title: Ehdotus neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa

text:
   FI
FI    FI
 ---pagebreak---    EUROOPAN KOMISSIO
                                  Bryssel 15.6.2010
                                  SEK(2010) 743 lopullinen
                         Ehdotus
                 NEUVOSTON PÄÄTÖS
     liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa
FI                                                         FI
 ---pagebreak---                                                  PERUSTELUT
   1.        VAKAUS- JA KASVUSOPIMUKSEN SOVELTAMINEN NYKYISESSÄ KRIISITILANTEESSA
   Julkisen talouden alijäämä ylittää nykyisellään useissa EU-maissa perussopimuksessa
   asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tarkasteltaessa alijäämän ja velan usein
   huomattavaa kasvua on otettava huomioon ennennäkemätön maailmanlaajuinen finanssikriisi
   ja talouden laskusuhdanne vuosina 2008 ja 2009. Tähän vaikuttavat monet tekijät. Ensinnäkin
   talouden laskusuhdanne pienentää verotuloja ja nostaa sosiaalietuusmenoja (esim.
   työttömyysetuudet). Toiseksi komissio on kehottanut toteuttamaan finanssipoliittisia
   elvytystoimia, koska se katsoo finanssipolitiikalla olevan suuri merkitys tämänhetkisessä
   epätavallisessa talouden tilanteessa. Elvytystoimia ehdotettiin marraskuussa 2008 esitetyssä
   Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa.
   Suunnitelman mukaan elvytystoimien tulisi olla oikein ajoitettuja, kohdennettuja ja tilapäisiä,
   ja ne tulisi eriyttää kunkin jäsenvaltion julkisen talouden kestävyyden ja kilpailuaseman
   mukaan. Lisäksi niistä tulisi luopua taloudellisen tilanteen parantuessa. Monet maat ovat
   myös toteuttaneet rahoitusalaa vakauttavia toimenpiteitä, joista jotkin ovat vaikuttaneet velka-
   asemaan tai saattavat johtaa alijäämien ja velan kasvuun tulevaisuudessa huolimatta siitä, että
   osa julkisen tuen kustannuksista saadaan myöhemmin perittyä takaisin.
   Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan komission on käynnistettävä liiallista alijäämää koskeva
   menettely, jos jonkin jäsenvaltion alijäämä ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.
   Vakaus- ja kasvusopimukseen vuonna 2005 tehdyillä muutoksilla pyrittiin varmistamaan, että
   erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin huomioon liiallista alijäämää
   koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee
   tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää
   hallituspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne ja jolla varmistetaan näin julkisen
   talouden pitkän aikavälin kestävyys.
   2.        AIEMMAT VAIHEET LIIALLISTA ALIJÄÄMÄÄ KOSKEVASSA MENETTELYSSÄ
   Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklassa määrätään liiallisia
   alijäämiä koskevasta menettelystä. Menettelystä säädetään lisäksi liiallisia alijäämiä koskevan
   menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetussa neuvoston
   asetuksessa (EY) N:o 1467/971, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta.
   Perussopimuksen 126 artiklan 2 kohdan mukaan komission on tarkasteltava talousarviota
   koskevan kurinalaisuuden noudattamista seuraavilla kahdella arviointiperusteella: a) ylittääkö
   ennakoitu tai toteutunut julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin
   viitearvon (paitsi jos alijäämä on pienentynyt merkittävästi ja jatkuvasti tasolle, joka on
   lähellä viitearvoa, taikka jos viitearvon ylittäminen on vain poikkeuksellista ja väliaikaista ja
   alijäämä on edelleen lähellä viitearvoa) ja b) ylittääkö julkinen velka suhteessa BKT:hen
   määritellyn 60 prosentin viitearvon (paitsi jos velan osuus pienenee riittävästi ja lähestyy
   riittävän nopeasti viitearvoa).
   1
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Kertomuksessa otetaan myös huomioon vakaus- ja kasvusopimuksen
           täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä
           koskevat ohjeet, jotka hyväksyttiin Ecofin-neuvostossa 10. marraskuuta 2009 ja jotka ovat saatavilla
           osoitteesta http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
FI                                                       2                                                      FI
 ---pagebreak---    Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä
   jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii
   asiasta kertomuksen. Kertomuksessa ”otetaan huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden
   alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän
   aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.
   Komissio antoi 12 päivänä toukokuuta 2010 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan
   mukaisen Tanskaa koskevan kertomuksen.2 Kertomus perustui tietoihin, jotka Tanskan
   viranomaiset olivat antaneet huhtikuussa 20103, ja siinä otettiin huomioon komission
   yksiköiden laatima kevään 2010 talousennuste.
   Talous- ja rahoituskomitea antoi sen jälkeen 27 päivänä toukokuuta 2010 perussopimuksen
   126 artiklan 4 kohdan mukaisesti lausunnon komission kertomuksesta.
   3.        LIIALLISEN ALIJÄÄMÄN OLEMASSAOLO
   Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan maan julkisen talouden
   alijäämän ennakoitiin olevan vuonna 2010 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ylittävän näin
   viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komission 126 artiklan 3 kohdan
   mukaisesti antamassa kertomuksessa todetaan, että ennakoitu alijäämä ei ollut lähellä
   3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, mutta ennakoitua viitearvon ylittymistä voidaan
   pitää poikkeuksellisena perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla
   tavalla. Se johtui erityisesti perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa
   tarkoitetusta talouden jyrkästä laskusuhdanteesta. Komission yksiköiden kevään 2010
   talousennusteessa BKT:n määrän Tanskassa uskotaan elpyvän 1,6 prosenttiin vuonna 2010,
   kun se vuonna 2009 supistui jyrkästi 4,9 prosenttia. Vuoden 2009 taantuma johtui yksityisen
   kulutuksen, investointien ja viennin romahtamisesta finanssikriisin ja maailmantalouden
   kehityksen hidastumisen seurauksena, kun kysyntä hiljeni etenkin tärkeimmissä
   kauppakumppanimaissa (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Norja). Vuoden 2010
   alijäämä johtuu sekä talouden laskusuhdanteesta että Tanskan viranomaisten Euroopan
   talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä. Ennakoitua viitearvon
   ylittymistä ei kuitenkaan voida pitää väliaikaisena. Komission yksiköiden kevään 2010
   talousennusteen mukaan alijäämän ennustetaan supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen
   vuonna 2011, jos politiikkaa ei muuteta4. Alijäämää koskeva perussopimuksen
   arviointiperuste ei näin ollen täyty.
   Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan julkinen bruttovelka on
   edelleen alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan määrä oli
   45,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Komission yksiköiden kevään 2010
   ennusteen mukaan velan suhde BKT:hen on 46 prosenttia vuonna 2010 ja nousee 49,5
   2
           Neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaksi
           kertaa vuodessa niiden ennakoitu ja toteutunut julkisen talouden alijäämä ja velkataso. Tanskan
           viimeisin ilmoitus on saatavilla osoitteessa
           http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
           notification_tables.
   3
           Kaikki Tanskan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
   4
           Oletettaessa, että politiikka säilyy ennallaan, otetaan huomioon kriisiin liittyvien poikkeuksellisten
           toimenpiteiden (osittainen) päättyminen.
FI                                                        3                                                           FI
 ---pagebreak---    prosenttiin vuonna 2011, joten se pysyy edelleen alle BKT:hen suhteutetun 60 prosentin
   viitearvon. Velkaa koskeva perussopimuksen arviointiperuste täyttyy.
   Perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaisesti komissio analysoi
   kertomuksessaan myös merkityksellisiä tekijöitä. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan nämä
   tekijät voidaan ottaa huomioon ainoastaan liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää
   päätöstä edeltävissä vaiheissa, jos alijäämä täyttää samaan aikaan viitearvon lähellä pysymistä
   ja ylityksen väliaikaisuutta koskevan edellytyksen. Tanskan tapauksessa nämä kaksi
   edellytystä eivät täyty. Erikseen tarkasteltuina merkitykselliset tekijät näyttävät olevan tässä
   tapauksessa suhteellisen suotuisia.
   Talous- ja rahoituskomitean perussopimuksen 126 artiklan 4 kohdan mukaisesti antama
   lausunto on perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisessa komission kertomuksessa
   esitetyn arvion mukainen.
   Otettuaan huomioon 126 artiklan 3 kohdan mukaisen oman kertomuksensa ja talous- ja
   rahoituskomitean 126 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo, että Tanskassa
   on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä komission [15 päivänä kesäkuuta 2010] antama
   lausunto toimitetaan neuvostolle perussopimuksen 126 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
   Komissio ehdottaa, että neuvosto tekee komission lausunnon mukaisen päätöksen
   perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio antaa neuvostolle
   suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti Tanskalle osoitettavasta
   neuvoston suosituksesta liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.
   4.        SUOSITUKSET LIIALLISEN ALIJÄÄMÄN TILANTEEN LOPETTAMISEKSI
   Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaan neuvoston 126 artiklan
   7 kohdan mukaisesti antamassa suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden
   määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia, sekä
   määräaika liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Korjaaminen ”olisi saatettava päätökseen
   liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna, ellei ole olemassa asiaan vaikuttavia
   erityisiä seikkoja”. Mainitun asetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaan 126 artiklan 3 kohdan
   mukaisessa komission kertomuksessa tarkastellut merkitykselliset tekijät on otettava
   huomioon päätettäessä, onko erityisiä seikkoja olemassa. Asetuksen 3 artiklan 4 kohdan
   mukaan neuvoston on kehotettava jäsenvaltiota ”parantamaan vuosittain tietyllä
   vähimmäismäärällä,        jonka    ohjeena    on     vähintään    0,5    prosenttia    suhteessa
   bruttokansantuotteeseen, julkisen talouden suhdannekorjattua rahoitusasemaansa pois lukien
   kertaluonteiset ja tilapäiset toimet, jotta liiallisen alijäämän oikaiseminen suosituksessa
   asetetussa määräajassa voidaan varmistaa”.
   Tanskan tapauksessa katsotaan olevan olemassa erityisiä seikkoja, jotka antavat aihetta
   soveltaa liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä joustavasti vakaus- ja kasvusopimuksen
   vuoden 2005 uudistuksen mukaisesti. Vuonna 2009 taantuma johtui erityisesti yksityisen
   kulutuksen, investointien ja viennin romahtamisesta finanssikriisin ja maailmantalouden
   kehityksen hidastumisen seurauksena, kun kysyntä hiljeni etenkin tärkeimmissä
   kauppakumppanimaissa (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Norja). Vuoden 2010
   alijäämä johtuu sekä talouden laskusuhdanteesta että Tanskan viranomaisten Euroopan
   talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti toteuttamista toimenpiteistä.
   Tätä taustaa vasten on aiheellista pyrkiä liiallisen alijäämän korjaamiseen keskipitkällä
   aikavälillä siten, että määräaika alijäämän korjaamiseksi on vuosi 2013. Ottaen huomioon,
FI                                                 4                                                FI
 ---pagebreak---    että Tanskan julkisen talouden vuoden 2010 rahoitusasema on seurausta toimenpiteistä, joiden
   suuruus oli 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 1,3 prosenttia vuonna 2010 ja
   jotka ovat tarkoituksenmukainen reaktio Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan, sekä
   automaattisten vakauttajien esteettömästä toiminnasta, Tanskan viranomaisten olisi
   toteutettava finanssipoliittiset toimenpiteet suunitellusti vuonna 2010. Tilanteessa, jossa
   merkittävää talouden epätasapainoa ei esiinny, uskottavan ja kestävän sopeutusuran
   saavuttaminen edellyttäisi Tanskan viranomaisilta erityisesti sen varmistamista, että julkista
   taloutta sopeutetaan vuosina 2011, 2012 ja 2013 rakenteellisesti vuosittain keskimäärin ½
   prosentin verran suhteessa BKT:hen. Lisäksi viranomaisten on täsmennettävä toimenpiteet,
   joita tarvitaan – suhdannekehityksen salliessa – liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään
   vuonna 2013, ja nopeutettava alijäämän supistumista, jos taloudelliset tai finanssipoliittiset
   edellytykset osoittautuvat nykyisin oletettua paremmiksi.
   Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukainen tehostettu valvonta edellyttää julkisen
   talouden vakauttamisstrategian täytäntöönpanon säännöllistä ja ajoissa tapahtuvaa seurantaa,
   jotta liiallinen alijäämä saadaan varmasti korjattua. Tehostettu valvonta näyttää olevan tarpeen
   myös liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettua aikarajaa ajatellen. Sen vuoksi vuosina
   2010–2013 laadittaviin Tanskan lähentymisohjelman tarkistuksiin olisi hyödyllistä sisällyttää
   tätä asiaa käsittelevä erillinen kohta.
           Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu
                                                       2007    2008   2009   2010    2011   2012   2013
                                                                                tieto   tieto
                                     KOM kevät 2010     1,7    -0,9   -4,9    1,6     1,8   puut-  puut-
             BKT:n määrä                                                                     tuu     tuu
              (%-muutos)                                tieto
                                    LO helmikuu 2010   puut-   -0,9   -4,3    1,3     1,6    2,0     2,3
                                                         tuu
                                                                                tieto   tieto
             Tuotantokuilu1          KOM kevät 2010²    2,6     0,2   -5,1   -3,9    -2,7   puut-  puut-
                                                                                tuu     tuu
     (% suhteessa potentiaaliseen
                                                        tieto
               BKT:hen)
                                   LO helmikuu 20103   puut-    0,3   -4,5   -3,9    -3,1   -2,0    -0,9
                                                         tuu
                                                                                tieto   tieto
                                     KOM kevät 2010     4,8     3,4   -2,7   -5,5    -4,9   puut-  puut-
           Julkisen talouden                                                                 tuu     tuu
             rahoitusasema
        (% suhteessa BKT:hen)                           tieto
                                    LO helmikuu 2010   puut-    3,4   -2,9   -5,3    -4,1   -3,1    -1,8
                                                         tuu
                                                                                tieto   tieto
                                     KOM kevät 2010     6,3     4,8   -0,7   -3,4    -2,7   puut-  puut-
              Perusjäämä                                                                     tuu     tuu
        (% suhteessa BKT:hen)                           tieto
                                    LO helmikuu 2010   puut-    4,8   -1,3   -3,7    -2,3   -1,2     0,3
                                                         tuu
                                                                                tieto   tieto
          Suhdannetasoitettu         KOM kevät 2010     3,1     3,3    0,6   -3,0    -3,1   puut-  puut-
                                                                                tuu     tuu
            rahoitusasema1
                                                        tieto
        (% suhteessa BKT:hen)
                                    LO helmikuu 2010   puut-    3,2    0,0   -2,8    -2,1   -1,7    -1,1
                                                         tuu
    Rakenteellinen rahoitusasema4                                                           tieto   tieto
                                     KOM kevät 2010     3,1     3,3    0,6   -2,7    -3,1   puut-  puut-
        (% suhteessa BKT:hen)                                                                tuu     tuu
FI                                                   5                                                    FI
 ---pagebreak---                                                                       tieto
                                           LO helmikuu 2010           puut-   3,2        1,4      -1,1     -1,0       -0,8    -0,3
                                                                       tuu
                                                                                tieto   tieto
                                            KOM kevät 2010           27,4    34,2       41,6     46,0      49,5       puut-   puut-
                                                                                tuu     tuu
          Julkinen bruttovelka
        (% suhteessa BKT:hen)                                         tieto
                                           LO helmikuu 2010           puut-  33,4       38,5     41,8      46,2       48,3    48,1
                                                                       tuu
   Huom.:
   1
     Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet
   uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.
   2
     Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,4 % vuonna 2008, 0,6 % vuonna 2009, 0,5 %
   vuonna 2010 ja 0,9 % vuonna 2011.
   3
     Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,4 % vuonna 2008, 0,6 % vuonna 2009, 0,5 %
   vuonna 2010 ja 0,9 % vuonna 2011.
   4
     Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.
   Kertaluonteiset ja muut toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 1,4 % vuonna 2009, 1,7 % vuonna 2010, 1,1 % vuonna
   2011, 0,9 % vuonna 2012, 0,8 % vuonna 2013 ja 0,0 % vuonna 2015 (kaikki alijäämää supistavia uusimman ohjelman
   mukaan) ja komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen mukaan BKT:hen suhteutettuina 0,2 % vuonna 2010
   (alijäämää supistavia). Menettelyissä olevien erojen vuoksi ohjelmassa ilmoitettuja kertaluonteisia toimenpiteitä ei voida
   luokitella komission yksiköiden määritelmän mukaisiksi kertaluonteisiksi toimenpiteiksi. Tämän määritelmän mukaan
   kertaluonteiset toimenpiteet supistaisivat alijäämää 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 0 % loppuvuosina.
   Lähde:
   Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.
FI                                                              6                                                                   FI
 ---pagebreak---                                                  Ehdotus
                                        NEUVOSTON PÄÄTÖS
                            liiallisen alijäämän olemassaolosta Tanskassa
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126
   artiklan 6 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Tanskan esittämät huomautukset,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126                    artiklan  mukaan
           jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
   (2)     Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään
           vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä
           edistävä vahva ja kestävä kasvu.
   (3)     Perussopimuksen 126 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely,
           sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn
           täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetulla neuvoston asetuksella
           (EY) N:o 1467/975, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä
           liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perussopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä
           koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetaan lisämääräykset liiallisia
           alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o
           479/20096 vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan
           määräyksen soveltamiseksi.
   (4)     Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään
           sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä
           turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin
           varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin
           huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja
           kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman
   5
           EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.
   6
           EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.
FI                                                   7                                              FI
 ---pagebreak---        ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon
       talouden tilanne.
   (5) Perussopimuksen 126 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon
       neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen
       alijäämä. Otettuaan huomioon perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisen
       kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 126 artiklan 4 kohdan mukaisesti
       antaman lausunnon komissio katsoi, että Tanskassa on liiallinen julkisen talouden
       alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi neuvostolle Tanskaa koskevan lausunnon
       alijäämän olemassaolosta [15 päivänä kesäkuuta 2010]7.
   (6) Perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston olisi otettava huomioon
       kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset, ennen kuin se kokonaisarvion
       tehtyään päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Tanskaa koskevan
       kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.
   (7) Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan maan julkisen
       talouden alijäämän ennakoitiin olevan vuonna 2010 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen
       ja ylittävän näin viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä ei ole
       lähellä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, mutta viitearvon ennakoitua
       ylittymistä voidaan pitää poikkeuksellisena perussopimuksessa sekä vakaus- ja
       kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Se johtui erityisesti perussopimuksessa sekä
       vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta talouden jyrkästä laskusuhdanteesta.
       Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen mukaan BKT:n määrä Tanskassa
       supistui vuonna 2009 4,9 prosenttia, ja sen odotetaan elpyvän 1,6 prosenttiin vuonna
       2010. Vuoden 2010 alijäämä johtuu sekä talouden laskusuhdanteesta että Tanskan
       viranomaisten Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti toteuttamista
       toimenpiteistä. Ennakoitua viitearvon ylittymistä ei kuitenkaan voida pitää
       väliaikaisena. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteen mukaan alijäämän
       ennustetaan supistuvan 4,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, jos
       politiikkaa ei muuteta8. Alijäämää koskeva perussopimuksen arviointiperuste ei näin
       ollen täyty.
   (8) Tanskan viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan julkinen
       bruttovelka on edelleen alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.
       Velan määrä on 45,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Komission
       yksiköiden kevään 2010 ennusteen mukaan velan suhde BKT:hen on 46 prosenttia
       vuonna 2010 ja nousee 49,5 prosenttiin vuonna 2011, joten se pysyy edelleen alle
       BKT:hen suhteutetun 60 prosentin viitearvon. Velkaa koskeva perussopimuksen
       arviointiperuste täyttyy.
   (9) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan muut
       merkitykselliset tekijät voidaan ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta
       tehtävää, perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaista neuvoston päätöstä
       edeltävissä vaiheissa ainoastaan, jos kaksi vaatimusta – se, että alijäämä pysyy lähellä
       viitearvoa, ja se, että viitearvon ylitys on väliaikaista – täyttyvät kaikilta osin. Tanskan
   7
       Kaikki Tanskan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyvät asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa
       http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
   8
       Oletettaessa, että politiikka säilyy ennallaan, otetaan huomioon kriisiin liittyvien poikkeuksellisten
       toimenpiteiden (osittainen) päättyminen.
FI                                                    8                                                           FI
 ---pagebreak---           tapauksessa nämä kaksi edellytystä eivät täyty. Merkityksellisiä tekijöitä ei sen vuoksi
          oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              1 artikla
   Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Tanskassa on liiallinen alijäämä.
                                              2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.
   Tehty Brysselissä
                                               Neuvoston puolesta
                                               Puheenjohtaja
                                               […]
FI                                                9                                                FI