				|

		52013PC0040

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Turvallisuusvaatimuksilla on
keskeinen sija Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin perustuvien infrastruktuurien
suunnittelussa, toteuttamisessa ja käytössä, sillä infrastruktuurien käyttö voi
vaikuttaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen.
Satelliittinavigointijärjestelmät ovat strategisen luonteensa vuoksi kriittisiä
infrastruktuureja, jotka voivat joutua vahingonteon kohteeksi.
Satelliittinavigointia myös käytetään yhä enemmän lukuisilla eri
toiminta-aloilla, joten palvelujen tarjoamisen keskeytyminen aiheuttaisi
nyky-yhteiskunnassa huomattavaa vahinkoa.
Eurooppalaisten
satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta
9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 683/2008[1]
säädetään, että komissio hallinnoi kaikkia sekä Galileo- että EGNOS -ohjelmaan
perustuvan järjestelmän turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. Järjestelmien
turvallisuusjärjestelyihin sovelletaan kuitenkin myös hyväksyntämenettelyjä,
joissa validoidaan järjestelmien yhdenmukaisuus asetettujen
turvallisuusvaatimusten kanssa ja varmistetaan, että asiaa koskevia neuvostoon
ja komissioon sovellettavia turvallisuussääntöjä noudatetaan. Kaikkien
hyväksyntämenettelyjen tavoin myös molempien eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen on
oltava riippumatonta erityisesti kaikista niiden suunnitteluun, rakentamiseen
ja käyttöön osallistuvista toimijoista.
Euroopan GNSS-virasto on
vastuussa tästä hyväksyntämenettelystä asetuksen (EY) N:o 683/2008 sekä
Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten
satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EY) N:o 683/2008 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) N:o 912/2010[2]
mukaisesti. Viimeksi mainitussa täsmennetään virastolle uskotun
hyväksyntätehtävän toteuttamisedellytykset. Asetuksessa säädetään ennen
kaikkea, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäpäätökset on tehtävä
itsenäisesti suhteessa komissioon ja muihin tahoihin, jotka ovat vastuussa
ohjelmien toteuttamisesta. Riippumattomuusvaatimusta on sovellettava myös
suhteessa kaikkiin muihin virastolle osoitettuihin tehtäviin.
Sen varmistamiseksi, että
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan itsenäisesti, suurelta
osin myös suhteessa muihin Euroopan GNSS-virastolle uskottuihin tehtäviin,
asetuksella (EU) N:o 912/2010 virastoon perustettiin riippumaton elin, turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntälautakunta, joka muodostaa viraston kolmannen elimen toimitusjohtajan
ja hallintoneuvoston ohella. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta on
samantasoinen elin kuin hallintoneuvosto, ja se yksin on toimivaltainen
tekemään turvallisuushyväksyntää koskevat päätökset. Hyväksyntäpäätökset
kuitenkin tehdään, samalla tavoin kuin hallintoneuvostonkin päätökset, viraston
nimissä, ja ne sitovat virastoa, joilla näistä ainoana on oikeudellinen vastuu.
Euroopan GNSS-virasto on näin
ollen rakenteeltaan erityislaatuinen organisaatio, sillä viraston sisällä on
erotettu toisistaan järjestelmien turvallisuutta koskevat hyväksyntätoimet ja
viraston muut toimet, joita ovat turvallisuuskeskuksen hallinnointi,
järjestelmien kaupallistamisen valmisteluun osallistuminen sekä kaikki muut
tehtävät, jotka komissio voi virastolle osoittaa toimivallan siirrolla.
Komissio antoi 30. marraskuuta
2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien perustamisesta ja käytöstä[3]. Kyseisellä tulevalla
GNSS-asetuksella on tarkoitus korvata asetus (EY) N:o 683/2008
1. tammikuuta 2014 lähtien sekä vahvistaa ohjelmien hallintopuitteet
vuosiksi 2014–2020. Siinä säädetään erityisesti, että suurin osa sekä EGNOS-
että Galileo-järjestelmän käyttöön liittyvistä tehtävistä uskotaan Euroopan
GNSS-virastolle. Komission ehdotuksessaan ilmaisema aikomus siirtää nämä
tehtävät virastolle on saanut myönteisen vastaanoton Euroopan parlamentissa ja
neuvostossa, jotka ovat käsitelleet ehdotusta vuoden 2012 alusta lähtien.
Neuvosto hyväksyi 7. kesäkuuta 2012 osittaisen yleisnäkemyksen
(11. kesäkuuta 2012 päivätty asiakirja nro 11105/12), jossa vahvistettiin
tämä lähestymistapa.
Siihen, että Euroopan
GNSS-viraston on määrä hallinnoida näiden kahden järjestelmän käyttöä vuoden
2013 jälkeen, liittyy kuitenkin kysymys hyväksyntätoimien tulevaisuudesta
virastossa. Eturistiriitojen vuoksi ja koska ei ole mahdollista olla
samanaikaisesti sekä arvioija että arvioitava, vaatimus
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevien päätösten riippumattomuudesta
vaikuttaa olevan hieman ristiriidassa sen seikan kanssa, että kyseiset
päätökset tehdään samaisessa elimessä, joka on vastuussa käytöstä. Näin
siitäkin huolimatta, että asetuksessa (EU) N:o 912/2010, kuten edellä
selvitettiin, säädetään edellytyksistä, joiden avulla turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntälautakunnalle taataan tietty itsenäisyys. Tulevaa GNSS-asetusta
koskevassa ehdotuksessaan komissio – tietoisena tästä ongelmasta – määritti,
että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen on yksi viraston tehtävistä
”enintään 30 päivään kesäkuuta 2016 asti”; kyseisenä päivämääränä
käyttötoimet on määrä käynnistää täysmääräisesti. Komissio jätti näin
kysymyksen hyväksyntätoimien tulevaisuudesta kyseisen päivämäärän jälkeiseen
aikaan, jolloin on tehtävä asiaa koskeva uusi säädösehdotus.
Komission päivämäärää
30. kesäkuuta 2016 koskeva lähestymistapa sai laajaa kannatusta
parlamentin eri valiokunnissa, kun ne käsittelivät komission tekstiä.
Neuvostossa jäsenvaltiot ovat painottaneet, että hyväksyntätoimet on
toteutettava riippumattomalla tavalla, ja ne toivoivat, että kysymys
järjestelmien turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnän tulevaisuudesta
1. tammikuuta 2014 jälkeen ratkaistaan mahdollisimman nopeasti. Neuvosto
hyväksyi lisäksi 7. kesäkuuta 2012 lausuman (asiakirja 11279/12 ADD 1),
jossa se katsoo, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyvät toimet
olisi toteutettava tiukasti erillään muista Euroopan GNSS-virastolle asetetuista
tehtävistä ja että siksi viimeistään 1. tammikuuta 2014 virastossa on
toteutettava tarvittavat järjestelyt erityisesti sen varmistamiseksi, että
kyseiset toimet pysyvät selvästi erillisinä rakenteellisesti ja
toiminnallisesti, ja että turvallisuusjärjestelyjen hyväksymislautakunnan
puheenjohtajan olisi oltava Euroopan GNSS-viraston ainoa viranomainen, jonka
vastuulla on turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä. Neuvosto kehotti näin ollen
komissiota hyvissä ajoin esittämään ehdotuksen asetuksen (EU) N:o 912/2010
muuttamisesta tämänsuuntaisesti.
Kysymys eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnän
tulevaisuudesta uuden, vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen aikana on todella
syytä ratkaista. Tämä edellyttää asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamista.
Asetuksen (EU) N:o 912/2010
muuttaminen tarjoaa lisäksi mahdollisuuden sisällyttää asetustekstiin
muutoksia, joiden avulla asetus (EU) N:o 912/2010 saatetaan yhdenmukaiseksi
niiden periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin, neuvoston
ja komission hajautettuja virastoja koskevaan yhteiseen lähestymistapaan.
Komissio hyväksyi lähestymistavan 12. kesäkuuta 2012.
Edellä mainittu tulevaa
GNSS-asetusta koskeva ehdotus, jonka komissio hyväksyi 30. marraskuuta
2011 ja jossa säädetään mahdollisuudesta laajentaa Euroopan GNSS-viraston
tehtäviä ja uskoa sille käyttöön liittyviä tehtäviä, aiheuttaa virastolle
huomattavia henkilöstötarpeita ja vaikuttaa näin ollen sen tulevaan
talousarvioon. Asetukseen (EU) N:o 912/2010 liittyvää rahoitusselvitystä on
näin ollen muutettava.
2.           SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN
ARVIOINTI
Komission ehdotuksesta ei ole
tehty vaikutusten arviointia eikä siitä järjestetä virallista sidosryhmien
kuulemista.
Koska kyse on muutoksista,
joiden tarkoitus on saattaa asetuksen (EU) N:o 912/2010 säännökset hajautettuja
virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan periaatteiden mukaisiksi,
vaikutusten arviointi tai sidosryhmien virallinen kuuleminen ei ole
tarpeellinen, sillä kyseinen lähestymistapa on juuri komission, neuvoston ja
Euroopan parlamentin välisen kuulemisen tulosta.
Koska kyse on eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää
koskevista muutoksista, on syytä huomauttaa, että jäsenvaltiot, jotka ovat
tiiviisti mukana kaikissa turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, ovat tässä
asiassa pääasialliset elleivät ainoat sidosryhmät unionin toimielinten ja
Euroopan GNSS-viraston lisäksi. Jäsenvaltioita kuultiin perusteellisesti tästä
kysymyksestä keskusteluissa, joita neuvostossa käytiin tulevasta
GNSS-asetuksesta. Neuvosto toi julki kantansa edellä mainitussa,
7. kesäkuuta 2012 antamassaan lausumassa. Lisäksi Euroopan GNSS-viraston
kanssa käytiin yksityiskohtaisia keskusteluja järjestelmän, johon lopulta
päädyttiin, menettelytavoista. Euroopan parlamentille puolestaan on annettu
käsiteltäväksi tulevaa GNSS-asetusta koskeva komission ehdotus, mutta se ei ole
tähän mennessä antanut asiasta lausuntoa.
Lisäksi on tarkasteltu
erilaisia teoriassa mahdollisia ratkaisuja sille, kuinka järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä olisi järjestettävä vuoden 2013
jälkeiselle ajalle. Erilaisia vaihtoehtoja on kaikkiaan kuusi.
1) Hyväksyntätehtävät
annetaan yksityissektorille
Eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen
vaikuttaa suoraan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen. Jäsenvaltiot
haluavat näin ollen olla tiiviisti mukana hyväksyntätoimissa ja niitä
koskevassa päätöksenteossa. Siksi tämänkaltaisten hyväksyntätoimien antamista
yksityissektorin hoidettavaksi ei voida harkita vakavasti.
2) Perustetaan uusi
sääntelyvirasto, jonka tehtäväksi annetaan hyväksyntätoimet
Eurooppalaisten
GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä huolehtivan sääntelyviraston
perustaminen saattaa vaikuttaa hyvältä ratkaisulta. Se on kuitenkin
ristiriidassa sen kanssa, että unionin toimielimet ovat jo vuosia olleet yhtä
mieltä siitä, että uusia sääntelyvirastoja ei pitäisi perustaa. Lisäksi
tällaisesta ratkaisusta aiheutuisi huomattavia, jopa suhteettomia kustannuksia
todellisiin tarpeisiin nähden. Järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen
hyväksynnästä vastuussa oleva vakituinen henkilökunta käsittää noin kymmenen
henkilöä.
3) Hyväksyntätehtävät
annetaan jo olemassa olevalle sääntelyvirastolle
Yksi mahdollisuus olisi uskoa
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen jollekin toiselle, jo olemassa olevalle
sääntelyvirastolle. Unionin eri virastojen joukosta Euroopan
lentoturvallisuusvirasto ja mahdollisesti Euroopan puolustusvirasto
vaikuttaisivat ensi arviolta olevan ainoat, jotka kykenisivät huolehtimaan
Galileon ja EGNOSin kaltaisten monimutkaisten järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä.
On kuitenkin syytä huomauttaa,
että näillä virastoilla ei ole tällä hetkellä tämänkaltaisia
hyväksyntätehtäviä. Euroopan lentoturvallisuusviraston pitäisi lisäksi
keskipitkällä aikavälillä huolehtia EGNOSin sertifioinnista, joten tämän
tulevan sertifiointitehtävän ja mahdollisen turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntätehtävän välillä on vakava eturistiriita. Galileon ja EGNOSin
turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen uskominen Euroopan puolustusvirastolle,
joka huolehtii jäsenvaltioiden välisen puolustusmateriaali- ja
puolustusteollisuusyhteistyön edistämisestä, taas vaikuttaisi olevan
ristiriidassa sen kanssa, että kyseiset kaksi järjestelmää ovat
siviilihallinnon alaisia siviilikäyttöön tarkoitettuja järjestelmiä.
4)
Hyväksyntätehtävät annetaan komissiolle
Eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen
uskomista komissiolle harkittiin vuonna 2007, kun ohjelmien hallinnointia
uudistavaa asetusta (EY) N:o 683/2008 valmisteltiin. Ratkaisu hylättiin
tuolloin siitä syystä, että se vaikutti olevan ristiriidassa
riippumattomuusvaatimuksen kanssa, sillä asetuksen mukaan komissio hallinnoi
”kaikkia järjestelmien turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä”. Sama ongelma on
edelleen olemassa, sillä myös tulevassa GNSS-asetuksessa, jonka on määrä
1. tammikuuta 2014 alkaen korvata asetus (EY) N:o 683/2008, säädetään,
että komissio varmistaa ohjelmien turvallisuuden, järjestelmien
turvallisuusjärjestelyt mukaan luettuina. Lisäksi jäsenvaltiot ovat erittäin
tyytyväisiä hyväksyntälautakuntaan sellaisena kuin se tällä hetkellä on
Euroopan GNSS-viraston yhteydessä. Olisi myös hallinnollisesti vaikeaa
integroida tällaista elintä komission yksikköihin.
5) Hyväksyntätehtävät
annetaan neuvostolle
Eurooppalaisten
GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen uskomisessa
neuvostolle on useita etuja. Ensinnäkin neuvosto ei osallistu ohjelmien
hallintaan, joten sen riippumattomuutta ei voitaisi asettaa kyseenalaiseksi.
Toisekseen sillä on asiantuntemusta monimutkaisten järjestelmien hyväksynnästä,
sillä se on hyväksynyt omiin tarpeisiinsa viitisenkymmentä järjestelmää. Se on
lisäksi soveltuvin elin kantamaan poliittiset seuraukset hyväksyntää koskevista
päätöksistä, joilla voi olla pitkälle ulottuvia seurauksia ohjelmien
kustannuksiin ja aikatauluun. Luonnollisesti myös jäsenvaltiot, jotka haluavat
olla tiiviisti mukana hyväksymisprosessissa, ovat neuvostossa huomattavasti
paremmin edustettuina kuin missään muussa unionin elimessä.
Tämän vaihtoehdon toteuttamisen
haitat ovat kuitenkin suuremmat kuin sen edut. Neuvosto ei nimittäin ole
hallintoelin. Sillä on kyllä kokemusta useiden erilaisten järjestelmien
hyväksymisestä, mutta tähän asti kyseessä ovat olleet ainoastaan neuvoston
sisäiset järjestelmät, joiden tarkoitus on varmistaa neuvoston toiminta.
Lisäksi hyväksyntälautakunnasta ja sen alaisista elimistä ja niiden
henkilöstöstä, johon kuuluu vakinaisia virkamiehiä, koostuvan yksikön
siirtämisessä ja integroimisessa nykyisessä muodossaan suoraan neuvoston
pääsihteeristön hallinto-osastoon on samat hallinnolliset ongelmat kuin sen
siirtämisessä komissioon.
6)
Euroopan GNSS-viraston eri tehtävien entistä selvempi erottaminen toisistaan
Tarkoituksena on muuttaa
viraston sisäistä organisaatiota siten, että ei jää mitään epäilystä
hyväksyntätoimien riippumattomuudesta muihin viraston tehtäviin nähden.
Tämä vaihtoehto, jossa Euroopan
GNSS-viraston tehtävät erotetaan entistä selvemmin toisistaan ja vahvistetaan
saman oikeudellisen ja institutionaalisen rakenteen alla olevan kahden eri
kokonaisuuden itsenäisyyttä, mahdollistaa hyväksyntätoimien harjoittamisen
varsin hyvän riippumattomuuden. Kyseinen vaihtoehto osoittautui lopulta myös
halvimmaksi, yksinkertaisimmaksi ja helpoimmaksi toteuttaa. Lisäksi neuvosto
suositti tätä vaihtoehtoa 7. kesäkuuta 2012 antamassaan lausumassa.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
Jotta järjestelmien
hyväksymiseen liittyvien toimien riippumattomuus voidaan varmistaa ja tämän
vuoksi erottaa nämä toimet nykyistä selvemmin muista Euroopan GNSS-viraston
toimista, ehdotuksessa esitetään ennen kaikkea turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntälautakunnan ja sen puheenjohtajan toimivallan lisäämistä niin, että
ne osin vastaavat hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan toimivaltaa.
Näin ollen ehdotuksen mukaan
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta valmistelee ja hyväksyy viraston
työohjelmien sen osan, jossa kuvataan järjestelmien turvallisuusjärjestelyn
hyväksymiseen liittyvät operationaaliset toimet, sekä viraston toimintaa ja
näkymiä koskevan vuosikertomuksen sen osan, joka liittyy järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin, ja toimittaa ne hyvissä ajoin
hallintoneuvostolle, jotta ne voidaan sisällyttää viraston työohjelmaan ja
vuosikertomukseen. Se myös käyttää puheenjohtajaansa nähden kurinpitovaltaa.
Hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajalle puolestaan annetaan turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntätoimissa vastaava rooli kuin toimitusjohtajalla on viraston muissa
tehtävissä. Nykyisessä asetuksessa (EU) N:o 912/2010 säädetyn viraston
edustamistehtävän lisäksi puheenjohtaja hallinnoi vastedes
tuvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan alaisuudessa
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia ja varmistaa viraston työohjelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvän osan täytäntöönpanon.
Puheenjohtaja voi myös Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä esittää
kertomuksen tehtäviensä suorittamisesta sekä antaa lausunnon parlamentille ja
neuvostolle.
Hajautettuja virastoja koskevan
yhteisen lähestymistavan toteuttamisen osalta yhdenmukaistaminen
lähestymistavassa määriteltyjen periaatteiden kanssa koskee erityisesti
hallintoneuvoston päätösten hyväksymistä koskevia sääntöjä, hallintoneuvoston
ja turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan jäsenten sekä niiden
puheenjohtajien toimikautta, monivuotisen työohjelman olemassa oloa,
hallintoneuvoston toimivaltaa henkilöstöhallintoasioissa, asetuksen arviointia
ja tarkistamista, eturistiriitojen ehkäisyä ja arkaluonteisten
turvaluokittelemattomien tietojen käsittelyä.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Edellä kohdassa 3 luetelluilla
ehdotukseen liittyvillä oikeudellisilla näkökohdilla ei ole vaikutuksia
talousarvioon.
Sitä vastoin asetukseen (EU)
N:o 912/2010 liittyvässä rahoitusselvityksessä, joka on liitetty ehdotukseen,
kuvataan uusien vaatimusten rahoitusvaikutukset: siinä on otettu huomioon
uusiin tehtäviin, jotka voidaan uskoa virastolle, kuten eurooppalaisten
GNSS-järjestelmien käyttö, liittyvät viraston uudet henkilöstötarpeet.
Talousarviota ajatellen tarvittavat summat on jo sisällytetty komission
ehdotukseen seuraavaksi, vuosien 2014–2020 rahoituskehykseksi. Uudet tarpeet,
samoin kuin vuoden 2013 lisärahoitustarpeet, rahoitetaan kohdentamalla varoja
uudelleen GNSS-ohjelmien budjettikohtien sisällä. Huomattakoon, että viraston
uusiin henkilöstötarpeisiin liittyviä kustannuksia tasataan osittain
vähentämällä komission henkilöstötaulukosta 30 virkaa samalla ajanjaksolla
(20142020). Talousarvion yksityiskohdat on esitetty liitteenä olevassa
rahoitusselvityksessä.
Joka tapauksessa on huomattava,
että rahoitusselvityksessä mainittujen lukujen edellytyksenä on se, että
budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen ja että
tuleva GNSS-asetus hyväksytään.
2013/0022 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun
asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO,
jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[4],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[5],
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Eurooppalaisten
satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta
9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EY) N:o 683/2008[6]
16 artiklan sekä Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten
satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EY) N:o 683/2008 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) N:o 912/2010[7]
2 artiklan mukaan Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’, hyväksyy
eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien, jäljempänä ’järjestelmät’,
turvallisuusjärjestelyt ja käynnistää tätä varten turvajärjestelyt ja seuraa
niiden soveltamista sekä toteuttaa turvallisuustarkastuksia.
(2)       Asetuksen (EU) N:o 912/2010
ja erityisesti sen III luvun säännöksillä täsmennetään ne edellytykset, joiden
puitteissa virasto suorittaa järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntää koskevat tehtävänsä. Niissä säädetään erityisesti, että turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntää koskevat päätökset tehdään lähtökohtaisesti komissiosta ja
eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’,
toteutuksesta vastaavista yksiköistä riippumattomalla tavalla ja että
järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisestä vastaava viranomainen on
siten virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti.
(3)       Tämän periaatteen mukaisesti
asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä
’hyväksyntälautakunta’, joka muodostaa viraston kolmannen elimen
hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan ohella. Hyväksyntälautakunta suorittaa
virastolle uskotut turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät ja
tekee viraston nimissä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat
päätökset. Hyväksyntälautakunta vahvistaa työjärjestyksensä ja nimittää
puheenjohtajansa.
(4)       Eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annetussa
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (UE) n° xxx/2013[8], jolla korvataan asetus (EY)
N:o 683/2008 ja joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, määritellään
ohjelmien julkinen hallinnointijärjestelmä vuosiksi 2014–2020. Asetuksella
laajennetaan virastolle osoitettuja tehtäviä ja säädetään erityisesti, että
virasto voi olla keskeisessä asemassa järjestelmien käytössä.
(5)       Tässä uudessa tilanteessa on
ehdottomasti varmistettava, että hyväksyntälautakunta voi suorittaa sille
uskotun tehtävän täysin riippumattomasti etenkin viraston muihin elimiin ja
muuhun toimintaan nähden. Siksi on ensiarvoisen tärkeää erottaa viraston
sisällä entistä selvemmin turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyvät
viraston toimet sen muista toimista, kuten turvallisuuskeskuksen
hallinnoinnista, järjestelmien kaupallistamiseen osallistumisesta sekä kaikista
muista toimista, joita komissio voi virastolle uskoa toimivallan siirtämisellä,
erityisesti sellaisista, jotka liittyvät järjestelmien käyttöön. Tämän vuoksi viraston
eri tehtävät on konkreettisella tavalla ja tehokkaasti erotettava
rakenteellisesti toisistaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014
mennessä.
(6)       Tämän toteuttamiseksi
asetusta (EU) N:o 912/2010 on muutettava pääasiassa hyväksyntälautakunnan ja sen
puheenjohtajan itsenäisyyden ja valtuuksien lisäämiseksi niin, että ne pääosin
vastaavat viraston hallintoneuvoston ja sen toimitusjohtajan valtuuksia,
kuitenkin siten, että säädetään viraston eri elimien välisestä
yhteistyövelvoitteesta.
(7)       Hyväksyntälautakunnan, ei
hallintoneuvoston, olisi laadittava ja hyväksyttävä viraston työohjelmien se
osa, joissa kuvataan järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen
liittyviä operationaalisia toimia, sekä viraston toimintaa ja näkymiä koskevan
vuosikertomuksen se osa, joka liittyy järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntätoimiin, ja toimitettava ne hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta
ne voidaan sisällyttää viraston työohjelmaan ja vuosikertomukseen. Sen olisi
myös käytettävä puheenjohtajaansa nähden kurinpitovaltaa.
(8)       Hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajalle puolestaan olisi hyvä antaa turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntätehtävissä vastaava rooli kuin toimitusjohtajalla on viraston muissa
tehtävissä. Niinpä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan olisi asetuksessa (EU)
N:o 912/2010, sellaisena kuin se on hyväksyttynä 22 päivänä syyskuuta
2010, säädetyn viraston edustamistehtävän lisäksi hallinnoitava
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa
ja huolehdittava viraston työohjelmien hyväksyntätoimia koskevan osan
täytäntöönpanosta. Puheenjohtajan olisi Euroopan parlamentin tai neuvoston
pyynnöstä kyettävä esittämään kertomus tehtäviensä hoitamisesta ja antamaan
lausuntonsa näille toimielimille.
(9)       Lisäksi hyväksyntälautakunnan
itsenäisyyden säilyttämiseksi ja kaikenlaisten eturistiriitojen välttämiseksi
olisi hyödyllistä, että hyväksyntälautakunta ja sen alaisuuteen asetettu
viraston henkilöstö suorittaisivat tehtäviään paikassa, jossa itsenäisyys ja
riippumattomuus viraston muista toimista ja erityisesti järjestelmien käyttöön
liittyvistä operatiivisista toimista on taattu, ja toisaalta että viraston
henkilöstösäännöissä taattaisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia
suorittavan henkilökunnan itsenäisyys ja riippumattomuus viraston muita
tehtäviä hoitavaan henkilökuntaan nähden.
(10)     Koska eurooppalaisiin
GNSS-ohjelmiin, turvallisuutta koskevat asiat mukaan luettuina, osallistuu
tiettyjä kolmansia maita, on syytä säätää nimenomaisesti, että kolmansien
maiden edustajia voi osallistua hyväksyntälautakunnan työskentelyyn erikseen
määriteltävin edellytyksin.
(11)     Lisäksi on syytä saattaa
asetus (EU) N:o 912/2010 yhdenmukaiseksi periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission hajautettuja virastoja koskevaan
yhteiseen lähestymistapaan, jonka nämä kolme toimielintä hyväksyivät
5 päivänä, 26 päivänä sekä 12 päivänä kesäkuuta 2012,
erityisesti hallintoneuvoston päätösten hyväksymissääntöjen, hallintoneuvoston
ja hyväksyntälautakunnan jäsenten sekä niiden puheenjohtajien toimikauden,
monivuotisen työohjelman olemassa olon, hallintoneuvoston henkilöstöhallintoon
liittyvien valtuuksien, asetuksen arvioinnin ja tarkistuksen, eturistiriitojen
ehkäisyn ja arkaluonteisten turvaluokittelemattomien tietojen käsittelyn
osalta.
(12)     Unionin taloudellisia etuja
olisi suojattava koko menosyklin ajan oikeasuhtaisin toimenpitein, mukaan
luettuina sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen,
aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja
tarvittaessa seuraamukset.
(13)     Koska asetuksen (EU) N:o
xxx/2013 [tuleva GNSS-asetus] [8] artiklassa säädetään jäsenvaltioiden
mahdollisuudesta myöntää lisärahoitusta eräiden ohjelman osa-alueiden rahoittamiseksi,
viraston olisi myös voitava toteuttaa yhteisesti jäsenvaltioiden kanssa
julkisia hankintamenettelyjä silloin, kuin se on tarpeen sen tehtävien
hoitamiseksi.
(14)     Sen vuoksi asetusta (EU) N:o
912/2010 olisi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU) N:o 912/2010
seuraavasti:
(1)
Korvataan 3 artikla seuraavasti:
”3 artikla
Elimet
1.           Viraston elimet ovat
a)
hallintoneuvosto
b)
toimitusjohtaja
c)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta.
2.           Viraston elimet hoitavat 6, 8
ja 11 artiklassa kullekin määritellyt tehtävät komission antamien
suuntaviivojen mukaisesti, kuten asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklassa
säädetään.
3.           Varmistaakseen viraston
toiminnan hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja yhtäältä sekä eurooppalaisten
GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta ja sen
puheenjohtaja toisaalta tekevät yhteistyötä viraston omien menettelysääntöjen
mukaisesti, joita ovat hallintoneuvoston työjärjestys, hyväksyntälautakunnan
työjärjestys, virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset,
henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt ja asiakirjojen saatavuutta koskevat
säännöt.”
(2)
Korvataan 4 artikla seuraavasti:
”4 artikla
Oikeudellinen asema, paikallistoimistot
1.           Virasto on unionin elin. Se
on oikeushenkilö.
2.           Virastolla on kaikissa
jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva
oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää
omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
3.           Virasto voi päättää perustaa
paikallistoimistoja jäsenvaltioihin niiden suostumuksella tai kolmansiin
maihin, jotka osallistuvat viraston toimintaan 23 artiklan mukaisesti.
Viraston perustamista ja toimintaa vastaanottavissa
jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa samoin kuin kyseisten jäsenvaltioiden ja
maiden viraston toimitusjohtajalle, hallintoneuvoston jäsenille ja viraston
henkilöstölle sekä näiden perheenjäsenille myöntämiä etuuksia koskevista
määräyksistä sovitaan viraston ja jäsenvaltioiden tai viraston ja kolmansien
maiden välisillä erityisjärjestelyillä. Hallintoneuvosto hyväksyy nämä
erityisjärjestelyt.
Vastaanottavat jäsenvaltiot ja kolmannet maat
tarjoavat parhaat mahdolliset toimintapuitteet viraston moitteettoman toiminnan
varmistamiseksi, erityisesti seuraavien seikkojen osalta:
a)       toimitilojen sijainti
b)       henkilöstön jäsenten ja kansallisten
asiantuntijoiden lapsille soveltuva päiväkoti- ja opetusinfrastruktuuri
c)       henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden
perheenjäsenten pääsy työmarkkinoille sekä sosiaaliturvajärjestelmän ja
terveydenhuollon piiriin
4.           Virastoa edustaa sen
toimitusjohtaja, jollei 11 a artiklan 1 kohdan
d alakohdasta muuta johdu.”
(3)
Muutetaan 5 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
« 2. Hallintoneuvosto koostuu
a)          kunkin jäsenvaltion nimittämästä
yhdestä edustajasta
b)         komission nimittämistä viidestä
edustajasta
c)          Euroopan parlamentin nimittämästä
yhdestä edustajasta, jolla ei ole äänioikeutta.
Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on neljä
vuotta, joka voidaan uusia.
Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan edustaja, ulkoasioiden ja
turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’,
edustaja ja Euroopan avaruusjärjestön, ’jäljempänä ESA’, edustaja kutsutaan
osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.”
b)
Korvataan 4 kohta seuraavasti:
« 4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä
keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii
puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estynyt suorittamaan tehtäviään.
Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, joka voidaan
uusia kerran, ja päättyy silloin, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa
päättyy.”
c)
Korvataan 6 kohta seuraavasti:
« 6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä,
hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänioikeutettujen jäsentensä ehdottomalla
enemmistöllä.
Hallintoneuvoston puheenjohtajan ja
varapuheenjohtajan valitseminen sekä talousarvion ja työohjelmien hyväksyminen
edellyttävät kaikkien äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöä.”
(4)
Korvataan 6 artikla seuraavasti:
”6 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
1.           Hallintoneuvosto varmistaa,
että virasto suorittaa sille annetut tehtävät tässä asetuksessa säädetyin
edellytyksin, ja tekee kaikki tässä suhteessa tarpeelliset päätökset sanotun
kuitenkaan rajoittamatta hyväksyntälautakunnan toimivaltaa III luvun
mukaisissa toimissa.
2.           Lisäksi hallintoneuvoston
tehtävänä on
a)
hyväksyä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun
rahoituskehyksen ensimmäisenä toteutusvuonna viraston monivuotisen työohjelman
monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun se on
liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 3 kohdan b
alakohdan mukaisesti laatiman osan ja saatuaan komissiolta lausunnon;
b)
hyväksyä viimeistään joka vuoden 15 päivänä
marraskuuta viraston seuraavan vuoden työohjelman sen jälkeen, kun se on
liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan
mukaisesti laatiman osan ja saatuaan komissiolta lausunnon;
c)
hoitaa 13 artiklan 5, 6, 10 ja 11 kohdassa ja 14
artiklan 5 kohdassa tarkoitetut talousarvioon liittyvät tehtävät;
d)
valvoa Galileon turvallisuuskeskuksen, jäljempänä
’Galileon turvallisuuden valvontakeskus’ tai ’GSMC’, toimintaa asetuksen (EY)
N:o 683/2008 16 artiklan a kohdan ii alakohdan mukaisesti;
e)
hyväksyä 21 artiklan mukaisesti Euroopan
parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön
tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001(*) soveltamista koskevat
yksityiskohtaiset säännöt;
f)
hyväksyä viraston toimintaa ja näkymiä koskevan
vuosikertomuksen sen jälkeen, kun se on liittänyt vuosikertomukseen
hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti
laatiman osan, ja toimittaa sen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta Euroopan
parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä tilintarkastustuomioistuimelle;
g)
varmistaa 26 artiklassa tarkoitettujen
arviointien, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamien tutkimusten
sekä sisäisten ja ulkoisten tarkastuskertomusten päätelmien ja suositusten
edellyttämien asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen ja toimittaa
budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tulosten kannalta
tärkeä tieto;
h)
antaa toimitusjohtajalle lausunto komission ja
viraston välillä [tuleva GNSS] asetuksen 15 artiklan 1 kohdan
d alakohdan mukaisesti tehtävistä tehtävien siirtoa koskevista
sopimuksista ennen niiden allekirjoittamista;
i)
hyväksyä työjärjestyksensä.
3.           Hallintoneuvosto käyttää
viraston henkilöstön suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle
viranomaiselle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen
mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle unionin
muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan (”nimittävän
viranomaisen toimivalta”).
Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110
artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1
kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan
perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta
toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirtäminen
voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta
edelleen.
Jos edellistä kohtaa sovellettaessa
poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään
päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän
viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen
toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin
jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin
toimitusjohtaja.
Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa
säädetään, hallintoneuvoston edellytetään siirtävän hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajalle ensimmäisessä alakohdassa säädetyt valtuudet III luvun
mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön palvelukseen ottamisen, arvioinnin
ja uudelleenluokituksen samoin kuin kyseiseen henkilöstöön kohdistuvien
kurinpidollisten seuraamusten osalta.
Hallintoneuvosto vahvistaa Euroopan unionin
virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä
koskevien palvelussuhteen ehtojen soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen
110 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Hallintoneuvosto kuulee
hyväksyntälautakuntaa ja ottaa asianmukaisesti huomioon sen havainnot
päättäessään III luvun mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön
palvelukseen ottamisesta, arvioinnista, uudelleenluokituksesta ja tähän
henkilökuntaan kohdistuvista kurinpidollisista seuraamuksista.
Hallintoneuvosto vahvistaa myös
15 c artiklassa tarkoitettujen kansallisten asiantuntijoiden
siirtämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, sen jälkeen, kun se on kuullut
hyväksyntälautakuntaa ja ottanut asianmukaisesti huomioon sen havainnot.
4.           Hallintoneuvosto nimittää
toimitusjohtajan, ja se voi jatkaa toimitusjohtajan toimikautta tai voi päättää
sen 15 b artiklan 4 kohdan mukaisesti. Hallintoneuvosto käyttää
toimitusjohtajaan nähden kurinpidollista toimivaltaa.
_________________
(*)     EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. ”
(5)
Korvataan 7 artikla seuraavasti:
”7 artikla
Toimitusjohtaja
Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka
hoitaa tehtäväänsä hallintoneuvoston alaisuudessa, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 11 artiklan nojalla hyväksyntälautakunnalle ja 11
a artiklan nojalla hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle annettua
toimivaltaa.”
(6)
Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
”8 artikla
Toimitusjohtajan
tehtävät
Toimitusjohtajan tehtävät ovat seuraavat:
a)
toimitusjohtaja edustaa virastoa lukuun ottamatta
toimia ja päätöksiä, joita toteutetaan ja jotka tehdään II ja III luvun
mukaisesti, ja vastaa sen hallinnosta. Hän allekirjoittaa komission ja viraston
välillä [tuleva GNSS] asetuksen 15 artiklan 1 kohdan
d alakohdan mukaisesti tehdyt tehtävien siirtoa koskevat sopimukset;
b)
hän valmistelee hallintoneuvoston työskentelyn ja
osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn ilman äänioikeutta;
c)
hän huolehtii viraston työohjelmien
täytäntöönpanosta hallintoneuvoston valvonnassa, lukuun ottamatta III luvun
kattamia työohjelmien osia;
d)
hän toteuttaa kaikki viraston tämän asetuksen
mukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina
sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen;
e)
hän laatii viraston tuloja ja menoja koskevan
ennakkoarvioesityksen 13 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion
toteuttamisesta 14 artiklan mukaisesti;
f)
hän valmistelee vuosittain luonnoksen
yleiskertomukseksi ja ottaa tässä asianmukaisesti huomioon
hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan huomiot III luvun kattamista toimista
sekä toimittaa sen hallintoneuvostolle;
g)
hän varmistaa, että virasto pystyy GSMC:n
operaattorina toimimaan yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP nojalla annettujen
ohjeiden mukaisesti;
h)
hän määrittelee viraston organisaatiorakenteen ja
toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
i)
hän käyttää viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan
3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja valtuuksia sikäli kun
nämä valtuudet on hänelle siirretty saman kohdan toisen alakohdan mukaisesti;
j)
hän voi hallintoneuvoston suostumuksella päättää
tarpeellisista toimenpiteistä paikallistoimistojen perustamiseksi
jäsenvaltioihin 4 artiklan mukaisesti;
k)
hän varmistaa, että hyväksyntälautakunnan ja 11
artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen elinten asianmukaisen toiminnan kannalta
tarvittavat sihteeristö ja resurssit ovat käytettävissä;
l)
hän laatii toimintasuunnitelman tehtyjen
arviointien mukaisten päätelmien ja suositusten edellyttämien jatkotoimien
varmistamiseksi ja toimittaa komissiolle puolivuosittain kertomuksen
tapahtuneesta edistymisestä;
m)
hän toteuttaa seuraavat unionin taloudellisia etuja
suojaavat toimet:
i) hän toteuttaa toimenpiteitä petoksien,
lahjonnan ja muun laittoman toiminnan ehkäisemiseksi sekä toteuttaa tehokkaita
valvontatoimia;
ii) jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, hän
perii aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa soveltaa
tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia
seuraamuksia;
n)
Hän laatii virastolle petostentorjuntastrategian ja
toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.”
(7)
Lisätään 8 a artikla seuraavasti:
”8 a artikla
Työohjelmat ja
vuosikertomus
1.           Edellä 6 artiklan 2
kohdan a alakohdassa tarkoitetussa viraston monivuotisessa työohjelmassa
vahvistetaan toimet, joita viraston on suoritettava Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen
kattamalla ajanjaksolla ja joihin kuuluvat muun muassa viraston vastuulla
oleviin kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet.
Monivuotisessa työohjelmassa määritetään kuhunkin toimeen osoitetut
taloudelliset ja henkilöresurssit. Siinä otetaan huomioon 26 artiklassa
tarkoitetut arviointien tulokset.
2.           Edellä 6 artiklan
2 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa viraston vuotuisessa työohjelmassa
vahvistetaan monivuotisen työohjelman pohjalta toimet, jotka viraston on
suoritettava seuraavan vuoden aikana ja joihin kuuluu muun muassa viraston
vastuulla oleviin kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet.
Monivuotisessa työohjelmassa määritetään kuhunkin toimeen osoitetut
taloudelliset ja henkilöresurssit. Siinä annetaan tiedoksi tehtävät, jotka
komissio on tarvittaessa siirtänyt virastolle asetuksen (tuleva GNSS)
asetuksen 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
3.           Edellä 8 artiklan
f alakohdassa tarkoitetussa vuotuisessa yleiskertomuksessa selostetaan
viraston työohjelmien täytäntöönpanoa.”
(8)
Korvataan 10 artiklan g kohta
seuraavasti:
”g) eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaava viranomainen on virastossa
toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä ehdottoman itsenäisesti myös
komissioon ja muihin ohjelmien toteuttamisesta vastaaviin elimiin samoin kuin
viraston hallintoneuvoston toimitusjohtajaan nähden;”
(9)
Muutetaan 11 artikla seuraavasti:
o)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
« 3. Hyväksyntälautakunnan tehtävänä on
a)       hyväksyä järjestelmien
turvallisuusjärjestelyt validoimalla järjestelmien yhdenmukaisuus asetuksen
(EY) N:o 683/2008 13 artiklassa mainittujen turvallisuusvaatimusten kanssa
ja varmistamalla, että asiaa koskevia neuvostoon ja komissioon sovellettavia
turvallisuussääntöjä noudatetaan;
b)      laatia ja hyväksyä 8 a artiklan
1 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman se osa, joka liittyy tämän
luvun kattamiin operatiivisiin toimiin sekä niiden toteuttamiseen tarvittaviin
taloudellisiin ja henkilöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin
hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää edellä mainittuun
monivuotiseen työohjelmaan;
c)       laatia ja hyväksyä 8 a artiklan
2 kohdassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman se osa, joka liittyy tämän
luvun kattamiin operatiivisiin toimiin sekä niiden toteuttamiseen tarvittaviin
taloudellisiin ja henkilöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin
hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää edellä mainittuun
työohjelmaan;
d)      laatia ja hyväksyä 6 artiklan
2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen se osa, joka
koskee tämän luvun kattamia viraston toimintaa ja näkymiä ja niiden
toteuttamiseen tarvittavia taloudellisia ja henkilöresursseja, ja toimittaa se
hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää edellä
mainittuun vuosikertomukseen;
e)       käyttää puheenjohtajaansa nähden
kurinpitovaltaa;
f)       vahvistaa työjärjestyksensä.”
p)
korvataan 7 ja 8 kohta seuraavasti:
« 7. Hyväksyntälautakunnassa on yksi edustaja
kustakin jäsenvaltiosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi korkean edustajan
edustaja. Hyväksyntälautakunnan jäsenten toimikausi on neljä vuotta, joka
voidaan uusia. ESAn edustaja kutsutaan hyväksyntälautakunnan kokouksiin
tarkkailijaksi. Kolmansien maiden edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista
määrätään tarvittaessa 23 artiklassa tarkoitettujen järjestelyjen avulla.
8. Hyväksyntälautakunta valitsee jäsentensä
keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kaikkien äänioikeutettujen
jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan
sijaisena tämän ollessa estynyt suorittamaan tehtäviään.
Hyväksyntälautakunnalla on valta erottaa
puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja. Se tekee tätä koskevan päätöksensä
jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan ja
varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, joka voidaan uusia kerran.
Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi päättyy silloin, kun heidän
jäsenyytensä hyväksyntälautakunnassa päättyy.”
q)
Poistetaan 9 kohta.
r)
Korvataan 10 kohta seuraavasti:
« 10. Hyväksyntälautakunnalla on oltava
käytettävissään kaikki tarvittavat henkilö- ja materiaaliresurssit
asianmukaisten hallinnollisten tukitoimintojen suorittamiseksi ja jotta se
pystyy yhdessä 11 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa toteuttamaan
tehtävänsä itsenäisesti, erityisesti käsitellessään asiakirjoja, aloittaessaan
ja seuratessaan turvallisuusmenettelyjen toteuttamista ja suorittaessaan
järjestelmien turvallisuustarkastuksia, valmistellessaan päätöksiä sekä
järjestäessään kokouksiaan. Sillä on oltava käytössään kaikki virastossa oleva
tieto, jota se tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 10 artiklan g alakohdassa tarkoitettuja itsenäisyyden
ja riippumattomuuden periaatteita.”
s)
Lisätään 17 kohta seuraavasti:
« 17. Hyväksyntälautakunta ja sen alaisuuteen
asetettu viraston henkilöstö suorittavat tehtävänsä siten, että itsenäisyys ja
riippumattomuus viraston muista toimista ja erityisesti järjestelmien käyttöön
liittyvistä operatiivisista toimista on taattu.”
(10)
Lisätään 11 artiklan jälkeen 11 a artikla
seuraavasti:
”11 a artikla
Hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajan tehtävät
1.           Hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajan tehtävänä on
a)       hallinnoida turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa;
b)      huolehtia hyväksyntälautakunnan
valvonnassa viraston työohjelmien tähän lukuun liittyvien osien
täytäntöönpanosta;
c)       tehdä yhteistyötä toimitusjohtajan
kanssa ja auttaa tätä laatimaan 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu
henkilöstötaulukkoa koskeva esitys;
d)      edustaa virastoa tähän lukuun kuuluvien
toimien ja päätösten osalta;
e)       käyttää tämän luvun mukaisiin toimiin
osallistuvan viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan 3 kohdan
ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä valtuuksia, jotka on hänelle siirretty
kyseisen kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.
2.           Euroopan parlamentti tai
neuvosto voi pyytää hyväksyntälautakunnan puheenjohtajaa antamaan kertomuksen
tehtäviensä suorittamisesta ja antamaan lausunnon näille toimielimille.”
(11)
Muutetaan 13 artikla seuraavasti:
t)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
« 3. Toimitusjohtaja laatii, III luvun
kattamien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajan kanssa, viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja
koskevan ennakkoarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle ja
hyväksyntälautakunnalle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.”
u)
Korvataan 5 kohta seuraavasti:
« 5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain
tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen perusteella ja III lukuun
kuuluvien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan
puheenjohtajan kanssa ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa
varainhoitovuotta varten.”
(12)
Korvataan 14 artiklan 10 kohta seuraavasti:
”Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan
parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta
toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion
toteuttamisesta; Poikkeuksena tästä on talousarvion toteuttamisen se osa, johon
kuuluvat virastolle asetuksen [tuleva GNSS-asetus] 15 artiklan
1 kohdan d alakohdan mukaisesti tarvittaessa uskotut tehtävät, joihin
sovelletaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista
varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 164 ja 165 artiklassa
tarkoitettua menettelyä.
_________________
(*)     EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.”
(13)
Lisätään IV luvun jälkeen IV a luku seuraavasti:
«IV a LUKU
HENKILÖSTÖ
15 a artikla
Henkilöstö
1.           Viraston palveluksessa
olevaan henkilöstöön sovelletaan unionin virkamiehiin sovellettavia
henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä
unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen
soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.
2.           Viraston omissa
menettelysäännöissä, kuten hallintoneuvoston työjärjestyksessä,
hyväksyntälautakunnan työjärjestyksessä, virastoon sovellettavissa varainhoitoa
koskevissa säännöksissä, henkilöstösääntöjen soveltamissäännöissä ja
asiakirjojen saatavuutta koskevissa säännöissä taataan
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia suorittavan henkilöstön itsenäisyys
ja riippumattomuus viraston muita tehtäviä hoitavaan henkilöstöön nähden
10 artiklan g alakohdan mukaisesti.
15 b artikla
Toimitusjohtajan
nimittäminen ja toimikausi
1.           Toimitusjohtaja nimitetään
viraston väliaikaiseksi toimihenkilöksi muuta henkilöstöä koskevien
palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.
2.           Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan
tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen
sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission
ehdottamalta ehdokkaiden listalta, joka on laadittu Euroopan unionin
virallisessa lehdessä ja muissa julkaisuissa julkaistun
kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella.
Hallintoneuvoston puheenjohtaja edustaa virastoa
toimitusjohtajan työsopimuksen tekemisen yhteydessä.
Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan
nimittämistä koskevan päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
3.           Toimitusjohtajan toimikausi
on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio tekee arvioinnin
toimitusjohtajan tehtävänhoidosta sekä viraston tulevista tehtävistä ja haasteista.
Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja
ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa
toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään viiden vuoden jaksoksi.
Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan
toimikauden jatkamista koskevan päätöksen jäsentensä kahden kolmasosan
enemmistöllä.
Mikäli toimitusjohtajan toimikautta on jatkettu,
hän ei voi osallistua samaa tointa koskevaan valintamenettelyyn jatketun
toimikauden päätyttyä.
4.           Hallintoneuvosto voi
komission ehdotuksesta tehdä toimitusjohtajan erottamista koskevan päätöksen
jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
5.           Euroopan parlamentti tai
neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa antamaan kertomuksen tehtäviensä
suorittamisesta sekä antamaan lausunnon näille toimielimille.
15 c artikla
Kansalliset
asiantuntijat
Virasto voi käyttää myös kansallisia
asiantuntijoita. Kansallisista asiantuntijoista on oltava asianmukaiset
turvallisuusselvitykset.”
(14)
Muutetaan 16 artikla seuraavasti:
”16 artikla
Petosten torjunta
1.           Petosten, lahjonnan ja muun
laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(*) säännöksiä. Virasto liittyy
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista
25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin
neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemään toimielinten väliseen
sopimukseen(**) ja antaa kyseisen sopimuksen liitteenä olevan mallipäätöksen
mukaisesti säännöt, jotka koskevat viraston työntekijöitä ja kansallisia
asiantuntijoita.
2.           Tilintarkastustuomioistuimella
on valtuudet valvoa viraston rahoituksen edunsaajia sekä viraston kautta
unionin varoja vastaanottaneita toimeksisaajia ja alihankkijoita sille
toimitettujen asiakirjojen perusteella tai paikan päällä suoritettavin
tarkastuksin.
3.           Euroopan
petostentorjuntavirasto voi asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen
(Euratom, EY) N:o 2185/96 (***) säännösten mukaisesti suorittaa viraston
myöntämään tukeen tai viraston tekemiin sopimuksiin liittyviä tutkimuksia,
joihin voi kuulua paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia,
torjuakseen petoksia, lahjontaa ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa
muuta laitonta toimintaa.
4.           Viraston kolmansien maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemissä yhteistyösopimuksissa, viraston
kolmansien maiden kanssa tekemissä avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä
kaikissa viraston rahoituspäätöksissä on nimenomaisesti annettava tilintarkastustuomioistuimelle
ja OLAFille valtuudet tehdä toimivaltuuksiensa mukaisesti tarkastuksia ja
tutkimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
soveltamista.
_________________
(*)     EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
(**)   EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.
(***) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.”
(15)
Korvataan 17 artikla seuraavasti:
”17 artikla
Erioikeudet ja
vapaudet
Virastoon ja sen henkilökuntaan sovelletaan
Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa nro° 7.”
(16)
Poistetaan 18 artikla;
(17)
Korvataan 22 artikla seuraavasti:
”22 artikla
Arkaluonteisia tai
turvaluokiteltuja tietoja koskevat turvallisuussäännöt
Virasto soveltaa unionin turvaluokitellun
tiedon suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka on
vahvistettu komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta
29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/844/EY, EHTY,
Euratom) (*) liitteessä. Virasto soveltaa niitä myös arkaluonteisiin
turvaluokittelemattomiin tietoihin. Kyseessä ovat muun muassa tällaisten
tietojen vaihtoa, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset.
_________________
(*)     EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.”
(18)
Lisätään 22 artiklan jälkeen 22 a artikla
seuraavasti:
”22 a artikla
Eturistiriidat
1.           Toimitusjohtajan sekä niiden
toimihenkilöiden, jotka on otettu palvelukseen jäsenvaltioiden ja komission
väliaikaisesti lähettäminä virkamiehinä, on tehtävä sitoumuksistaan ja
etunäkökohdistaan ilmoitus, jossa he toteavat, ettei heidän riippumattomuuttaan
mahdollisesti vaarantavia välittömiä tai välillisiä etunäkökohtia ole. Ilmoitus
on tehtävä kirjallisena palvelukseen ottamisen yhteydessä, ja se on uusittava
henkilökohtaisen tilanteen muuttuessa.
2.           Tilapäisiin työryhmiin
osallistuvien ulkopuolisten asiantuntijoiden on ilmoitettava kirjallisesti
ennen jokaista kokousta esityslistalla oleviin asioihin liittyvistä
etunäkökohdistaan, jotka saattavat vaarantaa heidän riippumattomuutensa.
3.           Hallintoneuvoston ja
hyväksyntälautakunnan on toteutettava politiikkaa, jonka avulla eturistiriidat
voidaan välttää.”
(19)
Lisätään 23 artiklan jälkeen 23 a artikla
seuraavasti:
”23 a artikla
Yhteiset julkiset
hankintamenettelyt jäsenvaltioiden kanssa
Virasto voi tehtäviensä hoitamiseksi toteuttaa
jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä julkisia hankintamenettelyjä unionin yleiseen
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa
asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (*) säädettyjen menettelyjen mukaisesti.
_________________
(*)     EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1.”
(20)
Korvataan 26 artikla seuraavasti:
”26 artikla
Asetuksen
arviointi ja tarkistaminen
1.           Komissio tekee viimeistään
vuonna 2016 ja sen jälkeen viiden vuoden välein virastosta arvioinnin, jossa
arvioidaan etenkin viraston vaikutusta, tehokkuutta, sen toiminnan
moitteettomuutta, sen työskentelymenetelmiä, sen tarpeita sekä sille
osoitettujen resurssien käyttöä. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti
viraston tehtävien mahdollista muuttamista ja tällaisen muutoksen rahoitusvaikutuksia.
2.           Komissio toimittaa
arviointikertomuksen sekä arviointikertomuksen sisällöstä tekemänsä päätelmät
Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä viraston hallintoneuvostolle ja
hyväksyntälautakunnalle. Arvioinnin tulokset ovat julkisia.
3.           Joka toinen arviointi
sisältää tutkimuksen siitä, miten virasto on suoriutunut tehtävistään
tavoitteisiin nähden. Jos komissio toteaa, että viraston toiminnan jatkaminen
ei ole enää perusteltua ottaen huomioon sille asetetut tavoitteet ja tehtävät,
se voi ehdottaa tämän asetuksen kumoamista.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan
[kahdentenakymmenentenä] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset [elimen] määrärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset [elimen]henkilöresursseihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
              3.4.    Arvioidut vaikutukset
komission henkilöresursseihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan GNSS-viraston perustamisesta
22 päivänä syyskuuta 2010 annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010
muuttamisesta – rahoitusselvityksen muuttaminen
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[9]
Toimintalohko(t):
Yritys- ja teollisuustoiminta
Luku
02 05: Eurooppalaiset
satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo)
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[10].
¨ Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
þ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Tuki
EU:n avaruustutkimukselle ja satelliitteihin liittyvien palvelujen kehittämiselle
Satelliittinavigointiohjelmat,
jäljempänä ’ohjelmat’, ovat unionin lippulaivahankkeita. Niiden avulla
tarjotaan navigointipalveluja ja saadaan aikaan huomattavaa kehitystä useilla
eri toimialoilla, edistetään teknistä innovointia, lisätään Euroopan talouden
kilpailukykyä ja luodaan uusia työpaikkoja, kauppatuloja ja sosioekonomista
hyötyä. Ne ovat näin ollen osa Eurooppa 2020 -strategiaa ja kestävän kehityksen
politiikkaa.
Tarkemmin
sanottuna Galileo-ohjelman tavoitteena on perustaa maailmanlaajuisesti toimiva
eurooppalainen satelliittinavigointijärjestelmä, jäljempänä ’GNSS’. Sen avulla
voidaan tarjota käyttäjille kaikkialla maailmassa paikannus-, ajanmääritys- ja
navigointipalveluja useita eri sovelluksia varten; niitä ovat esimerkiksi
kuljetuspalvelut, arvopaperikauppa, sähkönjakelu, sääennusteet ja tietullit.
EGNOS
on eurooppalainen järjestelmä, joka on kehitetty parantamaan amerikkalaisen
GPS-järjestelmän tarkkuutta Euroopan alueella. Sen avulla on mahdollista
käyttää nykyisiä satelliittinavigointipalveluja elintärkeissä turvallisuuteen
liittyvissä sovelluksissa. Lento- ja meriliikenteen alan sovellusesimerkkejä
ovat muun muassa lentokoneiden ohjaus ja laskeutuminen sekä laivojen ohjaaminen
kanavan läpi.
Eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annettavaa
asetusta koskevassa komission ehdotuksessa[11]
esitetty hallinnointirakenne sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston kannattama
hallinnointirakenne (neuvoston 7. kesäkuuta 2012 vahvistama osittainen
yleisnäkemys) osoittavat, että Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’
tulee olemaan tärkeä toimija järjestelmien käyttövaiheessa.
Eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annettavaa
asetusta (jäljempänä ’GNSS-asetus’) ei ole vielä hyväksytty. Asetus on
lainsäädäntövallan käyttäjien käsiteltävänä ja riippuu seuraavasta
monivuotisesta rahoituskehyksestä tehtävästä lopullisesta päätöksestä. Siksi on
mahdollista, että tietyt tämän rahoitusselvityksen laadinnassa käytetyt
oletukset muuttuvat.
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Virasto
on entistä vahvemmin mukana ohjelmien käyttövaiheessa, ja siksi nyt
annettavassa ehdotuksessa on tavoitteena lujittaa turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntälautakunnan (yksi viraston kolmesta elimestä) riippumattomuutta ja
varmistaa, että viraston käyttöön asetetaan riittävät taloudelliset ja
henkilöresurssit, jotta se voi hoitaa sille uskotut tehtävät.
1. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä
Eurooppalaiset
satelliittinavigointijärjestelmät ovat strategisen merkityksensä vuoksi
elintärkeitä infrastruktuureja. Niiden väärinkäyttö saattaa olla mahdollista,
ja se uhkaisi EU:n ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta. Niiden tarjoamien
palvelujen keskeytyminen voisi aiheuttaa suuria menetyksiä Euroopan taloudelle,
sillä yhä useammat toimialat ovat riippuvaisia satelliittinavigoinnista.
Järjestelmien
turvallisuuden takaamiseksi on suoritettava riippumaton turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntä. Se on järjestelmien kannalta erittäin tärkeää. Hyväksyntä antaa
takeet siitä, että järjestelmä on suojattu uhilta ja haavoittumiselta riittävin
turvatoimin, että järjestelmään itsessään ei kohdistu kohtuuttomia riskejä sen
elinkaaren aikana ja että järjestelmä voi käsitellä, tallentaa ja siirtää
arkaluonteisia tai turvaluokiteltuja tietoja ennalta määritettyjen edellytysten
mukaisesti ja ilman kohtuuttomia riskejä.
Uuden
hallinnointirakenteen mukaan virasto osallistuu enemmän ohjelmien toteuttamiseen.
Siksi turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät on pidettävä
entistä tiukemmin erillään muista tehtävistä, jotta näiden kahden tehtävätyypin
välille ei syntyisi eturistiriitaa ja jotta turvallisuusjärjestelyjen
hyväksyntä säilyisi riippumattomana.
2. Markkinoiden ja sovellusten kehittäminen:
Viraston
olisi osallistuttava Galileo- ja EGNOS-palvelujen kaupallistamiseen
edistääkseen niiden markkinoille pääsyä. Palvelujen kaupallistaminen on
erittäin tärkeää, jotta järjestelmistä odotettavissa oleva sosioekonominen
hyöty olisi mahdollisimman suuri.
3. Galileon turvallisuuden valvontakeskusten käyttö ja julkisesti
säännellyn palvelun sovellusten kehittäminen:
Virasto
tulee vastaamaan Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen (GSMC) käytöstä.
GSMC
on Galileo-järjestelmän ”aivot” kaikkien turvallisuuskysymysten osalta. Kyse on
järjestelmän kannalta kriittisestä operatiivisesta keskuksesta. Sillä tulee
olemaan valmiudet analysoida ja torjua erilaisia uhkia tai hyökkäyksiä. Näin
ollen sen tulee olla toimintakykyinen ennen kuin Galileon palvelujen käyttö
alkaa. Sen on toimittava 7 päivänä viikossa ja 24 tuntia vuorokaudessa pätevien
asiantuntijoiden voimin. Sillä on kaksi toimipistettä, yksi
Saint-Germain-en-Layessä, Ranskassa ja toinen Swanwickissä, Yhdistyneessä
kuningaskunnassa.
4. Järjestelmien käyttö:
Järjestelmien
käytön tavoitteena on käyttäjien tarpeisiin vastaamiseksi tuottaa
korkealaatuisia palveluja ja ryhtyä kaikkiin toimiin sen varmistamiseksi, että
palvelut otetaan käyttöön mahdollisimman laajalti ja nopeasti. Käytön
asianmukainen jäsentäminen on välttämätöntä järjestelmien pitkän aikavälin
toiminnan varmistamiseksi ja sosioekonomisen hyödyn maksimoimiseksi.
Hallintopuitteita
on mukautettava eri ohjelmiin (Galileo ja EGNOS) sen mukaan, missä
kehitysvaiheessa ohjelmat ovat. Niitä on myös mukautettava ohjelmien eri
vaiheisiin palvelujen tarjoamisen keskeytymisvaaran välttämiseksi. EGNOS on jo
toiminnassa ja käyttövaiheessa, ja Galileossa siirrytään pian sen kehityksen
ratkaisevan tärkeään vaiheeseen, palvelujen tarjoamiseen, josta käynnistyy sen
käyttövaihe.
EGNOSin
osalta
–
käyttövaihe alkoi lokakuussa 2009;
–
komissio vastaa tällä hetkellä EGNOSin käytön hallinnoinnista. Tämä vastuu
siirretään virastolle 1 päivänä tammikuuta 2014. Vastuun siirto on
tarkoitus aloittaa asteittain vuodesta 2012 alkaen;
–
ehdotetuissa uusissa hallintopuitteissa (vuodesta 2014 alkaen) virasto
hallinnoi kaikkia EGNOSin käyttöön liittyviä tehtäviä ja ulkoistaa tiettyjä
operatiivisia tehtäviä muille tahoille, erityisesti EGNOS-järjestelmän
operaattorille.
Galileon
osalta
–
ohjelman eri vaiheet ovat lähivuosina päällekkäisiä;
–
tällä hetkellä käynnissä olevan rakennus- ja käyttöönottovaiheen aikana
nykyinen järjestelmä pidetään ennallaan kyseisen vaiheen jatkuvuuden ja
yhtenäisyyden varmistamiseksi. Näin ollen komissio vastaa edelleen
Galileo-ohjelman infrastruktuurin valmiiksi saattamisesta;
–
käyttövaiheen, jonka pitäisi ensimmäisten palvelujen tarjoamisen myötä alkaa
vuonna 2014, aikana virastolle siirretään asteittain käyttövaiheeseen
liittyvien toimintojen hallinnointi komission kanssa tehtävällä tehtävien
siirtoa koskevalla sopimuksella. Virasto tulee vastaamaan kaikkien järjestelmän
käyttöön liittyvien tehtävien koordinoinnista. Tällaisia ovat ylläpito, järjestelmän
moitteettoman toiminnan varmistavat toimet, palvelujen tarjoaminen sekä uusien
järjestelmäsukupolvien käyttöön ottaminen. Se osallistuu niin ikään uusille
järjestelmille asetettavien vaatimusten määrittelyyn antamalla palautetta
operationaalisten ja käyttäjien tarpeiden kehityksestä. Käyttövaihe on kokonaan
uusi vaihe ohjelmassa, ja sen hallinnointi siirretään komissiolta virastolle.
Jotta
virasto voi hoitaa kyseiset järjestelmien käyttöön liittyvät tehtävät, sillä on
oltava riittävästi henkilökuntaa. Palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi ja sen
takaamiseksi, että Galileon käyttövaihe lähtee hyvin käyntiin vuonna 2014, on
ensisijaisen tärkeää ottaa käyttöön tarvittavat siirtymäkaudet ennen vuotta
2014.
Erityistavoite
Satelliittinavigointiin
(Galileo) perustuvan infrastruktuurin ja palvelujen kehittäminen ja tarjonta
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
02
05 EROOPPALAISET SATELLIITTINAVIGOINTIOHJELMAT (GALILEO JA EGNOS)
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Eurooppalaiset
satelliittinavigointiohjelmat käynnistettiin yli kymmenen vuotta sitten.
Poliittisena tavoitteena on sellaisen maailmanlaajuisen järjestelmän
kehittäminen ja käyttö, jonka avulla Euroopan unioni saa strategista ja
taloudellista hyötyä ja pystyy tuottamaan siviilikäyttöön parhaiten sopivia
satelliittinavigointipalveluja.
Galileo
ja EGNOS tuottavat Euroopan unionille merkittäviä sosioekonomisia etuja, joita
ovat seuraavat:
i)
suorat edut, jotka ovat seurausta GNSS-tuotantoketjun loppupään markkinoiden
(vastaanottimet ja sovellukset) kasvamisesta. Esimerkiksi jos useammissa
lentokoneissa on GNSS-vastaanottimet, kyseisten vastaanotinten valmistajien
tulot kasvavat;
ii)
välilliset edut, jotka syntyvät uusien sovellusten kehittämisestä. Jos
lentoajat lyhenevät paremman navigoinnin ansiosta, lentokoneet saastuttavat
vähemmän ja matkustajat säästävät arvokasta aikaa. Lisäksi turvallisemmat
kuljetusmuodot ja tehokkaammat hätäpalvelut mahdollistavat useampien henkien
pelastamisen;
iii)
suorat edut, jotka ovat seurausta tuotantoketjun alkupään markkinoiden
kasvamisesta ja vaikutuksista muiden alojen teknologiaan. GNSS-segmentin tuotantoketjun
alkupäässä tehdyt investoinnit hyödyttävät teollisuutta. Myös muut toimialat
hyötyvät avaruusalalla saavutettavasta edistyksestä. Esimerkiksi kantorakettien
ja polttoainesäiliöiden rakenteen kunnon arvioimiseen ja seurantaan
suunniteltuja välineitä voidaan käyttää myös ajoneuvoteollisuuden, rakennusalan
ja energia-alan yrityksissä ja julkisia palveluja tuottavissa yrityksissä.
Vaikka
Galileo-ohjelmassa toteutettava järjestelmä on itsenäinen, sen palvelut voidaan
optimoida, koska se on yhteentoimiva muiden järjestelmien eli esimerkiksi
amerikkalaisen GPS-järjestelmän ja venäläisen GLONASS-järjestelmän kanssa. Näin
ollen yhteistyö muiden satelliittinavigointipalveluja tuottavien maiden kanssa
mahdollistaa käyttäjien, kansalaisten ja koko talouden etujen optimoimisen.
Järjestelmien
käytön ja turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen hallinnoijana virasto on
keskeisessä asemassa palvelujen tarjoamisessa. Se on niin ikään tärkeä toimija,
joka edistää loppupään markkinoiden kehittämistä. Näin ollen viraston toiminnan
tehokkuus vaikuttaa suoraan järjestelmistä odotettavissa olevaan
sosioekonomiseen hyötyyn.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Indikaattorit,
joilla seurataan viraston toiminnan tuloksellisuutta, määritellään
toimintatyypin mukaan, kuten seuraavassa selostetaan.
1. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä
Viraston
on varmistettava, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan
hyvissä ajoin jokaisessa Galileo-ohjelman vaiheessa (jotta esimerkiksi kaikki
satelliitit saadaan laukaistua). Toimien toteuttamista arvioidaan sen
perusteella, miten virasto on edesauttanut infrastruktuurin käyttöönoton
onnistumista, sekä vuosittain suoritettujen todentamisten ja
turvallisuustarkastusten lukumäärän perusteella.
Nämä
todentamiset ja tarkastukset koostuvat asianomaisen viranomaisen suorittamasta
tai sille suoritetusta tai sen nimettyjen pätevien edustajien suorittamasta
järjestelmien sekä salaus- tai tietotekniikkatuotteen turvallisuuteen
liittyvien näkökohtien yksityiskohtaisesta teknisestä tutkimuksesta.
Arvioinnissa varmistetaan, että vaadittava turvallisuustoiminta on olemassa ja
tutkitaan, onko kyseinen toiminta suojattu luvattomalta muuttamiselta. Arvioinnissa
määritetään, missä määrin järjestelmän turvallisuusvaatimukset on täytetty sekä
se, kuinka luotettava järjestelmä on.
Todentamisten
ja tarkastusten määrä riippuu maa-asemien toiminnasta ja käyttöönotosta.
Todentamisia
ja tarkastuksia arvioidaan tehtävän joka vuosi noin kymmenen vuosien 2013 ja
2015 välillä ja vuosittain noin viisi vuosien 2016 ja 2020 välillä.
2. Markkinoiden ja sovellusten kehittäminen:
Viraston
toimintaa palvelujen kaupallistamisessa arvioidaan sen perusteella, miten
EGNOSin ja Galileon tarjoamia palveluita on otettu käyttöön markkinoilla. Tässä
käytetään indikaattoreita, jotka kehitetään palveluille sen jälkeen, kun ne
ovat toiminnassa, kuten sellaisten lentoasemien määrä, jotka käyttävät EGNOSiin
perustuvia lähestymisjärjestelmiä, EGNOS-vastaanottimilla varustettujen
traktorien määrä tai arvio järjestelmistä koituvasta sosioekonomisesta
kokonaishyödystä.
Tähän
mennessä 82 lentokenttää on kehittänyt EGNOS-järjestelmää käyttäviä
lähestymisjärjestelmiä. Tavoitteena on, että 50 prosenttia lentokentistä,
jotka soveltuvat EGNOS-järjestelmän käyttämiseen ja joille järjestelmän
käyttäminen on tarkoituksenmukaista, on kehittänyt tällaisia
lähestymisjärjestelmiä vuoteen 2020 mennessä.
3. Galileon turvallisuuden valvontakeskusten käyttö ja julkisesti
säännellyn palvelun sovellusten kehittäminen:
Näiden
toimien tehokkuutta voidaan mitata käytössä olevien toimintamenettelyiden
määrällä. Tavoitteena on 500 menettelyä vuonna 2016. Tällä hetkellä näitä
menettelyitä ei ole käytössä, sillä keskukset eivät ole vielä toiminnassa.
4. Järjestelmien käyttö:
Eurooppalaisten
satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamista ja käyttöä koskevan
asetusehdotuksen mukaisesti järjestelmien käyttöön liittyvät toimet perustuvat
komission ja viraston väliseen tehtävien siirtoa koskevaan sopimukseen. Siirtoa
koskevassa sopimuksessa esitetään yksityiskohtaisesti toiminnalliset
indikaattorit, joilla seurataan kyseisten toimien toteuttamista, kuten tällä
hetkellä tehdään EGNOSin kohdalla.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
Tarpeet,
joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Viraston kehittämistä koskevat nykyiset määrät eivät ole riittäviä
eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamista ja käyttöä
koskevassa asetusehdotuksessa säädettyjen uusien, etenkin käyttöön liittyvien
tehtävien suorittamiseen. Rahoitusselvitystä on siis syytä tarkistaa, jotta se
vastaisi viraston todellisia henkilöstötarpeita.
Lisäksi
on syytä mainita, että ehdotetun hallintomallin toteuttaminen edellyttää, että
virastolla on asianmukainen tekninen ja operatiivinen henkilökunta, jolla on
huipputason osaamista tällä erityisalalla. Myös viraston organisaatiorakenteen
olisi perustuttava suoritettavien tehtävien erityisluonteeseen.
Vaikka
virasto ei hoidakaan kaikkia tehtäviään sisäisesti, vaan ulkoistaa monia
palvelujen tarjoamiseen sekä suurten uudistusten ja uusien
järjestelmäsukupolvien kehittämiseen liittyviä tehtäviä, sillä on kuitenkin
oltava asianmukaisia teknisiä asiantuntijoita tarvittavien julkisten
hankintamenettelyiden hoitamiseen, ulkoistettujen toimien valvomiseen ja
korkeatasoisten raporttien laatimiseen komissiolle. Koska ohjelmat ovat
monimutkaisia, on niin ikään tärkeää välttää kaikenlaisia tietoriskejä, jotka
voivat haitata operaatioiden onnistumisen kannalta olennaisen tiedon
vastaanottamista, viestintää, hyödyntämistä ja soveltamista ja joka näin olen
voi vaarantaa ohjelmien tasapainoisen, järkevän ja tehokkaan toiminnan.
Lisähenkilöstö
rahoitetaan kohdentamalla määrärahoja uudelleen eurooppalaisten
satelliittinavigointiohjelmien budjettikohtien välillä.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
EU:n
oikeus toteuttaa toimia perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
172 artiklaan ja GNSS-asetukseen.
Eurooppalaisten
satelliittinavigointiohjelmien puitteissa perustetut järjestelmät ovat
infrastruktuureja, jotka muodostetaan Euroopan laajuisiksi verkoiksi ja joiden
käyttö ulottuu huomattavasti jäsenvaltioiden kansallisten rajojen ulkopuolelle.
Lisäksi näiden järjestelmien välityksellä tarjotut palvelut edistävät osaltaan
Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä erityisesti liikenne-,
televiestintä- ja energiainfrastruktuurien alalla.
Yksittäiset
jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan satelliittinavigointijärjestelmiä, sillä
niiden taloudellinen ja tekninen kapasiteetti ei riitä siihen. Sen vuoksi
järjestelmät voidaan toteuttaa ainoastaan EU:n tason toimin.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Ei
sovelleta.
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Muiden
nykyisten tai tulevien avaruusohjelmien kanssa on mahdollista saavuttaa
synergiaetuja esimerkiksi käyttäjäsegmenttien laajentamiseksi (loppupään
markkinoiden sovellukset).
Tutkimuksessa
ja innovoinnissa olisi pyrittävä synergiaetuihin yhdessä komission muiden
pääosastojen kanssa. Satelliittinavigointijärjestelmiä käyttävillä
sovelluksilla ja teknologialla voi olla vaikutusta talouden ja yhteiskunnan eri
aloilla, kuten liikenteessä, energiataloudessa, paikannuspalveluissa,
pankkipalveluissa, maataloudessa jne. On tärkeää varmistaa, että tutkimus- ja
innovointiohjelmia koordinoidaan komission tasolla, jotta näillä aloilla
sovellettavista järjestelmistä odotettavissa oleva sosioekonominen hyöty olisi
mahdollisimman suuri.
Lisäksi
yhteistyötä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa olisi tiivistettävä. Ohjelmissa
voitaisiin hyödyntää yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellistä ja teknistä
asiantuntemusta sekä sen huippumoderneja testaus- ja mittausvälineitä
GNSS-järjestelmien turvallisuuteen liittyvissä toimissa ja niiden sovellusten
kehittämisessä.
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
–
¨  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
[PP/KK]VVVV.
–
¨  Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2014 ja päättyy vuonna
2016,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[12]
þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
þ  Euroopan unionin perustamille elimille[13]
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka
nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Nykyiset
hallintopuitteet on luotu Galileon suunnittelu-, rakennus- ja
käyttöönottovaihetta sekä EGNOS-järjestelmän käytön alkuvaihetta varten eli
vuosiksi 2008–2013. Puitteita on tarpeen tarkistaa, sillä Galileon rakennus- ja
käyttöönottovaihe jatkuu vuoden 2013 yli ja ohjelman uusi vaihe käynnistyy vuonna
2014, kun ensimmäisten palvelujen tarjoaminen alkaa. Myös EGNOS-järjestelmän
hallintotapa olisi syytä määritellä, koska järjestelmän operationaalinen vaihe
on käynnistynyt. Parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä
olevan GNSS-asetusehdotuksen tavoitteena on määritellä ohjelmille uudet
hallintopuitteet tässä uudessa tilanteessa.
Kuten
GNSS-asetusehdotuksessa todetaan, on aiheellista määritellä vakaat, kestävät,
pitkän aikavälin hallintopuitteet. Näillä puitteilla optimoidaan ja järkeistetään
nykyisten rakenteiden hyödyntämistä ja varmistetaan vähittäin tapahtuva
siirtyminen rakennus- ja käyttöönottovaiheesta käyttövaiheeseen huolehtien
palveluiden jatkuvuudesta.
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan sovellettavat
aikavälit ja edellytykset
Varsinaisia
tehtäviään suorittaessaan virasto soveltaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja
komission hyväksymässä hajautettuja virastoja koskevassa yhteisessä
lähestymistavassa määriteltyjä seuranta- ja raportointisääntöjä. Virasto
esittää näin ollen
–
strategiset puitteet (monivuotinen työohjelma), jotka kattavat sen tavoitteiden
toteuttamisen edellyttämät keskeiset toimet, alustavan talousarvion ja
aikataulun, viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014;
–
vuotuisen työohjelman, jossa esitetään strategisia tavoitteita vastaavat tarkat
toimenpiteet ja indikaattorit, jotka on esitettävä viimeistään kutakin vuotta
edeltävän marraskuun 15 päivänä;
–
vuosikertomuksen, jossa arvioidaan vuotuisen työohjelman toteuttamista.
Lisäksi
joka viides vuosi arvioidaan sitä, miten virasto on saavuttanut tavoitteensa ja
täyttänyt tehtävänsä. Viraston oikeutusta arvioidaan uudestaan joka kymmenes
vuosi.
Näiden
tavanomaisten toimenpiteiden lisäksi viraston olisi komission virastolle
siirtämien tehtävien osalta huolehdittava siitä, että kaikissa Galileo- ja
EGNOS-ohjelmien puitteissa tehdyissä sopimuksissa määrätään seurannasta ja
varainhoidon valvonnasta. Kaikkien seuranta- ja arviointimenettelyjen
puitteissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ohjelmien kustannusten
hallintaan samalla kun palvelut tarjotaan asetetun aikataulun mukaisesti.
Lisäksi
komissio aikoo – käyttäessään Galileo- ja EGNOS-ohjelmien poliittista seurantaa
koskevaa toimivaltaansa – tehostaa seuranta- ja arviointijärjestelmiä pyytämällä
yksityiskohtaiset vuotuiset hallinnointisuunnitelmat ja
täytäntöönpanokertomukset ja järjestämällä säännöllisiä kokouksia, joissa
käsitellään ohjelmien etenemistä, sekä suorittamalla rahoitusta ja teknologiaa
koskevia tarkastuksia.
Lisäksi
virasto ottaa päivittäishallinnoinnin puitteissa käyttöön
riskinhallintajärjestelmän ja käyttää hallinnointivälineitä, joilla voidaan
hillitä ohjelmiin liittyviä kustannuksia parempien kustannusarviointien
pohjalta tekemällä johtopäätökset saadun kokemuksen ja järjestelmän
tosiasiallisen täytäntöönpanon perusteella.
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut riskit
Virasto
vastaa järjestelmiin sekä niiden turvallisuuteen ja niiden markkinoille pääsyyn
liittyvistä olennaisista toimista.
Jos
virastolla ei ole tehtäviensä suorittamiseen tarvittavaa organisaatiorakennetta
ja henkilökuntaa, ohjelmat vaarantuvat kokonaisuudessaan.
Suurimmat
riskit ovat seuraavat:
•
Markkinariskit: Eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien tarjoamien
palveluiden markkinoille pääsy riippuu kahdesta merkittävästä tekijästä:
tarjottavien palveluiden laadusta ja markkinoiden valmiudesta tällaisille
palveluille. Luvattua heikompi tekninen suoriutuminen tai palvelujen
keskeytyminen aiheuttavat kielteisen reaktion käyttäjissä ympäri maailmaa, ja
johtavat siihen, että infrastruktuuria ei käytetä. Näin ollen on oleellisen
tärkeää, että järjestelmien käyttö on tehokasta. Lisäksi kaikkia Galileon
tarjoamia palveluja, etenkin julkisesti säänneltyjä palveluja (PRS) varten on
varmistettava luotettavien vastaanottimien saatavuus sekä tiedotettava
käyttäjille Galileon ja EGNOSin tarjoamista palveluista, jotta mahdollisuudet
markkinoille pääsyyn ja siten järjestelmistä odotettavissa oleva
sosioekonominen hyöty olisivat mahdollisimman suuret.
•
Teknologiset riskit: Satelliittinavigointi edellyttää huipputeknologiaa, joka
on vielä validoimatonta ja jota koskevat eritelmät muuttuvat jatkuvasti. On
luotava tehokkaita menettelyjä sen varmistamiseksi, että järjestelmien kehitys
ja uudet järjestelmäsukupolvet perustuvat käyttäjien uusimpiin tarpeisiin ja
tehokkaimpiin mahdollisiin tekniikkoihin. Virastolla on oltava käytössään
tarvittavat resurssit tällaisten menettelyjen luomiseen ja tarvittavien
tietojen toimittamiseen komissiolle, jotta komissio voi määrittää hankkeen
kehittämisen painopisteet.
•
Teolliset riskit: Infrastruktuurien toteuttamiseen tarvitaan useissa maissa
lukuisia teollisuuden toimijoita, joiden työtä on tärkeä koordinoida
tehokkaasti, jotta järjestelmistä saadaan luotettavia ja täysin yhtenäisiä
ennen kaikkea turvallisuusnäkökohdiltaan. Resurssien puute virastossa voi
aiheuttaa myöhästymisiä ja lisäkustannuksia, jos ohjelmia ei voida koordinoida
tehokkaasti.
•
Turvallisuusriskit: Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden varmistamiseksi
viraston on huolehdittava, että järjestelmien turvallisuus taataan tehokkaasti.
•
Hallintotapaan liittyvä riski: Järjestelmien hallinnointi edellyttää, että
useat eri tahot työskentelevät yhdessä, joten asianmukainen vakaus ja
organisaatio on taattava. Virastolla on tärkeä rooli ohjelmien käytössä. Näin
ollen olisi suuri hallinnollinen riski, jos se ei kykenisi toimimaan
tehokkaasti.
2.2.2.     Valvontamenetelmä(t)
Viraston
tilit toimitetaan tilintarkastustuomioistuimen hyväksyttäviksi, ja niihin sovelletaan
vastuuvapausmenettelyä. Komission sisäisen tarkastuksen yksikkö on viraston
sisäinen tarkastaja. Lisäksi virasto pyrkii saamaan keskeisiä toimintojaan
varten laatu- ja turvallisuussertifioinnin, jota on määrä soveltaa vuodesta
2014 alkaen.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Petostentorjuntavirasto
valvoo tätä virastoa.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi:……………………………………..] || JM/EI-JM[14])   || EFTA-mailta[15]   || ehdokasmailta[16]   || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 02.0502.01 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osastot 1 ja 2 02.0502.02 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osasto 3   || JM || KYLLÄ || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi:……………………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || Uusia budjettikohtia ei pyydetä. ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
Ennen tämän ehdotuksen arvioitujen vaikutusten
yksityiskohtaista kuvausta on syytä täsmentää, että arvio on tässä vaiheessa
väliaikainen, sillä se riippuu budjettivallan käyttäjän hyväksymästä
seuraavasta, vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä[17].
Lisäksi eräät tätä rahoitusselvitystä
laadittaessa tehdyt oletukset saattavat muuttua. Ohjelmien hallintopuitteita ja
niistä johtuvia viraston tehtäviä ei määritellä tässä lainsäädäntöehdotuksessa,
vaan se tehdään GNSS-asetuksessa, jota käsitellään parhaillaan Euroopan
parlamentissa ja neuvostossa. Lisähenkilöstön tarve johtuu virastolle
GNSS-asetuksella osoitetuista uusista tehtävistä.
Näin ollen komissio varaa itselleen oikeuden
muuttaa ehdotustaan siinä tapauksessa, että rahoitukseen tai tulevassa
GNSS-asetuksessa ehdotettuihin hallintopuitteisiin tehdään merkittäviä
muutoksia. Näin ollen siinä tapauksessa, että budjettivallan käyttäjä päättää
pienentää huomattavasti ohjelmille osoitettua talousarviota, virastolle
osoitettuja tehtäviä ja henkilöstön määrää on arvioitava uudelleen. Vastaavasti
jos budjettivallan käyttäjä päättää osoittaa virastolle uusia tehtäviä,
viraston henkilöstötarvetta on arvioitava uudelleen. Esimerkiksi
eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä
annettua asetusta koskevassa Euroopan parlamentin mietintöluonnoksessa[18] (esittelijä: Marian-Jean
Marinescu) esitetään, että virasto hallinnoisi komission sille
GNSS-asetusehdotuksessaan osoittamien tehtävien lisäksi huippuosaamiskeskuksia,
joiden tarkoitus on edistää GNSS-sovellusten kehittämistä ja käyttämistä.
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || Otsake 1 - Älykäs ja osallistava kasvu
 [Viranomainen]: <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ 2014–2020
 Budjettikohta 02 05 02 01 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osastot 1 ja 2 || Sitoumukset || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Maksut || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Budjettikohta 02 05 02 02 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osasto 3 || Sitoumukset || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Maksut || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Viraston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Maksut || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Viraston vuosien 2014–2020 talousarvio on jo
sisällytetty uutta, vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaan
komission ehdotukseen. Uudet tehtävät ja niihin liittyvät kustannukset
rahoitetaan kohdentamalla määrärahoja uudelleen GNSS-ohjelman sisällä,
sellaisena kuin se alun perin kaavailtiin vuosiksi 2013–2020. Vaikutus on 117,1
miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

 Budjettikohta 02.0501 eurooppalaiset satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo) || Sitoumukset || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Maksut || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 Euroopan GNSS-viraston määrärahat nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Maksut || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 PO: <…….> ||
  Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 <….> PO YHTEENSÄ || Määrärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi N[22]   || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 15 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Maksut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
GSA-viraston määrärahoihin  jakautuminen tavoitteiden ja osastoiden mukaan
Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 || Täsmennettävä tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 ||   || vuosi 2020
 || TUOTOKSET
 || Tuotoksen laji   || Keskimääräiset kustannukset || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä
 || Tavoite 1: GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä ||   ||
 Osastot 1 ja 2 ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912 ||
 3 osasto ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||
 Välisumma, erityistavoite 1 ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312 ||
 Tavoite 2: Markkinoiden ja sovellusten kehittäminen, laatusertifiointi ja GNSS-järjestelmistä tiedottaminen mukaan luettuna ||   ||
 Osastot 1 ja 2 ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780 ||
 3 osasto ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||
 Välisumma, erityistavoite 2 ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030 ||
 Tavoite 3: Galileon turvallisuuden valvontakeskusten käyttö ja julkisesti säännellyn palvelun sovellusten kehittäminen ||   ||
 Osastot 1 ja 2 ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472 ||
 3 osasto ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||
 Välisumma, erityistavoite 3 ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122 ||
 Tavoite 4: GNSS-järjestelmien käyttö ||   ||
 Osastot 1 ja 2 ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811 ||
 Tukevat toimet (julkiset hankintamenettelyt, taloushallinto, henkilöstöresurssit, projektin hallinta ja valvonta, oikeudelliset asiat, viestintä) ||   ||
 Osastot 1 ja 2 ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265 ||
 VIRASTON KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539 ||
Viraston talousarvio ajanjaksolle 2013–2020 on
laskettu seuraavien olettamusten perusteella:
–
Uusi GNSS-asetus, jota Euroopan parlamentti ja
neuvosto parhaillaan käsittelevät, hyväksyttäneen komission ehdotuksen
mukaisesti. Mikäli näin tapahtuu, EGNOSin käyttövaiheen hallinta olisi
siirrettävä virastolle ja Galileo-ohjelman käyttövaiheen hallinnointi olisi
siirrettävä virastolle 1. tammikuuta 2014. Nämä tärkeät tehtävät
edellyttävät riittävää henkilöstöä ja asianmukaisia talousarviovaroja, joita
virasto tarvitsee ohjelmien eri vaiheiden toteuttamiseksi. GNSS-ohjelmien
vaatimusten ja niiden kehittämisen olisi johdettava viraston nopeaan
laajentumiseen aina vuoteen 2016 asti, jonka jälkeen virasto kasvaisi
hitaammin.
–
Galileon turvallisuuden valvontakeskuksien perustamista Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan valmistellaan
parhaillaan. Niiden toiminnan pitäisi käynnistyä täysimääräisesti vuosien 2013
ja 2014 välillä, mitä edeltää 24 kuukauden operationaaliset validointitestit,
mikä selittää lisähenkilöstön tarpeen ja eräät kertaluonteiset kustannukset
vuonna 2014. Valvontakeskuksen tarve tuli ilmi valmisteltaessa palveluja
yksityiskohtaisemmin. Valvontakeskukseen on palkattava päteviä työntekijöitä,
jotka käyttäessään ohjelmistoja ja laitteita tuntevat tarkkaan järjestelmän
turvallisuusnäkökohdat. Heidät olisi koulutettava palvelujen
käyttöönottovaiheessa ja palvelujen asteittaisessa toimittamisvaiheessa. Heidän
on erityisesti kyettävä vastaamaan PRS-palvelujen (julkisesti säännelty
palvelu) käyttäjien kyseiseen palveluun pääsyä koskeviin tarpeisiin. Heidän on niin
ikään laadittava kirjallisia toimintamenettelyjä sekä vastattava turvallisuuden
vaarantumistapausten seurannasta ja hoitamisesta koko järjestelmässä.
–
Prahaan perustettavasta toimistosta ei aiheudu
vuokrakuluja vuoden 2017 kesäkuuhun asti. Tämän jälkeen viraston pitää maksaa
toimistoista Tšekin viranomaisille vuokrakuluja 25 prosenttia niiden
kaupallisesta markkina-arvosta. Arvio tehtiin Prahan kaupungin hintojen
pohjalta. Lisäksi viraston on katettava vuokrakulut myös muissa toimipaikoissa,
joissa se suorittaa tehtäviään, kuten Ranskassa (Saint-Germain-en-Laye,
Toulouse), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Swanwick) ja Alankomaissa (Euroopan
avaruustutkimus ja -teknologiakeskus, Euroopan avaruusjärjestö).
–
Viraston henkilöstökustannukset lasketaan komission
keskimääräisten kustannusten perusteella. Laskelmissa henkilöstön vaihtuvuus on
melko alhainen ja uusi henkilöstö aloittaa palveluksen keskimäärin joka vuoden
huhtikuussa. Elinkustannuksiin sovellettavat korjauskertoimet on myös huomioitu
(Prahan korjauskerroin on 15 prosenttia Brysselin kerrointa pienempi,
Brysselin kerroin on taas 16 prosenttia pienempi kuin Ranskan).
–
Palkkoihin, vuokrakuluihin, tietotekniikkaan ja
komission tarjoamiin palveluihin liittyvissä kustannuksissa sekä postitus- ja
tietoliikennekuluissa vuosittaisen inflaation aiheuttaman kasvun arvioidaan
olevan 3 prosenttia. Inflaatio ei vaikuta muihin laskettuihin
kustannuksiin, mikä johtaa viraston todellisten kulujen pienenemiseen.
–
Nykyiset hallintokulut on laskettu vuosien 2011 ja
2012 todellisten kulujen perusteella ilman inflaatiokorotusta.
–
Viraston atk-laitteet ja tietoverkot uudistetaan
kokonaan vuosina 2012 ja 2013, kun viraston toimipaikka siirretään Prahaan
syyskuussa 2012. Laitteistojen vanhentumiseen ja kulumiseen perustuvan arvion mukaan
ne on olisi uusittava vuonna 2018 sekä viraston päätoimipaikassa että Galileon
turvallisuuden valvontakeskuksissa.
–
Vuosien 2014 ja 2020 välisenä aikana olisi
toteutettava eräitä tärkeimpiä tiedotustoimia, jotka koskevat Galileon
alkuvaiheen palvelujen käynnistämistä vuosina 2014–2015 ja Galileon
täysimääräisen käyttövaiheen käynnistämistä vuosina 2018–2019. Nämä tärkeimmät
vaiheet edellyttävät useampien markkinasegmenttien sisällyttämistä viraston
yleisiin tiedotuskampanjoihin sekä olemassa olevien verkkosivujen ja
viestintävälineiden uudelleensuunnittelua (reaaliaikaisen sisältöpalvelun
parantaminen mukaan luettuna).
–
Kustannukset on laskettu sen olettamuksen
perusteella, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvien tehtävien
entistä selkeämpi erottaminen viraston muista toimista ei johda hallinnollisten
keskuspalveluiden kaksinkertaistumiseen.
Viraston yksityiskohtainen talousarvio
vuosiksi 2013–2020 esitetään seuraavassa taulukossa:
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset viraston
henkilöresursseihin ja viraston talousarvioon
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
þ  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Virkamiehet (AD-ura-alue) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Virkamiehet (AST-ura-alue) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Väliaikaiset toimihenkilöt ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Kansalliset asiantuntijat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
Henkilöstökulut on laskettu seuraavien tärkeimpien olettamusten
perusteella:
– väliaikaisten toimihenkilöiden kustannukset: komission keskimääräiset
kustannukset (95 000 EUR + inflaatio);
– sopimussuhteisten toimihenkilöiden kustannukset: komission
keskimääräiset kustannukset (tehtäväryhmä III ja tehtäväryhmä IV yhteensä = 40
000 EUR + inflaatio);
– 3 prosentin vuosittainen inflaatio;
– 3 prosentin vähennys henkilöstökuluissa kierron ansiosta;
– 25 prosentin vähennys uuden henkilöstön palkkaamiseen
liittyvissä kuluissa – palveluksen aloittamispäivä keskimäärin
1. huhtikuuta;
– henkilöstösäännösten mukaiset asettautumiskustannukset:
asettautumiskorvaus, päiväraha (vain kolmen kuukauden ajan), muuttokulut,
matkakulut.
Virastossa tarvittavan henkilöstön määrä
vuosina 2013–2020 (henkilömäärä)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Väliaikaiset toimihenkilöt || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Kansalliset asiantuntijat/ sopimussuhteiset toimihenkilöt || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 YHTEENSÄ || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Viraston henkilöstömäärä tehtävän mukaan
jaettuna (henkilömäärä)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 GNSS-järjestelmien käyttötehtäviin suoraan osoitettu henkilöstö || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Galileon turvallisuuden valvontakeskukseen (GSMC) suoraan osoitettu henkilöstö || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Viraston varsinaisiin tehtäviin osoitettu henkilöstö (nykyiset tehtävät) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 YHTEENSÄ || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Viraston henkilöstömäärä tehtävän mukaan
jaettuna (prosentteina kokonaistarpeesta)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Käytöstä vastaavan henkilöstön osuus prosentteina viraston henkilöstöstä || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Galileon turvallisuuden valvontakeskukseen osoitetun henkilöstön osuus prosentteina viraston henkilöstöstä || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Viraston varsinaisiin tehtäviin (nykyiset tehtävät) osoitetun viraston henkilöstön osuus prosentteina || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 YHTEENSÄ || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 %
Kuten edellä esitettiin, virasto vastaa
erilaisten tehtävien suorittamisesta, joista jotkut ovat uusia ja jotkut jatkoa
sen nykyisille tehtäville. Viraston nykyisten tehtävien hoitoon osallistuvan
henkilöstön 5 prosentin vähennys on jo toteutettu, mikä tarkoittaa kolmen
täysiaikaisen toimen (FTE) vähennystä näiden tehtävien hoitamisesta niin, että
kunakin vuonna 2014, 2015 ja 2016 vähennetään 1 kokoaikainen toimi.
Komissio on arvioinut viraston
henkilöstötarpeen viraston kuulemisen ja tutkimuksen perusteella, jossa
esitettiin yksityiskohtaisesti kaikki ohjelmien käytön puitteissa toteutettavat
tehtävät[23].
Kuvaus suoritettavista tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || 1. GNSS -järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä (viraston varsinainen tehtävä) 2. Galileon turvallisuuden valvontakeskusten hallinnointi (viraston varsinainen tehtävä, jota edelleen vahvistetaan lähinnä vuonna 2014, sen jälkeen kun ensimmäiset virat on perustettu vuosina 2012 ja 2013) 3. GNSS-järjestelmien markkinoiden ja sovellusten kehittäminen, myös julkisesti säännellyn palvelun käyttäjille suunnattu tekniikka (viraston varsinainen tehtävä, jota mahdollisesti täydennetään uusilla siirretyillä tehtävillä) 4. GNSS-järjestelmästä tiedottaminen (viraston varsinainen tehtävä) 5. GNSS-järjestelmien käyttö (komission virastolle siirtämä uusi tehtävä – EGNOSin käytön kohdalla kyseessä on komission toimivallan siirto virastolle, kun taas Galileo-ohjelman järjestelmän käytön kohdalla kyseessä on ohjelman hallinnointivaltuuksien siirtäminen komissiolta virastolle)   Ohjelmien käyttövaiheen tehtävät kartoitettiin, ja ne jaoteltiin tehtäväkohtaiseen kaavioon. Vastuu kaikista käyttöön liittyvistä toimista siirretään virastolle, joka vastaa niiden koordinoinnista mutta ei välttämättä niiden suorittamisesta. On huomautettava, että valtaosa näistä tehtävistä pohjautuu tarpeeseen varmistaa palvelujen tarjoamiseen liittyvät operaatiot ja että niitä ei ole huomioitu ohjelmien tämänhetkisessä organisaatiossa. Tehtäväkohtaisessa kaaviossa kaikki käyttöön liittyvät tehtävät voidaan jaotella viiteen eri osioon: -           Ohjelmien toteuttamisen hallinta, joka koostuu pääosin seuraavasta: o          Komission asettamien tai kansainvälisillä tai hallitustenvälisillä sopimuksilla asetettujen yleistavoitteiden sekä turvallisuusedellytysten yksityiskohtainen kuvaus järjestelmävaatimuksista laaditussa asiakirjassa (Mission Requirement Document); o          Ohjelmien suunnittelun, kustannusten ja riskien valvonta; o          Ohjelmien käytön edellyttämien sopimusten tekemisen ja niiden seurannan varmistaminen; -           Ohjelmien tekninen hallinta, johon kuuluu tulevien kehityssuuntien suunnittelu järjestelmävaatimuksista laaditun asiakirjan mukaisesti, järjestelmän standardointimenettelyjen koordinoiminen, uusien infrastruktuurien kehittäminen ja validointi (ohjelmistot mukaan luettuina), ohjelmien tekniikasta huolehtiminen ja järjestelmän suorituskyvyn arviointi; -           Infrastruktuurien hallinta, johon kuuluu infrastruktuurihankkeen hallinta, järjestelmän teknisestä suunnittelusta huolehtiminen, avaruus- ja maainfrastruktuurien rakentaminen sekä järjestelmän ajantasaistaminen; -           Palvelujen käyttöönotto ja tarjoaminen, joihin kuuluu palvelujen tarjoamiseen liittyvien toimien hallinta, infrastruktuurien käyttö sekä sen seuranta, että operaatiot toteutetaan moitteettomasti; -           Palvelujen käyttö markkinastrategian määrittämisen ja sen ylläpitämisen avulla, edistämällä palvelujen käyttöönottoa ja käyttöä ja tukemalla uusien sovellusten suunnittelua ja kehittämistä.
 Ulkopuolinen henkilöstö || Pääasiallisesti tuki- ja hallinnollisia tehtäviä, joiden tarkoitus on varmistaa operaatioiden sujuvuus. Vuodesta 2015 lähtien tukihenkilöstön osuus on 16 prosenttia viraston koko henkilöstöstä, mikä on vähemmän kuin tavallisesti muissa unionin virastoissa ja toimielimissä (muissa täydessä toiminnassa olevissa unionin virastoissa luvun arvioidaan olevan 25 prosenttia, komissiossa osuus on vielä tätäkin suurempi).
Viraston henkilöstö vuosiksi 2013–2020
esitetään yksityiskohtaisesti seuraavassa taulukossa:
Järjestelmien käyttöön tarvittava
lisähenkilöstö palkataan lähinnä AD-virkoihin, joista alle 10 prosenttia
on johtotehtäviä (palkkaluokat AD10–AD12). Koska pitkälle erikoistunutta
teknistä asiantuntemusta omaavan, kokeneen henkilöstön palkkaaminen on vaikeaa,
valtaosa muista paikoista täytetään rekrytoimalla palkkaluokkiin AD6–AD9.
3.2.3.2.   Vastaavan pääosaston arvioidut
henkilöstötarpeet
–
þ  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
Ehdotus/aloite ei edellytä ylimääräisiä
henkilöresursseja komissiossa; tarkoitus on päinvastoin vähentää henkilöstöä.
Nämä vähennykset ovat kokonaisuudessaan eriteltyinä myös kohdassa 3.4.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
þ  Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen
vuoden 2013 osalta ja seuraavien vuosien osalta komission vuosia 2014–2020
koskevan rahoituskehyksen ehdotuksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[24].
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät.
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
þ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
þ  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨            vaikutukset omiin varoihin
–
¨            vaikutukset sekalaisiin tuloihin
3.4.        Arvioidut vaikutukset
komission henkilöresursseihin
Vaikka tässä rahoitusselvityksessä keskitytään
vaikutuksiin, joita GNSS-ohjelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien
uusien tehtävien siirtämisestä virastolle koituu, on hyödyllistä käsitellä myös
sitä, minkälaisia vaikutuksia GNSS-ohjelmien tulevalla hallinnoinnilla saattaa
olla komission henkilöresursseihin.
Kuten edellä selvitettiin, virastolle
hiljattain osoitetut tehtävät ovat valtaosin uusia tehtäviä, eikä
vastaavanlaisia tehtäviä ole nykyisessä GNSS-ohjelmien jaottelussa.
Galileo-ohjelman avulla toteutetun järjestelmän käyttöön liittyvät virastolle
toimivallan siirrolla annettavat tehtävät – toisin kuin EGNOSin käyttöön
liittyvät komissiolta virastolle siirrettävät tehtävät – ovat uusia tehtäviä,
sillä järjestelmä ei ole vielä toiminnassa. Tämän vuoksi Galileo ei vielä
tarjoa palveluita, ja komissiossa ja virastossa työskentelevät työryhmät ovat
keskittyneet infrastruktuurin rakentamiseen ja käyttöönottoon. Siirtyminen
toiminnassa olevaan infrastruktuuriin ja sellaisten palvelujen tarjoamiseen,
joista ihmishenget ovat riippuvaisia, edellyttää aivan uudenlaisia toimia ja
lisähenkilöstöä. Komission ja viraston henkilöstö kasvaa yhteensä
31 prosenttia, minkä vuoksi keskimääräinen hallinnoitu talousarvio kasvaa
103 prosenttia vuosina 2007–2013 ja 2014–2020.
Komissio on edelleen muutaman tulevan vuoden
ajan vastuussa Galileon infrastruktuurin rakentamisesta ja käyttöönotosta aina
siihen asti, kunnes kyseinen vaihe on päättynyt, ja siksi kyseistä työtä
valvovien työryhmien on edelleen toimittava komissiossa. Tämän jälkeen
komission rooli rajoittuu ohjelmien poliittiseen seurantaan, minkä vuoksi
komissio ehdottaa 30 viran vähentämistä henkilöstötaulukosta vuosien 20142020
aikana. Henkilöstön vähentämisessä on huomioitu seuraavat seikat:
2)
EGNOSin käyttöön liittyvien toimien
(Galileo-ohjelman käyttövaihe muodostaa uuden tehtävän) siirtäminen virastolle,
mikä johtaa GNSS-henkilöstön 3 kokoaikaisen toimen vähentämiseen komissiosta
(3,3 prosenttia);
3)
Komission päätös vähentää edelleen henkilöstöä
nykyisissä toimissa, mikä johtaa 12 kokoaikaisen toimen vähentämiseen
(13 prosenttia).
4)
15:ta kokoaikaisen toimen lisävähennys komission
sisäisin uudelleenjärjestelyin.
Näin ollen komissiossa GNSS-palvelujen parissa
työskentelevän henkilömäärän muutos on seuraavanlainen:
 GNSS-tehtäviin osoitettu komission henkilöstö || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vähennykset yhteensä
 Vähennys || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 YHTEENSÄ || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
Edellä kohdassa 3 tarkoitettu henkilöstön
lisävähennys jaetaan määrältään vaihdellen seitsemän vuoden ajanjaksolle.
Kyseiset 30 virkaa vähennetään riippumatta koko komissiossa vuosien 3012–2017
välisenä aikana tehtävästä virkojen vähentämisestä viidellä prosentilla, joten
kyseiset vähennykset tulevat näiden lisäksi. Viimeksi mainitut poistetaan
kokonaan komission henkilöstötaulukosta.
Komission henkilöstön lisävähennykset
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vähennykset yhteensä
 Komission henkilöstön lisävähennykset YHTEENSÄ || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Vähennys tehdään huolimatta siitä, että
komissio vastaa edelleenkin yleisesti GNSS-ohjelmista ja että neuvosto ja
Euroopan parlamentti ovat osoittaneet komissiolle useita uusia tehtäviä (kuten
uuden GNSS-asetuksen käsittelyn aikana kävi ilmi), kuten uusien teollis- ja
tekijänoikeuksia koskevien toimintatapojen määrittely, hankkeen kehittäminen ja
tiukat raportointivaatimukset GNSS-komitealle, neuvostolle ja Euroopan
parlamentille. Komissio pyrkii mukautumaan näihin uusiin tehtäviin sisäisillä
siirroilla.
Komission tuleva rooli voidaan tiivistää
kuuteen tehtäväkenttään:
–
EU:n laajempien strategisten tavoitteiden
edistäminen. Tavoitteena on edistää GNSS- teknologian sisällyttämistä
tutkimuksen eri aloille ja niiden huomioimista alakohtaisissa strategisissa
aloitteissa, jotka koskevat muun muassa liikennemuotoja, maataloutta,
henkilöiden liikkuvuutta, ajanmääritystä tai energia-asioita. Tarkoituksena on
varmistaa, että EU:n näitä koskevassa politiikassa hyödynnetään parhaalla
mahdollisella tavalla eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien
innovointipotentiaalia ja lisäarvoa.
–
Ohjelmien yleistavoitteiden määrittäminen ja niiden
kehittäminen edelleen siten, että ne vastaavat poliittisia vaatimuksia ja
muiden toimijoiden ja käyttäjien tarpeita, sekä strategian ja teknisten
määräyksien laatiminen näiden vaatimusten ja tarpeiden huomioon ottamiseksi.
–
Toteuttamisen edellytysten määrittely ja niiden
mukauttaminen. Ohjelmia koskevien komission strategisten tavoitteiden
mukaisesti on määriteltävä ohjelmien toteutukseen tarvittavat toimenpiteet,
kuten tehtävien siirtoa koskevat sopimukset, laadittava sijoituspaikkaa
koskevat sopimukset ja kehitettävä asianmukaiset normit. Komissio on lisäksi
edelleen vastuussa järjestelmien turvallisuudesta. Sen on näin ollen
määriteltävä turvallisuusvaatimukset ja varmistettava turvallisuuskysymysten
koordinointi.
–
Maailmanlaajuiseen
satelliittinavigointijärjestelmään liittyvien toimintalinjojen määrittely ja
kehittäminen sekä sellaisen sääntely-ympäristön ja kansainvälisen ympäristön
luominen, joka edesauttaa GNSS-ohjelmien tavoitteiden saavuttamista. Osana
GNSS-ohjelmien lainsäädäntökehyksen laatimista komissio tarkastelee kysymystä
GNSS-järjestelmän käyttäjien suojaamisesta ja turvallisuudesta, arvioi
satelliittinavigointijärjestelmien ja -laitteiden haavoittuvuutta ja ehdottaa
sitä kompensoivia toimia, huolehtii eurooppalaisten
satelliittinavigointipalveluiden yhdenmukaistamisesta, pyrkii lisäämään
vakautta, jotta teollisuus pystyy suunnittelemaan tulevia investointeja, sekä
vahvistaa suojaa ja turvallisuutta (esimerkiksi ottamalla käyttöön toimia,
joilla riippuvuutta GPS-järjestelmästä voidaan vähentää). Kansainvälisellä
tasolla komissio laatii kansainvälisiä sopimuksia ja neuvottelee niistä sekä
sovittaa toimintansa yhteen kansainvälisten elinten kanssa, jotta
yhteensopivuus ja yhteentoimivuus muiden satelliittinavigointijärjestelmien
kanssa voidaan varmistaa.
–
Ohjelmien toteutuksen seuranta. Vaikka komissio ei
vastaa ohjelmien operatiivisesta hallinnoinnista, se on edelleenkin yleisesti
vastuussa niiden moitteettomasta etenemisestä ja vastaa kaikista kustannusten
tai määräaikojen ylityksistä. Näin ollen on oleellisen tärkeää, että komissio
seuraa tiiviisti ohjelmien toteuttamista Euroopan avaruusjärjestön (rakennus-
ja käyttöönottovaiheen loppuunsaattaminen) ja Euroopan GNSS-viraston
(käyttövaihe) osalta. Lisäksi jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti ovat
esittäneet erittäin tiukkoja raportointivaatimuksia GNSS-asetusehdotuksen
parhaillaan käynnissä olevassa yhteispäätösmenettelyssä. Komissio niin ikään
huolehtii tällaisten raporttien laatimisesta, esittelystä sekä niiden
toimittamisesta GNSS-komitealle ja etenkin budjettivallan käyttäjille.
–
Suhteiden hoitaminen eri osapuoliin toimittamalla
niille ajantasaista, myönteistä, yhdenmukaista ja hyödyllistä tietoa Galileo-
ja EGNOS-ohjelmien edistymisestä sekä laatimalla säännöllisesti sekä sisäiseen
käyttöön että suurelle yleisölle tarkoitettuja asiantuntevia raportteja.
[1]               EUVL
L 196, 24.7.2008, s. 1.
[2]               EUVL
L 276, 20.10.2010, s. 11.
[3]               KOM(2011) 814 lopullinen.
[4]               EUVL C […], […], s. […].
[5]               EUVL C […], […], s. […].
[6]               EUVL
L 196, 24.7.2008, s. 1.
[7]               EUVL L 276, 20.10.2010, s. 11.
[8]               EUVL L ,…2013, s. (Huomautettakoon, että niin kauan kuin
kyseistä asetusta sekä asetusta tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei
ole hyväksytty, Euroopan GNSS-virastolle uskottuja tehtäviä ja niiden
hoitamiseen myönnettyjä talousarviomäärärahoja ei voi pitää lopullisina.)
[9]               ABM: toimintoperusteinen johtaminen (Activity-Based
Management); ABB: toimintoperusteinen budjetointi (Activity-Based Budgeting).
[10]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa.
[11]             KOM(2011) 814 lopullinen.
[12]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[13]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
185 artiklassa.
[14]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[15]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[16]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[17]             Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio, KOM(2011)
500.
[18]             PE489.561v02-00
[19]             Kyseinen määrä poikkeaa virastolle vuodelle 2013 varatusta
talousarviosta, sillä siinä on huomioitu 20 uuden toimen rahoitus vuonna 2013.
Toimet rahoitetaan kohdentamalla GNSS-ohjelmien varoja uudelleen. Komissio
esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen vuoden 2013 kuluessa.
[20]             Tähän määrään lisätään talousarvion toteutumalaskelman
palautus (0,709) ja kolmansien maiden osuus (0,325). Näin ollen vuoden 2013 käytettävissä
olevat kokonaismäärärahat ovat yhteensä 14,484.
[21]             20 uuden viran täyttämiseen tarvittavan ajan vuoksi,
kyseiseen summaan sisältyy 1,75 miljoonaa euroa yhteensä 20 lisäviran
rahoittamiseen vuonna 2013, tähän arvioon on laskettu mukaan kuuden kuukauden
palkkakulut vuonna 2013
[22]             Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[23]             Tutkimuksen teki konsultointiyritys Roland Berger vuonna
2011 EGNOSia koskien ja vuonna 2012 Galileota koskien. Tutkimuksessa jaoteltiin
järjestelmien käyttöön vaadittavat tehtävät sekä niiden toteuttamiseen
tarvittava henkilöstön määrä tehtäväkohtaiseen kaavioon. Tiivistelmä näistä
tehtävistä on sisällytetty taulukkoon, jossa kuvataan suoritettavat tehtävät.
[24]             Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.