Avis juridique important

|

52001PC0769

Ehdotus: neuvoston päätös Yritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) myönnetyn yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisesta  /* KOM/2001/0769 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Yritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) myönnetyn yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. YHTEISYRITYKSEN PERUSTAMISTA KOSKEVAT EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN MÄÄRÄYKSET1. Euratomin perustamissopimuksen 45 artiklan mukaisesti yhteisön ydinteollisuuden kehitykselle erityisen tärkeitä yrityksiä voidaan perustaa sopimuksessa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.Komissio tutkii kaikki yhteisyrityksen perustamista koskevat suunnitelmat 46 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio pyytää lausunnon jäsenvaltioilta ja niiltä julkisilta tai yksityisiltä laitoksilta, joiden se katsoo voivan antaa sille tietoa.Komission on toimitettava neuvostolle kaikki yhteisyrityksen perustamista koskevat suunnitelmat sekä lausuntonsa perusteluineen.Euratomin perustamissopimuksen 47-49 artiklan mukaan yhteisyritys perustetaan komission ehdotukseen perustuvalla neuvoston päätöksellä.2. HKG:N JA THTR 300 -HANKKEEN TAUSTAAPyynnön syyt2. Yrityksen Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) tehtävä oli ydinvoimalaitoksen rakentaminen ja varustaminen Unnan piirikunnassa Saksan liittotasavallassa sijaitsevaan Uentropiin, sekä kyseisen laitoksen käyttö. Kyseessä oli korkean lämpötilan reaktorilla varustettu ydinvoimalan prototyyppi, jonka teho on noin 300 MWe ja jossa käytetään polttoaineena toriumia (THTR 300 - Thorium High-Temperature Reactor). Voidakseen toteuttaa tämän tavoitteen HKG pyysi, että se perustettaisiin yhteisyrityksenä.3. Neuvosto myönsi HKG:lle Euratomin perustamissopimuksen mukaisen yhteisyrityksen oikeudellisen aseman 25 vuodeksi 1.1.1974 alkaen, koska se katsoi, että HKG:n perussääntö oli Euratomin perustamissopimuksen yhteisyrityksiä koskevien määräysten mukainen ja HKG-hanke oli siihen aikaan yhteisön ydinteollisuuden kehitykselle erityisen tärkeä.4. HKG pyysi myös, että sille myönnettäisiin tiettyjä Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettuja etuja.Neuvosto on ottaen huomioon seuraavat seikat:- ydinvoimalan rakentaa Euroopan yhteisöön sijoittautuneiden yritysten yhteenliittymä, ja voimalan komponentit ovat lähes yksinomaan yhteisössä valmistettuja- voimalan rakentamisen johdosta sähköntuotantotekniikkaa teollisessa mittakaavassa voidaan parantaa huomattavasti- Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettujen etujen myöntäminen HKG:lle saattaisi rahoituskustannusten vähenemisen vuoksi rajoittaa yrityksen taloudellisia riskejä- HKG antaisi yhteisön käyttöön ydinvoimalahankkeen toteuttamisen yhteydessä hankittua tietoa, jota ei voi patentoida,päättänyt myöntää eräitä Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettuja etuja, erityisesti vapautuksen tietyistä veroista. Edut on myönnetty ajanjaksoksi, joka päättyy kolmen vuoden kuluttua siitä, kun yritys on ottanut laitoksen lopullisesti haltuunsa.Ensimmäiset päätökset5. Neuvosto teki kesäkuussa 1974 komission ehdotuksesta seuraavat kaksi päätöstä:- 74/295/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1974, yhteisyritys Hochtemperatur-Kernkraftwerk Gmbh:n (HKG) perustamisesta (EYVL L 165, 20.6.1974, s. 7-13).- 74/296/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1974, etujen myöntämisestä yhteisyritys Hochtemperatur-Kernkraftwerk Gmbh:lle (HKG) (EYVL L 165, 20.6.1974, s. 14-15).Alkuperäisten päätösten muutokset6. Yhteisyrityksen yhtiökokouksessa 11.7.1983 päätettiin yhtiöpääoman lisäämisestä. Tähän liittyi yhteisyrityksen perussäännön (yhtiöjärjestys) muuttaminen.Lisäksi yhteisyritys pyysi Kapitalverkehrsteuer-verosta vuonna 1974 myönnetyn vapautuksen soveltamista myös edellä mainittua yhtiöpääoman lisäystä vastaaviin pääomasijoituksiin.7. Neuvosto katsoi, että:- perussäännön muuttaminen ei vaikuta yhteisyritystä koskevien määräysten soveltamiseen ja sopii hankkeen kehitysvaiheeseen- verovapautuksen jatkamisella voidaan rahoituskustannuksia vähentämällä rajoittaa yrityksen taloudellisia riskejäja teki helmikuussa 1984 seuraavat kaksi päätöstä, joiden tarkoituksena on mukauttaa vuoden 1974 päätökset HKG:n pääoman lisäykseen:- 84/104/Euratom: neuvoston päätös, tehty 21 päivänä helmikuuta 1984, yhteisyritys HKG:n perussäännön (yhtiöjärjestyksen) muuttamisen hyväksymisestä (EYVL L 58, 29.2.1984, s. 35)- 84/105/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä helmikuuta 1984, etujen myöntämisestä yhteisyritys HKG:lle tehdyn päätöksen muuttamisesta (EYVL L 58, 29.2.1984, s. 37).Voimalan toiminta ja tavoitteen muuttamisen syyt8. HKG otti THTR 300:n vastuulleen 1.6.1987. Ydinvoimalaa käytettiin 29.9.1988 asti, jolloin se pysäytettiin. Tämän toimintajakson aikana voimalan käyttö keskeytettiin useita kertoja häiriöiden vuoksi.9. Taloudellisten, teknisten ja polttoaineen hankintaa koskevien vaikeuksien sekä rahoituksen epävarmuudesta johtuvien, uudelleen käyttöön ottoon annettavaa lupaa koskevien ongelmien vuoksi 1.9.1989 päätettiin, että laitoksen käyttö lopetetaan välittömästi kokonaan.10. Tämän jälkeen yhteisyrityksen tehtäväksi tuli reaktorin pysäyttäminen, polttoaineen poistaminen sen sydämestä sekä täydellisen sulkemisen ja eristämisen toteuttaminen ja valvonta. Liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat tekivät 13.12.1989 THTR 300 -hankkeen suunnitelmallisesta päätökseen saattamisesta sopimuksen, johon sisältyy rahoitusta koskevia näkökohtia.Uudet pyynnöt11. HKG:lle päätöksellä 74/296/Euratom myönnetyt verotukselliset edut päättyivät 31.5.1990 eli kolme vuotta sen jälkeen kun yritys oli ottanut laitoksen lopullisesti haltuunsa 1. 6.1987.12. HKG:n osakkaat pyysivät 9.2.1990 ja 6.3.1990 päivätyillä kirjeillä, että etujen myöntämistä jatkettaisiin yhteisyrityksen oikeudellisen aseman päättymiseen asti ja että edut mukautettaisiin yrityksen senaikaiseen tilanteeseen, joka edellytti lisärahoitusta. Verotuksellisesti tätä lisärahoitusta pidettiin pääomasijoituksina.HKG oli alkanut toteuttaa voimalan käytöstä poistamista koskevaa ohjelmaa, joka ulottuu laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti. Lisäksi se aikoi soveltaa tämän jälkeen suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelmaa.13. Neuvosto totesi, että yhteisössä ei ole käynnissä muita vastaavia ohjelmia ja sen vuoksi niiden toteuttaminen oli tärkeää, koska niistä oli mahdollista saada yhteisön ydinvoimateollisuutta ja ydinenergian kehittämistä hyödyttäviä kokemuksia.Neuvosto katsoi myös, että HKG:tä oli syytä auttaa rahoituskustannuksia vähentämällä toteuttamaan kyseiset ohjelmat ja siitä syystä oli aiheellista jatkaa etujen myöntämistä.Neuvosto teki 16.11.1992 päätöksen, jolla jatkettiin etujen myöntämistä yhteisyritys HKG:lle siihen asti, kunnes sille päätöksellä 74/295/Euratom vahvistettu yhteisyrityksen oikeudellinen asema päättyisi 31.12.1998.3. UUDET KÄÄNTEET14. HKG pyysi 30.3.1998 komissiota jatkamaan sen oikeudellista asemaa eurooppalaisena yhteisyrityksenä 31.12.1998 jälkeen uudella 25 vuoden ajanjaksolla.Pyyntöä perusteltiin paitsi asian merkityksellä ydinenergiasektorille sekä Saksassa että koko Euroopassa ja jopa koko maailmassa myös lopullisesta pysäyttämisestä ja käytöstä poistamisesta saatavilla kokemuksilla. Tämä näkökanta perustuu siihen, että THTR 300 on suurin tällainen reaktori maailmassa ja laitteiston varsinkin eristämisen kannalta erityisen rakenteen vuoksi nyt on ainutlaatuinen tilaisuus saada kokemuksia sulkemisen ja eristämisen kustannuksista.Veroetujen osalta HKG ilmoitti, että ne eivät ole enää tarpeen Saksan liittotasavallan verolainsäädännön muutosten ja ydinvoimalan käytössä olevan maaomaisuuden arvon alenemisen vuoksi.HKG ilmoitti myös, että Saksan liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat olivat tehneet 13.11.1989 puitesopimuksen THTR 300 -hankkeen loppuvaiheen päätökseen saattamisesta. Kyseisessä sopimuksessa ja siihen 18.12.1996 liitetyssä lisäsopimuksessa vahvistetaan vuoteen 2009 asti toteutettavat vaiheet, mukaan luettuina HKG:n toiminnan rahoittamista koskevat järjestelyt.15. Komissio vastasi 25.6.1998 kirjeellä, jossa se pyysi seuraavia lisätietoja:- Millä tavalla oli oltu yhteydessä Saksan viranomaisiin eurooppalaisen yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamista koskevan pyynnön osalta-- Mitkä syyt johtivat pyynnön esittämiseen ottaen huomioon, että kyseiseen oikeudelliseen asemaan liittyvät verotukselliset edut eivät enää olleet tarpeen-- Miksi haettiin oikeudellisen aseman jatkamista 25 vuodeksi-16. Komissio ei ollut saanut HKG:ltä vastausta 9.11.1998 mennessä, jolloin se lähetti yritykselle uuden kirjeen. Tässä kirjeessä komissio totesi, että sille ei ollut toimitettu lisätietoja, joita se oli pyytänyt voidakseen aloittaa tarvittavan menettelyn.17. HKG antoi 25.11.1998 vastauksen, jossa se vahvisti haluavansa yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamista sekä antoi seuraavat lisätiedot:- HKG oli ilmoittanut pyynnöstään koulutuksesta ja tutkimuksesta vastaavalle liittovaltion ministerille sekä niille liittovaltion ja paikallishallinnon ministereille, joiden toimialaan THTR 300:n käytöstä poistaminen kuuluu.- Se totesi erehtyneensä ilmoittaessaan aikaisemmin, että verotuksellisia etuja ei enää tarvita, ja pyysi niiden pitämistä voimassa, koska se katsoi verolainsäädännön muutosten voivan lisätä uudelleen yrityksen verotaakkaa.- Oikeudellisen aseman 25 vuoden jatkon osalta HKG mainitsi, että nykyisten suunnitelmien ja lupien perusteella eristämistä on tarkoitus jatkaa 30 vuoden ajan. Säteilytettyjen komponenttien purkaminen voidaan aloittaa 30 vuoden hajoamisajan jälkeen eli vuonna 2019, jos aika lasketaan reaktorin lopullisesta pysäyttämisestä, taikka 30 vuoden eristämisen jälkeen vuonna 2027. Loppusijoituksen osalta Saksassa ja Euroopassa vallitsee nykyisin tilanne, joka estää laitoksen käytöstäpoistoa ja alueen kunnostamista koskevan lopullisen aikataulun laatimisen. Tämän perusteella oikeudelliselle asemalle haetaan 25 vuoden jatkoa.Komissio kirjasi kyseisen kirjeen vastaanotetuksi 21.12.1998.18. Komissio on perustanut yksiköidenvälisen työryhmän Euratomin perustamissopimuksen 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen suorittamiseksi.4. Komission alustavat toimenpiteet19. On huomattava, että neuvoston päätöksen 74/295/Euratom voimassaolo päättyi 31.12.1998, jolloin myös HKG:n oikeudellinen asema eurooppalaisena yhteisyrityksenä mitätöityi. Lisäksi HKG:n alkuperäistä, vuonna 1974 vahvistettua tehtävää muutettiin vuonna 1989.20. Tämän vuoksi komissio ilmoitti 21.1.1999 päivätyssä kirjeessään HKG:lle, että sen olisi haettava uudelleen yhteisyrityksen oikeudellista asemaa nykyisen tehtävänsä perusteella.Komissio ilmoitti asiasta Saksan viranomaisille ja pyysi niitä antamaan tiedoksi alkuperäiset vastauksensa HKG:n pyyntöön yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisesta sekä niiden HKG:lle vuonna 1974 myönnettyjen veroetujen säilyttämisestä, joiden voimassaoloa jatkettiin vuonna 1992.21. HKG toimitti 15.3.1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle uuden pyynnön yhteisyrityksen oikeudellisen aseman myöntämisestä ja verotuksellisten etujen jatkamisesta. Komissio vastasi tähän kirjeeseen 12.5.1999.22. Euratomin perustamissopimuksen 46 artiklan mukaisesti komission on tutkimusta suorittaessaan pyydettävä lausunto jäsenvaltioilta ja niiltä julkisilta tai yksityisiltä laitoksilta, joiden se katsoo voivan antaa sille tietoa.Tätä varten komissio lähetti 1.6.1999 jäsenvaltioiden pysyville edustustoille kaikki tarvittavat tiedot sisältäneen kirjeen, jossa se pyysi niiltä lausuntoa.23. Saksa antoi omassa vastauksessaan tukensa HKG:n pyynnölle ja ilmoitti, että liittovaltion hallitus tukee myönnettyjen veroetujen jatkamista.24. Muista jäsenvaltioista pyyntöön ilmoittivat suhtautuvansa myönteisesti myös Suomi, Irlanti, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi. Myös muissa jäsenvaltioissa tehdyt tiedustelut osoittavat myönteistä suhtautumista.25. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus pyysi numerotietoja, jotka osoittaisivat yhteisyrityksen oikeudellisesta asemasta aikaisemmin koituneet hyödyt sekä ennakoidut tulevat hyödyt. Näitä tietoja pyydettiin HKG:ltä, joka ilmoitti, että sen käyttöön annettujen varojen ja tukien verottaminen olisi lisännyt verotaakkaa 22 miljoonalla eurolla vuosina 1974-1998, mikä puolestaan olisi edellyttänyt lisää varoja ja tukea. Yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamiseen liittyvien veroetujen määräksi yritys arvioi 89 500 euroa.26. Komissio pyysi 16.11.1999 HKG:ltä lisätietoja erityisesti sen pyytämistä verotusta koskevista eduista.HKG ilmoitti vastauksessaan 13.6.2000, että Saksan uuden verolainsäädännön voimaantulon vuoksi se pyytää seuraavien etujen jatkamista:- vapauttaminen maaomaisuuden hankkimiseen liittyvästä verosta (Grunderwerbsteuer) - Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III oleva 4 kohta- vapauttaminen kiinteistöverosta (Grundsteuer) ja vapauttaminen voitosta kannettavan veron siitä osasta, joka voittoverosta annetun lain (Gewerbesteuergesetz) 8 artiklan 1 kohdan mukaan koskee pitkäaikaisten velkojen korkoja - Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III oleva 5 kohta.5. Päätelmät27. Komissio katsoo, että neuvoston vuonna 1992 hyväksymät perustelut HKG:n oikeudellisen aseman säilyttämiseksi yhteisyrityksenä ja etujen myöntämiseksi sille ovat yhä edelleen voimassa. Yrityksen harjoittama toiminta ja sen toimintaolosuhteet eivät itse asiassa ole muuttuneet. Komissio ehdottaa siis neuvostolle vuonna 1992 tehtyjen päätösten jatkamista.28. Saksan liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat ovat sopineet HKG:n toiminnan rahoittamista koskevista järjestelyistä vain 31.12.2009 asti.29. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että neuvosto noudattaisi tätä Saksan viranomaisten ja HKG:n sopimaa aikarajaa ja hyväksyisi yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisen ja etujen myöntämisen HKG:lle 31.12.2009 asti.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Yritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) myönnetyn yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 49 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen  [1],[1]  EYVL C ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto on päätöksellään 74/295/Euratom  [2] perustanut Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH:n, jäljempänä 'HKG', perustamissopimuksessa tarkoitetuksi yhteisyritykseksi kahdeksikymmeneksiviideksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1974.[2]  EYVL L 165, 20.6.1974, s. 7.(2) HKG:n tehtävä oli 300 MWe:n ydinvoimalaitoksen rakentaminen ja varustaminen Uentropiin (Unnan piirikuntaan) Saksan liittotasavallassa, sekä kyseisen laitoksen käytöstä vastaaminen.(3) Ydinvoimalaa käytettiin vuosina 1987-1988, ja sen käyttö lopetettiin 1 päivänä syyskuuta 1989 teknisten ja taloudellisten vaikeuksien vuoksi.(4) Kyseisen päivän jälkeen HKG:n tehtäväksi tuli voimalan käytöstä poistamista koskevan ohjelman toteuttaminen laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti, minkä jälkeen se soveltaa suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelmaa.(5) Neuvosto teki 16 päivänä marraskuuta 1992 yhteisyritys HKG:lle myönnettyjen etujen jatkamista koskevan päätöksen, jossa se totesi, että yhteisössä ei ole käynnissä muita vastaavia ohjelmia, että niiden toteuttaminen on tärkeää ja että niistä saadaan yhteisön ydinvoimateollisuutta ja ydinenergian kehittämistä hyödyttäviä kokemuksia.(6) Jotta HKG voisi suorittaa tehtävänsä, se pyysi yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamista 1 päivästä tammikuuta 1999.(7) Yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkaminen mahdollistaa erityisesti rahoituskustannusten vähentymisen vuoksi sen, että HKG voi toteuttaa käytöstä poistamista ja valvontaa koskevat ohjelmat.(8) Saksan liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat ovat sopineet HKG:n toiminnan rahoittamista koskevista järjestelyistä 31 päivään joulukuuta 2009 asti.(9) Tämän vuoksi HKG:lle myönnettyä yhteisyrityksen oikeudellista asemaa olisi jatkettava samaksi ajaksi,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Hyväksytään Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH:lle (HKG) myönnetyn Euratomin perustamissopimuksen mukaisen yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkaminen yhdellätoista vuodella 1 päivästä tammikuuta 1999.2. HKG:n tehtävä on ydinvoimalan käytöstä poistamista koskevan ohjelman toteuttaminen laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti, minkä jälkeen se soveltaa suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelmaa.3. Kyseinen voimala sijaitsee Uentropissa (Unnan piirikunnassa) Saksan liittotasavallassa.2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja HKG:lle.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0480

Ehdotus : neuvoston päätös, Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välisen fuusioenergian tutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä komission toimesta  /* KOM/2009/0480 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.9.2009KOM(2009) 480 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välisen fuusioenergian tutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä komission toimestaPERUSTELUTAsia: Euroopan yhteisöjen komission edustaman Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen fuusioenergiatutkimusta koskeva yhteistyösopimus, jonka komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti .Neuvosto hyväksyi 22. heinäkuuta 2008 komissiolle annettavat neuvotteluohjeet fuusioenergian tutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvottelemiseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välillä.Neuvotteluohjeet perustuivat sopimusluonnokseen, jota käsiteltiin ja joka hyväksyttiin tutkimuksen ja atomiasioiden yhteisessä työryhmässä ennen kuin neuvosto hyväksyi neuvotteluohjeet A-kohtana käsiteltynä päätöksenä. Sopimusluonnokseen ei ole neuvottelujen aikana tehty merkittäviä muutoksia.Ydinenergiatutkimusta (fuusio) koskevan Euratomin erityisohjelman neuvoa-antava komitea (CCE-FU) on tukenut ajatusta sopimuksen tekemisestä.Euratomin osalta uuteen sopimukseen perustuvien yhteistyömuotojen on oltavateknisesti yhteensopivia niiden fuusiotutkimukseen liittyvien tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden kanssa, jotka vahvistetaan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä[1],rahoitukseltaan yhteensopivia samassa 18. joulukuuta 2006 tehdyssä päätöksessä vahvistetun fuusioalan tutkimuksen rahoitusohjeen kanssa,yhteensopivia Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä[2] määriteltyjen fuusioenergian tutkimuksen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden kanssa.Ehdotetusta sopimuksesta ei ole taloudellisia seurauksia yhteisön talousarvioon, koska kaikki sopimukseen perustuvat yhteistyötoimet toteutetaan EU:n ohjelmiin kuuluvilla aloilla, ja niitä siis rahoitetaan asiaankuuluvista rahoitusjärjestelmistä. Näitä ovat komission ja jäsenvaltioiden väliset assosiaatiosopimukset, henkilökunnan liikkuvuutta koskeva sopimus ja muut rahoitusjärjestelmät, joilla EU:n fuusioenergiatutkimus pannaan täytäntöön.Komission on tehtävä sopimus Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti.Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston päätökseksi, joka koskee Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välisen fuusioenergian tutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen tekemistä komission toimesta.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välisen fuusioenergian tutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen tekemisestä komission toimestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan toisen kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on 22 päivänä heinäkuuta 2008 annettujen neuvoston ohjeiden mukaisesti neuvotellut fuusioenergiatutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välillä.(2) Olisi hyväksyttävä, että komissio tekee sopimuksen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaHyväksytään, että komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisöä varten ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Euroopan atomienergiayhteisön ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välisen sopimuksen yhteistyöstä fuusioenergiatutkimuksen alalla.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty Brysselissä [… 2009]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN JA BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN HALLITUKSEN VÄLINEN FUUSIOENERGIAN TUTKIMUSTA KOSKEVA YHTEISTYÖSOPIMUSBrasilian liittotasavallan hallitus ja Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom), jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotkakatsovat, että sopimuspuolet sitoutuvat Brasilian liittotasavallan hallituksen ja Euroopan yhteisön välillä 19 päivänä tammikuuta 2004 tehdyssä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevassa sopimuksessa edistämään yhteistyötä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla,haluavat edelleen edistää fuusioenergian kehittämistä ympäristön kannalta hyväksyttävänä, taloudellisesti kilpailukykyisenä ja periaatteessa rajattomana energianlähteenä,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:I artiklaTavoiteTämän sopimuksen tavoitteena on tiivistää sopimuspuolten yhteistyötä niiden fuusio-ohjelmiin kuuluvilla aloilla molemminpuolisen hyödyn ja yleisen vastavuoroisuuden pohjalta fuusioenergiajärjestelmän perustana olevan tieteellisen tutkimustiedon lisäämiseksi ja teknologisten mahdollisuuksien kehittämiseksi.II artiklaYhteistyöalatTämän sopimuksen mukainen yhteistyö voi käsittää seuraavat alat:1.  tokamak-reaktorit, mukaan lukien nykyisen sukupolven suuret hankkeet ja seuraavan sukupolven hankkeisiin liittyvät toimet;2.  tokamak-reaktorien vaihtoehdot;3.  magneettinen fuusioenergiateknologia;4.  plasmateoria ja sovellettu plasmafysiikka;5.  ohjelmapolitiikka ja -suunnitelmat; sekä6.  muut alat, joista sopimuspuolet sopivat keskenään kirjallisesti, mikäli alat kuuluvat sopimuspuolten ohjelmiin.III artiklaYhteistyömuodot1. Tämän sopimuksen mukainen yhteistyö voi saada muun muassa seuraavia muotoja:7.  tieteellisiä ja teknisiä toimia, tapahtumia, käytänteitä ja tuloksia sekä ohjelmapolitiikkaa ja -suunnitelmia koskevan tiedon vaihto ja käyttöön antaminen, mukaan lukien julkistamattoman tiedon vaihto VI ja VII artiklassa määriteltyjen edellytysten mukaisesti;8.  tutkijoiden, insinöörien ja muiden asiantuntijoiden vaihto sovituiksi ajanjaksoiksi, jotta he voivat osallistua kokeisiin, analyyseihin, suunnitteluun ja muihin tutkimus- ja kehittämistoimiin VIII artiklan mukaisesti;9.  seminaarien ja muiden tapaamisten järjestäminen, jotta voidaan keskustella ja vaihtaa tietoa sovituista aiheista II artiklassa mainituilla aloilla ja yksilöidä yhteistyötoimia, jotka voidaan toteuttaa V artiklan mukaisesti;10.  kokeisiin, testaukseen ja arviointiin tarkoitettujen näytteiden, materiaalien ja laitteiden (instrumenttien ja osien) vaihto ja käyttöön antaminen IX ja X artiklan mukaisesti;11.  yhteisten tutkimusten, hankkeiden tai kokeiden toteuttaminen, mukaan lukien niiden yhteinen suunnittelu, rakentaminen ja käyttö;12.  tietoyhteyksien luominen, esimerkiksi mutta ei ainoastaan raakatietojen etäanalyysivälineet; sekä13.  muut erityiset yhteistyömuodot, joista sopimuspuolet sopivat keskenään kirjallisesti.2. Sopimuspuolet koordinoivat tarvittaessa tämän sopimuksen perusteella toteutettavat toimet muiden kansainvälisten fuusiotutkimus- ja kehittämistoimien kanssa päällekkäisen työn minimoimiseksi. Tätä sopimusta ei voida tulkita siten, että se rajoittaa nykyisiä tai tulevia yhteistyöjärjestelyitä sopimuspuolten välillä.IV artiklaKoordinointikomitea ja hallintojohtajat1. Sopimuspuolet perustavat koordinointikomitean koordinoimaan ja valvomaan tämän sopimuksen perusteella toteutettavien toimien toteuttamista. Kumpikin osapuoli nimeää yhtä suuren määrän jäseniä koordinointikomiteaan ja yhden jäsenistään valtuuskuntansa johtajaksi. Koordinointikomitea kokoontuu vuorovuosin Brasilian liittotasavallassa ja Euroopan unionissa tai muina aikoina ja muissa paikoissa, joista sopimuspuolet sopivat. Vastaanottavan sopimuspuolen valtuuskunnan johtaja toimii kokouksen puheenjohtajana.2. Koordinointikomitea tarkastelee tämän sopimuksen perusteella toteutettavien toimien edistymistä ja niitä koskevia suunnitelmia sekä ehdottaa, koordinoi ja hyväksyy tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tulevat yhteistyötoimet ottaen huomioon niiden tekniset ansiot ja niiden edellyttämän työmäärän, jotta varmistettaisiin tässä sopimuksessa tarkoitettu molemminpuolinen hyöty ja yleinen vastavuoroisuus.3. Koordinointikomitea tekee kaikki päätöksensä yksimielisesti.4. Kumpikin sopimuspuoli nimittää hallintojohtajan toimimaan puolestaan koordinointikomitean kokousten välisinä aikoina kaikissa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa yhteistyötä koskevissa asioissa. Hallintojohtajat vastaavat yhteistyön päivittäisestä hallinnoinnista.V artiklaTäytäntöönpano1. Sopimuspuolet nimeävät asianmukaiset laitokset tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien täytäntöönpanemiseksi.2. Kun koordinointikomitea sopii yhteistyön toteuttamisesta, se hyväksyy tarvittaessa ehdotuksen hankesopimukseksi tämän sopimuksen perusteella.3. Kussakin hankesopimuksessa on lueteltava hankkeen osallistujat, ja siihen on sisällyttävä yksityiskohtaiset määräykset yhteistyön toteuttamisesta, mukaan luettuna tapauksen mukaan tekninen soveltamisala, hallinnointi, sovellettava dekontaminaatiovastuu, julkistamattoman tiedon vaihto, laitteiden vaihto, henkistä omaisuutta koskevat kysymykset, kokonaiskustannukset, kustannustenjako ja aikataulu.VI artiklaTiedon saatavuus ja levitys1. Kumpikin sopimuspuoli ja sen edustajat sitoutuvat järjestämään toisen sopimuspuolen ja sen edustajien vapaasti saataville kaikki hallussaan olevat tiedot, joita tarvitaan tämän sopimuksen yhteistyötoimien toteuttamiseen, jollei sovellettavista laeista ja asetuksista ja tämän sopimuksen määräyksistä muuta johdu.2. Sopimuspuolet ja sen edustajat pyrkivät levittämään mahdollisimman laajasti tietoja, jotka niillä on oikeus paljastaa ja jotka on joko tuotettu yhdessä tai annettu käyttöön tai joita on vaihdettu tämän sopimuksen mukaisesti, jollei tässä sopimuksessa tarkoitetusta julkistamattoman tiedon tai henkisen omaisuuden suojaamistarpeesta muuta johdu.3. Sopimuspuolen toiselle sopimuspuolelle lähettämien tietojen on oltava lähettävän sopimuspuolen parhaan tiedon ja käsityksen mukaan paikkansapitäviä, mutta lähettävä sopimuspuoli ei takaa, että lähetetyt tiedot soveltuvat vastaanottavan sopimuspuolen tai mahdollisen kolmannen osapuolen erityiskäyttöön tai -sovellukseen. Sopimuspuolten yhteisesti tuottamien tietojen on oltava kummankin sopimuspuolen parhaan tiedon ja käsityksen mukaan paikkansapitäviä. Kumpikaan sopimuspuoli ei takaa yhteisesti tuotettujen tietojen soveltuvuutta kummankaan sopimuspuolen tai mahdollisen kolmannen osapuolen erityiskäyttöön tai -sovellukseen.VII artiklaTeollis- ja tekijänoikeudetTässä sopimuksessa tarkoitettujen yhteistyötoimien aikana tuotetun tai käyttöön annetun henkisen omaisuuden suojelusta ja jakamisesta määrätään liitteessä A, joka on erottamaton osa tätä sopimusta ja jota sovelletaan kaikkiin tämän sopimuksen perusteella toteutettaviin toimiin.VIII artiklaHenkilöstövaihtoOsapuolten tai niiden edustajien väliseen henkilöstövaihtoon tässä sopimuksessa tarkoitetuissa toimissa sovelletaan seuraavia säännöksiä:14.  Kukin sopimuspuoli varmistaa sellaisen pätevän henkilöstön valinnan, jolla on tämän sopimuksen mukaisesti suunniteltujen toimien toteuttamiseen tarvittava ammattitaito ja pätevyys. Henkilöstön vaihdosta sovitaan etukäteen sopimuspuolten keskinäisellä kirjeenvaihdolla, jossa viitataan tähän sopimukseen ja sen asiaankuuluviin henkistä omaisuutta koskeviin määräyksiin sekä kyseisiin yhteistyötoimiin.15.  Kukin sopimuspuoli vastaa henkilöstön vaihtoon osallistuvien henkilöiden palkoista, vakuutuksista ja lisistä.16.  Lähettävä sopimuspuoli maksaa henkilöstön vaihtoon osallistuvien henkilöiden matka- ja asumiskustannukset vastaanottavassa laitoksessa, jollei muuta sovita.17.  Vastaanottava sopimuspuoli järjestää riittävän majoituksen toisen sopimuspuolen henkilöstön vaihtoon osallistuville henkilöille (ja heidän kanssaan asuville perheenjäsenille) molemminpuolisesti hyväksyttävältä, vastavuoroiselta pohjalta.18.  Vastaanottava sopimuspuoli tarjoaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti toisen sopimuspuolen henkilöstön vaihtoon osallistuville henkilöille kaiken tarvittavan avun hallintomuodollisuuksissa (esimerkiksi viisumien hankkimisessa).19.  Kumpikin sopimuspuoli huolehtii siitä, että henkilöstön vaihtoon osallistuvat henkilöt noudattavat vastaanottavassa laitoksessa voimassa olevia yleisiä työ- ja turvallisuusmääräyksiä.20.  Kukin sopimuspuoli voi omalla kustannuksellaan toimia tarkkailijana toisen sopimuspuolen erityisissä testaustoimissa ja analyyttisessä työssä II artiklassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tämä tarkkailijana toimiminen voidaan toteuttaa henkilöstön vierailuilla, ja siitä on kaikissa tapauksissa sovittava etukäteen vastaanottavan sopimuspuolen kanssa.IX artiklaLaitteiden, näytteiden, materiaalien ja varaosien vaihtoKun sopimuspuolet tai niiden edustajat vaihtavat keskenään taikka lainaavat tai toimittavat toisilleen laitteita, instrumentteja, näytteitä, materiaaleja tai tarvittavia varaosia, jäljempänä ’laitteet jne.’, laitteiden jne. kuljetukseen ja käyttöön sovelletaan seuraavia määräyksiä:21.  Lähettävän osapuolen on toimitettava mahdollisimman pian yksityiskohtainen luettelo käyttöön annettavista laitteista jne. ja niihin liittyvät eritelmät sekä tekniset ja muut asiakirjat.22.  Lähettävän osapuolen toimittamien laitteiden jne. omistusoikeus säilyy lähettävällä osapuolella, ja ne on palautettava lähettävälle osapuolelle koordinointikomitean asettamana päivänä, jollei V artiklassa tarkoitetussa hankesopimuksessa muuta sovita.23.  Laitteet jne. otetaan käyttöön vastaanottavassa laitoksessa ainoastaan osapuolten keskinäisellä sopimuksella.24.  Vastaanottavan osapuolen on annettava käyttöön laitteiden jne. tarvitsemat tilat sekä sähkövirta, vesi, kaasu ja muut tarvittavat resurssit osapuolten keskenään sopimien teknisten vaatimusten mukaisesti.X artiklaYleiset säännökset1. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa tähän sopimukseen perustuvat toimet soveltuvien lakiensa ja asetuksiensa mukaisesti ja antaa käyttöön resursseja sen mukaan, miten määrärahoja on saatavilla.2. Jolleivät sopimuspuolet kirjallisesti muuta sovi, kaikista tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön kustannuksista vastaa se sopimuspuoli, joka aiheuttaa ne.3. Kaikki sopimuksen tulkintaan tai täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset, jotka tulevat esille sen voimassaoloaikana, ratkaistaan sopimuspuolten sopimuksella.4. Tätä sopimusta sovelletaan Euratomin osalta niihin alueisiin, joihin sovelletaan Euratomin perustamissopimusta, sekä niiden maiden alueisiin, jotka osallistuvat Euratomin fuusio-ohjelmaan täysin assosioituneina kolmansina valtioina.XI artiklaVoimassaolo, tarkistaminen ja päättyminen1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jolloin molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Sopimus on voimassa viisi (5) vuotta. Jos sopimuspuoli ei ilmoita toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti aikeestaan irtisanoa tämä sopimus, sopimuksen voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä viideksi (5) vuodeksi kerrallaan.2. Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kirjallisella sopimuksella. Muutokset tulevat voimaan päivänä, jona molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että muutoksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.3. Kaikkia yhteisiä toimia ja kokeita, joita ei ole saatettu päätökseen ennen tämän sopimuksen irtisanomista, voidaan jatkaa tämän sopimuksen ehtojen mukaisesti, kunnes ne on saatettu päätökseen.4. Kumpikin sopimuspuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän sopimuksen ja minkä tahansa sen nojalla tehdyn hankesopimuksen ilmoittamalla asiasta kirjallisesti toiselle osapuolelle. Kyseinen irtisanominen tulee voimaan kuusi (6) kuukautta ilmoituksen vastaanottamisesta, eikä se rajoita kummankaan sopimuspuolen oikeuksia, joita on voinut aiheutua tästä sopimuksesta tai kyseisestä hankesopimuksesta irtisanomiseen mennessä.Allekirjoitettu …ssa … päivänä …kuuta 2009 kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN HALLITUKSEN PUOLESTA _____________________________ | EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN PUOLESTA _____________________________ |LIITE AHENKISTÄ OMAISUUTTA KOSKEVAT OIKEUDETOikeudet tämän sopimuksen perusteella tuotettuun tai käyttöön annettuun henkiseen omaisuuteen jaetaan seuraavasti:I. SoveltaminenTätä liitettä sovelletaan kaikkeen tämän sopimuksen perusteella toteutettavaan yhteistyöhön, elleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi.II. Oikeuksien omistus, jako ja käyttöA. Tässä sopimuksessa tarkoitetaan ’henkisellä omaisuudella’ maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan mukaista henkistä omaisuutta.B. Tässä liitteessä käsitellään oikeuksien, etujen ja palkkioiden jakamista sopimuspuolten tai niiden V artiklan nojalla nimettyjen toimeenpanovirastojen välillä. Kumpikin sopimuspuoli varmistaa, että toinen sopimuspuoli voi saada sille tai V artiklan nojalla nimetyille toimeenpanovirastoille tämän liitteen mukaisesti jaettavat oikeudet henkiseen omaisuuteen. Tällä liitteellä ei muulla tavoin muuteta tai estetä osapuolen ja sen kansalaisten välistä oikeuksien, etujen ja palkkioiden jakamista, josta päätetään kyseisen osapuolen laeilla ja käytännöillä.C. Tämän sopimuksen irtisanominen tai voimassaolon päättyminen ei vaikuta tämän liitteen mukaisiin oikeuksiin tai velvoitteisiin.D. (1) Sopimuspuolten tai V artiklan nojalla nimettyjen toimeenpanovirastojen välisten yhteistyötoimien osalta yhteisen tutkimuksen eli kummankin sopimuspuolen tukeman tutkimuksen tuloksena olevaa henkistä omaisuutta käsitellään teknologian hallintasuunnitelmassa seuraavien periaatteiden mukaisesti:a) Sopimuspuolet tai niiden V artiklan nojalla nimetyt toimeenpanovirastot ilmoittavat kohtuullisen ajan kuluessa toisilleen tästä sopimuksesta johtuvista teollis- ja tekijänoikeuksista.b) Ellei muuta sovita, kumpikin sopimuspuoli tai niiden V artiklan nojalla nimetyt toimeenpanovirastot ovat oikeutettuja hyödyntämään yhteisen tutkimuksen aikana syntyneeseen henkiseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia, palkkioita ja intressejä ilman territoriaalisia rajoituksia.c) Kumpikin sopimuspuoli tai niiden V artiklan nojalla nimetyt toimeenpanovirastot hankkivat ajoissa suojan sellaiselle henkiselle omaisuudelle, jonka suhteen niillä teknologian hallintasuunnitelman mukaisesti on oikeuksia ja intressejä.d) Kummallakin sopimuspuolella tai niiden V artiklan nojalla nimetyillä toimeenpanovirastoilla on yksityisoikeudeton, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu oikeus käyttää osapuolten asiaa koskevien lakien mukaisesti tästä sopimuksesta johtuvaa henkistä omaisuutta ainoastaan tutkimus- ja kehitystarkoituksiin.e) Isäntälaitosten menettelyjen mukaisesti henkisen omaisuuden tuottamiseen osallistuneille vieraileville tutkijoille myönnetään henkisen omaisuuden oikeudet ja isäntälaitosten tällaisten henkisen omaisuuden oikeuksien myöntämisestä saamat palkkio-osuudet. Osapuolet kohtelevat vierailevia tutkijoita samalla tavalla kuin omia kansalaisiaan, kun on kyseessä edellä mainittujen henkisen omaisuuden ja palkkio-osuuksien myöntäminen. Lisäksi jokainen keksijäksi tunnustettu vieraileva tutkija on isäntälaitoksen käytänteiden ja osapuolten asiaa koskevien lakien mukaisesti oikeutettu samaan kohteluun kuin isäntämaan kansalaiset, kun on kyseessä palkinnot, palkanlisät, hyödyt tai muut palkkiot.(2) Kun on kyseessä muut yhteistyötoimet kuin II artiklan d) kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu yhteinen tutkimus, kumpikin sopimuspuoli edellyttää siinä määrin, kuin sen laeissa ja asetuksissa vaaditaan, että kaikki osallistujat tekevät erityisen sopimuksen yhteisen tutkimuksen toteuttamisesta ja osallistujien oikeuksista ja velvollisuuksista. Henkisen omaisuuden osalta tällaisissa sopimuksissa käsitellään tavanomaisesti muun muassa omistusta, suojaa, käyttöoikeuksia tutkimustarkoituksiin, hyödyntämiseen ja levittämiseen, yhteisjulkaisemisen järjestelyt mukaan lukien, vierailevien tutkijoiden oikeuksia ja velvoitteita sekä kiistojen sovittelumenettelyjä. Sopimuksissa voidaan käsitellä myös tulosaineiston ja tausta-aineiston saatavuutta sekä lisensointia ja suoritteita.E. Samalla kun kumpikin sopimuspuoli huolehtii kilpailun säilymisestä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät varmistamaan, että tämän sopimuksen perusteella saatuja oikeuksia ja toteutettuja järjestelyjä käytetään erityisesti edistämään i) tämän sopimuksen perusteella tuotetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon käyttöä ja levittämistä siinä määrin kuin se on tässä sopimuksessa asetettujen edellytysten, sen liitteessä A olevan IV osan määräysten ja kaikkien sellaisten sääntöjen mukaista, jotka ovat voimassa ydinalaan liittyvien arkaluonteisten tai luottamuksellisten tietojen käsittelyä koskevan sopimuspuolten lainsäädännön nojalla, ja ii) kansainvälisten standardien käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa.III Tekijänoikeudellisesti suojatut teoksetTämän sopimuksen mukaisesti sopimuspuolille tai V artiklan nojalla nimetyille toimeenpanovirastoille kuuluvia tekijänoikeuksia käsitellään teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn Maailman kauppajärjestön sopimuksen mukaisesti.IV. Tieteelliset kirjalliset teoksetJollei julkistamattomille tiedoille jäljempänä V osassa määrätystä käsittelystä muuta johdu, sovelletaan seuraavia menettelyjä:A. Kummallakin sopimuspuolella tai V artiklan nojalla nimetyillä toimeenpanovirastoilla on yksityisoikeudettomat, peruuttamattomat ja tekijänpalkkioista vapautetut maailmanlaajuiset oikeudet kääntää, jäljentää ja julkisesti levittää tietoja, jotka sisältyvät tieteellisiin tai teknisiin aikakauskirjoihin, artikkeleihin, raportteihin, kirjoihin tai muihin julkaisuihin, jotka ovat syntyneet tähän sopimukseen perustuvan ja sopimuspuolten toteuttaman tai niiden puolesta toteutetun yhteisen tutkimuksen välittömänä tuloksena.B. Kaikkien tekijänoikeudellisesti suojattujen teosten, joihin sovelletaan tätä määräystä, osalta on kunnioitettava tekijän moraalisia oikeuksia Bernin yleissopimuksen 6 a artiklan mukaisesti. Niissä on myös oltava selvästi nähtävissä maininta sopimuspuolten yhteistyötuesta.V. Julkistamattomat tiedotA. Julkistamaton asiakirjatieto25.  Kummankin sopimuspuolen on mahdollisimman varhaisessa vaiheessa yksilöitävä tiedot, joita ne eivät halua julkistettaviksi tämän sopimuksen perusteella, ottaen huomioon muun muassa seuraavat arviointiperusteet:26.  tietojen salaisuus siinä mielessä, että ne eivät ole kokonaisuudessaan tai samanlaisina osina taikka osien yhdistelmänä yleisesti tiedossa tai laillisin keinoin saatavissa,27.  tietojen todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo, joka johtuu niiden salaisuudesta, sekä28.  tietojen aiempi salaaminen siten, että laillisesti valtuutettu henkilö on toteuttanut olosuhteisiin nähden aiheellisia toimenpiteitä. Sopimuspuolet voivat tietyissä tapauksissa sopia, että ellei toisin mainita, tähän sopimukseen perustuvan yhteisen tutkimuksen aikana käyttöön annetut, vaihdetut tai tuotetut tiedot jätetään joko kokonaan tai osittain julkistamatta.29.  Kummankin sopimuspuolen on varmistettava, että tämän sopimuksen mukainen julkistamaton tieto ja sen erityisluonne on helposti toisen sopimuspuolen sellaiseksi tunnistettavissa esimerkiksi asianmukaisella merkinnällä tai rajoituksista kertovan tekstin avulla. Tämä koskee myös kyseisen tiedon täydellistä tai osittaista jäljentämistä. Sopimuspuolen tai osallistujan, joka vastaanottaa tässä sopimuksessa tarkoitettua julkistamatonta tietoa, on kunnioitettava tiedon erityisluonnetta. Nämä rajoitukset kumoutuvat ilman eri toimenpiteitä, kun omistaja julkistaa tiedot ilman rajoituksia.30.  Vastaanottava osapuoli voi levittää tämän sopimuksen mukaisesti toimitettua ei-julkista tietoa vastaanottavan osapuolen palkkaamille henkilöille, mukaan lukien alihankkijat, sekä muille osapuolen asianmukaisille yksiköille, jotka on valtuutettu käynnissä olevan yhteistutkimuksen erityistarkoituksiin, ja jotka tarvitsevat kyseistä tietoa, edellyttäen, että näin levitetty ei-julkinen tieto on suojattu tämän liitteen mukaisesti ja siten kuin kummankin osapuolen laeissa ja asetuksissa säädetään ja että se tunnistetaan helposti sellaiseksi, kuten edellä määrätään.B. Asiakirjoihin sisältymätön julkistamaton tietoSopimuspuolet tai niiden edustajat käsittelevät tämän sopimuksen perusteella järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa jaettuja asiakirjoihin sisältymättömiä julkistamattomia tai muita luottamuksellisia tai luonteeltaan erityisiä tietoja tai henkilöstön määräämisestä työtehtäviin, tilojen ja laitteistojen käytöstä tai yhteisistä hankkeista saatavia tietoja niiden periaatteiden mukaisesti, joista tässä sopimuksessa määrätään asiakirjatietoja varten, kuitenkin sillä edellytyksellä, että tällaisten julkistamattomien tai muiden luottamuksellisten tai luonteeltaan erityisten tietojen vastaanottajalle ilmoitetaan kirjallisesti tietojen luottamuksellisuudesta viimeistään niiden välittämisen yhteydessä.C. ValvontaKumpikin sopimuspuoli tekee parhaansa varmistaakseen, että niiden tämän sopimuksen mukaisesti vastaanottamia julkistamattomia tietoja valvotaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos sopimuspuoli havaitsee, että se on kykenemätön tai että sen on aiheellista epäillä olevansa myöhemmin kykenemätön noudattamaan edellä A ja B kohdassa olevia tietojen levityksen kieltämistä koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava siitä välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Sen jälkeen osapuolet neuvottelevat sopivasta toimintatavasta.VI. Riitojen sovittelu ja ennakoimattoman henkisen omaisuuden uudet lajitA. Henkistä omaisuutta koskevat osapuolten väliset riidat ratkaistaan tämän sopimuksen X artiklan 3 kohdan mukaisesti. Osapuolten yhteisestä sopimuksesta tällainen riita voidaan kuitenkin jättää ratkaistavaksi kansainväliseen välimiesoikeuteen, joka antaa sitovan ratkaisun sovellettavien kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti. Jollei muuta sovita, sovelletaan UNCITRALin sääntöjä.B. Jos jompikumpi osapuoli päättelee, että tämän sopimuksen mukaisesti toteutetusta yhteistoiminnasta voi syntyä teknologian hallintosuunnitelmaan tai valtuutettujen laitosten väliseen sopimukseen kuulumaton henkisen omaisuuden uusi laji, tai jos ilmenee muita ennakoimattomia vaikeuksia, sopimuspuolet aloittavat viivytyksettä keskustelut sen varmistamiseksi, että kyseisen henkisen omaisuuden suojelusta, käytöstä ja levittämisestä on molemman osapuolen alueella asianmukaisia, niiden kansallisen lainsäädännön mukaisia määräyksiä.[1] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60.[2] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 404.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0453

Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta  /* KOM/2009/0453 lopull. - ACC 2009/0124 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 4.9.2009KOM(2009) 453 lopullinen2009/0124 (ACC)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisestaA) PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTA |110 | 1.1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Norjalla on merkittävä teknologinen, maantieteellinen ja taloudellinen rooli eurooppalaisissa GNSS-järjestelmissä. Norja toimittaa keskeistä teknologiaa Galileoon, ja Norjan alueella Svalbardissa ja Etelänapamantereella sijaitsee kaksi järjestelmän toiminnan kannalta tärkeää maa-asemaa. Tämän sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa yhteistyön yleiset periaatteet ja Norjan oikeudet ja velvoitteet varsinkin sellaisilla merkityksellisillä aloilla, joita ei käsitellä olemassa olevassa Galileo-säännöstössä (esim. turva- ja varmuusjärjestelyt). Sopimuksesta neuvoteltaessa on noudatettu neuvoston 8. heinäkuuta 2005 hyväksymiä neuvotteluohjeita. Sopimus parafoitiin 17. heinäkuuta 2009. Sopimusta täydentää ehdotettu ETA:n sekakomitean päätös (asiakirja nro 25100, asia nro 25099), jolla muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjoja 31 ja 37, joiden mukaan Norja hyväksyy eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun asetuksen (EY) N:o 1321/2004 muuttamisesta 12 päivänä joulukuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1942/2006 ja eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008. Viimeksi mainitun asetuksen 4 artiklan 5 kohdassa ja 6 artiklan 4 kohdassa säädetään kolmansien maiden mahdollisuudesta myöntää eurooppalaisille satelliittinavigointiohjelmille lisärahoitusta ehdoin, joista sovitaan perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehtävissä sopimuksissa. Sopimus käsittää vain ne aihealueet, joista sopiminen on tarpeen Norjan kanssa tehtävän tiiviin yhteistyön mahdollistamiseksi. Galileo ja EGNOS ovat yhteisön laajuisia ohjelmia, joiden käytännön toteuttaminen ja hallinnointi edellyttää yhteisiä lähestymis- ja työskentelytapoja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja eräiden EU:n ulkopuolisten maiden (Norja ja Sveitsi) kesken. Näitä aiheita koskevat säännöt on vahvistettava hallitustenvälisesti ja pantava täytäntöön johdonmukaisesti koko Euroopassa. Komission on järjestelmän omistajaa eli Euroopan yhteisöä edustavana ohjelman hallinnoijana pyrittävä kaikin kohtuullisin keinoin varmistamaan tämä yhtenäisyys. Ellei siitä huolehdita, turvallisuusriskit kasvavat ja yhteisöä ja sen jäsenvaltioita voidaan vaatia korvausvastuuseen vakavien turvahäiriöiden sattuessa. |120 | 1.2. Yleinen tausta Norja on ollut EU:n läheisin EU:n ulkopuolinen yhteistyökumppani Galileo-ohjelmassa sen perustamisesta alkaen. Norja on tuonut kaikkiin Galileo-ohjelman vaiheisiin poliittisen, teknisen ja taloudellisen panoksensa Euroopan avaruusjärjestön jäsenenä ja osallistumalla epävirallisesti yhteisön sisäisiin Galileon hallintorakenteisiin vuosien ajan. Tämä sopimus ja sen rinnalla tehtävä samaan asiaan liittyvä ETA:n sekakomitean päätös virallistavat Norjan aseman eurooppalaisissa GNSS-ohjelmissa ja syventävät yhteistyötä entisestään. Ilman tätä sopimusta Norja voisi osallistua ohjelmaan edelleen vain ETA-sopimuksen rajoissa. Tällöin turva- ja varmuusjärjestelyjen, standardoinnin, sertifioinnin ja radiotaajuuksien aloilla tehtävän yhteistyön luonne olisi epäselvä. Lisäksi sopimus mahdollistaa sen, että yhteisö asettaa yhteistyölle yleiset periaatteet, kuten ehdollisuuslausekkeen turvallisuusalan yhteistyölle. Sopimukseen sisältyy myös Norjan poliittinen sitoumus noudattaa eurooppalaisten GNSS-järjestelmien suojelemiseen tähtäävää yhteisön tulevaa politiikkaa. |130 | 1.3. Voimassa olevat aiemmat säännökset Norjan osallistuminen Galileo-ohjelmaan organisoidaan kahden toisiaan täydentävän välineen avulla. Ne ovat ETA:n sekakomitean päätös Galileo-säännöstön kattamisesta ja liitteenä oleva sekasopimus, jolla vahvistetaan yhteistyön yleiset säännöt eli muun muassa tulevan yhteistyön periaatteet ja turvallisuus-, standardointi- ja sertifiointialan yhteistyöhön sovellettavat lisäehdot. |140 | 1.4. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus noudattaa yhteisön lähestymistapaa, joka on Norjan ottaminen mukaan yhteisön ohjelmiin ETA-sopimuksen kautta. Lisäksi se edistää komission tavoitteita vahvistamalla asesulkuun liittyvillä politiikanaloilla tehtävän yhteistyön yhteisöulottuvuutta. |2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |2.1. Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Neuvoston erityiskomiteaa, jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisia ja Norjaa on kuultu Galileo-järjestelmän suojauskomitean työryhmässä 2 ja kahdenvälisissä tapaamisissa Norjan viranomaisten kanssa sekä neuvotteluohjeita laadittaessa että neuvottelujen aikana. Näkemyksiään ovat esittäneet EU:n jäsenvaltioiden tekniset asiantuntijat sekä turvallisuus- ja liikenneasiantuntijat, Norjan kansalliset turvallisuusviranomaiset, ulkoasiain-, puolustus- ja sisäasiainministeriöt, Euroopan avaruusjärjestö ja kansalliset avaruusjärjestöt. |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Mainitut sidosryhmät kannattivat Norjan tiivistä osallistumista Galileo-ohjelmaan liittyvään turvallisuusyhteistyöhön ja korostivat, että maa-asemien turvallisuuden kaltaisten aiheiden sisällyttäminen sopimukseen on erittäin tärkeää. |2.2. Asiantuntijatiedon käyttö |221 | Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Avaruusteknologia / maa-asemat, turva- ja varmuusjärjestelyt / teollisuuden ja valtion turvallisuus, tietoturva sekä kansainvälinen oikeus / erioikeudet ja -vapaudet. |222 | Käytetty menettely Pääasiassa tapaamiset. |223 | Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu EU:n jäsenvaltioiden ministeriöt ja avaruusjärjestöt, ETA:n sihteeristö, ESA, avaruusteollisuus. |2249 | Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista lausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. |225 | Sopimukseen sisältyvät yhteistyöperiaatteet sekä tavoite ottaa Norja asiaankuuluvine oikeuksineen ja velvollisuuksineen tiiviisti mukaan ohjelmaan saivat laajaa kannatusta. Asiantuntijat pitivät Norjan turvallisuusprofiilia vakuuttavana. |226 | Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Turvallisuusasiantuntijoiden päätelmiä ei ole julkistettu. |230 | 2.3. Vaikutusten arviointi Aloitteen tavoitteena on varmistaa Norjan tiivis osallistuminen Galileo- ja EGNOS-järjestelmien rakennus- ja käyttövaiheisiin. Molempiin hankkeisiin sisältyy merkittäviä teollisia, taloudellisia ja strategisia osatekijöitä. Eurooppalaisten GNSS-ohjelmien hallintoa on uudistettu asetuksella (EY) N:o 683/2008, jolla painopiste siirrettiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudesta yhteisön hallinnoimiin ohjelmiin ja yhteisön omistamiin järjestelmiin. Tämän kehityksen ja turvallisuusnäkökohtia sisältävän yhteistyön sisällön vuoksi muodolliset sääntelytoimenpiteet ovat tarpeen. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi tarkasteltiin kolmea eri vaihtoehtoa. Ensimmäinen oli Norjan assosioiminen ohjelmaan erityisen kansainvälisen yhteistyöelimen (kansainvälinen Galileo-komitea) kautta. Komiteaan kuuluvat kaikki Galileosta kiinnostuneet kolmannet maat. Vaihtoehdosta luovuttiin Norjan ja muiden kolmansien maiden kanssa käytyjen pitkien keskustelujen jälkeen. Norjan mielestä oli epäoikeudenmukaista, että sitä kohdeltaisiin samoin kuin ei-eurooppalaisia kolmansia maita, jotka eivät osallistuneet ohjelmaan läheskään yhtä aktiivisesti eivätkä rahoittaneet sitä. Toisena vaihtoehtona oli virallistaa yhteistyö pelkästään ETA:n puitteissa. Tätä vaihtoehtoa ja siihen liittyviä oikeudellisia mahdollisuuksia kaikkien haluttujen yhteistyöalojen kattamiseen tutkittiin tarkasti. Lopulta päädyttiin siihen, että ETA tarjosi parhaan tavan olemassa olevan yhteisön Galileo-säännöstön sisällyttämiseksi yhteistyöjärjestelyyn. Tämä kattaa komiteatyöskentelyn, päätösten valmistelun ilman äänioikeutta, omistajuussäännöt, hankinnat, rahoitusosuudet jne. ETA:n puitteiden ei kuitenkaan katsottu riittävän tietyillä aloilla, kuten turvallisuus-, radiotaajuus- ja standardointiasioissa. Myöskään Galileo-säännöstöön sisältymättömien periaatteiden ja ehdollisuuslausekkeiden vahvistaminen ei yhteisön näkökulmasta ollut käytännöllistä. Kolmantena vaihtoehtona oli ETA:n sekakomitean päätöksen ja liitteenä olevan sekasopimuksen yhdistelmä. Käytännössä tämä mahdollisti eron tekemisen Norjan ja Islannin välille (molemmat ETA:n jäseniä), ylimääräisten sitoumusten/velvoitteiden asettamisen Norjalle, turvallisuusvaatimusten täydentämisen ja sellaisista periaatteista ja linjoista sopimisen, jotka valmistavat tietä pitkäaikaiselle yhteistyösuhteelle, josta molemmat osapuolet hyötyvät. |3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | 3.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio ehdottaa, että neuvosto antaa valtuudet yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamiseen ja väliaikaiseen soveltamiseen. Väliaikainen soveltaminen on tarpeen, jotta sopimusta ja erityisesti Norjan alueella sijaitsevien Galileon maa-asemien turvallisuutta koskevia määräyksiä voidaan alkaa soveltaa mahdollisimman pian. |310 | 3.2. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 ja 170 artikla, yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa. |320 | 3.3. Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. |Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: |321 | Galileo, jonka kustannusten arvioidaan olevan useita miljardeja euroa, on eurooppalainen aloite, jota yksikään valtio ei ole valmis rahoittamaan yksinään. Ehdotetun sopimuksen sisältöä ei voida rajata mihinkään yksittäiseen jäsenvaltioon tai jäsenvaltioryhmään, vaan se koskee koko EU:ta ja tietyiltä osin (esim. maa-asemien palvelut) jopa koko maailmaa. |323 | Avaruusalan teollinen ja tekninen osaaminen (myös turvallisuusosaaminen) jakaantuu useisiin Euroopan maihin, joista yksi on Norja, eikä mikään valtio pysty itse hallitsemaan koko alaa. Ellei toimintaa koordinoida ja tietoja jaeta, vaarana on, että Norjan kanssa sovittavat ratkaisut ovat puutteellisia. Virheet turvallisuuden alalla saattaisivat vaarantaa eurooppalaisiin GNSS-järjestelmiin tarvittavien erityisesti Yhdysvalloista peräisin olevien vientivalvonnan alaisten osien toimitusvarmuuden. Tämä kasvattaisi ohjelmien kustannuksia. |Ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: |324 | Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien infrastruktuuri levittäytyy koko maapallolle, ja sen turvallisuus riippuu suurelta osin siitä, noudatetaanko kaikissa jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolisissa valtioissa, joiden alueella tämä kriittinen infrastruktuuri sijaitsee, yhdenmukaisia suojausvaatimuksia. |325 | Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien suuren koon ja monimutkaisuuden vuoksi tarvitaan keskitetyt ja yksinkertaiset hallintorakenteet ja selkeät yhteydet EU:n ja kolmansien maiden välille. Jos Norjan kanssa ylläpidettäisiin moninaisten kahdenvälisten suhteiden verkostoa, tehottomuuden, viivästysten ja ristiriitojen vaara olisi suuri. Teollisessa hankkeessa tämä kasvattaisi nopeasti yhteisön talousarviosta maksettavia kustannuksia. Yksinään toimivilla jäsenvaltioilla olisi myös huonommat mahdollisuudet asettaa Norjalle periaatteita ja ehtoja, jotka nyt saavutetaan yhteistyön kautta. |327 | Sopimuksessa käsitellään vain yhteisiä periaatteita ja yhteistyösitoumuksia sekä yhteisön omistamiin GNSS-järjestelmiin kuuluvaan maainfrastruktuuriin liittyviä erityiskysymyksiä. Sopimuksen täytäntöönpanossa turvaudutaan valtaosin jäsenvaltioilla jo olevaan kapasiteettiin (esim. viennin valvonta, arkaluontoisten tietojen vaihto). |Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. |3.4. Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Sopimuksessa asetetaan yhteistyön tavoitteet ja periaatteet, mutta siihen sisältyy lauseke, jossa viitataan toiminnan yksityiskohtien määrittelemiseen erillisin, jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja Norjan kanssa sovittavin järjestelyin. |332 | Sopimus on perinteinen ja kansainvälisissä suhteissa tavallinen väline, joka on laadittu yhteistyössä olemassa olevien asiantuntijaryhmien kanssa ja jolle tarvitaan päätöksentekorakenteiden hyväksyntä. Sillä ei perusteta uusia hallinnollisia rakenteita. |3.5. Sääntelytavan valinta |342 | Kansainvälinen sopimus on ainoa väline, jolla voidaan varmistaa Norjan kanssa satelliittinavigoinnin alalla ylläpidettävien suhteiden johdonmukaisuus EU:n laajuisesti. Soveltamisen yhdenmukaisuus on erityisen tärkeää turvallisuusasioissa, jotka ovat sopimuksessa tärkeällä sijalla. Samaan aikaan sopimus tarjoaa joustavat täytäntöönpanokeinot erityisesti standardointi- ja sertifiointikysymyksissä, joissa jäsenvaltiot ovat keskeisiä toimijoita kansainvälisissä organisaatioissa. Perustamissopimukseen ei sisälly muita toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja kolmannen maan kanssa ylläpidettävien suhteiden sääntelemiseen. |4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |5. LISÄTIEDOT |531 | Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen. |B) EHDOTUSKomissio ehdottaa, että neuvosto antaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 133 ja 170 artiklan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen nojalla valtuudet Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamiseen ja väliaikaiseen soveltamiseen.2009/0124 (ACC)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välisen satelliittinavigointia koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 ja 170 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on neuvotellut sopimuksen Norjan kuningaskunnan kanssa.(2) Sopimus on parafoitu 17 päivänä heinäkuuta 2009.(3) Sopimuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaan osapuolten olisi sovellettava sopimusta väliaikaisesti siihen saakka, kunnes se tulee voimaan.(4) Sopimus olisi allekirjoitettava yhteisön puolesta, ja sen väliaikaisesta soveltamisesta olisi tehtävä päätös,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta satelliittinavigointia koskeva Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välinen yhteistyösopimus sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaSopimusta sovelletaan väliaikaisesti siihen saakka, kunnes se tulee voimaan. Väliaikainen soveltaminen alkaa sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. Päivämäärä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN JA NORJAN KUNINGASKUNNAN VÄLINEN YHTEISTYÖSOPIMUS SATELLIITTINAVIGOINNISTAEUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’,sekäBELGIAN TASAVALTA,BULGARIAN TASAVALTA,TŠEKIN TASAVALTA,TANSKAN KUNINGASKUNTA,SAKSAN LIITTOTASAVALTA,VIRON TASAVALTA,HELLEENIEN TASAVALTA,ESPANJAN KUNINGASKUNTA,RANSKAN TASAVALTA,IRLANTI,ITALIAN TASAVALTA,KYPROKSEN TASAVALTA,LATVIAN TASAVALTA,LIETTUAN TASAVALTA,LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,UNKARIN TASAVALTA,MALTAN TASAVALTA,ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,ITÄVALLAN TASAVALTA,PUOLAN TASAVALTA,PORTUGALIN TASAVALTA,ROMANIA,SLOVENIAN TASAVALTA,SLOVAKIAN TASAVALTA,SUOMEN TASAVALTA,RUOTSIN KUNINGASKUNTA,ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä ’yhteisön jäsenvaltiot’,sekäNORJAN KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’Norja’,jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotkaTUNNUSTAVAT Norjan tiiviin osallistumisen Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin aina ohjelmien määrittelyvaiheista lähtien,TIEDOSTAVAT kehityksen, joka on tapahtunut eurooppalaisten GNSS-ohjelmien hallinnossa, omistajuudessa ja rahoituksessa eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 ja sen myöhempien muutosten sekä eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 myötä,TUNNUSTAVAT edut, jotka saadaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien ja niiden palvelujen samantasoisesta suojaamisesta sopimuspuolten alueella,TUNNUSTAVAT Norjan aikomuksen ripeästi hyväksyä ja saattaa lainkäyttöalueellaan voimaan säännökset, jotka tarjoavat samantasoisen turvallisuuden ja suojan kuin Euroopan unionissa sovellettavat säännökset,TUNNUSTAVAT sopimuspuolille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat velvoitteet,OTTAVAT HUOMIOON Norjan kiinnostuksen kaikkiin Galileo-palveluihin, myös julkisesti säänneltyyn palveluun,OTTAVAT HUOMIOON Norjan ja Euroopan unionin välisen sopimuksen turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä,HALUAVAT virallistaa tiiviin yhteistyösuhteen kaikissa eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin liittyvissä asioissa,PITÄVÄT Euroopan talousalueesta tehtyä sopimusta soveltuvana oikeudellisena ja institutionaalisena perustana Euroopan yhteisön ja Norjan välisen satelliittinavigointiin liittyvän yhteistyön kehittämiselle,HALUAVAT täydentää ETA-sopimuksen määräyksiä kahdenvälisellä satelliittinavigointisopimuksella, jossa sovitaan erityisesti Norjalle sekä yhteisölle ja sen jäsenvaltioille merkittävistä asioista,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 ARTIKLASopimuksen tarkoitusSopimuksen tärkeimpänä tavoitteena on tiivistää sopimuspuolten välistä yhteistyötä täydentämällä satelliittinavigointiin sovellettavia Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen määräyksiä.2 ARTIKLAMääritelmätTässä sopimuksessa’eurooppalaisiin maailmanlaajuisiin satelliittinavigointijärjestelmiin (GNSS)’ luetaan Galileo-järjestelmä ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (European Geostationary Navigation Overlay System, EGNOS);’tukijärjestelmillä’ tarkoitetaan alueellisia järjestelmiä, jollainen on esimerkiksi EGNOS. Näiden mekanismien avulla GNSS-järjestelmien käyttäjille voidaan tarjota parempaa suorituskykyä, kuten parempaa tarkkuutta, saatavuutta, toimintavarmuutta ja luotettavuutta;’Galileolla’ tarkoitetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden suunnittelemaa ja kehittämää itsenäistä eurooppalaista siviilihallinnon alaista GNSS-palveluja tarjoavaa siviilisatelliittinavigointi- ja ajanmääritysjärjestelmää. Galileon ylläpito voidaan siirtää yksityiselle osapuolelle.Galileo-ohjelmalla on tarkoitus luoda avoimia ja kaupallisia palveluja, ihmishenkien turvaamiseen tarkoitettuja ja etsintä- ja pelastuspalveluja sekä suojattuja julkisesti säänneltyjä palveluja, joihin pääsy on rajoitettu valtuutetuille käyttäjille julkisella sektorilla;’sääntelytoimenpiteellä’ tarkoitetaan mitä tahansa sopimuspuolen lakia, asetusta, sääntöä, menettelyä, päätöstä tai vastaavaa hallinnollista toimea;’turvaluokitellulla tiedolla’ tarkoitetaan missä tahansa muodossa olevaa tietoa, jota on suojattava luvattomalta paljastamiselta ja joka voisi jollakin tavalla vahingoittaa sopimuspuolten tai yksittäisen jäsenvaltion keskeisiä etuja, kansallinen turvallisuus mukaan luettuna. Tällainen tieto on merkitty luottamukselliseksi. Sopimuspuolet ovat turvaluokitelleet nämä tiedot sovellettavien lakien ja säännösten mukaisesti, ja näiden tietojen luottamuksellisuutta, koskemattomuutta ja saatavuutta on varjeltava.3 ARTIKLAYhteistyön periaatteet1.  Sopimuspuolet sopivat noudattavansa seuraavia periaatteita tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa yhteistyötoimissa:2.  ETA-sopimus satelliittinavigoinnin alalla tehtävän sopimuspuolten välisen yhteistyön pohjana,3.  vapaus tarjota satelliittinavigointipalveluja sopimuspuolten alueella,4.  vapaus käyttää kaikkia Galileo- ja EGNOS-palveluja, myös julkisesti säänneltyjä palveluja, kunhan niiden käyttöä koskevat edellytykset täyttyvät,5.  tiivis yhteistyö GNSS-järjestelmiin liittyvissä turva- ja varmuusasioissa vahvistamalla ja panemalla täytäntöön vastaavantasoiset GNSS-turvatoimenpiteet EU:ssa ja Norjassa,6.  eurooppalaisten GNSS-järjestelmien maa-asemiin liittyvien sopimuspuolten kansainvälisten velvoitteiden kunnioittaminen.7.  Tämä sopimus ei vaikuta Euroopan yhteisön lainsäädännössä Galileo-ohjelman toimintaa varten säädettyyn institutionaaliseen rakenteeseen. Tämä sopimus ei myöskään vaikuta sovellettaviin sääntelytoimenpiteisiin, joilla pannaan täytäntöön asesulku- ja vientivalvontavelvoitteet, mukaan luettuna teknologian aineettoman viennin valvonta, eikä kansallista turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin.4 ARTIKLARadiotaajuudet8.  Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä eurooppalaisiin satelliittinavigointijärjestelmiin liittyvissä radiotaajuuskysymyksissä Kansainvälisessä teleliitossa ottaen huomioon 5 päivänä marraskuuta 2004 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan ”Memorandum of Understanding on the Management of ITU filings of the Galileo radio-navigation satellite service system”.9.  Tässä yhteydessä sopimuspuolten on suojattava riittävät taajuudet eurooppalaisille satelliittinavigointijärjestelmille sen varmistamiseksi, että näiden järjestelmien palvelut ovat käyttäjien saatavilla.10.  Lisäksi sopimuspuolet pitävät tärkeänä navigointitaajuuksien suojaamista katkoksilta ja häiriöiltä. Tätä varten ne yksilöivät häiriöiden lähteitä ja etsivät molemminpuolisesti hyväksyttäviä ratkaisuja häiriöiden torjumiseksi.11.  Tällä sopimuksella ei millään tavoin poiketa voimassa olevista Kansainvälisen teleliiton säännöistä, kuten ITU:n radio-ohjesäännöstä.5 ARTIKLAEurooppalaisten GNSS-järjestelmien maa-asemat12.  Norjan on helpotettava kaikin mahdollisin tavoin eurooppalaisten GNSS-järjestelmien maa-asemien (jäljempänä ’maa-asemat’) käyttöönottoa, huoltoa ja korvaamista sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla.13.  Norjan on varmistettava kaikin mahdollisin tavoin maa-asemien suojelu ja jatkuva ja keskeytymätön toiminta alueillaan tarvittaessa lainvalvontaviranomaistensa väliintulon avulla. Norjan on suojattava maa-asemia kaikin mahdollisin tavoin paikalliselta radiohäirinnältä, tietomurroilta ja salakuuntelulta.14.  Maa-asemia koskevista sopimussuhteista sovitaan Euroopan yhteisön ja omistusoikeuksien haltijan kesken. Norjan viranomaiset kunnioittavat täysin maa-asemien erityisasemaa ja pyrkivät mahdollisuuksien mukaan saamaan Euroopan yhteisön etukäteishyväksynnän ennen maa-asemiin kohdistuvia toimia.15.  Norjan on sallittava kaikille Euroopan yhteisön nimeämille tai muutoin valtuuttamille henkilöille jatkuva ja esteetön pääsy maa-asemille. Tätä varten Norjan on perustettava yhteyspiste, jolle annetaan tiedot maa-asemille matkustavista henkilöistä ja joka muutenkin helpottaa näiden henkilöiden käytännön liikkumista ja toimintaa.16.  Tulli tai poliisi ei saa tarkastaa virallisella sinetillä tai merkinnällä varustettuja maa-asemien arkistoja tai varusteita eikä kuljetettavia asiakirjoja, olivatpa ne missä muodossa tahansa.17.  Jos maa-asemien tai niiden toiminnan turvallisuus on uhattuna tai vaarassa, Norjan ja Euroopan komission on viipymättä ilmoitettava toisilleen asiasta ja toimenpiteistä, joihin ryhdytään tilanteen korjaamiseksi. Euroopan komissio voi nimittää muun luotetun tahon Norjan kanssa tällaisia tietoja vaihtavaksi yhteyshenkilöksi.18.  Sopimuspuolet määrittelevät edellä 1−6 kohdassa tarkoitettuihin kysymyksiin sovellettavat yksityiskohtaisemmat menettelyt erillisin järjestelyin. Menettelyjen olisi käsitettävä muun muassa tarkastuksia koskevat täsmennykset, yhteyspisteiden tehtävät, kuriireille asetettavat vaatimukset ja toimenpiteet, joilla torjutaan paikallisia radiotaajuushäiriöitä ja vahingoittamisyrityksiä.6 ARTIKLATurvallisuus19.  Sopimuspuolet ovat vakuuttuneet tarpeesta suojata maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät väärinkäytön, häiriöiden, katkosten ja ilkivallan kaltaisilta uhilta. Sopimuspuolten on näin ollen toteutettava kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat toimenpiteet ja tarvittaessa tehtävä erillisiä sopimuksia varmistaakseen satelliittinavigointipalvelujen ja niihin liittyvän alueillaan sijaitsevan infrastruktuurin ja kriittisen omaisuuden keskeytymättömän toiminnan, käyttöturvallisuuden ja turvatoimet.Euroopan komissio aikoo kehitellä keinoja, joiden avulla eurooppalaisten GNSS-ohjelmien arkaluontoista omaisuutta, tietoa ja teknologiaa voidaan suojata tällaisilta uhilta ja ei-toivotulta levittämiseltä sekä valvoa ja hallinnoida.20.  Norja vahvistaa tässä yhteydessä aikomuksensa ripeästi hyväksyä ja saattaa lainkäyttöalueellaan voimaan säännökset, jotka tarjoavat samantasoisen turvallisuuden ja suojan kuin Euroopan unionissa sovellettavat säännökset.Tästä osoituksena sopimuspuolet käsittelevät GNSS-turvallisuusasioita, myös valtuuttamista, eurooppalaisten GNSS-järjestelmien hallintorakenteeseen kuuluvissa asiasta vastaavissa komiteoissa. Käytännön järjestelyt ja menettelyt määritellään kyseisten komiteoiden työjärjestyksessä ottaen huomioon myös ETA-sopimuksen puitteet.21.  Tilanteessa, jossa tällaista vastaavaa turvallisuustasoa ei voida saavuttaa, sopimuspuolten on neuvoteltava keskenään tilanteen korjaamiseksi. Tarvittaessa tämän alan yhteistyön laajuutta voidaan mukauttaa.7 ARTIKLATurvaluokiteltujen tietojen vaihto22.  EU:n turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa ja suojauksessa on noudatettava Norjan ja Euroopan unionin välistä sopimusta turvaluokiteltujen tietojen vaihtoon sovellettavista turvallisuusmenettelyistä (jäljempänä ’turvallisuussopimus’) ja turvallisuussopimuksen soveltamissäännöksiä.23.  Norja voi vaihtaa turvaluokiteltuja Galileoon liittyviä tietoja, joissa on kansallinen turvaluokitusmerkintä, niiden EU:n jäsenvaltioiden kanssa, joiden kanssa se on tehnyt asiasta kahdenvälisen sopimuksen.24.  Sopimuspuolten on pyrittävä luomaan kattava ja johdonmukainen oikeudellinen kehys Galileo-ohjelmaa koskevien turvaluokiteltujen tietojen vaihdolle kaikkien tämän sopimuksen sopimuspuolten kesken.8 ARTIKLAViennin valvonta25.  Jotta sopimuspuolet harjoittaisivat yhdenmukaista vientivalvonta- ja asesulkupolitiikkaa Galileon yhteydessä, Norja vahvistaa aikomuksensa ripeästi hyväksyä ja panna täytäntöön lainkäyttöalueellaan sellaiset säännökset, joilla varmistetaan vastaavantasoinen Galileon teknologian tietojen ja osien viennin valvonta ja leviämisen estäminen kuin yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa.26.  Tilanteessa, jossa tällaista vastaavaa viennin valvonnan ja asesulun tasoa ei voida saavuttaa, sopimuspuolten on neuvoteltava keskenään tilanteen ratkaisemiseksi. Tarvittaessa tämän alan yhteistyön laajuutta voidaan mukauttaa.9 ARTIKLAJulkisesti säännelty palveluNorja on ilmaissut kiinnostuksensa Galileon julkisesti säänneltyyn palveluun ja pitää sitä tärkeänä osatekijänä maan osallistumisessa eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin. Sopimuspuolet sopivat, että asiasta keskustellaan, kun julkisesti säännellyn palvelun saatavuutta koskeva politiikka ja toiminnalliset järjestelyt on määritetty.10 ARTIKLAKansainvälinen yhteistyö27.  Sopimuspuolet katsovat, että kantojen koordinointi maailmanlaajuisia satelliittinavigointipalveluja koskevassa kansainvälisessä standardoinnissa ja sertifioinnissa on tärkeää. Sopimuspuolet tukevat yhdessä Galileo-standardien kehittämistä ja edistävät niiden soveltamista maailmanlaajuisesti korostaen yhteentoimivuutta muiden GNSS-järjestelmien kanssa.28.  Näin ollen sopimuspuolet pyrkivät edistämään ja toteuttamaan tämän sopimuksen tavoitteita tekemällä tilanteen mukaan yhteistyötä kaikissa GNSS:ään liittyvissä kysymyksissä ja varsinkin niissä, joita käsitellään Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä, Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä ja Kansainvälisessä teleliitossa.11 ARTIKLANeuvottelut ja riitojen ratkaiseminenSopimuspuolet neuvottelevat viipymättä kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä kysymyksistä, jotka koskevat tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista. Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat mahdolliset erimielisyydet ratkaistaan sopimuspuolten välisillä neuvotteluilla.12 ARTIKLAVoimaantulo ja päättäminen29.  Sopimus tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka kuluessa sopimuspuolet ovat ilmoittaneet voimaantulon edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamisesta. Ilmoitukset toimitetaan Euroopan unionin neuvostolle, joka toimii tämän sopimuksen tallettajana.30.  Tämän sopimuksen päättyminen tai irtisanominen ei vaikuta sen perusteella toteutettujen järjestelyjen eikä teollis- ja tekijänoikeuksien alalla syntyneiden erityisten oikeuksien ja velvoitteiden voimassaoloon tai kestoon.31.  Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kirjallisella sopimuksella. Muutos tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona vaihdettiin viimeinen diplomaattinen nootti, jolla osapuolet ilmoittivat toisilleen muutoksen voimaantulon kannalta tarpeellisten sisäisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.32.  Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, osapuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.33.  Kumpi tahansa sopimuspuoli voi päättää tämän sopimuksen ilmoittamalla tästä toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti kuusi kuukautta etukäteen.Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä, ja kaikki tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia.[1] EUVL C , , s. .