title: Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen tuomioistuimen perussäännön muuttamisesta (6282/2003 - C5-0056/2003 - 2003/0804(CNS))

text:
18.3.2004      FI                                      Euroopan unionin virallinen lehti                              C 68 E/81
                                                                                Tiistai 3. kesäkuuta 2003
          P5_TA(2003)0229
          Tuomioistuimen perussäännön muuttaminen *
          Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma luonnoksesta neuvoston päätökseksi yhteisöjen
             tuomioistuimen perussäännön muuttamisesta (6282/2003  C5-0056/2003  2003/0804(CNS))
          (Kuulemismenettely)
          Euroopan parlamentti, joka
              ottaa huomioon luonnoksen neuvoston päätökseksi (6282/2003) (1),
              ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 245 artiklan toisen kohdan ja Euratomin perustamis-
               sopimuksen 160 artiklan toisen kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia
               (C5-0056/2003),
              ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,
              ottaa huomioon oikeudellisten ja sisämarkkina-asioiden valiokunnan mietinnön (A5-0148/2003);
          1.    hyväksyy luonnoksen neuvoston päätökseksi;
          2.    pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sana-
          muodosta;
          3.    pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia päätösluonnok-
          seen;
          4.    kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.
          (1) Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.
          P5_TA(2003)0230
          Kolmansien maiden kansalaisia koskevat maastapoistamispäätökset *
          Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi kolmansien
          maiden kansalaisia koskevien maastapoistamispäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun
          neuvoston direktiivin 2001/40/EY soveltamisesta aiheutuvan taloudellisen epätasapainon
          korvaamista koskevista käytännön perusteista ja säännöistä (KOM(2003) 49  C5-0050/2003
                                                             2003/0019(CNS))
          (Kuulemismenettely)
          Euroopan parlamentti, joka
              ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2003) 49) (1),
              ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 3 kohdan,
              ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 67, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia
               (C5-0050/2003),
              ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,
          (1) Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.


Avis juridique important

|

52002SC0013

Luonnos komission päätös, tehty ... päivänä ... kuuta 2002, taloudellisen tuen myöntämisestä 62:lle teräkseen liittyvälle tekniselle tutkimushankkeelle ja 9:lle pilotti-/esittely- tai hyödyntämishankkeelle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 55 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti  /* SEK/2002/0013 lopull. */

Luonnos KOMISSION PÄÄTÖS, tehty ... päivänä ... kuuta 2002, taloudellisen tuen myöntämisestä 62:lle teräkseen liittyvälle tekniselle tutkimushankkeelle ja 9:lle pilotti-/esittely- tai hyödyntämishankkeelle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 55 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisestiSISÄLLYSLUETTELOKOMISSION PÄÄTÖS, tehty ... päivänä ... kuuta 2002, taloudellisen tuen myöntämisestä 62:lle teräkseen liittyvälle tekniselle tutkimushankkeelle ja 9:lle pilotti-/esittely- tai hyödyntämishankkeelle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 55 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisestiLIITE I1.1. EHTY:N TERÄSALAN TTK (TERÄSTUTKIMUS) - OHJELMA VUONNA 2002 ..51.2. EHTY:N TERÄSALAN TTK (PILOTTI/DEMONSTROINTI TAI HYÖDYNTÄMINEN) - OHJELMA 2002LIITE II1.1. EHTY:N TERÄSALAN TTK - OHJELMA 2002 (Varallaololista ensisijaisuusjärjestyksessä)Luonnos KOMISSION PÄÄTÖS, tehty ... päivänä ... kuuta 2002, taloudellisen tuen myöntämisestä 62:lle teräkseen liittyvälle tekniselle tutkimushankkeelle ja 9:lle pilotti-/esittely- tai hyödyntämishankkeelle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 55 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisestiEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 55 artiklan,on kuullut EHTY:n neuvoa-antavaa komiteaa ja saanut neuvoston antaman puoltavan lausunnon,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 55 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrätään, että 50 artiklassa tarkoitetuista maksuista kertyneitä varoja voidaan käyttää teräkseen liittyvän tutkimuksen edistämiseen.(2) Komissio on laatinut teräkseen liittyviä teknisiä tutkimushankkeita koskevan ohjelman asiakirjassa "Keskipitkän aikavälin suuntaviivat EHTY:n teräsalan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tutkimus-, pilotti- ja esittelyhankkeiden ohjelmiin (1996-2002)" [1].[1]  EYVL C 294, 9.11.1995, EYVL C 373, 10.12.1996 (muutos), EYVL C 326, 24.10.1998 (muutos) ja EYVL C 71, 3.3.2001 (muutos).(3) Komissio on kyseisessä ohjelmassa pyytänyt kiinnostuneita osapuolia esittämään tutkimushankkeita koskevia ehdotuksia.(4) Ohjelmaan on sisällytetty TTK-hankkeita, joiden tuloksilla on vaikutusta työpaikalla ja terästehtaiden ympäristössä esiintyvien haittojen torjumiseen tähtääviin teknisiin toimenpiteisiin.(5) Ansiokkaimmat hankkeet on valittu vahvistettujen perusteiden mukaisesti.(6) EHTY:n vuoden 2002 toimintabudjettia koskevassa 21 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä päätöksessä N:o E/2812/2001 [2] terästä koskevaan tutkimukseen myönnettiin 52 miljoonan euron määrä.[2]  EYVL L 341, 22.12.2001.(7) Tuen määrät ovat terästukisäännöissä määriteltyjen valtiontukia koskevien sääntöjen [3] mukaisia,[3]  EYVL L 338, 28.12.1996.ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Varataan 44 474 680 euron määrä rahoitustuen enimmäismääräksi 62:ta liitteessä I esitettyä teräkseen liittyvää tutkimushanketta varten.Varataan 7 473 535 euron määrä rahoitustuen enimmäismääräksi 9:ää liitteessä I esitettyä pilotti-/esittely- tai hyödyntämishanketta varten.Varataan 51 785 euron määrä TTK-ohjelmasta saatujen tulosten levittämiseen liittyviä lisäkuluja varten.2 artiklaLiitteessä II luetelluille hankkeille varataan taloudellista tukea siltä osin, kuin uudelleen jaettuja määrärahoja tai lisämäärärahoja vapautuu käytettäväksi kuluvan vuoden aikana.Tehty BrysselissäKomission puolestaKomission jäsenLIITE I1.1. EHTY:N TERÄSALAN TTK (TERÄSTUTKIMUS) - OHJELMA VUONNA 2002>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>1.2.  EHTY:N TERÄSALAN TTK (PILOTTI/DEMONSTROINTI TAI HYÖDYNTÄMINEN) - OHJELMA 2002>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE II1.1. EHTY:N TERÄSALAN TTK - OHJELMA 2002 (Varallaololista ensisijaisuusjärjestyksessä)>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

52003PC0394

Luonnos: neuvoston päätös ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä  /* KOM/2003/0394 lopull. */

Luonnos: NEUVOSTON PÄÄTÖS ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä(komission esittämä)PERUSTELUT1. Tausta ja tavoitteet1.1 Ammatillista koulutusta koskeva yhteisön politiikkaAmmatillisen koulutuksen yhteisön tason politiikasta on määrätty perustamissopimuksessa. [1] Jo vuonna 1963 neuvosto teki päätöksen yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista, [2] ja kyseinen päätös on ollut pääasiallinen viiteasiakirja kaikille viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana toteutetuille aloitteille. Aloitteita ovat olleet muun muassa Petra-, Comett-, Eurotecnet-, Force- ja Leonardo da Vinci -ohjelma sekä Europass-Training. Vuonna 1975 perustettiin [3] Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) näissä samoissa puitteissa.[1]  Vuoden 1957 perustamissopimuksen viite on 128 artikla; konsolidoidussa versiossa se on 150 artikla.[2]  Neuvoston päätös 1963/266/ETY, tehty 2 päivänä huhtikuuta 1963, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista, EYVL 63, 20.4.1963, s. 1338.[3]  Neuvoston asetus (ETY) N:o 337/75, annettu 10 päivänä helmikuuta 1975, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta, EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1.Ammatillisen koulutuksen alan yhteisöaloitteiden tavoitteet, soveltamisala, rakenne ja käytettävissä olevat resurssit ovat muuttuneet vuosien mittaan kuvastaen muuttuvaa sosiaalista ja taloudellista tilannetta ja Euroopan yhdentymisen eri vaiheita. Tästä kehityksestä ovat osoituksena useat neuvoston päätöslauselmat ja poliittiset asiakirjat kuten vuonna 1983 annettu ammatilliseen koulutukseen liittyvää politiikkaa koskeva neuvoston päätöslauselma [4], 1990-luvulla julkaistut oppimisyhteiskuntaa ja tietojen ja taitojen Eurooppaa koskevat komission asiakirjat [5], vuonna 2001 annettu eurooppalaista elinikäisen oppimisen aluetta koskeva komission tiedonanto [6] sekä hiljattain annetut neuvoston päätöslauselma [7] ja Kööpenhaminan julistus [8] ammatillisen koulutuksen alan yhteistyön tehostamisesta.[4]  Heinäkuun 11. päivänä 1983 annettu ammatilliseen koulutukseen liittyvää politiikkaa Euroopan yhteisössä 1980-luvulla koskeva neuvoston päätöslauselma, EYVL C 193 , 20.7.1983 s. 2.[5]  Euroopan komission valkoinen kirja koulutuksesta - Kohti kognitiivista yhteiskuntaa, KOM(1995) 590 lopullinen.[6]  Komission tiedonanto "Eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttaminen", KOM(2001) 678 lopullinen.[7]  Neuvoston päätöslauselma, annettu 19 päivänä joulukuuta 2002, ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa, EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2.[8]  Kööpenhaminassa 29.-30. marraskuuta 2002 kokoontuneitten EU:n ammatillisesta koulutuksesta vastaavien ministerien ja komission julistus ammatillisen koulutuksen yhteistyön tehostamisesta Euroopassa.Tarve vahvistaa yhteistyötä kuvastaa sitä, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus tunnustetaan ratkaisevan tärkeiksi tekijöiksi luotaessa enemmän ja parempia työpaikkoja ja pyrittäessä Lissabonissa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamaan tavoitteeseen tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietopohjaiseksi taloudeksi. Tämän jälkeen on käynnistetty koulutusjärjestelmien tavoitteita koskevat työt. [9][9]  Neuvoston päätelmät, annettu 14 päivänä helmikuuta 2002, koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevan selvityksen seurannasta Eurooppa-neuvostolle keväällä 2002 esitettävän neuvoston ja komission yhteisen selvityksen valmistelemiseksi, EYVL C 58, 5.3.2002, s. 1.Yhteistyötä on vahvistettava myös laajentumisen valmistelua varten. Ehdokasmaat ja Euroopan talousalueen maat osallistuvat jo useimpiin yhteisön ohjelmiin. Ne allekirjoittivat Kööpenhaminan julistuksen ja osallistuvat aktiivisesti sen jatkotoimiin sekä koulutusjärjestelmien tavoitteita koskevaan työhön.1.2 Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea    Yhteisestä ammatillista koulutusta koskevasta politiikasta vuonna 1963 tehdyn päätöksen neljännen periaatteen mukaisesti komissiolla on ammatillisen koulutuksen alan tehtäviä hoitaessaan apunaan neuvoa-antava kolmikantainen komitea, jonka kokoonpanosta ja säännöistä neuvosto päättää saatuaan komission lausunnon. Neuvosto hyväksyi samana vuonna ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt. [10][10]  Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt, 63/688/ETY, EYVL P 190, 30.12.1963, s. 3090.Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavassa komiteassa on kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallinnon, kaksi työntekijäjärjestöjen ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa (1 artikla). Komissiota avustetaan siten, että annetaan lausuntoja yleisesti tärkeistä tai ammatillisen koulutuksen periaatteellisista kysymyksistä (10 artikla).Neuvoa-antava komitea on ollut aktiivinen niin kauan kuin yhteisössä on harjoitettu ammatillisen koulutuksen alan politiikkaa. Se on antanut lausuntoja poliittisista asiakirjoista, yksittäisistä hankkeista kuten Cedefopin perustamisesta sekä ammatillisen koulutuksen alan yhteisön toimintaohjelmien valmistelusta, arvioinnista ja hyödyntämisestä.Lisäksi neuvoa-antavasta komiteasta - ainoa nimenomaan ammatillista koulutusta käsittelevä neuvoa-antava kolmikantainen elin - on tullut keskustelu- ja ajatuksenvaihtofoorumi komission ja edellä mainittujen kolmen ryhmän kesken sekä kyseisten ryhmien välillä. Neuvoa-antava komitea on olennainen osa laajaa työmarkkinaosapuolten kuulemista, johon kuuluu muun muassa Euroopan sosiaalinen vuoropuhelu - keskeinen piirre eurooppalaista taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen mallia.Nyt koulutusalan yhteistyötä on vahvistettava enemmän kuin koskaan, ja niinpä kolmikantaelintä ilman muuta tarvitaan edelleen yleistä Euroopan unionin tason kuulemista varten. Komiteaa, etenkin sen kokoonpanoa ja toimintapuitteita, on kuitenkin uudistettava perusteellisesti.Vuonna 1963 hyväksyttyjä sääntöjä muutettiin hieman vuonna 1968, jotta jäsenet saattoivat jatkaa jäseninä toimikautensa päätyttyä siihen asti, että uudet jäsenet saatiin nimitettyä. [11] Säädöksen 63/688/ETY 1 artiklan 1 kohdassa säädetään jäsenmäärästä, ja näin ollen sitä oli muutettava aina yhden tai useamman uuden jäsenvaltion liittyessä Euroopan yhteisöön (Euroopan unioniin). [12][11]  Neuvoston päätös 68/189/ETY, 9.4.1968, EYVL L 91, 12.4.1968, s. 26.[12]  Liittymisehdoista ja perustamissopimusten muutoksista tehty asiakirja - Tanskan kuningaskunnan, Irlannin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen Euroopan yhteisöihin, EYVL L 73, 27.3.1972, s. 14;Nykysääntöjen mukaan komiteassa pitäisi olla 150 jäsentä sitten, kun Euroopan unionissa on 25 jäsenvaltiota. Tällöin siitä tulisi erittäin kankea elin, joka tuskin kykenisi hoitamaan tehokkaasti neuvoa-antavaa tehtäväänsä. Lisäksi komitean koosta riippumatta sen työskentelymenetelmiä ja toimintapuitteita on uudistettava sen perustamisen jälkeen tapahtuneiden suurten muutosten edellyttämällä tavalla, ja tämä olisi hyvä hyväksyä virallisesti sen perussäädöksessä.Näin ollen vuonna 1963 hyväksytyt ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt [13] olisi korvattava uusilla säännöillä, jotta selvitään laajentumisen seurauksista ja uudenaikaistetaan komitean työskentelymenetelmiä.[13]  Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt, 63/688/ETY, EYVL P 190, 30.12.1963, s. 3090.Oheisen päätösluonnoksen mukaisesti neuvoa-antavalla elimellä on samat tehtävät ja se noudattaa samaa kolmikantaperiaatetta ja tasapuolista edustusta, mutta sen kokoonpano, organisaatio ja toiminta toteutetaan siten, että se voi toimia tehokkaasti laajentuneessa unionissa ja nopeiden yhteiskunnallisten muutosten aikakaudella.Työmarkkinaosapuolia ja hallituksia edustavia neuvoa-antavan komitean jäseniä on kuultu uusia sääntöjä koskevasta luonnoksesta.1.3 Säädöksen oikeudellinen muotoKomission mielestä neuvoa-antavan komitean perustehtävä säilyy ennallaan, mutta on parempi laatia uudet säännöt kuin lisätä nykyisiin sääntöihin useita muutoksia.Edellä mainitun päätöksen 63/226/ETY neljännen periaatteen viimeisessä kappaleessa todetaan: "komissiota avustaa sille määrättyjen ammatillista koulutusta koskevien tehtävien suorittamisessa kolmikantainen neuvoa-antava komitea, jonka kokoonpanon ja säännöt neuvosto määrää saatuaan komission lausunnon".Asianmukainen säädös on näin ollen neuvoston päätös, jossa säädetään komitean kokoonpanosta ja säännöistä, kun komissio on antanut tässä tiedonannossa olevan lausunnon.2. Uusien sääntöjen sisältö2.1 Soveltamisala ja uuden komitean tehtävätPäätösehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komitean tehtävänä on avustaa komissiota ammatillisen koulutuksen alan yhteisön politiikan täytäntöönpanossa.Päätösehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että komitea toteuttaa tehtäväänsä antamalla lausuntoja yleisistä kysymyksistä ja erityistoimista sekä vaihtamalla näkemyksiä ja kokemuksia.Uuden komitean keskeinen tehtävä on pääpiirteissään sama kuin vuonna 1963 perustetulla komitealla. Vuoden 1963 komitean yleistehtävä (komission avustaminen) todetaan päätöksen 63/266/ETY sisältämässä neljännessä periaatteessa ja erityistehtävä (lausuntojen antaminen) todetaan sen sääntöjen 10 artiklassa (63/688/ETY). On aiheellista määritellä komitean tehtävät selkeästi yhdessä erillisessä artiklassa.Sitä paitsi 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa todetaan, että komiteaa kuullaan sekä yleisistä kysymyksistä että erityistoimista, ja 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa todetaan, että komitean asema keskustelu- ja ajatuksenvaihtofoorumina tukee lausunnonantoa.Päätösehdotuksen 2 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, että on komission vastuulla toimittaa komitealle tarvittavat tiedot.2.2 Komitean kokoonpanoNykyisessä komiteassa on vuoden 1963 oikeusperustan mukaisesti 90 varsinaista jäsentä (kaksi eturyhmää kohti kustakin jäsenvaltiosta) ja 45 varajäsentä (yksi eturyhmää kohti kustakin jäsenvaltiosta). Kuten edellä mainittiin, jos tätä kokoonpanoperiaatetta sovelletaan vuoden 2004 laajentuneeseen unioniin, komiteassa on 150 jäsentä ja 75 varajäsentä. Tällöin se olisi liian suuri ja tehoton.Uudessa komiteassa on tämän vuoksi noudatettava sellaista kokoonpanomallia, että taataan komitean joustavuus, jotta se voi työskennellä tehokkaasti, säilyttäen kuitenkin kaikkien kolmen osapuolen ja kaikkien jäsenvaltioiden tasaveroinen edustus.Päätösehdotuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään tämän vuoksi, että komiteassa on yksi edustaja kustakin eturyhmästä jäsenvaltiota kohti eikä kahta edustajaa kuten nykyisin.Tämä tarkoittaisi 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa komiteaa, jossa on 75 varsinaista jäsentä (ja sama määrä varajäseniä): kolme kustakin jäsenvaltiosta, jolloin siinä olisi kolme samankokoista (25 jäsenen) eturyhmää.2.3 Komitean rakenne ja toimintaNykyisen neuvoa-antavan komitean toimintaa säädellään kahdella oikeudellisesti sitovalla välineellä, nimittäin neuvoston 18. joulukuuta 1963 hyväksymillä säännöillä (63/688/ETY) ja neuvoston 14. kesäkuuta 1965 hyväksymällä työjärjestyksellä.Toimintapuitteet ovat vakiintuneet vuosien varrella ilman virallista perustaa. Ne eivät ole ristiriidassa edellä mainittujen sääntöjen eivätkä työjärjestyksen kanssa.Säännöissä tai työjärjestyksessä ei edellytetä, että komitean työ järjestetään eturyhmittäin tai että pieni johtoryhmä valmistelee komitean kokoukset. Näistä on kuitenkin tullut komitean nykyisen toimintamallin avaintekijöitä.Käytännössä eturyhmiä on seuraavat kolme: kansallisten hallitusten edustajat, ammattijärjestöjen edustajat ja työnantajajärjestöjen edustajat. Ennen täysistuntoja eturyhmät käyvät sisäisiä keskusteluja, joiden tuloksista esittelijät raportoivat täysistunnossa. Lisäksi yksittäiset jäsenet voivat pyytää puheenvuoron. Kokoukset valmistelee johtoryhmä, johon kuuluu edustajia komissiosta ja kustakin eturyhmästä.Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten edustajat ovat jo monta vuotta toimineet aktiivisesti komiteassa, muun muassa koordinoimalla omien ryhmiensä kuulemisia. He myös osallistuvat komitean kokouksiin tarkkailijoina.Työntekijöitä, työnantajia ja kansallisia hallituksia edustaviin eturyhmiin perustuva rakenne on osoittautunut toimivaksi, eivätkä sidosryhmät moiti sitä. Näin ollen on syytä virallistaa se periaatteessa, ja määrätä toimintaan liittyvistä yksityiskohdista uudessa työjärjestyksessä. Tämä tehdään päätöksen 5 artiklassa.Päätösehdotuksen 5 artiklassa säädetään myös, että kukin eturyhmä nimittää esittelijän ja koordinoijan edustamaan ryhmää valiokunnassa, joka määritellään samassa artiklassa. Valiokunta muodostaa komitean toimintaa pysyvästi koordinoivan elimen, joka ottaa hoitaakseen nykyisen epävirallisen johtoryhmän tehtävät.Eturyhmät voivat täysin itsenäisesti valita koordinoijansa, joiden ei tarvitse olla komitean jäseniä. Tällä tavoin eturyhmien toimintaa koordinoimaan voidaan saada Euroopan laajuisten organisaatioiden edustajia.2.4 Komitean kokouksetPäätösehdotuksen 6 artiklassa määritellään kokousjärjestelyjä koskevat puitteet mutta ei muuteta nykyisiä sääntöjä ja käytäntöjä ja jätetään toimintaa koskevat yksityiskohdat määriteltäviksi uudessa työjärjestyksessä. Lisäksi säädetään mahdollisuudesta perustaa työryhmiä.Päätösehdotuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan kokousten puheenjohtajana toimii ammatillisesta koulutuksesta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö. Kokousten puheenjohtajana toimivan komission edustajan olisi oltava vähintään johtajatason virkamies, jotta säilytetään komitean kokousten asianmukainen poliittinen painoarvo.2.5 PäätöksentekomenettelyEhdotuksessa säilytetään pääpiirteissään entisten sääntöjen (63/688/ETY) 11 artiklan mukaiset äänestyssäännöt. Lisäksi 7 artiklan 3 kohdassa lisätään mahdollisuus nopeutettuun päätöksentekomenettelyyn (joka määritellään myöhemmin työjärjestyksessä), jotta komitea olisi tehokkaampi ja kykenisi reagoimaan nopeasti komission pyyntöihin.2.6 Jäsenten nimittämismenettely ja toimikauden pituusKomission mielestä komitean jäsenten nykyinen nimittämismenettely (sääntöjen 4 artikla, 63/688/ETY) on tyydyttävä, eikä sitä tarvitse muuttaa. Sitä vastoin päätösehdotuksen 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenten toimikausi kestää kolme vuotta eikä kaksi, kuten nykyisten sääntöjen 5 artiklan mukaan. Tämä on johdonmukaista muiden kolmikantaisten elinten sääntöjen ja käytäntöjen kanssa, ja sen katsotaan yleisesti olevan sopivan pituinen toimikausi.Ehdotuksen 3 artiklan 3 kohdassa otetaan huomioon tasa-arvonäkökohdat ja korostetaan tarvetta naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen. Siinä myös todetaan, että komitean eri tehtävien hoitamiseksi on katettava riittävällä tavalla kaikki tarvittavat taidot.3. Komission lausuntoKomissio antaa myönteisen lausunnon oheisesta ehdotuksesta, joka koskee ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean sääntöjä.Luonnos: NEUVOSTON PÄÄTÖS ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista 2 päivänä huhtikuuta 1963 tehdyn neuvoston päätöksen [14] ja erityisesti sen neljännen periaatteen viimeisen kappaleen,[14]  EYVL 63, 20.4.1963, s. 1338.ottaa huomioon komission lausunnon, [15][15]  EUVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto hyväksyi neuvoston päätöksen 63/266/ETY perusteella 18 päivänä joulukuuta 1963 ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt (63/688/ETY). [16][16]  EYVL P 190, 30.12.1963, s. 3090.(2) Siitä lähtien, kun ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea 40 vuotta sitten perustettiin, se on antanut komissiolle lausuntoja ammatilliseen koulutukseen liittyvistä kysymyksistä, esimerkiksi tiedonannoista ja muista strategisista asiakirjoista, yksittäisistä hankkeista kuten Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta sekä ammatillisen koulutuksen alan yhteisön toimintaohjelmien valmistelusta, arvioinnista ja hyödyntämisestä.(3) Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisen jälkeen on tapahtunut yhteiskunnallisia, poliittisia ja institutionaalisia muutoksia, ja tuleva laajentuminen avaa uusia näkymiä. Tämän vuoksi on tarkistettava rakentavalla tavalla neuvoa-antavan komitean kokoonpanoa ja organisatorisia puitteita.(4) Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean kolmikantarakenne ja sen tehtävät olisi pääpiirteissään säilytettävä, mutta niihin olisi tehtävä lukuisia muutoksia sen toiminnan tehostamiseksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavassa komiteassa (jäljempänä 'komitea') on jäsenvaltiota kohti kolme varsinaista jäsentä siten, että jokaisella jäsenvaltiolla on yksi kansallisen hallinnon edustaja, yksi työntekijäjärjestöjen edustaja ja yksi työnantajajärjestöjen edustaja.2. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen.Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin ainoastaan silloin, kun se jäsen, jonka varajäsen hän on, on estynyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista.3. Neuvosto nimittää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet.Neuvosto pyrkii takaamaan komitean kokoonpanossa naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen ja sen, että komiteassa on sen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat taidot.4. Neuvosto julkaisee tiedoksi varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelon Euroopan unionin virallisessa lehdessä.2 artikla1. Komitean tehtävänä on avustaa komissiota ammatillista koulutusta koskevan yhteisön politiikan täytäntöönpanossa.2. Komitean tehtävänä on erityisesti antaa komissiolle lausuntojaa) ammatilliseen koulutukseen liittyvistä yleisistä ja periaatteellisista kysymyksistäb) kysymyksistä, jotka liittyvät komission toteuttamien tai suunnittelemien ammatillisen koulutuksen alan toimien valmisteluun, täytäntöönpanoon, arviointiin ja hyödyntämiseen.Lisäksi se vaihtaa ammatilliseen koulutukseen liittyviä näkemyksiä ja kokemuksia.3. Komissio antaa komitealle tarvittavat tiedot.3 artikla1. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.2. Toimikauden päätyttyä varsinainen jäsen ja varajäsen jatkavat tehtävässään siihen asti, kunnes heidän seuraajansa nimitetään tai toimikautensa uusitaan.3. Toimikausi voi päättyä ennen kolmivuotiskauden päättymistä jäsenen erotessa tai asianomaisen jäsenvaltion ilmoitettua, että jäsenen toimikausi päättyy.Jäsenen tilalle nimitetään toinen henkilö jäljellä olevaksi toimikaudeksi 1 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.4 artikla1. Komitean jäsenet ovat jakautuneet kolmeen eturyhmään: jäsenvaltioiden hallinnon, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajiin.2. Kukin eturyhmä valitsee jäsenistään esittelijän.3. Kukin eturyhmä nimeää koordinoijan, joka osallistuu komitean, 5 artiklassa perustetun valiokunnan ja eturyhmän kokouksiin.5 artikla1. Muodostetaan valiokunta organisoimaan komitean toimintaa.Valiokunnassa on kaksi komission edustajaa sekä kunkin eturyhmän nimittämä esittelijä ja koordinoija tai heidän 8 artiklassa tarkoitetun työjärjestyksen mukaisesti valittu edustajansa.6 artikla1. Komitean puheenjohtajana toimii ammatillisesta koulutuksesta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja ja hänen estyessään joku hänen nimeämistään kyseisen pääosaston johtajista. Puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin.2. Komitea kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä.3. Puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan kutsua asiantuntijoita osallistumaan komitean kokouksiin.4. Komitea voi perustaa työryhmiä 8 artiklassa tarkoitetun työjärjestyksen mukaisesti.5. Niiden komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat komitean, valiokunnan ja työryhmien kokouksiin.6. Komissio huolehtii komitean, valiokunnan ja työryhmien sihteeristötehtävistä.7. Komitean kokouksiin voivat osallistua tarkkailijoina seuraavat henkilöt:a) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefopin) johtaja tai hänen valtuuttamansa edustajab) Euroopan koulutussäätiön johtaja tai hänen valtuuttamansa edustajac) yksi edustaja eturyhmää kohti Euroopan talousalueen jäsenvaltioista.Puheenjohtaja voi sallia muiden henkilöiden osallistuvan komitean kokouksiin.7 artikla1. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä tai edustettuina. Ainoastaan varsinaiset jäsenet tai heitä edustavat varajäsenet osallistuvat äänestyksiin.2. Komitean lausunnot on perusteltava. Lausunnoista päätetään asianmukaisesti annettujen äänten ehdottomalla enemmistöllä; pyydettäessä lausuntoon on liitettävä vähemmistön mielipiteet kirjallisina.3. Jäljempänä 8 artiklassa tarkoitetussa työjärjestyksessä määritellään nopeutettu päätöksentekomenettely.8 artiklaKomitea hyväksyy komission lausunnon saatuaan työjärjestyksen, jossa vahvistetaan sen toiminnan käytännön järjestelyt.9 artiklaPerustamissopimuksen 287 artiklan mukaisesti komitean jäsenet eivät saa ilmaista komitean, valiokunnan tai työryhmien työskentelyn kautta saamiaan tietoja, jos komissio ilmoittaa heille, että pyydetty lausunto tai esitetty kysymys on luonteeltaan luottamuksellinen.Tällaisessa tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission edustajat osallistuvat kokoukseen.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): koulutus ja kulttuuriToiminta: ammatillinen koulutusToimenpiteen nimi: ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä1. BUDJETTIKOHDATA-7030A-70312. NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (osa B): miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoinaEi sovelleta.2.2 Toimenpiteen soveltamisaika2004-[..] (Soveltamisaika on määräämätön)2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvioa) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM) / maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (ks. kohta 6.1.1)(Ei sovelleta.)b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (ks. kohta 6.1.2)(Ei sovelleta.)c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (ks. kohdat 7.2 ja 7.3)    miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn rahoitussuunnitelman mukainen.Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen muuttamista.Ehdotus voi edellyttää toimielinten välisen sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin [17][17]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.[X] Ehdotus ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAIEhdotuksen vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:(Huom.: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.)3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTANeuvoston päätös 63/266/ETY, tehty 2 päivänä huhtikuuta 1963, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [18][18]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetNyt koulutusalan yhteistyötä on vahvistettava enemmän kuin koskaan, ja niinpä kolmikantaelintä ilman muuta tarvitaan edelleen yleistä Euroopan unionin tason kuulemista varten. Komiteaa, etenkin sen kokoonpanoa ja toimintapuitteita, on kuitenkin uudistettava merkittävällä tavalla.Nykysääntöjen mukaan komiteassa pitäisi olla 150 jäsentä sitten, kun Euroopan unionissa on 25 jäsenvaltiota. Sellaisena se olisi erittäin kankea elin, joka tuskin kykenisi hoitamaan tehokkaasti neuvoa-antavaa tehtäväänsä. Lisäksi komitean koosta riippumatta sen työskentelymenetelmiä on uudistettava sen perustamisen jälkeen tapahtuneiden suurten muutosten edellyttämällä tavalla, ja tämä olisi hyvä hyväksyä virallisesti sen perussäädöksessä.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet(Ei sovelleta.)5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet(Ei sovelleta.)5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt(Ei sovelleta.)5.3 Toteuttamistavat(Ei sovelleta.)6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B-osa (koko ohjelmakaudeksi)(Ei sovelleta. Ei vaikutuksia talousarvion B-osaan.)6.1.1 Rahoitustuki6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) [19][19]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.(Ei sovelleta. Ei vaikutuksia talousarvion B-osaan.).7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1 Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.1 Mainittava komiteatyyppi sekä ryhmä, johon se kuuluu.>TAULUKON PAIKKA>Kustannukset on laskettu nykyisten 15 jäsenvaltion osalta.Henkilöstö- ja hallintoresurssitarpeet rahoitetaan vuosittaisen määrärahojen jakoa koskevan menettelyn yhteydessä pääosaston hallintoon osoitetuista määrärahoista.8. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 Seurantajärjestelmä(Ei sovelleta.)8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot(Ei sovelleta.)9. PETOSTENTORJUNTATOIMET(Ei sovelleta.)


Avis juridique important

|

51999SC1309

Luonnos: EYNorja-sekakomitean päätös käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen pöytäkirjan n:o 3 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/99/1309 lopull. */

Luonnos: EY-NORJA-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen pöytäkirjan n:o 3 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi -  (komission esittämä) PERUSTELUT1. YLEISTÄAlkuperäsäännöt ovat korvaamattoman tärkeitä yhteisön ja sen kauppakumppaneiden vapaakauppasopimusten moitteettomalle toiminnalle.Essenissä vuoden 1994 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnitti huomiota yhteisön allekirjoittamiin eri sopimuksiin sisältyvissä alkuperäsäännöissä tuolloin esiintyneisiin eroihin ja siihen, että ne muodostivat kaupan esteen. Tämän vuoksi käynnistettiin ohjelma, jonka tarkoituksena on soveltaa samanlaisia alkuperäsääntöjä ja siten integroida yhteisön sekä Keski- ja Itä-Euroopan maiden, Baltian maiden, EFTA- ja ETA-maiden välinen kauppa. Eurooppa-neuvosto päätti myös, että muut edellä mainittujen maiden kaltaisessa tilanteessa olevat maat voitaisiin myöhemmin integroida järjestelmään samalla tavalla; tämä toteutuikin Turkin osalta, kun järjestelmää alettiin soveltaa Turkista peräisin oleviin teollisuustuotteisiin 1. tammikuuta 1999 alkaen.Alkuperäsäännöt eivät kuitenkaan ole muuttumattomia. Niiden on sopeuduttava sen vapaakauppa-alueen poliittisiin ja taloudellisiin vaatimuksiin, jolla niitä sovelletaan. Sen vuoksi on jo osoittautunut välttämättömäksi tehdä tiettyjä muutoksia vuonna 1997 voimaan tulleisiin sääntöihin, ja koko sopimuskehystä koskevat muutokset tulivat voimaan 1. tammikuuta 1999.2. EY:N JA KIE-MAIDEN SOPIMUKSIIN, EY:N JA EFTA-MAIDEN SOPIMUKSIIN SEKÄ ETA-SOPIMUKSEEN SISÄLTYVIIN ALKUPERÄSÄÄNTÖIHIN TEHTÄVÄT MUUTOKSETAlkuperäsääntöjä koskevan yhtenäistetyn pöytäkirjan ja siihen vuonna 1999 tehtyjen muutosten voimaantulon jälkeen on osoittautunut tarpeelliseksi tehdä pöytäkirjojen liitteeseen II tiettyjä teknisiä muutoksia. Kyseiset ehdotettavat muutokset koskevat tuotteita, joiden raaka-aineista on pulaa kauppa-alueella.3. PÄÄTELMÄTLiitteenä oleva luonnos kuuluu osana 14 ehdotuksen sarjaan, jonka tarkoituksena on parantaa yhteisen alkuperäsääntöjärjestelmän toimintaa.  Nämä 14 ehdotusta tulisi käsittää yhtenä kokonaisuutena. Jotta tällä hetkellä voimassa oleva valmistuksen ja käsittelyn kumulaatiota koskeva järjestelmä säilyisi edelleen voimassa, on tärkeää, että kaikki ehdotukset tulisivat voimaan samanaikaisesti eli 1. tammikuuta 2000. Komissio pyytää neuvostoa määrittämään yhteisen kannan kussakin sopimuksessa määrätyille eri komiteoille esitettäväksi. Luonnos:EY-NORJA-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSkäsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen pöytäkirjan n:o 3 muuttamisestaSEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon 14 päivänä toukokuuta 1973 Brysselissä allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen [1], jäljempänä 'sopimus',[1]   EYVL L 171, 27.6.1973, s. 2.ottaa huomioon käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn pöytäkirjan n:o 3, jäljempänä 'pöytäkirja n:o 3', ja erityisesti sen 38 artiklan,sekä katsoo, ettäkäsitteen "alkuperätuotteet" määrittelyä on muutettava, jotta voitaisiin varmistaa sellaisen laajennetun kumulaatiojärjestelmän, joka mahdollistaa Euroopan yhteisön, Puolan, Unkarin, Tqekin, Slovakian, Bulgarian, Romanian, Latvian, Liettuan, Viron, Slovenian, Turkin, Euroopan talousalueen, jäljempänä 'ETA', Islannin, Norjan ja Sveitsin alkuperäainesten käytön, moitteeton toiminta,valuuttamääriä koskeviin artikloihin olisi suotavaa tehdä muutoksia, jotta euron käyttöönotto voitaisiin ottaa täysin huomioon, javalmistusmenetelmien kehityksen ja tiettyjen raaka-aineiden pulan huomioon ottamiseksi on korjattava pöytäkirjan luetteloa valmistus- ja käsittelytoimista, jotka on tehtävä, jotta ei-alkuperäainekset voivat saada alkuperäaseman,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehty pöytäkirja n:o 3 seuraavasti:1. Korvataan 21 ja 26 artiklassa ilmaus "ecu" ilmauksella "euro".2. Korvataan 30 artikla seuraavasti:"30 artiklaEuroina ilmaistut määrät1. Viejämaa vahvistaa euroina ilmaistuja määriä vastaavat määrät viejämaan kansallisena valuuttana ja saattaa ne tuojamaiden tietoon Euroopan komission välityksellä.2. Kun määrät ovat suuremmat kuin tuojamaan vahvistamat vastaavat määrät, se hyväksyy ne, jos tuotteet laskutetaan viejämaan valuuttana. Jos tuotteet laskutetaan EY:n jäsenvaltioiden tai jonkin muun 3 ja 4 artiklassa tarkoitetun maan valuuttana, tuojamaa hyväksyy asianomaisen maan ilmoittaman määrän.3. Kansallisena valuuttana käytettävät määrät ovat euroina ilmaistavien määrien vasta-arvot kyseisenä kansallisena valuuttana euron lokakuun 1999 ensimmäisen työpäivän kurssin mukaisesti.4. Sekakomitea tarkastelee yhteisön tai Norjan pyynnöstä euroina ilmaistuja määriä ja niiden vasta-arvoja EY:n jäsenvaltioiden ja Norjan kansallisina valuuttoina. Tätä tarkastelua suorittaessaan sekakomitea varmistaa, että kansallisena valuuttana käytettävät määrät eivät pienene, ja harkitsee lisäksi, onko aiheellista säilyttää näiden arvorajojen reaalivaikutus entisellään. Tätä tarkoitusta varten se voi päättää euroina ilmaistujen määrien muuttamisesta."3. Muutetaan liite II seuraavasti:a) korvataan HS-nimikettä 1904 koskeva kohta seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>b) korvataan HS-nimikettä 2207 koskeva kohta seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>c) korvataan HS-nimikkeistön 57 ryhmää koskeva kohta seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>d) korvataan HS-nimikettä 8401 koskeva kohta seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>e) lisätään HS-nimikkeitä 9606 ja 9612 koskevien kohtien väliin seuraava:>TAULUKON PAIKKA>2 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000.Tehty Brysselissä  Sekakomitean puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS1. BUDJETTIKOHTA 12 luvun 120 momentti (tullittomuus)2. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 133 artikla.3. TOIMENPITEIDEN NIMI Luonnos käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä tehdyn EY:n ja KIE-maiden, EY:n ja Baltian maiden sekä EY:n ja Slovenian välisten Eurooppa-sopimusten sekä ETA-sopimuksen pöytäkirjan n:o 4 ja ETY:n ja EFTA-maiden vapaakauppasopimusten pöytäkirjan n:o 3 muuttamisesta.4. TAVOITE Ei-alkuperäaineksiin alkuperäaseman saamiseksi sovellettavia valmistus- ja käsittelytoimia koskevien tiettyjen sääntöjen muuttaminen sekä tiettyjen sääntöjen muuttaminen euron käyttöönoton huomioon ottamiseksi. 5. toimenpiteen kustannukset Koska muutosten pääasiallisena tarkoituksena on tiettyjen alkuperäsääntöjen muuttaminen, eikä muutoksilla ole vaikutusta sopimuksessa määrättyihin myönnytyksiin, tällä ehdotuksella ei näyttäisi olevan rahoitusvaikutuksia.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005SC1611

Luonnos ETA:n sekakomitean päätös ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) muuttamisesta  - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/2005/1611 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 12.12.2005SEK(2005) 1611 lopullinenLuonnosETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) muuttamisesta- LUONNOS YHTEISÖN YHTEISEKSI KANNAKSI -(KOMISSION ESITTÄMÄ)PERUSTELUT1. ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä yhteisön ja ETA:n EFTA-valtioiden yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.2. Liitteenä olevan luonnoksen ETA:n sekakomitean päätökseksi, joka koskee neuvoston asetusta (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla (EY) N:o 1655/1999, (EY) N:o 807/2004 ja (EY) N:o 1159/2005, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 1366/97/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1376/2002/EY, tavoitteena on muuttaa sopimuksen pöytäkirja 31 yhteistyön laajentamiseksi Euroopan laajuisten verkkojen ja televiestintäverkkojen alalla.Asetukseen (EY) N:o 2236/95 ja sen myöhempiin muutoksiin liittyvä yhteistyö rajoitetaan Euroopan laajuisiin televiestintäverkkoihin.EFTA-valtiot osallistuvat Euroopan laajuisiin verkkoihin ja televiestintäverkkoihin liittyviin hankkeisiin ja toimiin 1. tammikuuta 2006 alkaen.3. ETA-sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta yhteisön kannan tällaisiin päätöksiin.4. ETA:n sekakomitean päätösluonnos annetaan neuvoston hyväksyttäväksi, jonka jälkeen komissio esittää yhteisön kannan ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.LuonnosETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin ... päivänä ...kuuta ... tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o .../.... [1].(2) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä niin, että sen piiriin kuuluu Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 18 päivänä syyskuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95[2].(3) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä niin, että sen piiriin kuuluu Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta 19 päivänä heinäkuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/1999[3].(4) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 sekä asetusten (EY) N:o 1655/2000, (EY) N:o 1382/2003 ja (EY) N:o 2152/2003 muuttamisesta rahoitusohjeiden mukauttamiseksi Euroopan unionin laajentumisen huomioon ottamiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 788/2004[4] sisällytettiin sopimukseen 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 90/2004[5].(5) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä niin, että sen piiriin kuuluu Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 807/2004[6].(6) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä niin, että sen piiriin kuuluu Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1159/2005[7].(7) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä niin, että sen piiriin kuuluu Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista 17 päivänä kesäkuuta 1997 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97/EY[8].(8) On aiheellista laajentaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä niin, että sen piiriin kuuluu Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehdyn päätöksen N:o 1336/97/EY muuttamisesta 12 päivänä heinäkuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1376/2002/EY[9].(9) Asetukseen (EY) N:o 2236/95 ja sen myöhempiin muutoksiin liittyvä yhteistyö rajoitetaan Euroopan laajuisten televiestintäverkkoihin.(10) Sopimuksen pöytäkirja 31 olisi sen vuoksi muutettava, jotta tämä laajennettu yhteistyö voitaisiin aloittaa 1 päivänä tammikuuta 2006,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 2 artikla seuraavasti:1. Lisätään 6 kohdan (Eurooppalaisen digitaalisen sisällön edistäminen maailmanlaajuisissa verkoissa) jälkeen kohta seuraavasti:”7. EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2006 seuraavien säädösten mukaisiin toimiin siltä osin kuin ne liittyvät yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen alalla:- 395 R 2236 : neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä (EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:- 399 R 1655 : Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999 (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1),- 32004 R 0788 : Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 788/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 17),- 32004 R 0807 : Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 807/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46),- 32005 R 1159 : Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1159/2005, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005 (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 16).- 397 D 1336 : Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1336/97/EY, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1997, Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista (EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:- 32002 D 1376 : Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1376/2002/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2002 (EYVL L 200, 30.7.2002, s. 1).”.2. Lisätään 2 kohtaan kohta seuraavasti:”EFTA-valtiot osallistuvat budjettikohtien 09 03 04 ja 09 01 04 03 (Televiestintäalan Euroopan laajuiset verkot) sekä näitä seuraavien vastaavien budjettikohtien rahoitukseen 7 kohdassa tarkoitettujen toimien osalta sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.”.3. Korvataan 3 kohta seuraavasti:”EFTA-valtiot osallistuvat 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin ja toimiin liittyvän yhteistyön alettua täysimääräisesti niiden Euroopan yhteisön komiteoiden työhön, jotka avustavat Euroopan komissiota kyseisten ohjelmien ja toimien hallinnoimisessa, kehittämisessä ja täytäntöönpanossa.”.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle*.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaETA:n sekakomitean sihteerit [pic][pic][pic]

[1] EUVL L…

[2] EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1.

[3] EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1.

[4] EUVL L 138, 30.4.2004, s. 17.

[5] EUVL L 349, 25.11.2004, s. 52.

[6] EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46.

[7] EUVL L 191, 22.7.2005, s. 16.

[8] EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12.

[9] EYVL L 200, 30.7.2002, s. 1.* [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.]