				|

		52013PC0525

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
EU:n politiikan toteuttaminen edellyttää
vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja EU:n taloudellisesta,
yhteiskunnallisesta ja ympäristötilanteesta sekä sen eri osa-alueista
kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan tilastot ovat välttämättömiä
sen varmistamiseksi, että Eurooppa olisi ymmärrettävä suurelle yleisölle ja
että kansalaiset voivat osallistua demokraattiseen prosessiin ja keskusteluun
EU:n nykytilanteesta ja tulevaisuudesta.
Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annettu
asetus (EU) N:o 99/2013 hyväksyttiin 15. tammikuuta 2013, ja sillä tarjotaan
yleiset puitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja
levittämiselle vuosina 2013–2017.
Tätä asetusta koskevaan komission ehdotukseen
sisältyi ohjelman viiden vuoden toteutusajaksi 299,2 miljoonan euron määräraha,
jota neuvosto tai Euroopan parlamentti ei kiistänyt tavallisen
lainsäätämisjärjestyksen aikana. Euroopan parlamentti kuitenkin toi esiin 13.
kesäkuuta 2012 annetussa monivuotista rahoituskehystä ja omia resursseja
koskevassa päätöslauselmassa, että monivuotisiin ohjelmiin liittyviä
lainsäädäntöehdotuksia koskevat neuvottelut saatetaan päätökseen, kunhan on
päästy sopimukseen niiden määrärahoista.
Sen vuoksi asetuksessa (EU) N:o 99/2013
vahvistetaan määrärahat vain vuodelle 2013 ja katetaan ohjelmakausi 2007–2013
ja kehotetaan komissiota tekemään Euroopan parlamentille ja neuvostolle kauden 2014–2017
määrärahoja koskeva lainsäädäntöehdotus viimeistään kolme kuukautta vuosien 2014–2020
monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen jälkeen.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
Euroopan tilasto-ohjelmaa 2013–2017 koskevasta
asetusehdotuksesta (KOM(2011) 928 lopullinen, 21.12.2011), johon sisältyi
vuosia 2014–2017 koskeva budjetti, on kuultu intressitahoja ja tehty
vaikutustenarviointi.
Sen vuoksi muiden kuulemisten tai arviointien
suorittamista ei pidetty tarpeellisena.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Ehdotuksessa esitetään määrärahat Euroopan
tilasto-ohjelman 2013–2017 neljälle toteutusvuodelle, jotka kuuluvat
ohjelmakauden 2014–2020 (monivuotinen rahoituskehys) piiriin. Tätä varten
ehdotetaan rahoitusta koskevan 7 artiklan muuttamista.
Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun
asetuksen muita säännöksiä ei muuteta, etenkään tavoitteita ja liitettä, jossa
määritellään tilastotuotokset viideksi vuodeksi.
4.           VAIKUTUS TALOUSARVIOON
Koska erityistavoitteet ja tilastotuotokset
viideksi vuodeksi on vahvistettu asetuksessa, kaudelle 2014–2017 ehdotettu
budjetti on 234,8 miljoonaa euroa, joka katetaan ohjelmakaudelta 2014–2020.
5.           LISÄTIEDOT
Euroopan talousalue
Ehdotettu asetus koskee ETA-sopimuksen
soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se olisi ulotettava koskemaan
Euroopan talousaluetta.
2013/0249 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetun
asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta
(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen
teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017
annetussa asetuksessa (EU) N:o 99/2013[1]
tarjotaan puitteet ja määritetään tavoitteet ja tuotokset Euroopan tilastojen
kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle vuosina 2013–2017.
(2)       Asetuksessa (EU) N:o 99/2013
vahvistetaan määrärahat vain vuodelle 2013, joka kuuluu ohjelmakaudelle 2007–2013,
ja kehotetaan komissiota tekemään Euroopan parlamentille ja neuvostolle kauden 2014–2017
määrärahoja koskeva lainsäädäntöehdotus viimeistään kolme kuukautta vuosien 2014–2020
monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen jälkeen.
(3)       Vuosia 2014–2020 koskevan
monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annettu neuvoston asetus (EU) N:o
.../... hyväksyttiin ...
(4)       Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 99/2013
olisi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU) N:o 99/2013 seuraavasti:
Korvataan 7 artikla seuraavasti:
”7
artikla
Rahoitus
1) Unionin osuudeksi ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteista
ohjelmakauteen 2007–2013 kuuluvana vuonna 2013 vahvistetaan 57,3 miljoonaa
euroa. Unionin osuudeksi ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteista
ohjelmakauteen 2014–2020 kuuluvina vuosina 2014–2017 vahvistetaan 234,8 miljoonaa
euroa.
2) Komissio panee unionin rahoitustuen
täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti.
3) Komissio tekee päätöksen vuotuisista
määrärahoista budjettivallan käyttäjän oikeuksia kunnioittaen.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä
sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1         Ehdotuksen/aloitteen nimi
Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017
annetun asetuksen (EU) N:o 99/2013 muuttamisesta
1.2         Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[2]
Tilastot
(3403 – Tilastotietojen tuottaminen, 3480 – Hallinnollinen tuki Eurostatille, 3481
– Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille)
1.3         Ehdotuksen/aloitteen
luonne
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen
toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[3].
X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen,
joka on suunnattu uudelleen.
1.4         Tavoitteet
1.4.1      Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Ehdotus
on Euroopan unionin painopistealueiden mukainen, sillä ohjelmassa kehitetyt,
tuotetut ja levitetyt tilastot myötävaikuttavat EU:n politiikkojen
toteuttamiseen. Tällaisia politiikkoja ovat esimerkiksi älykkään, kestävän ja
osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategia ja muut politiikat, jotka kuuluvat
komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2014 (eli kestävä ja
yhdennetty talouden hallinta, ilmastonmuutos, kasvu ja sosiaalinen
yhteenkuuluvuus, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio).
1.4.2      Erityistavoite (erityistavoitteet)
sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite nro 1: Tuotetaan
oikea-aikaisesti, kustannustehokkaasti ja ilman tarpeetonta päällekkäistä työtä
unionin politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi
prioriteetteja ilmentäviä tilastotietoja ja säilytetään tasapaino talouden,
sosiaalisten ja ympäristöalojen välillä sekä palvellaan Euroopan tilastojen
erilaisten käyttäjäryhmien, kuten päättäjien, tutkijoiden, yrityksien ja unionin
kansalaisten yleensä, tarpeita.
Toiminto toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
3403
– Tilastotietojen tuottaminen
Erityistavoite nro 2: Pannaan täytäntöön
Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta
ja parantamaan laatua.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
3403
— Tilastotietojen tuottaminen, 3480 — Hallinnollinen tuki Eurostatille, 3481 —
Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille
Erityistavoite nro 3: Vahvistetaan
kumppanuutta ESS:ssä ja sen ulkopuolella ESS:n tuottavuuden lisäämiseksi ja sen
johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen
tuottajana.
Toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
3481
— Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille
Erityistavoite nro 4: Varmistetaan ohjelman
koko keston ajan jatkuva tilastojen toimittaminen sillä edellytyksellä, että
tämä ei vaikuta Euroopan tilastojärjestelmän prioriteettien asettamiseen.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
3403
– Tilastotietojen tuottaminen
1.4.3      Odotettavissa olevat
tulokset ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Vaikutukset Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon: myönteisiä, sillä Euroopan tilasto-ohjelma on perussopimusten,
rahoitusnäkymien ja Euroopan unionin poliittisten painopistealueiden mukainen,
siinä on otettu huomioon tilastotietojen tarve EU:n politiikkojen tueksi ja se
sisältää mekanismin priorisoinnin tehostamiseksi ja yritysten ja kansalaisten
vastausrasitteen vähentämiseksi. Jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman
valmisteluun, ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta.
Vaikutukset komission jäsenten kollegioon ja komission yksiköihin: myönteisiä, sillä Euroopan tilasto-ohjelma on perussopimusten ja
rahoitusnäkymien mukainen, siinä on otettu huomioon tilastotietojen tarve EU:n
politiikkojen tueksi ja siinä otetaan käyttöön tehokas
laadunhallintajärjestelmä. Ohjelmaa arvioidaan tarkasti, ja resurssit jaetaan
budjetointijärjestelmän puitteiden mukaisesti.
Vaikutukset kansallisiin tilastolaitoksiin
(mukaan lukien kansallisten tilastolaitosten pääjohtajien kokous, ESS-komitea,
kumppanuusryhmä ja johtajien ryhmät) ja muihin kansallisiin tilastojen
tuottajiin: myönteisiä, sillä ohjelma sisältää mekanismin priorisoinnin
tehostamiseksi ja yritysten ja kansalaisten vastausrasitteen vähentämiseksi.
Siinä otetaan huomioon ESS:n yhteinen strategia asiaa koskevan tiedonannon
täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman valmisteluun, ja sen
täytäntöönpanossa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta.
Vaikutukset eurooppalaiseen tilastoja käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan,
Euroopan keskuspankkiin, raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomiteaan ja
muihin ei-institutionaalisiin käyttäjiin: myönteisiä,
sillä ohjelmassa on otettu huomioon tilastotietojen tarve EU:n politiikkojen
tueksi ja siinä varmistetaan, että käyttäjille tarjotaan tarkoituksenmukaisia
tilastoja (ajoissa ja poliittisten tarpeiden ja vaatimusten mukaisesti).
Vaikutukset Eurostatiin: myönteisiä, sillä
Euroopan tilasto-ohjelma on EU:n tilastojen tuotantotapaa koskevan tiedonannon
mukainen, siinä otetaan käyttöön tehokas laadunhallintajärjestelmä, se tarjoaa
vakaat puitteet yhdenmukaiselle ja hallitulle vuosittaiselle
ohjelmasuunnittelulla ja määrärahojen kohdentamiselle ja siinä esitetään selkeä
näkemys Eurostatin kehityksen suunnasta. Ohjelmaa myös arvioidaan tehokkaasti.
1.4.4      Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Kaikkien
Euroopan tilasto-ohjelmassa 2013–2017 lueteltujen tavoitteiden osalta on
määritelty pääasialliset toimet ja indikaattorit. Ohjelman tavoitteet
määritellään tarkemmin vuotuisissa työohjelmissa, ja tuloksia seurataan koko
ohjelmakauden ajan.
Ohjelman
yleistavoitetta olla Eurooppaa koskevien korkealaatuisten tilastojen johtava
tuottaja seurataan seuraavasti:
-
Toteutetaan käyttäjätyytyväisyystutkimus, jossa tarkastellaan erityisesti
niiden käyttäjien prosentuaalista osuutta, jotka pitävät Euroopan tilastojen
yleistä laatua ”erittäin hyvänä” tai ”hyvänä”.
1.5         Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1      Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella
vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Monivuotisen
Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen perustuu Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009[4]
13 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että Euroopan tilasto-ohjelmassa on
vahvistettava Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä
koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet
enintään viiden vuoden ajaksi. Ohjelmassa on määriteltävä prioriteetit Euroopan
unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Ehdotuksen edunsaajia ovat
Euroopan tilastojen käyttäjät ja tuottajat, eli Euroopan parlamentti ja
neuvosto, komission pääosastot, Euroopan keskuspankki, kansalliset
tilastolaitokset ja muut Euroopan tilastojen kansalliset tuottajat,
eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea ja muut
ei-institutionaaliset käyttäjät sekä tietenkin suuri yleisö.
1.5.2      EU:n osallistumisesta
saatava lisäarvo
Poliittiset
päättäjät ja markkinatoimijat tarvitsevat jatkuvasti tilastoja
päätöksenteossaan ja päätösten täytäntöönpanon seurannassa ja arvioinnissa.
Tilastot tarjoavat olennaisen infrastruktuurin, jonka avulla demokratiat ja
nykyaikaiset taloudet voivat toimia vakaasti ja tehokkaasti. Euroopan unioni
tarvitsee korkealaatuista tilastotietopalvelua voidakseen täyttää tehtävänsä.
Euroopan tilastojen on oltava luotettavia, ajantasaisia ja poliittisista
vaikutuksista riippumattomia ja käyttäjien kannalta helppokäyttöisessä
muodossa. Tilastotietojen laadinnan ei pitäisi aiheuttaa kohtuutonta rasitetta
tietoja antaville tahoille, ja tietojen keruu on toteutettava toissijaisuus- ja
suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti.
Eurostat
on yhdessä jäsenvaltioiden tilastoviranomaisten ja muiden Euroopan tilastojen
kehittämisestä, tuottamisesta ja levittämisestä vastaavien jäsenvaltioiden
viranomaisten kanssa luonut asiaan liittyvän kumppanuuden eli Euroopan
tilastojärjestelmän (ESS). Myös ETA-maat ovat kumppanuuden osapuolia.
Jäsenvaltiot keräävät tietoja ja laativat tilastoja itseään ja EU:ta varten.
ESS
toimii verkostona, jossa Eurostatin tehtävä on vastata tilastojen
yhdenmukaistamisesta tiiviissä yhteistyössä kansallisten tilastoviranomaisten
kanssa. EES:n työ keskittyy pääasiassa EU:n politiikanaloihin, joiden
laajennettua yhdenmukaistamista on tehty lähes kaikilla tilastoaloilla.
ESS
helpottaa tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden kesken
ja on mukana kehittämässä uusia teknologioita, yhteisiä työvälineitä ja
yhteistyöverkostoja tavoitteena hyödyntää mahdolliset synergiaedut ja välttää
päällekkäisyyksiä ja siten tasoittaa tietä tulevaisuuden haasteet täyttävän
uuden tuotantotavan käyttöönotolle.
Yhdenmukaistamiseen,
sujuvuuteen ja sääntelyyn tähtäävät toimet voidaan parhaiten käynnistää
Euroopan unionin tasolla, jolloin hankkeet voidaan toteuttaa mahdollisimman
tehokkaasti.
1.5.3      Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Yhteisön
tilasto-ohjelmassa 2008–2012[5]
eniten ongelmia aiheutti se, että sen rakenne on vahvistettu viideksi vuodeksi
ja tavoitteet määritelty yksityiskohtaisesti. Ohjelman hyväksymisen jälkeen
monet asiat ovat muuttuneet huomattavasti. Euroopan tilastoja koskevat
oikeudelliset peruspuitteet ovat muuttuneet. On hyväksytty EU:n tilastojen
tuotantotapaa koskeva tiedonanto ja ESS:n yhteinen strategia, Lissabonin
sopimus on tullut voimaan, uusi Euroopan komissio on aloittanut toimikautensa
(toimikausi on tammikuusta 2010 joulukuuhun 2014), on käynnistetty useita uusia
poliittisia aloitteita (kuten Eurooppa 2020 –strategia) ja ESS:n hallinnollisia
rakenteita on vahvistettu. Mitään näistä muutoksista ei oteta huomioon
nykyisessä ohjelmassa. Jotkin ohjelman osat ovat vanhentuneita, ja
suunniteltujen ja tosiasiallisten toimien välillä on eroja. Tämä vähentää
ohjelman täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin merkitystä, koska monet
toteutettavat toimet eivät kuulu ohjelmaan. Toisaalta on raportoitava toimista,
jotka kuuluvat ohjelmaan mutta joita ei enää toteuteta.
Euroopan
tilasto-ohjelman valmisteluvaiheessa kumppanuusryhmän[6] työryhmä 3
ehdotti monivuotiselle ohjelmalle kaudeksi vuosia 2013–2017. ESS-kumppanien
(ESS-komitea, kansallisten tilastolaitosten pääjohtajat, johtajien ryhmä ja
eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea) roolia ohjelman
valmisteluprosessissa haluttiin vahvistaa.
On
syytä mainita, että komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa
yhteisön tilasto-ohjelman 2003–2007 jälkiarviointia koskevassa kertomuksessa[7]
esitettiin suosituksia tulevien monivuotisten ohjelmien osalta. Suositukset
olivat seuraavat:
Parannetaan ohjelman ja vuotuisten työohjelmien välistä yhteyttä. Ohjelma suunnitellaan puiteohjelmaksi, jossa esitetään strateginen
visio seuraavaksi viideksi vuodeksi ja jolla – yhdessä vuotuisten työohjelmien
kanssa – varmistetaan ohjelman joustavuus ja relevanssi koko kauden ajaksi.
Ohjelma on viitekehys, joka nimenomaisesti mainitaan vuotuisissa työohjelmissa
ja johon ne perustuvat.
Parannetaan ohjelman täytäntöönpanon seurantaa
Ohjelmaa olisi seurattava yleisesti määrittelemällä indikaattorit, jotka
antavat riittävästi tietoa toiminnallisten ja strategisten tavoitteiden
saavuttamisesta ohjelmakauden kuluessa.
Komission
Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012
väliarviointia koskevassa kertomuksessa kehotettiin ottamaan tulevaisuudessa
huomioon seuraavat kohdat:
- Uusien
tilastotietotarpeiden määrittely. Tarvitaan integroidumpaa toimintatapaa,
jossa käytetään useita tietolähteitä ja jossa tietolähteitä yhdistetään.
Lisäksi menetelmiä, käsitteitä ja määritelmiä olisi yhdenmukaistettava.
- Kumppanuuden
vahvistaminen ESS:ssä. Jäsenvaltioiden kanssa olisi luotava enemmän
erilaisia integroituja yhteistyömalleja.
- Käsitteellinen
lähestymistapa toimien ennakkopriorisointiin ja resurssien saatavuus
ohjelman täytäntöönpanemiseksi katsottiin tarpeelliseksi, jotta voidaan
vähentää vastausrasitetta ja tuottajille aiheutuvia kustannuksia.
On syytä mainita
myös, että nykyistä yhteisön tilasto-ohjelmaa 2008–2012 tarkasteltiin osana
Eurostatin sisäisen tarkastuksen arviointitoimintoa koskevaa
tarkastuskertomusta[8], jossa todettiin, että
nykyisen ohjelman osalta ei tehty ennakkoarviointia, ja suositeltiin tällaisen
arvioinnin tekemistä tulevien ohjelmien osalta varainhoitoasetuksen[9] (27 artikla) ja sen soveltamissääntöjen[10] (21 artikla) mukaisesti.
Jotta
vältetään liian yksityiskohtaisen ohjelman asettamat rajoitukset ja jotta
ohjelma voidaan mukauttaa kehitykseen ja uusiin tai muuttuviin poliittisiin
prioriteetteihin, Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 suunnitellaan yleiseksi
suunnitteluvälineeksi, jossa toteutettavat tavoitteet ja toimet kuvataan
yleisesti ja jolla vahvistetaan yleiset puitteet vuotuisten työohjelmien ja
niihin sisältyvien yksityiskohtaisten tavoitteiden ja toimien valmistelua
varten.
ESS:n
kehittyminen ja EU:n tilastojen tuotantotapaa koskevan tiedonannon
täytäntöönpano edellyttävät, että Euroopan tilasto-ohjelmassa 2013–2017
keskitytään erityisesti tulevaisuuden haasteiden ratkaisemiseen ja kysynnän ja
resurssien tasapainottamiseen. Vahva ESS-kumppanuus on erittäin tärkeää, ja
siksi ohjelman valmisteluun on otettu mukaan laaja sidosryhmien kuuleminen.
Aiemman
kokemuksen perusteella käyttöön otetaan mekanismeja, joilla varmistetaan
suunnittelu- ja raportointiprosessien johdonmukaisuus luomalla parempi yhteys
tavoitteiden ja vuotuisten työohjelmien välille ja tehostamalla ohjelman
täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia.
Yhteisön
tilasto-ohjelmaa 2008–2012 koskevassa väliarvioinnissa annetut suositukset on
otettu huomioon Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 tavoitteiden ja indikaattoreiden
laadinnassa. Siltä osin kuin on kyse tilastovaatimusten ennakkopriorisoinnin
tarpeesta vastausrasitteen ja tuottajille aiheutuvien kustannusten
vähentämiseksi on esitetty, että otetaan käyttöön priorisointimekanismi, joka
esitettiin ESS-komitealle 18. marraskuuta 2010[11].
Lisäksi
tehtiin ennakkoarviointi varainhoitoasetuksen[12] (27artikla) ja sen soveltamissääntöjen[13] (21
artikla) mukaisesti.
1.5.4      Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Yhtäaikaisesti
nykyisen yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012 kanssa vuosina 2009–2013 pannaan
täytäntöön toinen monivuotinen ohjelma, Euroopan yritys- ja kauppatilastojen
uudenaikaistamisohjelmaan (MEETS). Ohjelmien hallinnoinnin tehostamiseksi
Eurostat päätti, että tulevaisuudessa toteutetaan ainoastaan yksi monivuotinen
ohjelma. Näin ollen vuoden 2013 jälkeiset yritys- ja kauppatilastoja koskevat
tavoitteet ja sosiaalitilastojen uudenaikaistamista koskevat toimet ovat osa
Euroopan tilasto-ohjelmaa 2013–2017.
Lisäksi
Eurostatin tehtäviin kuuluu Euroopan tilastojen tuottamisen koordinointi 17.
syyskuuta 2012 tehdyn komission päätöksen 2012/504/EU mukaisesti. Eurostat
osallistuu komission pääosastojen ja muiden yksiköiden tilastoihin liittyvien
ohjelmien laatimiseen jo varhaisessa vaiheessa.
1.6         Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
þ Ehdotuksen/aloitteen
mukaisen toiminnan kesto on rajattu.
–
þ Ehdotuksen/aloitteen
mukainen toiminta alkaa [1.1.]2014 ja päättyy [31.12.]2017.
–
þ Rahoitusvaikutukset
alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2017 maksusitoumusmäärärahojen osalta
ja alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2021 maksumäärärahojen osalta.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7         Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[14]
þ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  yhteisöjen perustamille elimille[15]
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun
tehtäviä suorittaville yhteisöille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä
kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa, erityisesti OECD:n, Yhdistyneiden kansakuntien ja
Maailmanpankin kanssa
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
2            HALLINNOINTI
2.1         Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan sovellettavat
aikavälit ja edellytykset.
Euroopan
tilasto-ohjelman 2013–2017 ennakkoarviointi toteutettiin lokakuun 2010 ja
huhtikuun 2011 välisenä aikana varainhoitoasetuksen meno-ohjelmia koskevien
säännösten mukaisesti. Sen suoritti Eurostatin strategisen suunnittelun
yksikkö, jota avusti oikeudellisten asioiden yksikkö. Siitä keskusteltiin
Eurostatin sisäisen työryhmän kanssa, joka valmistelee Euroopan
tilasto-ohjelmaa 2013–2017 ja joka koostuu kunkin Eurostatin linjan edustajista
(yksikönpäällikkötasolla). Ennakkoarviointi hyväksyttiin Eurostatin johtajien
kokouksessa 12. huhtikuuta 2012.
Ennakkoarvioinnin
keskeiset havainnot sisällytettiin säädösehdotukseen liittyvään
rahoitusselvitykseen. Aiemmasta toiminnasta saadut kokemukset, jotka otettiin
huomioon ohjelman laatimisessa, esitetään säädösehdotukseen liittyvän
rahoitusselvityksen kohdassa 1.5.3 ”Vastaavista toimista saadut kokemukset”.
Ohjelman tavoitteet esitetään itse ehdotuksessa.
Ehdotuksen
2 artiklassa säädetään, että ohjelma toteutetaan komission vuotuisiin tilastoja
koskeviin työohjelmiin sisältyvän vuosittaisen suunnittelun avulla asetuksen
(EY) N:o 223/2009 mukaisesti. Nämä ohjelmat ja niitä vastaava rahoitus
vahvistetaan komission päätöksillä, joissa esitetään yksityiskohtaisesti
tuotokset ja tulokset (tavoitteet ja indikaattorit), jotka viitekauden aikana
on saavutettava. Seuranta toteutetaan säännöllisillä kertomuksilla resurssien
käytöstä ja edistymisestä tavoitteiden saavuttamisessa.
Tarkoituksena
on laatia Euroopan tilastoista annetun asetuksen mukaisesti edistymistä koskeva
välikertomus, joka ESS-komitean kuulemisen jälkeen toimitetaan Euroopan
parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2015.
Ohjelmakauden
lopussa ohjelmasta tehdään jälkiarviointi. ESS-komiteaa kuullaan
arviointikertomuksesta, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle
vuoden 2018 loppuun mennessä.
2.2         Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1      Todetut riskit
Komissio
hallinnoi ehdotettua ohjelmaa keskitetysti suoraan ja rajoitetusti yhteistyössä
kansainvälisten järjestöjen kanssa. Rahoituksen osalta ohjelma pannaan
täytäntöön tekemällä sopimuksia erityisesti tilastoihin tai tietopalveluihin
erikoistuneiden yritysten kanssa sekä myöntämällä avustuksia pääasiassa
kansallisille tilastoviranomaisille. Euroopan tilastoista annetussa asetuksessa
(EY) N:o 223/2009 sallitaan suorien avustusten myöntäminen kyseisille
viranomaisille.
Ohjelman
täytäntöönpanossa todetut riskit liittyvät pääasiassa avustuksiin liittyvien
menettelyjen hallinnointiin. Yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012
täytäntöönpanosta saatu kokemus osoitti, että joillakin edunsaajilla oli
ongelmia toimittaa asiakirjat, jotka vaadittiin aiheutuneiden kustannusten
tukikelpoisuuden määrittämiseksi.
2.2.2      Valvontamenetelmä(t)
Sisäisen
valvontajärjestelmän tärkeimmät osa-alueet ovat seuraavat. Jokaisen
rahoitustoimenpiteen toiminnallisista ja rahoituksellisista seikoista
tehdään ennakkotarkastus (laillisuus, sääntöjenmukaisuus ja moitteeton
varainhoito) varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun asetuksen 49
artiklan 3 kohdan mukaisesti. Ennakkotarkastukset kattavat koko menojen
elinkaaren suunnittelusta ja ohjelmoinnista sitoumuksiin ja maksuihin. Siksi
kaikkien rahoitusprosessin toimijoiden on noudatettava kaikissa
rahoitustoimenpiteiden tarkastuksissa erityistä tarkastusluetteloa.
Rahoitusjärjestelyjen
lisäksi ohjelman talousarvion täytäntöönpanoa edistetään asianmukaisella
valvonnalla, rahoitusta ja suorituskykyä koskevalla raportoinnilla,
tarkastuksilla ja arvioinnilla moitteettoman varainhoidon periaatteiden
mukaisesti ja varmistetaan siten laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevien
vaatimusten noudattaminen. Samalla varmistetaan, että edellä mainitut
varmistavat toimet täydentävät toisiaan, jotta vältetään päällekkäisyyksiä ja
pidetään valvonnan kustannukset kurissa.
Kaikkiin
ohjelmasta hyväksyttyihin rahoitustoimenpiteisiin sovellettavien kattavien ja
pakollisten valvontatoimien lisäksi avustuksiin liittyvien menettelyjen
hallinnointiin sovelletaan seuraavia valvontatoimia. Edellä kuvattujen
ennakkotarkastusten lisäksi vuosittaisen riskianalyysin perusteella suoritetaan
tiukempia ennakko- ja jälkitarkastuksia. Tiukemmat ennakkotarkastukset suoritetaan
otantamenetelmällä, esimerkiksi tekemällä syvällisempiä toimeen liittyvien
asiakirjojen lisätarkastuksia ennen yhteisrahoitettuun toimeen liittyvän
loppumaksun suorittamista. Lisäksi suoritetaan vuoden 2005 jälkeen saadun
kokemuksen perusteella jälkitarkastuksia sen varmistamiseksi, että
talousarviosta rahoitetut toimet on toteutettu asianmukaisesti ja erityisesti
että ne ovat ennakkotarkastuksessa asetettujen kriteerien mukaisia. Hallinnon
yksinkertaistamiselle annetaan erityistä painoarvoa, jotta voidaan vähentää
myös avustusten hallinnointiin liittyvien virheiden todennäköisyyttä. Tämä
saavutetaan suurempiin hankkeisiin keskittymisellä (ja pienten avustusten
määrän rajoittamisella), erityisiä tarkastustodistuksia koskevilla
vaatimuksilla ja etenkin myös ottamalla käyttöön vaihtoehtoja tosiasiallisiin
kustannuksiin perustuville maksuille, eli kiinteämääräiset avustukset ja
yksikkökustannustaulukot.
Valvonnan kustannukset ja hyödyt: Ohjelman
valvontastrategialla uskotaan rajoitettavan epäsäännönmukaisuuksien riski alle 2
prosenttiin, mikä on vuotuisen toimintakertomuksen 2010 mukaisesti tehdyn arvioinnin
mukainen. Koska uuden ohjelman sisäisen valvonnan tavoite on olla ylittämättä
keskimääräistä 2 prosentin jäännösvirheastetta ohjelmakaudella 2013–2017,
sisäinen valvontajärjestelmä ja sen kustannukset katsotaan asianmukaisiksi
tavoitteen saavuttamisen kannalta. Eurostat katsoo, että edellä mainittujen
ylimääräisten ja tiukempien ennakko- ja jälkitarkastusten kustannukset ovat
noin 1 prosentti ohjelman talousarviosta, eli osuus on lähes sama kuin
aiemmassa ohjelmassa. Valvonnan luonteesta ja intensiteetistä johtuen 100
prosenttia rahoitustoimenpiteistä (eli 100 prosenttia talousarviosta)
tarkastetaan ennakkoon varainhoitoasetuksen mukaisesti. Kuten edellä
esitettiin, syvällisempiä tausta-asiakirjojen tarkastuksia tehdään vuosittaisen
riskianalyysin perusteella. Niiden osuus talousarviosta voi olla 4–6
prosenttia.
2.3         Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Kaikkien
säännönmukaisten valvontamekanismien lisäksi laaditaan
petostentorjuntastrategia komission 24. kesäkuuta 2011 hyväksymän uuden
petostentorjuntastrategian (CAFS) pohjalta. Näin varmistetaan, että sisäiset
petostentorjuntatarkastukset ovat komission uuden strategian mukaiset ja että
sen lähestymistapa petosriskin hallinnointiin tähtää petoksille alttiiden
alojen ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa perustetaan
verkostoja ja otetaan käyttöön tietoteknisiä työkaluja, joilla analysoidaan
Euroopan tilasto-ohjelmaan liittyviä petostapauksia.
Eurostat
on laatinut valvontastrategian vuosiksi 2013–2017 ohjelman täytäntöönpanoa
varten. Yksinkertaistamalla, soveltamalla kustannustehokkaita
seurantaprosesseja ja tekemällä riskiin perustuvia ennakko- ja
jälkitarkastuksia pyritään vähentämään petosten todennäköisyyttä ja ehkäisemään
niitä. Petostentorjuntaan liittyvä valistus ja koulutus ovat osa
valvontastrategiaa.
3            EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1         Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. Rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Kuvaus…..........................................................] || JM/EI-JM ([16]) || EFTA-mailta[17] || Ehdokasmailta[18] || Kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || [XX.YY.YY.YY]   || JM/EI-JM || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. Rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi……………………………………...] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || Ehdokasmailta || Kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 29.0201 Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 || Jaks. || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
 1 || 29.0104 Tilastotietopolitiikka – Hallintomenot || EI-JM || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
3.2         Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1      Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu (vuodesta 2014 alkaen)
 Eurostat ||   ||   || Vuosi 2014[19] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 ja myöh. vuodet || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0201 || Sitoumukset || (1) ||  53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 ||   || 222,716
 Maksut || (2) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 || [20]258,105
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0104 ||   || (3) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 ||   || 12,096
 Eurostatin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 ||   || 234,812
 Maksut || =2+2a +3 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 || 270,201
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 ||   ||   ||   || 222,716
 Maksut || (5) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 ||   ||   || 258,105
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 ||   ||   ||   || 12,096
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 ||   ||   ||   || 234,812
 Maksut || =5+ 6 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 ||   ||   || 270,201
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
     ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 ja myöh. vuodet || YHTEENSÄ
 Eurostat ||
  Henkilöresurssit || 92,335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 ||   ||   ||   || 364,258
  Muut hallintomenot || (1)            3.487 || (2)            3.487 || (3)            3.487 || (4)            3.487 ||   ||   ||   || 13,948
 Eurostat YHTEENSÄ || Määrärahat || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 ||   ||   ||   || 378,206
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 ||   ||   ||   || 378,206
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 ja myöh. vuodet || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 152,113 || 152,871 || 153,610 || 154,424 ||   ||   ||   || 613,018
 Maksut || 131,082 || 131,562 || 143,617 || 149,307 || 92,839 ||   ||   || 648,407
3.2.2      Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–          Ehdotus/aloite
ei edellytä toimintamäärärahoja.
–          X         Ehdotus/aloite
edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 || Ohjeelliset tavoitteet ja tuotokset   || Tyyppi[22] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Luku-määrä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 ERITYISTAVOITTEET 1 ja 4[23] Tuotetaan laadukkaita tilastotietoja Euroopan unionin politiikkojen kehittämisen, seuraamisen ja arvioimisen tueksi ||
 || - Tuotos || Tilastohankkeet || 0,304 ||   ||   || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507
 || Välisumma erityistavoite nro 1 ||   ||   || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507
 || ERITYISTAVOITE 2 Otetaan käyttöön Euroopan tilastojen uusi tuotantotapa ||
 || - Tuotos || Tilastohankkeet || 0.298 ||   ||   || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545
 || Välisumma erityistavoite nro 2 ||   ||   || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545
 || ERITYISTAVOITE 3 Vahvistetaan kumppanuutta ESS:ssä ja sen ulkopuolella ||
 || - Tuotos || Tilastohankkeet || 0.306 ||   ||   || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664
 || Välisumma erityistavoite nro 3 ||   ||   || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664
 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   || 188 || 53,391 || 176 || 54,922 || 164 || 56,443 || 152 || 57,960 || 680 || 222,716
3.2.3      Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1   Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 ja myöh. vuodet || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 92,335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 ||   || 364,258
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   || 13,948
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 ||   || 378,206
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[24] sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 2,285 || 2,285 || 2,285 || 2,285 ||   || 9,140
 Muut hallintomenot (tieto- ja viestintätekniikka, kokoukset, tutkimukset, matkat, julkaisut) || 0,615 || 0,698 || 0,780 || 0,863 ||   || 2,956
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || (1)            2.900 || (2)            2.983 || (3)            3.065 || (4)            3.148 ||   || (5)           12.096
 YHTEENSÄ || 98,722 || 97,949 || 97,167 || 96,464 ||   || 390,302
3.2.3.2   Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 ||
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 29 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 651 || 645 || 639 || 633 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || - || - || - || - ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || - || - || - || - ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || - || - || - || - ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[25]
 29 01 02 01 (CA, INT, SNE, kokonaismäärärahoista katettavat) || 94 || 93 || 92 || 92 ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ja SNE, EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || - || - || - || - ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26] || päätoimipaikassa[27] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: CA, INT, SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: CA, INT, SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (29 01 04 01) || 41 || 41 || 40 || 40 ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 789 || 779 || 771 || 765 ||   ||   ||
29 viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Tehtäviin kuuluvat pääasiassa sekä menetelmiin liittyvät työt että asetuksessa XXX lueteltuja aloja koskevien tilastotietojen keruu, validointi, käsittely ja levittäminen. Tehtäviin kuuluu myös töitä, jotka liittyvät Eurostatin kahteen toimintoperusteisen budjetoinnin mukaiseen monialaiseen tehtävään (”Hallinnollinen tuki Eurostatille” ja ”Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille”).
 Ulkopuolinen henkilöstö || Virkamiesten ja väliaikaisten toimihenkilöiden tukeminen edellä mainittujen tehtävien hoitamisessa.
3.2.4      Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
X Ehdotus/aloite on vuosien 2014–2020
monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[28]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5      Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 ||   || Yhteensä
 Sveitsin rahoitusosuus || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 ||   ||   ||   || 19,933
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 ||   ||   ||   || 19,933
3.3         Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
X  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrä-rahat kuluvana varainhoito-vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutukset[29]
 Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava menopuolen
budjettikohta käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
[1]               EUVL
L 39, 9.2.2009, s. 12.
[2]               ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[3]               Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b
alakohdassa.
[4]               EUVL
L 87, 31.3.2009, s. 164.
[5]               Päätös
N:o 1578/2007/EY (EUVL L 344, 28.12.2007, s. 15).
[6]               Kumppanuusryhmä
on ESS:ään kuuluvien kansallisten tilastolaitosten pääjohtajien ryhmä, jonka
tehtävänä on edistää ESS:n kehittämistä erityisesti helpottamalla ESS-komitean
työskentelyä.
[7]               KOM(2009)
1 lopullinen.
[8]               Sisäisen
tarkastuksen tarkastuskertomus ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
[9]               Neuvoston
asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 25. kesäkuuta 2002, konsolidoitu versio,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
varainhoitoasetuksesta.
[10]             Komission
asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, 23. joulukuuta 2002, konsolidoitu versio,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
soveltamissäännöistä.
[11]             Esitettiin
ESS:n komitean kokouksessa 18. marraskuuta 2010 (asiakirja nro 2010/07/08b).
[12]             Neuvoston
asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 25. kesäkuuta 2002, konsolidoitu versio,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
varainhoitoasetuksesta.
[13]             Komission
asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, 23. joulukuuta 2002, konsolidoitu versio,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta
varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
soveltamissäännöistä.
[14]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[16]             JM =
jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[17]             EFTA:
Euroopan vapaakauppaliitto.
[18]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[19]             Vuosi N on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[20]             Maksumäärärahoissa
otetaan huomioon velvoitteet, jotka johtuvat Euroopan tilasto-ohjelman
käynnistymisestä vuonna 2013.
[21]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[22]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[23]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[24]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[25]             CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT=vuokrahenkilöstö; JED = nuoremmat
asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa; LA= paikalliset toimihenkilöt;
SNE = kansalliset asiantuntijat. .
[26]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[27]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto (EKTR).
[28]             Katso
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[29]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Koillis-Atlantin tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevassa yleissopimuksessa määritetyn yleissopimusalueen kalavarojen tietyistä vuonna 1997 sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä

text:
               EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                 Bryssel, 12 12 1996
                                                 KOM(%) 66X lopu II
                                    Ehdotus
                     NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^
Koillis-Atlantin tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevassa yleissopimuksessa
määritetyn yleissopimusalueen kalavarojen tietyistä vuonna 1997 sovellettavista
                        säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä
                              (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                      PERUSTELUT
Vuosikokouksessaan, joka pidettiin 20 - 22 päivänä marraskuuta 1996, Koillis-Atlantin
kalastuskomissio (NEAFC) antoi suosituksen punasimpun vuonna 1997 sovellettavista
säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä. NEAFC:n sopimusosapuolten määräenemmistö,
mukaan lukien yhteisö, hyväksyi suosituksen.
Suositeltuihin toimenpiteisiin sisältyy 153 000 tonnin suurin sallittu saalis (TAC), joka
koskee punasimppua sen koko levinneisyysalueella ja joka jaetaan asianomaisten
sopimusosapuolten kesken. Mainitusta TAC:sta 23 000 tonnin osuus on annettu yhteisön
käytettäväksi. Lisäksi Tanska (Färsaarten ja Grönlannin puolesta) on sitoutunut siirtämään
yhteisölle 4 000 tonnia. Näin ollen yhteisön käytettävissä on yhteensä 27 000 tonnia
punasimppuja vuonna 1997.
Lisäksi NEAFC antoi suosituksen punasimppua ja sillin norjalaista kevätkutuista kantaa
(Atlantin-Skandinavian silli) koskevien ilmoitusten väliaikaisten vähimmäisvaatimusten
käyttöön ottamisesta vuonna 1997,
Koska yhteisö on tukenut täysin kyseisten suositusten antamista, ne on pantava täytäntöön
yhteisön tasolla.
 ---pagebreak---                                              Ehdotus:
                          NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /96,
                            annettu         päivänä joulukuuta 1996
     Koillis-Atlantin tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevassa yleissopimuksessa
     määritetyn yleissopimusalueen kalavarojen tietyistä vuonna 1997 sovellettavista
                              säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä
joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92(1), sellaisena kuin se
on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 8
artiklan 4 kohdan,
 ottaa huomioon erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta
 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1627/94(2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2
 kohdan.
 ottaa huomioon komission ehdotuksen,
 sekä katsoo, että
 yhteisö on allekirjoittanut Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, joka
 sisältää elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevat periaatteet ja säännöt
 sekä rannikkovaltioiden yksinomaisilla talousvyöhykkeillä että aavalla merellä,
 neuvosto hyväksyi Koillis-Atlantin monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen,
 jäljempänä TSTEAFC-yleissopimus', 13 päivänä heinäkuuta 1981 tehdyllä päätöksellä
  81/608/ETY(3), ja sopimus tuli voimaan 17 päivänä maaliskuuta 1982,
 NEAFC-yleissopimuksessa laaditaan sopiva kehys monenkeskiselle yhteistyölle
  sopimuksessa määritellyn yleissopimusalueen kalavarojen järkevän säilyttämisen ja
  optimaalisen käytön osalta,
       (,)
           EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1
       (2)
           EYVL N:o L 171, 6.7.1994, s. 1
       (3)
           EYVL N:o L 227, 12.8.1981, s. 21
                                                   &
 ---pagebreak--- Koillis-Atlantin kalastuskomissio antoi 22 päivänä marraskuuta 1996 suositukset, joilla
rajoitetaan punasimpun pyyntiä yleissopimusalueella ja otelaan käyllöön pimasiinpuii ja
sillin norjalaisen kevätkutuisen kannan (Atlantin-Skandinavian silli) pyyntiä koskevien
ilmoitusten väliaikaiset vähimmäisvaatimukset vuonna 1997; kyseiset suositukset olisi
pantava täytäntöön yhteisön tasolla,
asetuksen (ETY) N:o 3760/92 8 artiklan mukaisesti neuvosto vahvistaa kalakannan tai
kalakantaryhmän osalta suurimmat sallitut saaliit (TAC) ja yhteisön käytettävissä olevan
osuuden sekä jakaa yhteisön käytettävissä olevan osuuden jäsenvaltioiden kesken,
sen varmistamiseksi, että sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä noudatetaan
kokonaisuudessaan lujitettaessa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2847/93 (4)säädettyjä
valvontatoimenpiteitä, olisi määriteltävä tietyt erityiset valvontatoimenpiteet, jotka
koskevat kalastuslaivoille annettavia lupia, niiden ilmoittamista ja saalisilmoituksia, ja
asiaankuuluvat TACit ja kiintiöt on vahvistettu vuosittain eikä niitä saa ylittää ja sen
vuoksi niihin ei voida soveltaa TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen
 liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6 päivänä toukokuuta 1996 annetun
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96(5) säännöksiä,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
                                              1 artikla
 Vuoden 1997 osalta yhteisön kalastusalusten punasimppusaaliit rajoitetaan liitteessä
 mainittuihin kiintiöihin.
                                              2 artikla
  1.       Jäsenvaltioiden on annettava erityiskalastuslupa punasimpun kalastukseen
           osallistuville kalastusaluksilleen ja toimitettava tiedot näistä luvista komissiolle
           ennen aluksen toiminnan aloittamista asetuksen (EY) N:o 1627/94 mukaisesti.
           Asetuksen 7 artiklasta poiketen luvat ovat voimassa ainoastaan, jos komissio ei
           ole esittänyt niistä eriävää mielipidettään viiden työpäivän kuluessa ilmoituksesta.
 2.        Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle joka keskiviikko ennen kello 12
           keskipäivällä edellisenä sunnuntaina kello 12 keskiyöllä päättyvän viikon osalta
           alustensa pyytämien punasimppusaaliiden määrät sekä niiden kalastukseen
           osallistuvien alustensa lukumäärä.
       (4)
           EYVL N:o L 261, 20.10.1993, s. 1.
       (5)
            EYVLN:o L 115,9.5.1996, s. 3.
                                              3
 ---pagebreak---                                           3 artikla
Edellä 2 artiklan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin silliin (Clupea harengus), joka
on pyydetty ICES-alueilla 1 ja II (sillin norjalainen kevätkutuinen kanta - Atlantin-
Skandinavian silli).
                                          4 artikla
Liitteessä vahvistettuihin kalastuskiintiöihin ei sovelleta neuvoston asetuksen (EY) N:o
847/96 2, 3 artiklassa ja 5 artiklan kohdassa säädettyjä edellytyksiä.
                                          5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.
        Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
        kaikissa jäsenvaltioissa.
        Tehty Brysselissä     1996.
                                                                      Neuvoston puolesta
                                                                            Puheenjohtaja
                     ~                           4
 ---pagebreak---                                                       LIITE
                          Kanta                                         Jäsenvaltio               Vuoden 1996
            Lajit                 Maantieteellinen
                                           alue
   Punasimppu                    ICES XIV/XII/V (2)             Itävalta
   (sebastes mentella,                                          Belgia
   valtamerimuoto)(1)                                           Tanska
                                                                Suomi
                                                                Saksa                                         18 220
                                                                Kreikka
                                                                Ranska                                         1 700
                                                                Irlanti                                            4
                                                                Italia
                                                                Luxemburg
                                                                Alankomaat                                         8
                                                                Portugali                                      3 824
                                                                Espanja                                        3 200
                                                                Ruotsi
                                                                 Yhdistynyt kuningaskunta                         44
                                                                 EU yhteensä                               27 000 (3)
(1)       Kalastettu pelagisilla trooleilla, ei sisällä poisheitettyjä määriä, mutta sisältää sekä kaikuluotaimen
          ulottuvilla että ulottumattomissa liikkuvat kalat
(2)       Rannikkovaltioiden kalastusta koskevan lainkäyttövallan ulkopuoliset alueet
(3)       Lukuun sisältyvät Tanskasta siirretyt 4 000 tonnia (Färsaarten ja Grönlannin puolesta)
                                                            S
 ---pagebreak---                                                               ISSN 1024-4492
                                                   KOM(96) 668 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                              03   15 11
                                        Luettelonumero : CB-CO-96-680-FI-C
                                                         ISBN 92-78-13413-9
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                               yo