               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.3.2019
            COM(2019) 46 final/2
            2019/0020(NLE)
            This document replaces COM(2019) 46 final of 28.1.2019.Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            julkisia hankintoja käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymiseen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen sen Euroopan unionista eroamisen yhteydessä

               PERUSTELUT

               1. Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä julkisten hankintojen komiteassa, jäljempänä ’GPA-komitea’ tai ’komitea’, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, liittymisestä julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen Yhdistyneen kuningaskunnan erotessa Euroopan unionista.

               2. Ehdotuksen tausta

               2.1Julkisia hankintoja koskeva sopimus ja Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

               Julkisia hankintoja koskeva sopimus, jäljempänä ’sopimus’
                  1
               , on Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa tehty useammankeskinen sopimus, jonka tavoitteena on osapuolten julkisten hankintojen markkinoiden avaaminen vastavuoroisesti. Tarkistettu sopimus tuli voimaan 6. huhtikuuta 2014.

               Euroopan unioni on sopimuksen osapuoli, koska sopimuksen kohde kuuluu yhteisen kauppapolitiikan alaan, jolla unionilla on yksinomainen toimivalta. Unionin oikeuden mukaan sopimus kattaa myös jäsenvaltiot.

               Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti Eurooppa-neuvostolle 29. maaliskuuta 2017 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla aikomuksestaan erota unionista. Tämä tarkoittaa sitä, että Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee kolmas maa ja unionin oikeuden soveltaminen siihen lakkaa 30. maaliskuuta 2019, jollei unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä erosopimuksessa määrätä muusta päivämäärästä tai jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sovi yksimielisesti eri päivämäärästä. Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat neuvotelleet erosopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti. Eurooppa-neuvosto hyväksyi erosopimuksen 25. marraskuuta 2018. Erosopimuksen neljännessä osassa määrätään siirtymäkaudesta, jonka aikana unionin lainsäädäntöä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’siirtymäkausi’.

               Erosopimuksesta sovittiin unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä, ja Eurooppa-neuvosto vahvisti sen (50 artikla) 25. marraskuuta 2018. Sopimuksen ratifiointi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kuitenkin epävarmaa.

               Sopimuksen soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan päättyy ilman eri toimenpiteitä siitä päivästä, jona unionin oikeuden soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lakkaa.

               On unionin edun mukaista varmistaa, että Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan sopimuksen mukaisia oikeuksia ja velvoitteita siitä päivästä lähtien, josta alkaen unionin lainsäädäntöä ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Unionista eroamiseensa asti Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen jäsenvaltio, jolla on kaikki perussopimuksista johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, mukaan lukien velvollisuus noudattaa vilpittömän yhteistyön periaatetta. Eurooppa-neuvosto myönsi 29. huhtikuuta 2017 hyväksymissään suuntaviivoissa, että kansainvälisissä yhteyksissä on tarpeen ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan erityisluonne eroavana jäsenvaltiona edellyttäen, että se noudattaa velvollisuuksiaan ja kunnioittaa unionin etuja niin kauan kuin se on jäsen.

               Yhdistynyt kuningaskunta on ilmaissut halunsa liittyä sopimukseen erottuaan unionista.

               Yhdistynyt kuningaskunta ja Euroopan unioni ilmoittivat 11. lokakuuta 2017 päivätyssä yhteisessä kirjeessään WTO:n jäsenille aikovansa tehdä yhteistyötä sen hyväksi, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla voi sen erottua EU:sta olla edelleen ne oikeudet ja velvollisuudet, jotka sillä nyt on julkisia hankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti EU:n jäsenvaltiona EU:n sitoumusluetteloon nykyisin sisältyvien sitoumusten perusteella
                  2
               .

               Euroopan unioni toimitti 1. kesäkuuta 2018 WTO:n pääjohtajalle Yhdistyneen kuningaskunnan kirjeen, jossa se ilmoitti haluavansa liittyä sopimukseen ja johon oli liitetty asiaan liittyvät asiakirjat, mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäinen markkinoille pääsyä koskeva tarjous ja sen vastaukset tarkistusluettelon kysymyksiin
                  3
               .

               Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus sekä sen alustava tarjous ja vastaukset tarkistusluettelon kysymyksiin toimitettiin sopimuksen osapuolille 5. kesäkuuta 2018
                  4
               .

               Sopimuksen osapuolten kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 1. lokakuuta 2018 julkisia hankintoja käsittelevälle komitealle lopullisen tarjouksen. Lopullinen tarjous jaettiin osapuolille 2. lokakuuta 2018
                  5
               . Jäljempänä on yhteenveto Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisesta tarjouksesta sekä komission sitä koskevasta arvioinnista.

               Neuvoston päätöksen nojalla komission olisi voitava unionin puolesta hyväksyä Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen sopimukseen edellyttäen, että GPA-komitean suunnitellussa  päätöksessä asetettuja ehtoja noudatetaan.

               2.2Julkisia hankintoja käsittelevä komitea

               GPA-komitea perustettiin hallinnoimaan sopimuksen täytäntöönpanoa. Se koostuu kummankin osapuolen edustajista sekä WTO:n jäsenistä ja hallitustenvälisistä järjestöistä, joilla on tarkkailijan asema.

               Euroopan unioni on kaikkien muiden sopimuksen osapuolten tavoin GPA-komitean jäsen. Unionia edustaa komiteassa komissio. GPA-komitean päätökset tehdään yksimielisesti.

               2.3Julkisia hankintoja käsittelevän komitean suunniteltu päätös

               Euroopan komissio ilmoitti GPA-komitean kokouksessa 17. lokakuuta 2018 unionin puolesta periaatteellisen suostumuksen Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle sopimukseen.

               Unioni antoi periaatteellinen suostumuksensa sillä edellytyksellä, että ehdot, jotka koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan liittymistä sopimukseen, eivät muutu unionille haitallisesti ja että sopimuksen muiden osapuolten kanta ei vaikuta negatiivisesti unionin etuihin.

               Lisäksi tämä periaatteellinen suostumus annettiin rajoittamatta neuvotteluja unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisestä erosopimuksesta, joka voi sisältää siirtymäajan, jonka aikana Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitoisivat edelleen sopimuksen mukaiset unionin sitoumukset, ja Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen sopimukseen tapahtuisi siirtymäkauden jälkeen.

               GPA-komitean kokouksessa 28. marraskuuta 2018 kaikki osapuolet ilmaisivat periaatteellisen suostumuksensa Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle sopimukseen. Myöhemmin virallisesti hyväksyttävän päätöksen lopullisesta tekstistä keskustellaan vielä.

               Komitean on määrä hyväksyä päätös Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisestä sopimukseen ja esittää liittymisen ehdot.

               Tarkistetun sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaan ”Jokainen WTO:n jäsen voi liittyä tähän sopimukseen kyseisen jäsenen ja osapuolten välillä sovittavin ehdoin sekä komitean päätöksessä määritetyin ehdoin. Liittymisen on tapahduttava tallettamalla WTO:n pääjohtajan haltuun näin sovitut ehdot sisältävä liittymisasiakirja.  Sopimus tulee voimaan siihen liittyvän jäsenen osalta 30. päivänä liittymisasiakirjan talletuspäivästä luettuina”
                  6
               .

               2.4. Yhdistyneen kuningaskunnan sopimukseen liittymisen ehdot.

               Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle sopimukseen olisi asetettava ehdot, jotka olisi otettava huomioon GPA-komitean suunnitellussa säädöksessä.

               Jos Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä ei ole erosopimusta, jossa määrätään siirtymäkaudesta, Yhdistyneen kuningaskunnan olisi voitava tallettaa liittymisasiakirjansa edellyttäen, että se tekee sen

               a)aikaisintaan 30 päivää ennen sitä päivää, jona Yhdistynyt kuningaskunta lakkaa olemasta unionin jäsenvaltio; ja

               b)kuuden kuukauden kuluessa GPA-komitean päätöksestä, paitsi jos kyseinen komitea pidentää asiakirjan toimittamisen määräaikaa.

               Olisi kuitenkin katsottava, ettei Yhdistynyt kuningaskunta ole tallettanut liittymisasiakirjaa WTO:n pääjohtajan haltuun vuoden 1994 sopimuksen XXIV artiklan 2 kohdan ja tarkistetun sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos unioni ilmoittaa seuraavien 30 päivän kuluessa GPA-komitealle, että sopimusta sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan unionin oikeuden nojalla.

               Jos unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tehneet erosopimuksen, jossa määrätään siirtymäkaudesta, unionin olisi ilmoitettava muille sopimuksen osapuolille, että siirtymäkauden aikana Yhdistynyttä kuningaskuntaa on pidettävä sopimuksen soveltamiseksi jäsenvaltiona. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta kuuluisi sopimuksen soveltamisalaan sovitun siirtymäajan päättymiseen asti.

               Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan olisi toimitettava päivitetyt vastaukset tarkistusluettelon kysymyksiin viimeistään kolme kuukautta ennen siirtymäkauden päättymistä. Silloin GPA-komitea tarkastelee uudelleen tarkistusluettelon kysymysten ajan tasalle saatettuja vastauksia ja harkitsee asiaa koskevaa päätöstä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

                3.1.Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous

               Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous vastaa sopimuksen mukaisen unionin nykyisen sitoumusluettelon ehtoja siltä osin kuin sitä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Yhdistyneen kuningaskunnan tavoitteena on varmistaa, että näillä ehdoilla säilytetään muiden osapuolten kanssa samantasoinen markkinoillepääsy Yhdistyneen kuningaskunnan liittyessä sopimukseen. Unionin luettelon ehtojen mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan on tehtävä teknisiä mukautuksia sen huomioon ottamiseksi, että unionin oikeutta ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

               Markkinoille pääsyä koskevat sitoumukset (kynnysarvot, soveltamisalaan kuuluvat hankintayksiköt, tavarat, palvelut, rakennuspalvelut ja yleiset huomautukset)

               Kynnysarvot

               Liitteen 1, liitteen 2 ja liitteen 3 mukaiset Yhdistyneen kuningaskunnan kynnysarvot vastaavat unionin tavaroille, palveluille ja rakennuspalveluille sovellettavia kynnysarvoja.

               Hankintayksiköt

               Liitteessä 1 (”valtionhallintoon kuuluvat hankintayksiköt”) oleva luettelo Yhdistyneen kuningaskunnan yksiköistä säilyy samana kuin Yhdistyneen kuningaskunnan luettelo unionin luettelossa, ja sen vuoksi soveltamisala on sama kuin tällä hetkellä unionin luettelon mukaisesti.

               Niissä tapauksissa, joissa tässä liitteessä mainitun yksikön toiminnot on siirretty tai siirretään toiselle hankintayksikölle, joka on itse hankintaviranomainen, Yhdistyneen kuningaskunnan on markkinoille pääsyn menettämisen estämiseksi selvennettävä alaviitteessä 1, että seuraajayksikön olisi katsottava sisältyvän kyseiseen liitteeseen. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan on tarvittaessa sisällytettävä viittaukset Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliseen lainsäädäntöön unionin oikeuden sijasta.

               Unionin luettelon valtionhallintoon kuuluvia hankintayksikköjä koskevassa liitteessä 1 on vertailun vuoksi neljä luokkaa, jotka tarjoavat 1–4 kohdassa eritasoisia hankintamahdollisuuksia. Lopullisessa tarjouksessaan Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt unionille mahdollisimman laajan soveltamisalan, joka kattaa kaikki Yhdistyneen kuningaskunnan valtionhallinnon hankintayksiköt (1 kohta).

               Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisen tarjouksen 2 kohta kattaa kaikki osapuolet, joita ei mainita 1 kohdassa.

               Liitteessä 1 on neljä huomautusta. Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisessa tarjouksessa esitetään samanlaisia varaumia, joita unionilla on joidenkin osapuolten osalta.

               Liitteen 2 (”valtionhallintoon välillisesti kuuluvat hankintayksiköt”) osalta Yhdistyneen kuningaskunnan tarjous kattaa valtionhallintoon välillisesti kuuluvat hankintayksiköt samalla tavoin kuin nykyisin unionin soveltamisala sopimuksen mukaisesti.

               Unionin lainsäädännössä määritellyt viittaukset unionin NUTS-alueisiin on kuitenkin korvattu Yhdistyneen kuningaskunnan alueellisilla yksiköillä, jotka esitetään liitteen 7 huomautuksessa 3 (ks. yleiset huomautukset jäljempänä).

               Liitteessä 2 olevan 2 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta noudattaa julkisoikeudellisten laitosten osalta edelleen määritelmään perustuvaa lähestymistapaa samoin kuin nykyisessä unionin luettelossa. Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisessa tarjouksessa määritellään Englannin, Walesin, Skotlannin ja Pohjois-Irlannin osalta julkisoikeudelliset laitokset viitaten Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliseen lainsäädäntöön eikä unionin oikeuteen. Yhdistynyt kuningaskunta antaa joka tapauksessa ohjeellisen luettelon hankintaviranomaisista, jotka ovat julkisoikeudellisia laitoksia. Ne ovat edelleen samat kuin Yhdistyneen kuningaskunnan osalta unionin luettelossa. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan soveltamisala pysyy samana kuin unionin luettelossa.

               Liitteessä 2 on neljä huomautusta. Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisessa tarjouksessa esitetään samanlaisia varaumia, joita Euroopan unionilla on joidenkin osapuolten osalta. Huomautukseen 2 on tarpeen tehdä tekninen mukautus, joka koskee Yhdistyneen kuningaskunnan varaumaa Japanin, Korean ja Yhdysvaltojen osalta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tapauksessa. Pk-yrityksen määritelmä on Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen lainsäädännön eikä unionin oikeuden mukainen. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä (julkisista hankinnoista vuonna 2015 annettujen sääntöjen 112 säännön 4 kohta) viitataan suoraan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annettuun komission suositukseen.

               Yhdistyneen kuningaskunnan luettelossa esitetään samanlaisia varaumia, joita Euroopan unionilla on joidenkin osapuolten osalta.

               Liitteen 3 (”muut hankintayksiköt”) osalta Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisen tarjouksen luettelo yleishyödyllisten palvelujen alalla toimivista hankintayksiköistä on samanlainen kuin unionin luettelo.

               Kyseiseen liitteeseen on kuitenkin tarpeen tehdä pieniä teknisiä mukautuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisessa tarjouksessa ei viitata unionin oikeuteen vaan Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliseen lainsäädäntöön esimerkiksi käsitteiden ”julkinen yritys” ja ”määräysvalta” osalta.

               Ohjeelliset luettelot hankintayksiköistä ovat samat kuin Yhdistyneellä kuningaskunnalla unionin luettelossa. Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan soveltamisala pysyy samana kuin unionin luettelossa.

               Liitteessä 3 on neljä huomautusta. Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisessa tarjouksessa esitetään samanlaisia varaumia, joita unionilla on joidenkin osapuolten osalta.

               Tavarat

               Yhdistyneen kuningaskunnan lopullisen tarjouksen liite 4 kattaa samat tavarat kuin nykyisessä unionin luettelossa.

               Palvelut

               Liitteessä 5 Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous kattaa palvelut, jotka nykyisin sisältyvät unionin luetteloon.

               Rakennusalan palvelut ja käyttöoikeusurakat

               Lopullisen tarjouksensa liitteessä 6 olevassa 2 kohdassa Yhdistynyt kuningaskunta tarjoaa unionin rakennusalan palveluntarjoajille markkinoillepääsyn käyttöoikeusurakoiden osalta, jos niiden arvo on vähintään 5 000 000 erityisnosto-oikeutta.

               Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta toistaa liitteen 6 huomautuksessa esitetyn unionin varauman.

               Yleisiä huomautuksia

               Yhdistynyt kuningaskunta esittää liitteessä 7 luettelon kotimaista alueyksiköistään liitteessä 2 olevan 1 kohdan, liitteen 2 huomautuksen 1 ja liitteessä 3 olevan huomautuksen 6 soveltamiseksi. Ne vastaavat Yhdistyneen kuningaskunnan NUTS-alueita, sellaisina kuin ne määritellään tällä hetkellä asetuksessa (EY) N:o 1059/2003
                  7
               .

               3.2.Komission arviointi Yhdistyneen kuningaskunnan tarjouksesta

               Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous vastaa pienin teknisin mukautuksin nykyistä unionin luetteloa siltä osin kuin se koskee Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Koska unionin luettelo on hankintayksiköiden, tavaroiden ja palvelujen osalta jo hyvin kattava ja turvaa hankintamarkkinoiden merkittävän avoimuuden, Yhdistynyt kuningaskunta säilyttää sopimukseen liittyessään hankintamarkkinoidensa nykyisen huomattavan avoimuustason suhteessa sopimuksen osapuoliin.

               Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous on unionin tavaroiden, palvelujen ja talouden toimijoiden suhteen asianmukainen, koska kattavuus, jonka Yhdistynyt kuningaskunta tarjoaa unionille, on laajin osapuolille tarjottava kattavuus (ks. erityisesti liite 1 valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten osalta ja liite 6 käyttöoikeusurakoiden osalta).

               Koska Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous vastaa unionin sitoumusluetteloa kattavuuden osalta ja koska Yhdistynyt kuningaskunta on valmis antamaan unionille osapuolille tarjottavan korkeatasoisimman mahdollisen markkinoille pääsyn, unioni tarjoaa vastavuoroisen kohtelun ja mukauttaa tarvittaessa luetteloaan, jotta Yhdistyneen kuningaskunnan tavaroille, palveluille, tavarantoimittajille ja palvelujen tarjoajille voidaan tarjota pääsy unionin luetteloon sisältyviin hankintoihin.

               Unionin luetteloon tehtävät muutokset, jotka ovat unionin ehtoja Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle (tämän päätöksen liitteen mukaisesti), liitetään GPA-komitean hyväksymään päätökseen, joten niistä tulee osa ehtoja Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle sopimukseen. Seuraavat muutokset otetaan huomioon sopimuksen lisäyksessä I esitetyssä unionin luettelossa seuraavasti:

               ·Liitteessä 1 olevan 2 jakson (EU:n jäsenvaltioiden valtionhallintoon kuuluvat hankintaviranomaiset) 1 kohta:

               Yhdistynyt kuningaskunta lisätään niiden sopimuksen osapuolten luetteloon, joilla on pääsy kaikkien unionin jäsenvaltioiden valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten hankintoihin.

               ·Liitteessä 6 oleva 2 jakso (Liitteen 1 ja liitteen 2 piiriin kuuluvien hankintayksikköjen myöntämät käyttöoikeusurakoita koskevat sopimukset):

               ·Yhdistynyt kuningaskunta lisätään niiden sopimuksen osapuolten luetteloon, joilla on pääsy käyttöoikeusurakoita koskeviin sopimuksiin, jos niiden arvo on vähintään 5 000 000 erityisnosto-oikeutta.

               ·Alaviite otsikkoon Liiteosassa I esitetyt Euroopan unionin tulevat sitoumukset:

               Unioni täsmentää liiteosassa I olevassa luettelossaan, että kaikki viittaukset unionin luetteloon nykyisin sisältyviin Yhdistyneen kuningaskunnan hankintaviranomaisiin ja hankintayksikköihin lakkaavat olemasta voimassa.

               Muiden osapuolten varaumat

               Jos jokin toinen sopimuksen osapuoli on vahvistanut soveltamisalaa koskevia poikkeuksia Yhdistyneen kuningaskunnan osalta, se olisi otettava huomioon GPA-komitean päätöksessä osapuolen ehtona Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle. Tällaiset nimenomaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat rajoitukset tai poikkeukset osapuolen soveltamisalasta eivät kuitenkaan vaikuttaisi Yhdistyneen kuningaskunnan edellä kuvattuun lopulliseen tarjoukseen tai sopimuksen nykyisten osapuolten yhteisesti sovittuun soveltamisalaan.

               Suositus

               Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisen sopimukseen odotetaan säilyttävän julkisten hankintojen markkinoiden kansainvälisen avaamisen nykytason. Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovelletaan sopimukseen liittymisen jälkeen edelleen oikeuksia ja velvoitteita, joita sillä on sopimuksen nojalla unionin jäsenvaltiona unionin luettelossa tällä hetkellä olevien sitoumusten perusteella. Komissio suosittelee, että Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous hyväksytään, jollei unionin ehdoista Yhdistyneen kuningaskunnan liittymiselle sopimukseen muuta johdu.

               Sen vuoksi ehdotetaan, että komissio valtuutetaan ottamaan GPA-komiteassa unionin kanta Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisen puolesta seuraavin edellytyksin, jotka on otettava huomioon GPA-komitean päätöksessä:

               Jos Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä ei ole erosopimusta, jossa määrätään siirtymäkaudesta, Yhdistyneen kuningaskunnan olisi voitava tallettaa liittymisasiakirjansa edellyttäen, että se tekee sen

               a)aikaisintaan 30 päivää ennen sitä päivää, jona Yhdistynyt kuningaskunta lakkaa olemasta unionin jäsenvaltio; ja

               b)kuuden kuukauden kuluessa GPA-komitean päätöksestä, paitsi jos kyseinen komitea pidentää asiakirjan toimittamisen määräaikaa.

               Olisi kuitenkin katsottava, ettei Yhdistynyt kuningaskunta ole tallettanut liittymisasiakirjaa vuoden 1994 sopimuksen XXIV artiklan 2 kohdan ja tarkistetun sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos unioni ilmoittaa tallettamista seuraavien 30 päivän kuluessa komitealle, että sopimusta sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan unionin oikeuden nojalla.

               Olisi valtuutettava komissio antamaan unionin puolesta tällainen ilmoitus, jos edellytykset täyttyvät.

               Jos unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tehneet erosopimuksen, jossa määrätään siirtymäkaudesta, unionin olisi ilmoitettava muille sopimuksen osapuolille, että siirtymäkauden aikana Yhdistynyttä kuningaskuntaa on pidettävä sopimuksen soveltamiseksi jäsenvaltiona. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta kuuluisi sopimuksen soveltamisalaan sovitun siirtymäajan päättymiseen asti.

               Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan olisi toimitettava päivitetyt vastaukset tarkistusluettelon kysymyksiin viimeistään kolme kuukautta ennen siirtymäkauden päättymistä. Silloin GPA-komitea tarkastelee uudelleen tarkistusluettelon kysymysten ajan tasalle saatettuja Yhdistyneen kuningaskunnan vastauksia ja harkitsee asiaa koskevaa päätöstä.

               4.Oikeusperusta

               4.1Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1. Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  8
               .

               4.1.2. Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               GPA-komitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu julkisia hankintoja koskevalla sopimuksella.

               Säädös, joka GPA-komitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2. Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1. Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on useita tavoitteita tai siihen sisältyy useita osatekijöitä ja jos jokin näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden muut tavoitteet tai osatekijät ovat liitännäisiä, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2. Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3. Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0020 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               julkisia hankintoja käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymiseen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen sen Euroopan unionista eroamisen yhteydessä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, osapuoli, ja sen jäsenvaltiot kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan unionin oikeuden mukaisesti.

               (2)Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla. Perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan siitä päivästä, jona erosopimus tulee voimaan, tai, jollei sopimusta ole, kahden vuoden kuluttua mainitusta ilmoituksesta eli 30 päivänä maaliskuuta 2019, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti pidentää tätä määräaikaa. Sopimuksen soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan päättyy ilman eri toimenpiteitä kyseisestä päivästä.

               (3)Yhdistynyt kuningaskunta esitti 1 päivänä kesäkuuta 2018 unionin tuella hakemuksen liittyäkseen sopimukseen.

               (4)Tarkistetun sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaan jokainen WTO:n jäsen voi liittyä sopimukseen kyseisen jäsenen ja osapuolten välillä sovittavin ehdoin sekä komitean päätöksessä määritetyin ehdoin. Liittyminen tapahtuu tallettamalla WTO:n pääjohtajan haltuun näin sovitut ehdot sisältävä liittymisasiakirja. Sopimus tulee voimaan siihen liittyvän jäsenen osalta kolmantenakymmenentenä päivänä liittymisasiakirjan talletuspäivästä.

               (5)Yhdistyneen kuningaskunnan julkisten hankintojen markkinoille pääsyä koskevat sitoumukset vahvistetaan sen lopullisessa tarjouksessa, joka jaettiin sopimuksen osapuolille 2 päivänä lokakuuta 2018.

               (6)Yhdistyneen kuningaskunnan lopullinen tarjous on asianmukainen, koska Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumukset tarjoavat unionille laajimman kattavuuden, joka Yhdistyneellä kuningaskunnalla nykyisin on unionin sitoumusluettelon mukaisesti ja joka vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan nykyistä soveltamisalaa unionin luettelossa jäsenvaltiona. Unionin olisi tarjottava vastavuoroinen kohtelu ja mukautettava luetteloaan, jotta voidaan tarjota vastaavantasoinen pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan talouden toimijoille sopimuksen puitteissa. Tarkistetun sopimuksen lisäosassa I olevaan unionin luetteloon on lisäksi tarpeen tehdä selvennyksiä, kun kyseistä luetteloa ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sopimuksen mukaisesti. Näistä ehdoista, jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä, tulee osa Yhdistyneen kuningaskunnan sopimukseen liittymisen ehtoja, ja ne huomioidaan Yhdistyneen kuningaskunnan liittymistä koskevassa julkisia hallintoja käsittelevän komitean, jäljempänä ’GPA-komitea’, päätöksessä.

               (7)Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa GPA-komiteassa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee Yhdistyneen kuningaskunnan liittymistä sopimukseen.

               (8)Jos Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä tehdään erosopimus, jossa määrätään siirtymäkaudesta, jonka aikana unionin lainsäädäntöä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, unionin olisi ilmoitettava sopimuksen muille osapuolille, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa on tarkoitus käsitellä sopimusta sovellettaessa jäsenvaltiona siirtymäkauden ajan. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta kuuluisi sopimuksen soveltamisalaan sovitun siirtymäajan päättymiseen asti. Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan olisi toimitettava päivitetyt vastaukset tarkistusluettelon kysymyksiin viimeistään kolme kuukautta ennen siirtymäkauden päättymistä. Silloin GPA-komitea tarkastelee uudelleen tarkistusluettelon kysymysten ajan tasalle saatettuja Yhdistyneen kuningaskunnan vastauksia ja harkitsee asiaa koskevaa päätöstä.

               (9)Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ei ole kolmas maa, kun GPA-komitea päättää Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisestä sopimukseen, on unionin edun mukaista varmistaa, että sopimus tulee Yhdistyneen kuningaskunnan osalta voimaan siitä päivästä alkaen, jona unionin oikeuden soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lakkaa. Unionista eroamiseensa asti Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen jäsenvaltio, jolla on kaikki perussopimuksista johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, mukaan lukien velvollisuus noudattaa vilpittömän yhteistyön periaatetta.

               (10)Jos unionin oikeuden soveltamista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa jatketaan, komissiolla olisi oltava valtuudet ilmoittaa 30 päivän kuluessa Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisasiakirjan tallettamisesta GPA-komitealle unionin puolesta, että Yhdistynyt kuningaskunta kuuluu edelleen sopimuksen soveltamisalaan unionin oikeuden nojalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta otettava kanta julkisia hankintoja käsittelevässä komiteassa, jäljempänä ’GPA-komitea’, on hyväksyä Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen, jäljempänä ’sopimus’, jollei tämän päätöksen 2 artiklassa vahvistetuista edellytyksistä ja tämän päätöksen liitteessä vahvistetuista liittymisehdoista muuta johdu ja jollei muiden sopimuksen osapuolten kanta vaikuta kielteisesti unionin etuihin.

               2 artikla

               Unionin puolesta 1 artiklan mukaisesti otettava kanta edellyttää, että GPA-komitean päätöksessä on säännökset, joilla varmistetaan seuraavat:

               1)Jos Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä ei ole erosopimusta, jossa määrätään siirtymäkaudesta, Yhdistynyt kuningaskunta voi tallettaa liittymisasiakirjansa WTO:n pääjohtajan haltuun edellyttäen, että se tekee sen

               a)aikaisintaan 30 päivää ennen sitä päivää, jona Yhdistynyt kuningaskunta lakkaa olemasta jäsenvaltio; ja

               b)kuuden kuukauden kuluessa GPA-komitean päätöksestä, paitsi jos kyseinen komitea pidentää asiakirjan toimittamisen määräaikaa;

               2)olisi katsottava, ettei Yhdistynyt kuningaskunta ole tallettanut liittymisasiakirjaa vuoden 1994 sopimuksen XXIV artiklan 2 kohdan ja tarkistetun sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos unioni ilmoittaa tallettamista seuraavien 30 päivän kuluessa GPA-komitealle, että sopimusta sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan unionin oikeuden nojalla.

               3 artikla

               Jos unionin oikeuden soveltamista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa jatketaan, komissiolla on valtuudet ilmoittaa 30 päivän kuluessa Yhdistyneen kuningaskunnan liittymisasiakirjan tallettamisesta GPA-komitealle unionin puolesta, että Yhdistynyt kuningaskunta kuuluu edelleen sopimuksen soveltamisalaan unionin oikeuden nojalla.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Vuoden 1994 sopimuksesta ja tarkistetusta sopimuksesta käytetään tässä ehdotuksessa jäljempänä nimitystä ”sopimus”.

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter_from_eu_and_uk_permanent_representatives.pdf

                     (3)

                        Tarkistusluettelo sisältää tiedot siitä, miten Yhdistyneen kuningaskunnan julkisia hankintoja koskeva hallinnollinen järjestelmä ja oikeudellinen kehys vastaavat julkisia hankintoja koskevan sopimuksen vaatimuksia.

                     (4)

                        Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus sisältyy asiakirjaan GPA/146; Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille pääsyä koskeva alustava tarjous sisältyy asiakirjaan GPA/ACC/GBR/1; Yhdistyneen kuningaskunnan vastaukset tarkistusluettelon kysymyksiin sisältyvät asiakirjaan GPA/ACC/GBR/2.

                     (5)

                        Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille pääsyä koskeva lopullinen tarjous sisältyy asiakirjaan GPA/ACC/GBR/16.

                     (6)

                        Vuoden 1994 sopimuksessa kyseinen määräys on XXIV artiklan 2 kohta.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS).

                     (8)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.3.2019
            COM(2019) 46 final/2
            This document replaces COM(2019) 46 final of 28.1.2019.Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            julkisia hankintoja käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittymiseen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen sen Euroopan unionista eroamisen yhteydessä

               LIITE

               EU:N EHDOT YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN LIITTYMISELLE ERIKSEEN JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVAAN SOPIMUKSEEN

               Kun julkisia hankintoja koskeva sopimus tulee voimaan siten, että Yhdistynyt kuningaskunta on sen osapuolena erikseen:

               -  tarkistetun sopimuksen Euroopan unionin sitoumuksia koskevan liiteosan I liitteessä 1 olevan 2 jakson 1 kohta (”EU:n jäsenvaltioiden valtionhallintoon kuuluvat hankintaviranomaiset”) kuuluu seuraavasti:

               '”1.
                     EU:n jäsenvaltioiden kaikkien valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten hankinnoissa tulevat kysymykseen tavarat, palvelut, tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat, jotka ovat peräisin Liechtensteinista, Sveitsistä, Islannista, Norjasta, Alankomaista Aruban osalta sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneestä kuningaskunnasta. Liitteenä oleva luettelo on ohjeellinen”'.

               -  tarkistetun sopimuksen Euroopan unionin sitoumuksia koskevan liiteosan I liitteessä 6 oleva 2 jakso kuuluu seuraavasti:

               ”Kun käyttöoikeusurakoita koskevia sopimuksia tehdään liitteen 1 ja 2 piiriin kuuluvien hankintayksiköiden kanssa, ne kuuluvat kansalliseen käsittelyjärjestelmään Islannista, Liechtensteinista, Norjasta, Alankomaista Aruban osalta, Montenegrosta, Sveitsistä ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta olevien rakennuspalvelujen tarjoajien osalta edellyttäen, että niiden arvo on vähintään 5 000 000 erityisnosto-oikeutta, ja Koreasta olevien rakennuspalvelujen tarjoajien osalta edellyttäen, että niiden arvo on vähintään 15 000 000 erityisnosto-oikeutta”.

               - tarkistetun sopimuksen Euroopan unionin sitoumuksia koskevan liiteosan I alaviitteeseen sisällytetään seuraava alaviite:

               ”Kaikki viittaukset EU:n sitoumusluetteloon nykyisin sisältyviin Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hankintaviranomaisiin ja hankintayksikköihin ovat vanhentuneet”.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.3.2019
            COM(2019) 96 final
            2019/0047(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen osapuolten kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ja päätöksen 9767/17 kumoamisesta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen (SIOFA) osapuolten kokouksissa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta vuosiksi 20192023, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Eteläisen Intian valtameren kalastussopimus

               SIOFA-sopimuksella pyritään, perustamalla osapuolten kokous, varmistamaan kalavarojen pitkän aikavälin säilyttäminen sopimusalueella ja edistämään kalastuksen kestävää kehitystä. Sopimus tuli voimaan 21. kesäkuuta 2012.

               Unioni on SIOFA-sopimuksen osapuoli, ja se on ratifioinut sopimuksen neuvoston päätöksen 2008/780/EY
                  1
                nojalla.

               2.2.SIOFA:n osapuolten kokous

               SIOFA:n osapuolten kokous on elin, joka on perustettu SIOFA-sopimuksella vastaamaan kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta sopimusalueella. Se hyväksyy säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä vastuualueeseensa kuuluvien kalavarojen osalta, jotta niitä käytettäisiin parhaalla mahdollisella tavalla.

               Osapuolten kokouksen jäsenenä unionilla on osallistumis- ja äänioikeudet. Osapuolten kokous tekee päätöksensä yksimielisesti.

               2.3.SIOFA:n osapuolten kokouksen päätökset

               Osapuolten kokouksella on toimivalta hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä vastuualueensa kalastusten osalta, ja toimenpiteet sitovat sopimuspuolia.

               SIOFA-sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan – yhdessä SIOFA:n työjärjestyksen 12 säännön 4 kohdan kanssa – mukaisesti toimenpiteet tulevat voimaan 90 päivän kuluttua siitä päivästä, jona SIOFA on ilmoittanut niistä sopimuspuolille.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vuosikokouksissa unionin puolesta esitettävä kanta vahvistetaan nykyisin kaksiportaisella menettelyllä. Unionin kantaa koskevat monivuotiset pääperiaatteet ja suuntaviivat esitetään neuvoston päätöksessä, ja kantaa mukautetaan ennen kutakin vuosikokousta komission epävirallisilla asiakirjoilla, joista keskustellaan neuvoston työryhmässä.

               SIOFA:n osalta menettely on pantu täytäntöön 30. toukokuuta 2017 annetulla neuvoston päätöksellä 9767/17, jossa määritetään SIOFA:ssa vuosina 2017–2021 esitettävä unionin kanta. Päätös käsittää yleiset periaatteet ja suuntaviivat, mutta siinä otetaan myös mahdollisuuksien mukaan huomioon SIOFA:n erityispiirteet. Lisäksi siinä esitetään jäsenvaltioiden pyynnön mukaisesti vakiomenettely unionin kannan vuosittaista vahvistamista varten.

               Päätöksessä 9767/17 ei edellytetä unionin kannan uudelleentarkastelua SIOFA:ssa ennen vuoden 2022 vuosikokousta. Kuitenkin valtaosaa neuvoston päätöksistä, joissa esitetään unionin kanta niissä eri alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä, joiden sopimuspuoli unioni on, on määrä tarkastella uudelleen ennen kyseisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vuoden 2019 vuosikokouksia. Kaikissa eri alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä esitettävien unionin kantojen keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja tarkistusmenettelyjen aikataulujen yhteensovittamiseksi on sen vuoksi aiheellista tehdä ehdotus SIOFA:ssa vuosina 2019–2023 esitettävän unionin kannan tarkistamisesta ja näin ollen korvata päätös 9767/17.

               Päätöksellä 9767/17 sisällytettiin kantaan uuden yhteisen kalastuspolitiikan periaatteet ja suuntaviivat, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  2
               , ottaen myös huomioon yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta käsittelevän komission tiedonannon
                  3
                tavoitteet. Sillä myös mukautettiin unionin kantaa Lissabonin sopimuksen mukaisesti.

               Nyt käsillä olevassa tarkistuksessa otetaan huomioon kalastuksen vaikutusten osalta komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa
                  4
               , unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteinen tiedonanto – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  5
                sekä kyseistä yhteistä tiedonantoa koskevat neuvoston päätelmät
                  6
               .

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               ”Säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavien kansainvälisen oikeuden sääntöjen nojalla, sekä välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  7
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               SIOFA:n osapuolten kokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu SIOFA-sopimuksella.

               Säädökset, jotka osapuolten kokouksen on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla SIOFA-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, ja ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön erityisesti seuraavien osalta:

               ·neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä
                  8
               ;

               ·neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009 yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen
                  9
               , ja

               ·Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista
                  10
               .

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta SIOFA-sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos mainitulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät kalastukseen. Asetus (EU) N:o 1380/2013 on oikeusperusta, jossa määritellään periaatteet otettavaksi huomioon tässä kannassa.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohta. Päätöksellä korvataan päätös 9767/17.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta yhdessä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0047 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen osapuolten kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ja päätöksen 9767/17 kumoamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi 29 päivänä syyskuuta 2008 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2008/780/EY
                  11
                Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen, jäljempänä ’SIOFA-sopimus’, jolla perustettiin SIOFA:n osapuolten kokous.

               (2)SIOFA:n osapuolten kokous vastaa SIOFA-sopimusalueen kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta. Tällaisista toimenpiteistä voi tulla unionia sitovia.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  12
                edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä varmistaa niiden hoitamisen johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa. Siinä edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla. Lisäksi säädetään, että unioni toteuttaa parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi. Asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa edellä mainittuja tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan.

               (4)Kuten unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisessä tiedonannossa – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  13
                ja neuvoston yhteisestä tiedonannosta antamissa päätelmissä
                  14
                todetaan, toimenpiteiden edistäminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tukemiseksi ja niiden tehokkuuden ja tarvittaessa hallinnoinnin parantamiseksi on keskeisellä sijalla unionin toiminnassa näillä foorumeilla.

               (5)Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa
                  15
                – viitataan erityisiin toimenpiteisiin, joilla vähennetään muovijätettä ja merten pilaantumista sekä pyydysten katoamista tai hylkäämistä merellä.

               (6)On aiheellista vahvistaa vuosiksi 2019–2023 SIOFA:n osapuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska osapuolten vuosikokouksen hyväksymät säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet tulevat olemaan unionia sitovia ja voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön erityisesti seuraavien osalta: neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008
                  16
               , neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009
                  17
                ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403
                  18
               .

               (7)Neuvoston päätöksessä 9767/17
                  19
                ei säädetä, että unionin kantaa tarkastellaan uudelleen osapuolten kokouksessa ennen vuoden 2022 vuosikokousta. Kuitenkin valtaosaa neuvoston päätöksistä, joissa vahvistetaan niissä eri alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä esitettävä unionin kanta, joiden sopimuspuoli unioni on, on määrä tarkistaa ennen kyseisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vuoden 2019 vuosikokouksia. Kaikissa eri alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä esitettävien unionin kantojen keskinäisen johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja tarkistusprosessin keventämiseksi on sen vuoksi aiheellista tehdä ehdotus neuvoston päätöksen 9767/17 tarkistamiseksi ja kumota mainittu päätös korvaamalla se uudella päätöksellä, joka kattaa vuodet 2019–2023.

               (8)Ottaen huomioon, että SIOFA-sopimusalueella kalavarat ovat muutostilassa ja että näin ollen unionin kannassa on otettava huomioon viimeaikainen kehitys, mukaan lukien ennen SIOFA:n osapuolten kokouksen kokouksia tai niiden aikana esitetyt uudet tieteelliset ja muut olennaiset tiedot, olisi vuosiksi 2019–2023 vahvistettava SEU-sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa esitetyn unionin toimielinten keskenään tekemän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti menettelyt unionin kannan vuosittain tehtävää tarkennusta varten,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen (SIOFA) osapuolten kokouksen kokouksissa unionin puolesta otettava kanta määritetään liitteessä I.

               2 artikla

               SIOFA:n osapuolten kokouksen kokouksissa otettavan unionin kannan vuosittainen tarkentaminen suoritetaan liitteen II mukaisesti.

               3 artikla

               Komission ehdotuksesta neuvosto arvioi ja tarvittaessa tarkistaa liitteessä I määritettyä unionin kantaa viimeistään ennen vuonna 2024 pidettävää SIOFA:n osapuolten kokouksen vuosikokousta.

               4 artikla

               Kumotaan 30 päivänä toukokuuta 2017 annettu päätös 9767/17.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2008/780/EY, tehty 29 päivänä syyskuuta 2008, Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 268, 9.10.2008, s. 27).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013 yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                        KOM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (8)

                        EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (9)

                        EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (10)

                        EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (11)

                        EUVL L 268, 29.10.2008, s. 27.

                     (12)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (17)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (18)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81).

                     (19)

                        Neuvoston päätös, annettu 30 päivänä toukokuuta 2017, Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen (SIOFA) osapuolten kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ja Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen (SIOFA) puitteissa määriteltävästä unionin kannasta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun neuvoston päätöksen kumoamisesta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.3.2019
            COM(2019) 96 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen osapuolten kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ja päätöksen 9767/17 kumoamisesta

               LIITE I

               Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksessa (SIOFA) osapuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta

               1.PERIAATTEET

               SIOFA:n puitteissa unioni

               a) toimii yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä soveltamiensa tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti, erityisesti soveltamalla asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja kestävän enimmäistuoton mahdollistaviin tasoihin liittyviä tavoitteita ekosysteemilähtöisen lähestymistavan käytön edistämiseksi kalastuksenhoidossa, tahattomien saaliiden välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista, saaliiden poisheittämisen lopettamiseksi asteittain ja kalastustoiminnasta meriekosysteemeihin ja niiden luontotyyppeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi sekä edistämällä taloudellisesti kannattavaa ja kilpailukykyistä unionin kalastusalaa kohtuullisen elintason turvaamiseksi kalastustoiminnasta riippuvaisille tahoille ottaen samalla huomioon kuluttajien edut;

               b) pyrkii siihen, että sidosryhmät osallistuvat asianmukaisesti SIOFA:n toimenpiteiden valmisteluvaiheeseen, ja varmistaa, että SIOFA:n puitteissa toteutettavat toimenpiteet ovat SIOFA-sopimuksen mukaisia;

               c) varmistaa, että SIOFA:n puitteissa hyväksytyt toimenpiteet ovat kansainvälisen oikeuden, ja erityisesti vuonna 1982 tehdyn YK:n merioikeusyleissopimuksen, vuonna 1995 tehdyn hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevan YK:n sopimuksen sekä aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä vuonna 1993 tehdyn sopimuksen määräysten, mukaisia; sekä satamavaltion toimenpiteistä vuonna 2009 tehdyn elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen mukaisia;

               d) tukee kantoja, jotka vastaavat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen samalla alueella soveltamia parhaita käytäntöjä;

               e) pyrkii yhtenäisyyteen ja synergiaan unionin kahdenvälisissä kalastussuhteissaan kolmansien maiden kanssa harjoittaman politiikan kanssa ja varmistaa johdonmukaisuuden suhteessa muuhun politiikkaansa, erityisesti ulkosuhteiden, työllisyyden, ympäristön, kaupan, kehityksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla;

               f)varmistaa unionin kansainvälisten sitoumusten noudattamisen;

               g) toimii yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                  1
                mukaisesti;

               h) pyrkii luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionin laivastolle SIOFA-sopimusalueella samojen periaatteiden ja vaatimusten perusteella kuin sovelletaan unionin lainsäädännön mukaan, sekä edistämään näiden periaatteiden ja vaatimusten yhdenmukaista soveltamista;

               i) noudattaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteistä tiedonantoa Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  2
                ja neuvoston yhteisestä tiedonannosta antamia päätelmiä
                  3
                sekä edistää toimenpiteitä SIOFA:n tukemiseksi ja sen tehokkuuden ja tarvittaessa hallinnon ja toimintakyvyn parantamiseksi (erityisesti tieteellisen toiminnan, vaatimusten noudattamisen, läpinäkyvyyden ja päätöksenteon osalta) panoksena valtamerten kestävään hallinnointiin sen kaikissa ulottuvuuksissa;

               j) edistää koordinointia alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja meriä koskevien alueellisten yleissopimusten välillä ja tapauksen mukaan yhteistyötä maailmanlaajuisten organisaatioiden kanssa kunkin tahon toimeksiannon puitteissa;

               k)edistää muiden kuin tonnikalaan liittyvien alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kesken samanlaisia yhteistyömekanismeja kuin niin kutsuttu Koben prosessi tonnikalaan liittyvillä alueellisilla kalastuksenhoitojärjestöillä.

               2.SUUNTAVIIVAT

               Unioni pyrkii tapauksen mukaan tukemaan sitä, että SIOFA toteuttaa seuraavat toimenpiteet:

               a) kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet sopimusalueella parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella; mukaan lukien sellaiset SIOFA:n vastuualueeseen kuuluviin meren elollisiin luonnonvaroihin liittyvät suurimpia sallittuja saaliita (TACit) ja kiintiöitä, pyyntiponnistuksen tai kalastuskapasiteetin säätelyä koskevat toimenpiteet, joiden avulla saavutetaan kestävää enimmäistuottoa vastaava taso viimeistään vuonna 2020 tai pidetään tätä tasoa yllä. Tarvittaessa on harkittava liikakalastuksesta kärsivien kantojen osalta erityistoimenpiteitä kalastuspaineen pitämiseksi käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien mukaisena;

               b) toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi SIOFA-sopimusalueella, mukaan lukien LIS-alusten luettelointi;

               c) seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimenpiteet SIOFA-sopimusalueella, jotta voidaan varmistaa valvonnan tehokkuus sekä vastaavuus SIOFA:n puitteissa toteutettujen toimenpiteiden kanssa;

               d) toimenpiteet kalastustoiminnasta meriluonnon monimuotoisuuteen ja meriekosysteemeihin ja niiden luontotyyppeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, joilla pyritään vähentämään merten pilaantumista, estämään muovin päästämistä mereen ja vähentämään meressä olevasta muovista meriluonnon monimuotoisuudelle ja meriekosysteemeille aiheutuvia vaikutuksia, SIOFA-sopimusalueella olevia haavoittuvia meriekosysteemejä koskevat suojelutoimenpiteet SIOFA-sopimuksen ja valtamerillä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia koskevien FAO:n kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti sekä toimenpiteet tahattomien saaliiden, erityisesti vaarantuneiden meressä elävien lajien saaliiden, välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista ja saaliiden poisheittämisen lopettamiseksi asteittain;

               e)toimenpiteet hylättyjen, kadonneiden tai muuten poisheitettyjen pyydysten vaikutusten vähentämiseksi valtameressä ja kyseisten pyydysten tunnistamisen ja talteenoton helpottamiseksi;

               f) toimenpiteet pelkästään hainevien keräämiseksi harjoitettavan kalastuksen kieltämiseksi sekä sen edellyttämiseksi, että kaikki hait puretaan aluksesta siten, että evät ovat niissä luonnollisesti kiinni;

               g)tapauksen mukaan yhteiset toimintamallit muiden, erityisesti samalla alueella kalastuksenhoitoa harjoittavien, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa;

               h) suositukset, tarvittaessa ja asiaankuuluvien perustamisasiakirjojen sallimassa laajuudessa, kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen täytäntöönpanon tukemiseksi;

               i) muut tekniset toimenpiteet SIOFA:n alaisten elinten ja työryhmien lausuntojen perusteella.

               LIITE II

               Eteläisen Intian valtameren kalastussopimuksen osapuolten kokouksen kokouksissa

               otettavan unionin kannan vuosittain tehtävä tarkennus

               Ennen jokaista SIOFA:n osapuolten kokouksen kokousta, kun kyseisen elimen on tehtävä päätöksiä, joilla on unioniin kohdistuvia oikeudellisia vaikutuksia, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa voidaan ottaa huomioon uusimmat komissiolle toimitetut tieteelliset ja muut olennaiset tiedot, liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

               Tätä tarkoitusta varten komissio toimittaa neuvostolle tai sen valmisteluelimille riittävän aikaisin ennen kutakin SIOFA:n osapuolten kokouksen kokousta kyseisiin tietoihin perustuvan asiakirjan, jossa esitetään unionin kannan ehdotetun tarkennuksen erityispiirteet unionin puolesta esitettävän kannan yksityiskohdista käytävää keskustelua ja niiden hyväksymistä varten.

               Jos jossakin osapuolten kokouksessa, mukaan lukien paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen uusien seikkojen ottamisesta huomioon unionin kannassa, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.5.2019
            COM(2019) 229 final
            2019/0110(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            energiatehokkuusyhteistyötä koskevassa kansainvälisessä kumppanuudessa (IPEEC) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta IPEEC:n toimeksiannon jatkamiseen 24 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2019 väliseksi ajaksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä energiatehokkuusyhteistyötä koskevan kansainvälisen kumppanuuden (jäljempänä ”IPEEC”) poliittisessa komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta IPEEC:n nykyisen toimeksiannon voimassaolon jatkamiseen 24. toukokuuta ja 31. joulukuuta 2019 väliseksi ajaksi.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.IPEEC

               G8-maat, Kiina, Intia, Etelä-Korea sekä Euroopan komissio päättivät komission aloitteesta kesäkuussa 2008 perustaa IPEEC:n edistämään toimia, joilla voidaan saavuttaa merkittäviä energiatehokkuusparannuksia. IPEEC on keskustelujen, neuvottelujen ja tiedonvaihdon foorumi. Sillä on viime vuosina ollut tärkeä rooli G20-maiden energiatehokkuusohjelman mukaisessa yleisen koordinoinnin varmistamisessa ja yhteistyön tukemisessa. Myös muut maat ja hallitustenväliset organisaatiot voivat liittyä IPEEC:hen.

               IPEEC:n toimeksianto (jäljempänä ”toimeksianto”) allekirjoitettiin Roomassa 24. toukokuuta 2009 kymmeneksi vuodeksi (24. toukokuuta 2019 saakka). Allekirjoittajavaltioita oli 12, joiden joukossa oli neljä Euroopan unionin jäsenvaltiota.

               Toimeksiannon 4.2 kohdan mukaan IPEEC on avoin hallitustenvälisille organisaatioille ja jäsenyyden ehtona on toimeksiannon allekirjoittaminen. Toimeksiannon allekirjoittaminen ja tekeminen tapahtui unionissa päätöksellä 2009/954/EY
                  1
               .

               Toimeksiannossa kuvataan IPEEC:n yhteistyötoimet, perustetaan sen organisaatio ja määritellään ehdot uusien jäsenten hyväksymiselle. Toimeksianto sisältää myös yleisiä määräyksiä mm. IPEEC:n rahoittamisesta ja immateriaalioikeuksista.

               Sekä unionilla että sen jäsenvaltioilla on toimivaltaa toimeksiannon soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Näin ollen otettavien kantojen on oltava johdonmukaiset unionin ja jäsenvaltioiden toimivallan sekä erityisesti ympäristö- ja energiakysymysten kanssa.

               IPEEC:a hallinnoi sihteeristö, joka järjestää sen poliittisen komitean ja toimeenpanevan komitean kokoukset. Lisäksi sihteeristö antaa tukea nykyisille tehtäväryhmille ja pitää yhteyttä IPEEC:n jäseniin ja laajempaan energiapoliittiseen yhteisöön.

               Toimeksiannon 7.1 kohdan mukaan toimeksianto on voimassa kymmenen vuoden ajan 24. toukokuuta 2019 saakka, paitsi jos jäsenet jatkavat sitä tai lopettavat sen.

               Sihteeristö on perustettu Pariisissa Ranskassa sijaitsevan

                  Kansainvälisen energiajärjestön

                (jäljempänä ”IEA”) yhteyteen. IPEEC:n sihteeristön perustamista Kansainvälisen energiajärjestön yhteyteen koskevan pöytäkirjan (jäljempänä ”pöytäkirja”) allekirjoitti Roomassa 24. toukokuuta ja 22. kesäkuuta 2009 kaksitoista valtiota, joiden joukossa oli neljä unionin jäsenvaltiota. IEA allekirjoitti pöytäkirjan 18. kesäkuuta 2009. Pöytäkirjan allekirjoittaminen ja tekeminen tapahtuivat unionissa neuvoston päätöksellä 2009/954/EY
                  2
               .

               Pöytäkirjassa määrätään sihteeristön organisaation yleisistä periaatteista, sihteeristön henkilöstöstä ja sen palvelukseenotosta sekä rahoitukseen ja talousarviomenettelyihin liittyvistä kysymyksistä. Euroopan unioni maksaa rahoitusosuuden IPEEC:lle sen hallinnollisia kuluja varten,

               Pöytäkirjan 17 kohdan mukaan ”IEA tai toimeenpaneva komitea voivat lakkauttaa tämän pöytäkirjan koska tahansa. Niiden olisi tässä tapauksessa pyrittävä ilmoittamaan asiasta kirjallisesti toiselle osapuolelle vähintään kahtatoista kuukautta aikaisemmin”. Kyseisen kohdan perusteella voidaan päätellä, että pöytäkirja tehtiin ilman määräaikaa.

               2.2.IPEEC:n poliittinen komitea

               Poliittinen komitea (jonka puheenjohtajana toimii tällä hetkellä Euroopan komissio) hallitsee IPEEC:n yleistä toimintakehystä ja -politiikkaa ja arvioi IPEEC:n työn edistymistä laajojen strategisten painopisteiden puitteissa. Poliittisessa komiteassa on korkean tason edustaja kustakin jäsenestä.

               Poliittisen komitean lisäksi on perustettu toimeenpaneva komitea (jonka puheenjohtajana toimii tällä hetkellä Kanada), jossa on keskitason edustaja kustakin jäsenestä ja joka hyväksyy jäsenmaiden ehdotukset ja käsittelee jäsenyyshakemukset. Se laatii myös tehtäväryhmiä koskevia ehdotuksia, seuraa työryhmän edistymistä, hyväksyy vuotuisen työohjelman ja talousarvion sekä antaa ohjeita IPEEC:n sihteeristölle.

               Toimeksiannon 3.4 kohdan mukaan poliittisen komitean ja toimeenpanevan komitean olisi tehtävä päätökset yhteisymmärryksen pohjalta, jollei toisin määrätä.

               IPEEC:n sihteeristön kantana on, että poliittisella komitealla on valtuudet jatkaa toimeksiannon voimassaoloa, koska se on kaikkien IPEEC:n jäsenten korkean tason edustajista koostuva täysistunto.

               2.3.Suunniteltu poliittisen komitean säädös

               IPEEC:n jäsenet hyväksyivät poliittisen komitean 16. kokouksessa 21. helmikuuta 2019 päätöksen, jolla jatketaan toimeksiannon voimassaoloa 31. joulukuuta 2019 saakka, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaista menettelyä noudattaen otettavaa unionin kantaa.

               IPEEC:n sihteeristö ehdotti toimeksiannon lyhytaikaista jatkamista, jotta vältettäisiin IPEEC:n toiminnan äkillinen loppuminen 24. toukokuuta 2019, kun toimeksiannon kymmenen vuoden voimassaoloaika päättyy.

               G20-ryhmän puheenjohtajavaltio Saksa ehdotti vuonna 2017 energiatehokkuuskeskuksen perustamista, jotta voitaisiin lujittaa energiatehokkuusalan kansainvälistä yhteistyötä, välttää päällekkäisyydet energiatehokkuuden alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen työn välillä ja luoda mahdollisuuksia tehostaa resurssien käyttöä yhteistyötä lisäämällä. Tiiviiden neuvottelujen jälkeen annettiin ehdotus tällaisen keskuksen perustamisesta IEA:n yhteyteen. Tämä mahdollistaisi IPEEC:n ja IEA:n välisen synergian ja varmistaisi IPEEC:n työn jatkumisen toimeksiannon voimassaolon päättymisen jälkeen 24. toukokuuta 2019.

               IEA:n hallintoneuvosto hyväksyi 20. helmikuuta 2019, että energiatehokkuuskeskus perustetaan kansainvälisestä energiaohjelmasta tehdyn sopimuksen 65 artiklan mukaisena erityistoimena aluksi viiden vuoden ajaksi. Hallintoneuvosto sopi lisäksi, että jos IPEEC:n jäsenet päättävät jatkaa toimeksiannon voimassaoloa, IPEEC:n sihteeristö voi jatkaa toimintaansa IEA:n yhteydessä 31. joulukuuta 2019 saakka edellyttäen, että ennen 23. toukokuuta 2019 on saatu riittävästi rahoitusta ja sitoumuksia jatkoajan kustannusten kattamiseksi.

               Tätä taustaa vasten toimeksiannon voimassaolon jatkaminen antaisi lisää aikaa keskustella IPEEC:n muuttamisesta uudeksi energiatehokkuuskeskukseksi ja tehdä siitä päätös

               Operatiivisesta näkökannasta katsoen voimassaolon jatkaminen 31. joulukuuta 2019 saakka varmistaa, että IPEEC:n työohjelma voi jatkua ja että keskeiset palvelut tarjotaan IPEEC:n jäsenille. Näihin kuuluu esim. G20-ryhmässä tehtävä energiatehokkuustyö, johon tänä vuonna sisältyy tapahtumia, jotka on määrä toteuttaa nykyisen toimeksiannon päätyttyä 24. toukokuuta. Lisäksi tarkastellaan, miten varoja on saatavilla jatkokaudella, sillä IPEEC:n sihteeristö saa tällä hetkellä rahoitusta koko kalenterivuodeksi 2019.

               Maksu suoritetaan vuonna 2019 ja varoilla varmistetaan IPEEC:n sihteeristön toiminta vuoden 2019 loppuun asti. Jos varoja jää jäljellä, niillä tuettaisiin IPEEC:n seuraajan toiminnan jatkamista. Jos IPEEC:hen tai sen seuraajaan liittyvää kansainvälistä yhteistyötä ei tehdä ennen vuoden 2019 loppua, varat palautetaan tavallisesti IEA:n menettelyjä noudattaen.

               Suunniteltu säädös sitoo osapuolia sopimuksen 7.1 kohdan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Rajoittamatta unionin SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaista menettelyä noudattaen ottamaa kantaa, IPEEC:n jäsenet päättivät edellä esitetyn perusteella 21. helmikuuta pidetyssä poliittisen komitean 16. kokouksessa

               ·hyväksyä toimeksiannon voimassaolon jatkaminen 24. toukokuuta alkaen 31. joulukuuta 2019 asti;

               ·suhtautua myönteisesti IEA:n hallintoneuvoston päätökseen jatkaa IPEEC:n sihteeristön toimintaa IEA:n yhteydessä 31. joulukuuta 2019 asti yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella;

               ·kehottaa IPEEC:n sihteeristöä varmistamaan IPEEC:n hallinnollinen jatkuvuus jatkokaudella mm. tekemällä yhteistyötä IEA:n kanssa, jatkamalla henkilöstön työsopimuksia ja valmistelemalla vuotta 2019 koskeva tarkistettu työ- ja budjettiohjelma sen hyväksymiseksi 28. ja 29. maaliskuuta 2019 pidettävässä seuraavassa ExCo-kokouksessa;

               ·kehottaa jäseniä tekemään parhaansa antaakseen vapaaehtoisen rahoitusosuutensa vuodeksi 2019 ja toimittaakseen niitä koskevat kirjeet viimeistään 22. toukokuuta 2019. Aikomus tällaisten kirjeiden toimittamisesta olisi ilmoitettava sihteeristölle ennen 28. ja 29. maaliskuuta pidettävää ExCo-kokousta;

               ·suhtautua myönteisesti IEA:n hallintoneuvoston päätökseen sijoittaa energiatehokkuuskeskus IEA:n yhteyteen ja panna merkille poliittisen komitean jäsenille jaetun asiaankuuluvan tiedotteen;

               ·tunnustaa, että energiatehokkuuskeskus ei muodosta uutta elintä eikä laitosta, vaan sitä kautta muutetaan IPEEC:n työ uudeksi ja vahvemmaksi maailmanlaajuisen energiatehokkuusalan yhteistyön välineeksi, ja kehottaa IPEEC:n sihteeristöä tekemään yhteistyötä IEA:n ja asiasta kiinnostuneiden jäsenten kanssa keskuksen perustamiseksi ja sen saamiseksi käyttövalmiiksi;

               ·vaatia poliittisen komitean puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajia sekä muita asianomaisia maita tekemään yhteistyötä IPEEC:n ja IEA:n sihteeristöjen kanssa, jotta energiatehokkuuskeskus saataisiin perustettua tämän vuoden aikana; sekä

               ·hyväksyä IPEEC:n hallinnollinen siirtymä uudeksi energiatehokkuuskeskukseksi erityisesti työryhmien, varojen ja IPEEC:n sihteeristön henkilöstön siirron osalta.

               Ehdotetaan, että unioni on yhtä mieltä näistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               IPEEC on sopimuksella eli toimeksiannolla perustettu elin.

               Säädös, joka IPEEC:n on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla toimeksiannon 7.1 kohdan mukaisesti, koska sillä pidennetään IPEEC:n jäsenten sitoumuksia, jotka ne antoivat alkuperäistä toimeksiantoa laadittaessa.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita, vaan toimeksiannolla luotu institutionaalinen kehys säilyy ennallaan.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät energiatehokkuuden edistämiseen energia-alalla.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0110 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               energiatehokkuusyhteistyötä koskevassa kansainvälisessä kumppanuudessa (IPEEC) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta IPEEC:n toimeksiannon jatkamiseen 24 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2019 väliseksi ajaksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)energiatehokkuusyhteistyötä koskevan kansainvälisen kumppanuuden (IPEEC) toimeksianto, jäljempänä ’toimeksianto’, tuli voimaan 24 päivänä toukokuuta 2009, ja unioni teki sen neuvoston päätöksellä 2009/954/EY
                  4
               .

               (2)IPEEC:n jäsenet voivat toimeksiannon 7.1 kohdan nojalla päättää jatkaa sen voimassaoloa. Poliittinen komitea, joka on kaikkien IPEEC:n jäsenten korkean tason edustajista koostuva täysistunto ja joka hallitsee IPEEC:n yleistä toimintakehystä ja -politiikkaa, on asianmukainen elin, jossa IPEEC:n jäsenet voivat päättää toimeksiannon voimassaolon jatkamisesta.

               (3)Unionia lukuun ottamatta kaikki IPEEC:n jäsenet hyväksyivät 21 päivänä helmikuuta 2019 pidetyssä poliittisen komitean kokouksessa toimeksiannon jatkamisen 24 päivän toukokuuta ja 31 päivän joulukuuta 2019 väliseksi ajaksi.

               (4)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta otettava kanta toimeksiannon jatkamiseen, koska toimeksiannon jatkaminen sitoisi unionia.

               (5)IPEEC:n jäsenet harkitsevat mahdollisuutta yhdistää IPEEC:n nykyiset toimet ja Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) energiatehokkuustoimet energiatehokkuuskeskukseksi synergioiden aikaansaamiseksi tällä alalla. Toimeksiannon lyhytaikaisella jatkamisella pyritään mahdollistamaan väliaikaiselle toimenpiteelle tarvittava aika perustaa energiatehokkuuskeskus ja varmistaa samalla, että IPEEC:n toimet jatkuvat ja että ne siirretään keskeytyksettä uudelle energiatehokkuuskeskukselle.

               (6)Operatiivisesta näkökannasta katsoen voimassaolon jatkaminen 31 päivään joulukuuta 2019 varmistaa, että IPEEC:n työohjelma voidaan panna täytäntöön ja että keskeiset palvelut tarjotaan IPEEC:n jäsenille. Näihin kuuluu G20-ryhmässä tehtävä energiatehokkuustyö, johon tänä vuonna sisältyy tapahtumia, jotka on määrä toteuttaa nykyisen toimeksiannon päätyttyä 24 päivänä toukokuuta 2019. Lisäksi tarkastellaan toimintaan tarvittavien varojen saatavuutta jatkokauden aikana, sillä IPEEC:n sihteeristö saa tällä hetkellä rahoitusta koko 2019 kalenterivuodelle ja toiminnat sekä jäljelle jäävä henkilöstö ja mahdolliset jäljelle jäävät resurssit voitaisiin siirtää uuteen energiatehokkuuskeskukseen.

               (7)Toimeksiannon lyhytaikainen jatkaminen on sen vuoksi tärkeää, jotta vältetään IPEEC:n toimintojen äkillinen loppuminen 24 päivänä toukokuuta 2019. Toimeksiannon 3.4 kohdan mukaisesti lopullinen päätös jatkamisesta on tehtävä IPEEC:n jäsenten yksimielisellä päätöksellä, ja 21 päivänä helmikuuta 2019 pidetyn poliittisen komitean kokouksen perusteella otettavaa kantaa koskeva neuvoston päätös on tekeillä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta esitettävä kanta on seuraava:

               (1)hyväksytään IPEEC:n toimeksiannon voimassaolon jatkaminen 24 päivän toukokuuta ja 31 päivänä joulukuuta 2019 väliseksi ajaksi;

               (2)hyväksytään Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) hallintoneuvoston päätös jatkaa IPEEC:n sihteeristön toimintaa IEA:n yhteydessä 31 päivään joulukuuta 2019 IEA:n yhteydessä suoritettavaa IPEEC:n sihteeristön toimintaa koskevan pöytäkirjan perusteella;

               (3)hyväksytään IPEEC:n hallinnollinen siirtymä uudeksi energiatehokkuuskeskukseksi erityisesti työryhmien, varojen ja IPEEC:n sihteeristön henkilöstön siirron osalta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2009/954/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, ”Energiatehokkuusyhteistyötä koskevan kansainvälisen kumppanuuden (IPEEC) toimeksiannon” sekä ”Energiatehokkuusyhteistyötä koskevan kansainvälisen kumppanuuden sihteeristön perustamista Kansainvälisen energiajärjestön yhteyteen” koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 37).

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2009/954/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009 (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 37–47).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. komissio, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2009/954/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, ”Energiatehokkuusyhteistyötä koskevan kansainvälisen kumppanuuden (IPEEC) toimeksiannon” sekä ”Energiatehokkuusyhteistyötä koskevan kansainvälisen kumppanuuden sihteeristön perustamista Kansainvälisen energiajärjestön yhteyteen” koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 37).