroopan tietosuojavaltuutettu rinnastetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomariin hänen palkkansa, korvaustensa, vanhuuseläkkeensä ja muiden palkkaan liittyvien etujen määrittämisen osalta.2 artikla Apulaistietosuojavaltuutetun palkkaApulaistietosuojavaltuutettu rinnastetaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kirjaajaan hänen palkkansa, korvaustensa, vanhuuseläkkeensä ja muiden palkkaan liittyvien etujen määrittämisen osalta.3 artikla ToimipaikkaEuroopan tietosuojavaltuutetun ja apulaistietosuojavaltuutetun toimipaikka on Bryssel.4 artiklaTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin Euroopan unionin Euroopan yhteisöjen  puolesta neuvoston puolesta komission puolestaPuhemies  Puheenjohtaja Puheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2015
            COM(2015) 440 final
            2015/0202(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001
                  1
                luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta soveltavat asetusta (EY) N:o 539/2001.

               Asetusta (EY) N:o 539/2001 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 509/2014
                  2
               ; sillä siirrettiin 19 maata liitteeseen II, jossa luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisia viisumipakko ei koske. Kyseiset 19 maata ovat Dominica, Grenada, Itä-Timor, Kiribati, Kolumbia, Marshallinsaaret, Mikronesia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Salomonsaaret, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Kutakin edellä mainittua maata koskevaan viittaukseen liitteessä II liittyy alaviite, jossa todetaan, että ”viisumivapautta sovelletaan Euroopan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä”.

               Asetus (EU) N:o 509/2014 hyväksyttiin 20. toukokuuta 2014, ja se tuli voimaan 9. kesäkuuta 2014. Komissio esitti neuvostolle heinäkuussa 2014 suosituksen, jotta tämä antaisi komissiolle luvan aloittaa neuvottelut viisumivapaussopimuksista seuraavien 17 maan kanssa: Dominica, Grenada, Itä-Timor, Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesia, Nauru, Palau, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Salomonsaaret, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat.
                  3
                Neuvosto antoi komissiolle neuvotteluohjeet 9. lokakuuta 2014.

               Kyseisistä viisumivapaussopimuksista ensimmäiset allekirjoitettiin 6. toukokuuta 2015 (Yhdistyneet arabiemiirikunnat), 26. toukokuuta 2015 (Itä-Timor) ja 28. toukokuuta 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Samoa, Trinidad ja Tobago sekä Vanuatu), ja niitä sovelletaan väliaikaisesti niiden allekirjoittamispäivästä alkaen odotettaessa niiden voimaantuloa.

               Neuvottelut Kiribatin kanssa aloitettiin 17. joulukuuta 2014, ja ne käytiin kirjeenvaihtona. Näkemysten vaihdon aikana päästiin yksimielisyyteen kaikista näkökohdista. Pääneuvottelijat parafoivat sopimuksen kirjeenvaihdolla 6. toukokuuta 2015 (Kiribati) ja 10. kesäkuuta 2015 (unioni). Jäsenvaltioille tiedotettiin asiasta 15. kesäkuuta 2015 pidetyssä neuvoston viisumityöryhmän kokouksessa.

               2.OIKEUSPERUSTA

               Unionin kannalta sopimuksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä sen 218 artiklan kanssa.

               Oheinen ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen allekirjoittamista varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.

               Koska Kiribati voi saattaa sisäisen ratifiointimenettelynsä päätökseen nopeasti ja koska siitä, kun komissio ensimmäisen kerran ehdotti Kiribatin kansalaisten vapauttamista viisumipakosta (marraskuussa 2012), on kulunut pitkä aika, allekirjoittamista koskevassa päätösehdotuksessa vahvistetaan, että sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Koska Euroopan parlamentin on annettava hyväksyntänsä ennen kuin sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen, komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta.

               3.NEUVOTTELUJEN TULOKSET

               Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeisiin sisältyvät tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä viisumivapaussopimuksen luonnoksen.

               Sopimuksen lopullinen sisältö on tiivistetysti seuraava:

               Tarkoitus

               Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Kiribatin kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               Kaikkien EU:n kansalaisten tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi sopimukseen on sisällytetty määräys, jonka mukaan Kiribati voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sopimuksen vain kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta ja unioni voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sopimuksen vain kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.

               Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon johdanto-osassa.

               Soveltamisala

               Viisumivapaus kattaa kaikki henkilöryhmät (henkilöt, joilla on tavallinen passi, diplomaattipassi, virkapassi/virkamatkapassi tai erityispassi), jotka matkustavat eri tarkoituksissa, lukuun ottamatta henkilöitä, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan. Viimeksi mainitun ryhmän osalta kullakin jäsenvaltiolla ja myös Kiribatilla on sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti vapaus vaatia toisen sopimuspuolen kansalaisilta viisumi. Yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimukseen liitetään yhteinen julistus siitä, miten olisi määriteltävä niiden henkilöiden ryhmä, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

               Oleskelun kesto

               Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Kiribatin kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Sopimukseen liitetään yhteinen julistus siitä, miten kyseinen 90 päivän ajanjakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana olisi määriteltävä.

               Sopimuksessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden tilanne, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Viisumivapaus antaa Kiribatin kansalaisille oikeuden oleskella 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin kyseisen jäsenvaltion (tällä hetkellä Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania) alueella, niin kauan kuin kyseiset maat eivät kuulu sisärajattomaan Schengen-alueeseen, riippumatta ajasta, joka koskee oleskelua koko Schengen-alueella.

               Alueellinen soveltaminen

               Sopimuksessa on määräyksiä alueista, joihin sopimusta sovelletaan: Ranskan ja Alankomaiden tapauksessa viisumivapaus antaisi Kiribatin kansalaisille oikeuden oleskella vain kyseisten jäsenvaltioiden Euroopassa sijaitsevilla alueilla.

               Julistukset

               Edellä mainittujen yhteisten julistusten lisäksi sopimukseen on liitetty kaksi muuta yhteistä julistusta, jotka koskevat

               –Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen;

               –kattavaa tiedottamista viisumivapaussopimuksen sisällöstä ja seurauksista ja muista seikoista, kuten maahantuloedellytyksistä.

               4.PÄÄTELMÄ

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto

               –päättää, että sopimus allekirjoitetaan unionin puolesta, ja valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilön tai henkilöt, jo(i)lla on valtuudet allekirjoittaa sopimus unionin puolesta;

               –hyväksyy sopimuksen väliaikaisen soveltamisen odotettaessa sen voimaantuloa.

               2015/0202 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Viittaus Kiribatiin siirrettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 509/2014
                  4
                neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001
                  5
                liitteestä I liitteeseen II.

               (2)Kiribatia koskevaan viittaukseen liittyy alaviite, jossa todetaan, että viisumivapautta sovelletaan Euroopan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä.

               (3)Neuvosto valtuutti 9 päivänä lokakuuta 2014 antamallaan päätöksellä komission neuvottelemaan Euroopan unionin ja Kiribatin välillä tehtävän lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen. Neuvottelut sopimuksesta aloitettiin 17 päivänä joulukuuta 2014, ja ne käytiin kirjeenvaihtona.

               (4)Kirjeenvaihdolla 6 päivänä toukokuuta 2015 (Kiribati) ja 10 päivänä kesäkuuta 2015 (unioni) parafoitu sopimus olisi allekirjoitettava, ja tähän päätökseen liitetyt julistukset olisi hyväksyttävä. Sopimusta olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

               (5)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyjen, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan ja osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan mukaisesti sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittaminen unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta tähän päätökseen liitetyt julistukset.

               3 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen.

               4 artikla

               Sopimusta sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 509/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (3)
                  COM(2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 509/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (5)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2015
            COM(2015) 440 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus neuvoston päätökseksi

               Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               Euroopan unionin ja Kiribatin tasavallan välinen

                  SOPIMUS

               lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta

               EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’ tai ’EU’, ja

               KIRIBATIN TASAVALTA, jäljempänä ’Kiribati’,

               jäljempänä yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka

               TARKOITUKSENAAN kehittää edelleen sopimuspuolten välisiä ystävällisiä suhteita ja helpottaa matkustamista varmistamalla kansalaisilleen viisumivapaa maahantulo ja lyhytaikainen oleskelu

               OTTAVAT HUOMIOON luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 509/2014
                  1
               , jolla muun muassa siirretään 19 kolmatta maata, mukaan lukien Kiribati, niiden kolmansien maiden luetteloon, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta heidän oleskellessaan lyhyen ajan jäsenvaltioissa,

               OTTAVAT HUOMIOON, että asetuksen (EU) N:o 509/2014 1 artiklassa säädetään, että kyseisten 19 maan osalta viisumivapautta sovelletaan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä,

               HALUAVAT VARMISTAA, että kaikkien EU:n kansalaisten tasavertaista kohtelua koskevaa periaatetta noudatetaan,

               OTTAVAT HUOMIOON, että henkilöt, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan lyhytaikaisen oleskelunsa aikana, eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, minkä vuoksi kyseisen ryhmän osalta viisumipakkoon tai siitä myönnettävään vapautukseen ja työnsaantiin sovelletaan edelleen asiaa koskevaa unionin oikeutta ja jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä sekä Kiribatin kansallista lainsäädäntöä,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta sekä osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä ja vahvistavat, että tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 ARTIKLA

               Tarkoitus

               Tässä sopimuksessa määrätään unionin ja Kiribatin kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               2 ARTIKLA

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               a)
                     ’jäsenvaltiolla’ mitä tahansa unionin jäsenvaltiota Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia lukuun ottamatta;

               b)
                     ’unionin kansalaisella’ henkilöä, jolla on jonkin a alakohdassa määritellyn jäsenvaltion kansalaisuus;

               c)
                     ’Kiribatin kansalaisella’ henkilöä, jolla on Kiribatin kansalaisuus;

               d)
                     ’Schengen-alueella’ aluetta, jolla ei ole sisärajoja ja joka käsittää a alakohdassa tarkoitettujen, Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueet.

               3 ARTIKLA

               Soveltamisala

               1.
                     Unionin kansalaiset, joilla on jonkin jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva tavallinen passi, diplomaattipassi, virkapassi, virkamatkapassi tai erityispassi, voivat tulla Kiribatin alueelle ja oleskella siellä ilman viisumia 4 artiklan 1 kohdassa määritetyn ajan.

               Kiribatin kansalaiset, joilla on Kiribatin myöntämä voimassa oleva tavallinen passi, diplomaattipassi, virkapassi, virkamatkapassi tai erityispassi, voivat tulla jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä ilman viisumia 4 artiklan 2 kohdassa määritetyn ajan.

               2.
                     Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta henkilöihin, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

               Kyseisen henkilöryhmän osalta kukin jäsenvaltio voi erikseen päättää viisumipakon määräämisestä Kiribatin kansalaisille tai sen peruuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001
                  2
                4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Kyseisen henkilöryhmän osalta Kiribati voi päättää kunkin jäsenvaltion kansalaisille erikseen määrättävästä viisumipakosta tai viisumivapaudesta kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

               3.
                     Tämän sopimuksen mukaista viisumivapautta sovelletaan rajoittamatta maahantulon ja lyhytaikaisen oleskelun edellytyksiä koskevan sopimuspuolten lainsäädännön soveltamista. Jäsenvaltiot ja Kiribati varaavat oikeuden evätä maahantulon alueelleen ja lyhytaikaisen oleskelun, jos yksi tai useampi näistä edellytyksistä ei täyty.

               4.
                     Viisumivapautta sovelletaan riippumatta siitä, mitä kuljetusmuotoa on käytetty sopimuspuolten rajojen ylittämiseen.

               5.
                     Seikkoihin, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, sovelletaan unionin oikeutta, jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä tai Kiribatin kansallista lainsäädäntöä.

               4 ARTIKLA

               Oleskelun kesto

               1.
                     Unionin kansalaiset voivat oleskella Kiribatin alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               2.
                     Kiribatin kansalaiset voivat oleskella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tämä aika lasketaan ottamatta huomioon mahdollista oleskelua sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti.

               Kiribatin kansalaiset voivat oleskella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin sellaisen jäsenvaltion alueella, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, riippumatta Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella oleskelun lasketusta kestosta.

               3.
                     Tämä sopimus ei vaikuta Kiribatin ja jäsenvaltioiden mahdollisuuteen pidentää 90 päivän oleskeluaikaa kansallisen lainsäädäntönsä ja unionin oikeuden mukaisesti.

               5 ARTIKLA

               Alueellinen soveltaminen

               1.
                     Tätä sopimusta sovelletaan Ranskan tasavallan osalta ainoastaan Ranskan tasavallan Euroopassa olevaan alueeseen.

               2.
                     Tätä sopimusta sovelletaan Alankomaiden kuningaskunnan osalta ainoastaan Alankomaiden kuningaskunnan Euroopassa olevaan alueeseen.

               6 ARTIKLA

               Sopimuksen hallinnointia käsittelevä sekakomitea

               1.
                     Sopimuspuolet perustavat asiantuntijoiden sekakomitean, jäljempänä ’komitea’, joka koostuu unionin ja Kiribatin edustajista. Unionia siinä edustaa Euroopan komissio.

               2.
                     Komitean tehtävänä on muun muassa

               a)
                     valvoa tämän sopimuksen täytäntöönpanoa;

               b)
                     ehdottaa muutoksia tai lisäyksiä tähän sopimukseen;

               c)
                     ratkaista riitoja, jotka johtuvat tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta.

               3.
                     Komitea kokoontuu tarvittaessa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä.

               4.
                     Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

               7 ARTIKLA

               Tämän sopimuksen suhde jäsenvaltioiden ja Kiribatin voimassa oleviin kahdenvälisiin viisumivapaussopimuksiin

               Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan ensisijaisesti muihin sellaisiin kahdenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Kiribatin välillä, siltä osin kuin ne koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.

               8 ARTIKLA

               Loppumääräykset

               1.
                     Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia sisäisiä menettelyjään noudattaen, ja sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolista jälkimmäinen on ilmoittanut toiselle saattaneensa päätökseen kyseiset menettelyt.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä lukien.

               2.
                     Tämä sopimus on voimassa toistaiseksi, ellei sitä irtisanota 5 kohdan mukaisesti.

               3.
                     Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kirjallisella sopimuksella. Muutokset tulevat voimaan sen jälkeen, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta.

               4.
                     Kumpikin sopimuspuoli voi keskeyttää tämän sopimuksen tai sen osan soveltamisen erityisesti yleiseen järjestykseen tai kansallisen turvallisuuden tai kansanterveyden suojaamiseen, laittomaan maahanmuuttoon tai toisen sopimuspuolen palauttamaan viisumipakkoon liittyvistä syistä. Päätös soveltamisen keskeyttämisestä on annettava tiedoksi toiselle sopimuspuolelle viimeistään kaksi kuukautta ennen sen suunniteltua voimaantuloa. Kun kyseiseen keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.

               5.
                     Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy 90 päivän kuluttua tästä lukien.

               6.
                     Kiribati voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sen vain kaikkien jäsenvaltioiden osalta.

               7.
                     Unioni voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sen vain kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.

               Tehty kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               ISLANTIA, NORJAA, SVEITSIÄ JA LIECHTENSTEINIA KOSKEVA YHTEINEN JULISTUS

               Sopimuspuolet ottavat huomioon Euroopan unionin sekä Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin läheiset suhteet, jotka johtuvat erityisesti näiden maiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen 18 päivänä toukokuuta 1999 ja 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyistä sopimuksista.

               Tämän vuoksi on suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Kiribatin viranomaiset tekevät viipymättä kahdenväliset lyhytaikaista oleskelua koskevat viisumivapaussopimukset tämän sopimuksen kanssa samanlaisin ehdoin.

               YHTEINEN JULISTUS SIITÄ, MITEN OLISI MÄÄRITELTÄVÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN 3 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU NIIDEN HENKILÖIDEN RYHMÄ, JOIDEN MATKAN TARKOITUKSENA ON TYÖSKENTELY KORVAUSTA VASTAAN

               Koska sopimuspuolet haluavat varmistaa yhteisen määritelmän soveltamisen, ne sopivat, että tässä sopimuksessa niiden henkilöiden ryhmällä, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan, tarkoitetaan henkilöitä, jotka tulevat toisen sopimuspuolen alueelle harjoittaakseen ansiotoimintaa tai toimintaa korvausta vastaan työntekijänä tai palveluntarjoajana.

               Tähän ryhmään ei pitäisi lukea seuraavia:

               –
                     liikemiehet, ts. henkilöt, jotka matkustavat liikeneuvotteluja varten (ilman, että he työskentelisivät toisen sopimuspuolen alueella)

               –
                     urheilijat ja taiteilijat, jotka harjoittavat toimintaa tilapäisesti

               –
                     toimittajat, jotka heidän asuinmaansa tiedotusvälineet ovat lähettäneet, ja

               –
                     yritysten sisäiset harjoittelijat.

               Tämän julistuksen täytäntöönpanoa valvoo sekakomitea tämän sopimuksen 6 artiklan mukaisen vastuunsa nojalla. Sekakomitea voi ehdottaa tarpeellisiksi katsomiaan muutoksia sopimuspuolten kokemusten perusteella.

               YHTEINEN JULISTUS SIITÄ, MITEN OLISI MÄÄRITELTÄVÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN 4 ARTIKLASSA TARKOITETTU 90 PÄIVÄN JAKSO MINKÄ TAHANSA 180 PÄIVÄN JAKSON AIKANA

               Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämän sopimuksen 4 artiklassa vahvistetulla enintään 90 päivän jaksolla minkä tahansa 180 päivän jakson aikana tarkoitetaan joko yhtäjaksoista vierailua tai useita peräkkäisiä vierailuja, joiden yhteenlaskettu kesto ei ylitä 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               Käsite ”minkä tahansa 180 päivän jakson aikana” tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän ehto minkä tahansa 180 päivän jaksolla edelleen. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

               YHTEINEN JULISTUS KANSALAISILLE SUUNNATTAVASTA VIISUMIVAPAUSSOPIMUSTA KOSKEVASTA TIEDOTUKSESTA

               Sopimuspuolet toteavat, että avoimuus on tärkeää Euroopan unionin ja Kiribatin kansalaisille, ja sopivat varmistavansa, että viisumivapaussopimuksen sisällöstä ja seurauksista ja siihen liittyvistä asioista, kuten maahantuloedellytyksistä, tiedotetaan kattavasti.

               _________________

                     (1)
                  EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (2)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.