               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.3.2020
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio vahvisti 11. joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa
                  1
                Euroopan vihreän kehityksen ohjelman Euroopan unionia ja sen kansalaisia varten. Tiedonannon myötä komissio määrittelee uudelleen sitoutumisensa ilmasto- ja ympäristöhaasteiden ratkaisemiseen, joka on tämän sukupolven tärkein tehtävä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä.  Vihreän kehityksen ohjelma on erottamaton osa tämän komission strategiaa, jolla se panee täytäntöön YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet
                  2
               . Ilmastoneutraali Euroopan unioni pyritään luomaan vuoteen 2050 mennessä. Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän tavoitteen 12. joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä
                  3
                ja Euroopan parlamentti 15. tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa
                  4
               .

               Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa kehotetaan erityisesti vauhdittamaan siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen, sillä liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on neljännes, ja se kasvaa koko ajan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Päästöjen vähennys koskee kaikkia liikennemuotoja. Osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa komissio on esittänyt kestävän ja älykkään liikkumisen strategian, joka on määrä hyväksyä vuonna 2020. Siinä vastataan tähän haasteeseen ja puututaan kaikkiin päästölähteisiin. EU:n sisäisestä rahdista 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse. Yhtenä suunnitelluista toimista onkin siirtää huomattava osa siitä rauta- ja vesiteitse kuljetettavaksi.

               Rautatieliikenteellä on merkittävä rooli liikennepäästöjen vähentämisen nopeuttamisessa, sillä se on yksi ympäristöystävällisimmistä ja energiatehokkaimmista liikennemuodoista. Rautatiet ovat suureksi osaksi sähköistettyjä, ja niiden hiilidioksidipäästöt ovat reilusti pienemmät kuin lento- tai tieliikenteen vastaavalla matkalla aiheuttamat päästöt. Rautatieliikenne on myös ainoa liikennemuoto, jonka hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet lähes jatkuvasti vuodesta 1990 liikennemäärien kasvusta huolimatta: vuonna 2016 se tuotti vain 0,5 prosenttia kaikkien liikennemuotojen yhteenlasketuista hiilidioksidipäästöistä. Lisäksi rautatieliikenteen osuus on vain 2 prosenttia unionin liikennealan kokonaisenergiankulutuksesta, vaikka sen osuus kaikkien liikennemuotojen yhteenlasketusta tavaraliikenteestä oli 11,2 prosenttia ja henkilöliikenteestä 6,6 prosenttia vuonna 2016
                  5
               . Rautatieliikenteen energiankulutus on vuosina 1990–2016 laskenut
                  6
               , ja se käyttää yhä enemmän uusiutuvia energialähteitä.

               Rautateiden matkustajaliikenteen osuus unionin maaliikenteestä on kasvanut 7,0 prosentista 7,6 prosenttiin vuosien 2007 ja 2016 välisenä aikana, kun taas rautateiden osuus unionin maaliikenteen tavaraliikenteestä on pienentynyt vuoden 2011 kasvupyrähdyksen (19 %) jälkeen 16,65 prosenttiin vuonna 2017
                  7
               .  Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomisen tiellä on vielä useita esteitä, on muun muassa minimoitava melua. Kun esteet voitetaan ja kustannuksia saadaan laskettua sekä innovointia nopeutettua, rautatieliikenteestä päästään hyödyntämään kaikki sen tarjoamat mahdollisuudet. Rautatieliikenne tarvitsee siksi lisäpontta, jotta siitä tulisi matkailijoille ja yrityksille liikennevälineenä vetovoimaisempi vaihtoehto, joka täyttäisi sekä päivittäiset että pidemmän välimatkan liikkuvuustarpeet. Rautateitse kuljetettavien matkustajien ja rahdin osuuden kasvattaminen vähentää myös ruuhkia ja ihmisten terveydelle vaarallisia päästöjä, etenkin ilman pilaantumista.

               Ehdotuksella nimetä vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi pyritään edistämään rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Euroopan rautateiden teemavuodella edistetään kaikkialla Euroopassa järjestettävien hankkeiden, keskustelujen, tapahtumien, näyttelyiden ja erilaisten aloitteiden avulla rautatieliikennettä kansalaisten, yritysten ja viranomaisten kannalta vetovoimaisena ja kestävänä tapana liikkua Euroopassa sekä tuodaan esiin sen unionin laajuista ja innovatiivista ulottuvuutta. Teemavuoden aikana kansalaisille – myös rautatiesektorin ulkopuolella – järjestetään heille suunnattuja tapahtumia ja tiedotuskampanjoita, joiden tavoitteena on saada entistä useammat ihmiset ja yritykset hyödyntämään rautatieliikennettä.

               Vuosi 2021 tulee olemaan merkittävä vuosi unionin rautatiepolitiikassa. Se on ensimmäinen kokonainen vuosi, jona neljännen rautatiepaketin
                  8
                nojalla sovitut säännöt pannaan koko unionin alueella täytäntöön; säännöt koskevat kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista sekä koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä. Yleinen kiinnostus rautateitä ja yöjunia kohtaan on kasvamassa useissa jäsenvaltioissa, mistä muun muassa #DiscoverEU -ohjelman suosio kertoo
                  9
               . Lisäksi kansainvälisen Europalia-taidefestivaalin
                  10
                aiheena on vuonna 2021 rautateiden vaikutus taiteisiin ja festivaalilla tuodaan esiin rautateiden roolia sosiaalisen, taloudellisen ja teollisen muutoksen merkittävänä edistäjänä. Vuotta 2021 pidetään sen vuoksi hyvin sopivana ajankohtana tälle aloitteelle.

               Kaikkien eurooppalaisten teemavuosien tapaan teemavuoden tärkeimpänä tavoitteena on lisätä tietämystä alaa koskevista haasteista ja mahdollisuuksista sekä korostaa unionin roolia yhteisten ratkaisujen edistämisessä. Euroopan rautateiden teemavuoden tavoitteena on kannustaa ja tukea unionin, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden organisaatioiden pyrkimyksiä lisätä rautateitse tapahtuvan matkustaja- ja rahtiliikenteen osuutta. Teemavuodella olisi erityisesti edistettävä rautateitä kestävänä, innovatiivisena ja turvallisena liikennemuotona ja tavoiteltava suurta yleisöä, erityisesti nuorisoa. Lisäksi teemavuodella olisi korostettava rautateiden eurooppalaista, rajat ylittävää ulottuvuutta: rautatiet tuovat kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antavat heille mahdollisuuden tutustua unioniin ja sen moninaisuuteen, nopeuttavat yhteenkuuluvuutta ja edistävät unionin sisämarkkinoiden yhdentymistä. Lisäksi teemavuodella olisi lisättävä rautateiden panosta unionin talouteen, teollisuuteen ja koko yhteiskuntaan sekä edistettävä rautateitä tärkeänä tekijänä unionin ja kolmansien maiden ja erityisesti Länsi-Balkanin maiden, välisissä suhteissa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Edellä todetun mukaisesti Euroopan rautateiden teemavuodella pyritään edistämään rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Teemavuoden perustana ovat lisäksi tämänhetkiset rautateitä koskevat aloitteet ja politiikat, jotka koskevat esimerkiksi kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista sekä koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä. Muiden eurooppalaisten teemavuosien tapaan toimenpiteisiin sisältyy tiedotus- ja edistämiskampanjoita, tapahtumia, hankkeita ja aloitteita sekä unionin että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Niiden avulla välitetään keskeisiä viestejä ja levitetään tietoa esimerkeiksi kelpaavista hyvistä käytännöistä.

               Teemavuosi tarjoaa tilaisuuden kannustaa jäsenvaltioiden viranomaisia ja toimialaa toimimaan yhdessä rautatieliikenteen edistämiseksi. Kaikin keinoin pyritään varmistamaan, että teemavuoden aikana järjestettävät toimet sovitetaan vastaamaan kunkin jäsenvaltion tarpeita ja olosuhteita. Jäsenvaltioita pyydetään siksi nimeämään kansallinen koordinaattori, joka vastaa jäsenvaltioiden osallistumista Euroopan rautateiden teemavuoteen koskevista järjestelyistä. Perustetaan eurooppalainen ohjausryhmä, jonka muodostavat kansallisten koordinaattoreiden edustajat. Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle eurooppalaisen teemavuoden järjestelyjen sovittamiseksi yhteen ja tietojen vaihtamiseksi sen toteutuksesta unionissa ja jäsenvaltioissa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Euroopan rautateiden teemavuodella on yhteys muihin unionin politiikka-aloihin, esimerkiksi alueelliseen kehitykseen, teollisuuden kilpailukykyyn, kestävään matkailuun, innovointiin, työllisyyteen, koulutukseen, nuorisoon, kulttuuriin ja vammaisten henkilöiden esteettömyyteen sekä unionin ja sen naapurimaiden välisiin siteisiin. Teemavuodella tuodaan esiin Euroopan rautateiden eurooppalaista rajat ylittävää ulottuvuutta ja esitetään rautatiet keinona kuljettaa tavaroita, matkustaa ja löytää uutta sekä yhdistää manner kestävällä ja tulevaisuuteen suuntautuvalla tavalla. Joitakin teemavuoden toimista voitaisiin mahdollisesti rahoittaa nykyisistä unionin ohjelmista, kuten Euroopan horisontti -ohjelmasta, Verkkojen Eurooppa -välineestä, unionin rakenne- ja investointirahastoista sekä ohjelmista Luova Eurooppa, Erasmus+, DiscoverEU ja Kansalaisten Eurooppa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 91 artikla. Perussopimuksen 91 artiklassa määrätään, että ottaen huomioon liikenteen erityispiirteet Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan aiheelliset säännökset SEUT-sopimuksen 90 artiklan täytäntöön panemiseksi.  SEUT-sopimuksen 90 artiklan mukaan perussopimusten tavoitteita toteutetaan yhteisellä liikennepolitiikalla. Tämän ehdotuksen päätarkoituksena on lisätä rautateitse liikkuvien matkustajien ja rahdin osuutta. Tavoite kuuluu SEUT-sopimuksen 91 artiklan soveltamisalaan.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Tämä ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukainen. Tämän ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Pelkästään jäsenvaltioissa toteutettavilla toimilla ei voitaisi hyödyntää eurooppalaista ulottuvuutta, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään kokemuksia ja hyviä käytäntöjä. SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätään erityisesti, että unioni toteuttaa sisämarkkinat ja pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, joka perustuu siihen, että parannetaan ympäristön laatua, edistetään tieteellistä ja teknistä kehitystä sekä edistetään taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Unioni pyrkii tavoitteisiinsa asianmukaisin keinoin unionille perussopimuksissa annetun toimivallan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltiot hyötyvät unionin tason toimista, kun eurooppalainen teemavuosi tuo niiden omille toimille lisää näkyvyyttä ja monenväliset kumppanuudet, kansainvälinen tietojenvaihto, unioninlaajuinen tietoisuus sekä hyvien käytäntöjen vaihto lisääntyvät.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Tämä ehdotus on SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen.  Ehdotettu toimintatapa on yksinkertainen. Se perustuu nykyisiin ohjelmiin ja viestintätoimien kohdentamiseen teemavuoden teemoihin. Ehdotuksen toimeenpano ei aiheuta suhteettomia hallinnollisia rasitteita sitä soveltaville hallintoelimille. Unionin toimilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden ja kyseisen sektorin toimia. Toiminnan tarkoituksena on ensinnäkin tehostaa unionin omia välineitä. Toiseksi se toimii keinona edistää synergioita ja yhteistyötä jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, yksityisten ja julkisten yritysten sekä koko kansalaisyhteiskunnan välillä. Unionin toiminta ei ylitä sitä, mikä on tarpeen todettujen haasteiden ratkaisemiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös on soveltuvin sääntelytapa, koska näin varmistetaan lainsäätäjän täysimääräinen osallistuminen vuoden 2021 nimeämiseen Euroopan rautateiden teemavuodeksi.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Mahdollisuudesta nimetä vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi keskusteltiin 9. joulukuuta 2019 useiden rautatiesektorin edustajien (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail) sekä Euroopan unionin rautatieviraston (ERA), Shift2Railin ja Europalian edustajien kanssa. Kaikki osallistujat ilmaisivat laajan tukensa aloitteelle ja korostivat rautateiden roolia hiilestä irtautumista koskevan tavoitteen saavuttamisessa painottaen rautateiden rajat ylittävää ulottuvuutta. Rautatiesektorin sidosryhmien, erityisesti yritysten, asemanhaltijoiden, valmistajien ja kansallisten viranomaisten odotetaan osallistuvan aktiivisesti teemavuoden tapahtumien järjestämiseen niin unionin kuin kansallisella ja paikallisella tasolla.  Euroopan kansainvälisen taidefestivaalin Europalin kanssa käytyjen neuvotteluiden yhteydessä huomattiin, että teemavuoden järjestämisellä voidaan saada aikaan huomattavia synergiaetuja. Sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea että alueiden komitea antoivat äskettäin oma-aloitteisia lausuntoja
                  11

                  12
               , joista käy ilmi komiteoiden jäsenten kiinnostus rautatieliikenteen edistämiseen kestävänä ja innovatiivisena liikennemuotona.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

               Vaikutusten arviointi ei ollut tarpeen, koska ehdotetun toimen tavoitteet kuuluvat Euroopan unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin. Ehdotettu aloite ei sido komissiota mihinkään tiettyyn lainsäädäntötoimeen. Sillä ei myöskään ole mitään merkittäviä sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristövaikutuksia, jotka ylittäisivät nykyisten välineiden vaikutukset.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Päätöksen täytäntöönpanoon vuosina 2020–2021 tarvittavien määrärahojen arvioidaan olevan 8 000 000 euroa. Teemavuoden toteuttaminen edellyttää asianmukaista rahoitusta, josta päätetään vuosien 2020 ja 2021 talousarviomenettelyjen yhteydessä vuosien 2021–2017 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ehdotuksessa komissio velvoitetaan raportoimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 teemavuoden aikana toteutettujen aloitteiden täytäntöön panemisesta, tuloksista sekä antamaan näitä aloitteita koskeva yleisarvio.

               2020/0035 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  13
               ,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
                  14
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Komissio vahvisti 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa
                  15
                Euroopan vihreän kehityksen ohjelman Euroopan unionia ja sen kansalaisia varten. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä.

               (2)Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä
                  16
                tavoitteen, jonka mukaan ilmastoneutraali Euroopan unioni pyritään luomaan vuoteen 2050 mennessä.

               (3)Euroopan parlamentti ilmaisi 15 päivänä tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa
                  17
                suhtautuvansa myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annettuun komission tiedonantoon ja kehottaa, että tarvittava siirtymä ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan toteutetaan viimeistään vuonna 2050.

               (4)Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetun komission tiedonannon tavoitteiden mukaisesti on tarpeen uudistaa unionin taloutta ja määritellä uudelleen politiikkoja, erityisesti liikenteen ja liikkuvuuden alalla, mikä tarkoittaa kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen siirtymisen vauhdittamista. Liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on neljännes, ja se kasvaa koko ajan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Kestävän liikenteen toteutuminen edellyttää, että käyttäjät asetetaan etusijalle ja heille tarjotaan edullisempia, helppokäyttöisempiä, terveellisempiä ja puhtaampia vaihtoehtoja nykyisille liikkumismuodoille. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään vauhdittamaan siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen sekä vastaamaan näihin haasteisiin. Unionin sisäisestä rahdista 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse ja huomattava osa siitä olisikin siirrettävä rauta- ja vesiteitse kuljetettavaksi.

               (5)Rautatieliikenteen rooli ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä on merkittävä. Se on yksi ympäristöystävällisimmistä ja energiatehokkaimmista liikennemuodoista. Rautatiet ovat suureksi osaksi sähköistettyjä, ja niiden hiilidioksidipäästöt ovat reilusti pienemmät kuin lento- tai tieliikenteen vastaavalla matkalla aiheuttamat päästöt; rautatieliikenne on myös ainoa liikennemuoto, jonka kasvihuonekaasu- ja hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet johdonmukaisesti vuodesta 1990. Lisäksi rautatieliikenteen energiankulutus on vuosina 1990–2016 laskenut
                  18
               , ja siinä käytetään yhä enemmän uusiutuvia energialähteitä.

               (6)Luomalla yhteyksiä unionin keskeisten liikennereittien ja sen syrjäisten alueiden välille rautatiesektori edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

               (7)Samalla kun rautateiden matkustajaliikenteen osuus unionin maaliikenteestä on kasvanut vain hieman vuodesta 2007, rahdin osuus on laskenut. Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomisen tiellä on vielä useita esteitä, on muun muassa minimoitava melua. Kun esteet voitetaan ja kustannuksia saadaan laskettua sekä innovointia nopeutettua, rautatieliikenteestä päästään hyödyntämään kaikki sen tarjoamat mahdollisuudet.  Rautatieliikenteen vetovoimaisuuteen on sen vuoksi panostettava edelleen, jotta matkustajat ja yritykset kiinnostuisivat siitä.

               (8)Vuosi 2021 olisi nimettävä Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jotta rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta voidaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti edistää. Vuosi 2021 tulee olemaan merkittävä vuosi unionin rautatiepolitiikassa, sillä se on ensimmäinen kokonainen vuosi, jona neljännen rautatiepaketin nojalla sovitut säännöt pannaan koko unionin alueella täytäntöön; säännöt koskevat kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista sekä koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä. Yleinen kiinnostus rautateitä ja yöjunia kohtaan on kasvamassa useissa jäsenvaltioissa, mistä muun muassa #DiscoverEU -ohjelman suosio kertoo. Lisäksi kansainvälisen Europalia-taidefestivaalin aiheena on vuonna 2021 rautateiden vaikutus taiteisiin ja festivaalilla korostetaan rautateiden roolia sosiaalisen, taloudellisen ja teollisen muutoksen merkittävänä edistäjänä,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kohde

               Nimetään vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’.

               2 artikla

               Tavoitteet

               Teemavuoden tavoitteena on kannustaa ja tukea unionin, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden organisaatioiden pyrkimyksiä lisätä rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen osuutta. Teemavuodella on erityisesti seuraavat tavoitteet:

               (a)edistää rautatieliikennettä kestävänä, innovatiivisena ja turvallisena liikennemuotona, erityisesti korostamalla rautateiden roolia merkittävänä tekijänä unionin ilmastoneutraaliutta koskevan tavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä sekä tavoittelemalla laajempaa yleisöä, erityisesti nuorisoa;

               (b)korostaa rautateiden eurooppalaista, rajat ylittävää ulottuvuutta ja rautateitä tekijänä, joka tuo kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antaa heille mahdollisuuden tutustua unioniin ja sen moninaisuuteen, nopeuttaa yhteenkuuluvuutta ja edistää unionin sisämarkkinoiden yhdentymistä;

               (c)tehostaa rautateiden vaikutusta unionin talouteen, teollisuuteen ja yhteiskuntaan ja ottaa huomioon erityisesti alueelliseen kehitykseen, teollisuuden kilpailukykyyn, kestävään matkailuun, innovointiin, työllisyyteen, koulutukseen, nuorisoon ja kulttuuriin liittyviä näkökulmia sekä parantaa esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta;

               (d)edistää rautateitä tärkeänä tekijänä unionin ja sen naapurimaiden ja erityisesti Länsi-Balkanin maiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä unionin asiantuntijuutta rautatieliikenteessä.

               3 artikla

               Toimenpiteiden sisältö

               1.Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin on sisällyttävä seuraavaa teemavuoden tavoitteisiin liittyvää toimintaa niin unionin kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla:

               (a)aloitteet ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua, lisätään tietoisuutta sekä edistetään kansalaisten, yritysten ja viranomaisten sitoutumista keinoihin (eri kanavia ja välineitä käyttäen, muun muassa jäsenvaltioissa järjestettävin tapahtumin), joilla matkustajia ja rahtiliikennettä saataisiin siirtymään enemmän rautateille ja torjumaan näin ilmastonmuutosta;

               (b)tiedotus-, opetus- ja valistuskampanjat sekä näyttelyt ja muut innostavat keinot, joilla kannustetaan matkustajia, kuluttajia ja yrityksiä muuttamaan käyttäytymistään ja edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista kestävämpää liikennettä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen;

               (c)kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa rautateiden käytön edistämisestä sekä ihmisten käyttäytymisen muuttamisesta kaikilla tasoilla kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, liike-elämän ja koulujen kesken;

               (d)tutkimusten ja innovointitoimien toteuttaminen sekä niiden tulosten levittäminen unionissa tai kansallisella tasolla sekä

               (e)teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja verkostojen edistäminen muun muassa tiedotusvälineiden, sosiaalisten verkostojen ja muiden verkkoyhteisöjen avulla.

               2.Unionin toimielimet ja elimet voivat unionin tasolla ja jäsenvaltiot puolestaan kansallisella tasolla viitata teemavuoteen ja hyödyntää sen visuaalista ilmettä, kun ne edistävät 1 kohdassa tarkoitettuja toimia.

               4 artikla

               Koordinointi jäsenvaltioiden tasolla

               Jäsenvaltiot vastaavat teemavuoteen osallistumisen järjestämisestä kansallisella tasolla. Tätä varten jäsenvaltiot nimeävät kansallisia koordinaattoreita. Kansalliset koordinaattorit varmistavat asiaan liittyvien toimien koordinoinnin kansallisella tasolla.

               5 artikla

               Koordinointi unionin tasolla

               1.Komissio kutsuu säännöllisesti koolle kansallisten koordinaattoreiden kokouksia teemavuoteen liittyvän toiminnan yhteensovittamiseksi. Kyseiset kokoukset tarjoavat lisäksi mahdollisuuksia vaihtaa tietoja eurooppalaisen teemavuoden täytäntöönpanosta kansallisella ja unionin tasolla; Euroopan parlamentin edustajat voivat osallistua tapaamisiin tarkkailijoina.

               2.Teemavuoden koordinointiin unionin tasolla sovelletaan monialaista lähestymistapaa yhteisvaikutusten luomiseksi rautatieliikenteen alalla tai siihen liittyvällä alalla hankkeita rahoittavien unionin eri ohjelmien ja aloitteiden välillä.

               3.Komissio kutsuu säännöllisesti koolle rautatiealan sidosryhmien ja järjestöjen tai elinten edustajien kokouksia, mukaan luettuina olemassa olevien ylikansallisten verkostojen ja asiaankuuluvien valtiosta riippumattomien järjestöjen sekä nuorisojärjestöjen ja -yhteisöjen edustajat, jotta ne auttaisivat sitä teemavuoden täytäntöönpanossa unionin tasolla.

               Komissio voi talousarvion salliessa järjestää ehdotuspyyntöjä ja hankkeita, jotka voivat saada tukea huomattavasta työstä teemavuoden tavoitteiden hyväksi.

               6 artikla

               Kansainvälinen yhteistyö

               Komissio tekee teemavuoteen liittyvää yhteistyötä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja varmistaa samalla unionin osallistumisen näkyvyyden.

               7 artikla

               Seuranta ja arviointi

               Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden täytäntöön panemisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion.

               8 artikla

               Voimaantulo

               Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               SISÄLTÖ

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
                     14

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA14

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi14

               1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)14

               1.3.Ehdotus/aloite liittyy14

               1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut14

               1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu14

               1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.14

               1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset15

               1.4.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin15

               1.5.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset16

               1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)17

               2.HALLINNOINTI17

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt17

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)17

               2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle17

               2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä17

               2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista17

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi17

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET18

               3.1.Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotetut uudet budjettikohdat18

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin19

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin19

               3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin21

               3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve22

               3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet23

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin23

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Euroopan rautateiden teemavuosi (2021)

               1.2.Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)

                  (2020)

                  Toimintalohko: Liikenne ja liikkuminen

                  (2021)

                  Otsakkeeseen 1 ”Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous” kuuluvat: Ohjelmaklusteri 1: ”Tutkimus ja innovointi” ja ohjelmaklusteri 2: ”Euroopan strategiset investoinnit”.

                  Otsakkeeseen 3 ”Luonnonvarat ja ympäristö” kuuluu: Ohjelmaklusteri 9: ”Ympäristö- ja ilmastotoimet”.

               1.3.Ehdotus/aloite liittyy

               X uuteen toimeen

               ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
                  19

               ◻ käynnissä olevan toimen jatkamiseen

               ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen

               1.4.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.4.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

                  Lyhyellä aikavälillä: parantaa rautatieliikenteen imagoa kansalaisten ja yritysten keskuudessa sekä lisätä tietoisuutta siitä, miten tärkeää matkustajien ja rahdin rautatiekuljetusten lisääminen on, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.

                  Pitkällä aikavälillä: lisätä rautateiden matkustaja- ja rahtiliikenteen osuutta liikennemuotojakaumasta ja vähentää osaltaan unionin liikenteestä aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.

               1.4.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.

                  Liikenteen ja erityisesti rautatieliikenteen eurooppalainen rajat ylittävä ulottuvuus. Unionin lainsäädäntö integroidun ja yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi, esimerkiksi kansallisilla markkinoilla esiintyvien esteiden sekä teknisten esteiden poistamisen osalta.

                  Sellaisten toimenpiteiden eurooppalainen ulottuvuus, joiden tavoitteena on vauhdittaa siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa komission tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.

               1.4.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Viimeisten kymmenen vuoden aikana järjestetyt eurooppalaiset teemavuodet ovat osoittautuneet tehokkaiksi välineiksi tietoisuuden lisäämisessä niin suuren yleisön kuin mielipidevaikuttajien keskuudessa; teemavuosilla on luotu synergiaetuja eri toiminta-alojen välillä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.

               1.4.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin

                  Euroopan rautateiden teemavuodella on yhteys muihin unionin politiikka-aloihin, esimerkiksi alueelliseen kehitykseen, teollisuuden kilpailukykyyn, kestävään matkailuun, innovointiin, työllisyyteen, koulutukseen, nuorisoon ja kulttuuriin, vammaisten henkilöiden esteettömyyteen sekä unionin ja sen naapurimaiden välisiin siteisiin. Teemavuodella pyritään tuomaan esiin Euroopan rautateiden eurooppalaista rajat ylittävää ulottuvuutta. Rautateillähän kuljetetaan tavaroita, matkustetaan, löydetään uutta ja ne yhdistävät Euroopan mantereen kestävällä ja tulevaisuuteen suuntautuvalla tavalla. Osa teemavuoden toimista voitaisiin mahdollisesti rahoittaa nykyisistä unionin ohjelmista.

               1.5.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset

               X kesto on rajattu

               –X
                     toiminta alkaa 1.1.2021 ja päättyy 31.12.2021.

               –X
                     maksusitoumusmäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset koskevat vuosia 2020–2021 ja maksumäärärahoihin kohdistuvat rahoitusvaikutukset vuosia 2020–2022.

               ◻ kestoa ei ole rajattu

               –käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.6.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  20

               X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään

               –◻ toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle

               –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille

               –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”.

               Huomautukset:

                  […]

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  Teemavuoden työohjelma

                  Ohjauskomitean perustaminen

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)

               2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle

                  Suora hallinnointi varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti on sopivin hallinnointitapa, koska Euroopan komissio, erityisesti liikenteen pääosasto PO MOVE, toteuttaa toimet ja varmistaa koordinoinnin jäsenvaltioiden ja eri sidosryhmien kanssa.

               2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä

                  Todetut riskit: aloitteiden vähäinen näkyvyys, liian suuret odotukset rajallisiin määrärahoihin nähden.

                  Käyttöön otettu sisäisen valvonnan järjestelmä: säännöllinen riskinarviointi ohjauskomitean puitteissa.

               2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista

                  Valvonta on osa PO MOVEn sisäistä valvontajärjestelmää. Nämä uudet toimet aiheuttavat vain vähäisiä lisäkustannuksia pääosastotason valvontaan.

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta

                  Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä virheellisesti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla. Komissiolla on tämän päätöksen nojalla oikeus suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), ja niihin sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolelle ehdotetut uudet budjettikohdat

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Menolaji

                        Rahoitusosuudet

                        Otsake 1 [Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous]

                        JM/EI-JM
                           21

                        EFTA-mailta
                           22

                        ehdokasmailta
                           23

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021-22)

                        01.02.02.50

                        02.03.01

                        Talousarviomenettelyssä voidaan nimetä muita budjettikohtia

                        JM/EI-JM

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Menolaji

                        Rahoitusosuudet

                         Otsake 3 [Luonnonvarat ja ympäristö]

                        JM/EI-JM
                           24

                        EFTA-mailta
                           25

                        ehdokasmailta
                           26

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        09.02.xx

                        Talousarviomenettelyssä voidaan nimetä muita budjettikohtia

                        JM/EI-JM

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               Jäljempänä mainitut ohjelmat ja budjettikohdat ovat suuntaa-antavia. Asianmukaisesta rahoituksesta päätetään vuoden 2020 talousarviomenettelyjen yhteydessä nykyisen rahoitussuunnitelman mukaisesti, tarvittaessa kohdentamalla menoja uudelleen. Vuonna 2021 erityiset määrärahat kohdennetaan sovellettavan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti tulevien ohjelmien ja rahoitussuunnitelman määrärahojen puitteissa.

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        <…>

                        Otsake 1 [Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous] Otsake 3 [Luonnonvarat ja ympäristö]

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Vuoden 2027 jälkeen

                        YHTEENSÄ

                        Toimintamäärärahat

                        06.02.05 (talousarvio 2020) / 02.20.04.01 (2021–22) Euroopan liikennepolitiikkaa koskevat tukitoimet

                        Sitoumukset

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Maksut

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Toimintamäärärahat

                        01.02.02.50 Euroopan horisontti -ohjelma

                        02.03.01 Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

                        09.02 Life

                        Sitoumukset

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Maksut

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        Otsakkeisiin 1 ja 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1+3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Maksut

                        =2+3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        7

                        ”Hallintomenot”

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Vuoden 2027 jälkeen

                        YHTEENSÄ

                        Henkilöresurssit

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Muut hallintomenot

                        0,010

                        0,010

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Vuoden 2027 jälkeen

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN  kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        0,650

                        7 810

                        0,075

                        8,535

                        Maksut

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –X
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuodet

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7

                        Henkilöresurssit

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Muut hallintomenot

                        0,010

                        0,010

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7
                           27
                         sisältymättömät

                        Henkilöresurssit

                        Muut  hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma

                        YHTEENSÄ

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.2.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –X
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        Vuodet

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        •Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa

                        1

                        2

                        0,5

                        EU:n ulkopuoliset edustustot

                        Tutkimustoiminta

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
                           28
                        .

                        Otsake 7

                        Rahoitus monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7

                        – päätoimipaikassa

                        – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa

                        Rahoitus ohjelman määrärahoista
                           29

                        – päätoimipaikassa

                        – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa

                        Tutkimustoiminta

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        YHTEENSÄ

                        1

                        2

                        0,5

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Viestintäkampanjoiden ja -tapahtumien järjestäminen ja koordinointi; ehdotuspyyntöjen hallinnointi; noin kymmenen työmatkaa jäsenvaltioihin vuonna 2021.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

                        Ei sovelleta

               3.2.3.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               Ehdotuksen/aloitteen

               –X
                     rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –X
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               LIITE SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄÄN RAHOITUSSELVITYKSEEN

               Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Euroopan rautateiden teemavuosi (2021)

               1. TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA KUSTANNUKSET

               2. MUIDEN HALLINTOMENOJEN KUSTANNUKSET

               3. LASKENTAMENETELMÄT KUSTANNUSTEN ARVIOIMISEKSI

               3.1 Henkilöresurssit

               3.2 Muut hallintomenot

                  Tämä liite, jonka kukin ehdotukseen/aloitteeseen osallistuva pääosasto/yksikkö täyttää, on liitettävä säädökseen liittyvään rahoitusselvitykseen komission yksiköiden lausuntokierroksen alkaessa.

                  Tietotaulukoita käytetään säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen taulukoiden lähteinä. Ne on tarkoitettu vain komission sisäiseen käyttöön

               1. Tarvittavien henkilöresurssien määrä ja kustannukset

               ◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen

                        OTSAKE 7

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        YHTEENSÄ

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa

                        Virkamiehet

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        Hallintoavustajat

                        Unionin edustustoissa

                        Virkamiehet

                        Hallintoavustajat

                        • Ulkopuolinen henkilöstö
                           30

                        Kokonaismäärärahat

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        Kansalliset asiantuntijat

                        Vuokrahenkilöstö

                        Unionin edustustoissa

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        Paikalliset toimihenkilöt

                        Kansalliset asiantuntijat

                        Vuokrahenkilöstö

                        Nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7,

                        välisumma

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7

                        sisältymättömät

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        YHTEENSÄ

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        Kokoaikaiseksi muutettuna

                        Määrärahat

                        • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        Tutkimustoiminta

                        Virkamiehet

                        Hallintoavustajat

                        • Ulkopuolinen henkilöstö
                           31

                        Toimintamäärärahoista katettava ulkopuolinen henkilöstö (entiset BA-budjettikohdat).

                        – päätoimipaikassa

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        Kansalliset asiantuntijat

                        Vuokrahenkilöstö

                        – unionin edustustoissa

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        Paikalliset toimihenkilöt

                        Kansalliset asiantuntijat

                        Vuokrahenkilöstö

                        Nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa

                        Tutkimustoiminta

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        Kansalliset asiantuntijat

                        Vuokrahenkilöstö

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7,

                        välisumma

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               2. Muiden hallintomenojen kustannukset

               (e)1.Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen

                        OTSAKE 7

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Yhteensä

                        Päätoimipaikassa

                        Virkamatka- ja edustuskulut

                         0,010

                        0,010

                        Konferenssi- ja kokouskulut

                        Komiteat
                           32

                        Selvitykset ja kuulemiset

                        Tieto- ja hallintajärjestelmät

                        TVT-laitteet ja palvelut
                           33

                        Muut budjettikohdat (ilmoitetaan tarvittaessa)

                        Unionin edustustoissa

                        Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut

                        Edustustohenkilöstön täydennyskoulutus

                        Hankinta, vuokraus ja niihin liittyvät kulut

                        Laitteisto, kalusto, tarvikkeet ja palvelut

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7,

                        välisumma

                         0,010

                        0,010

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen

                        OTSAKKEESEEN 7

                        sisältymättömät

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Yhteensä

                        Teknisen ja hallinnollisen tuen menot ((ulkopuolista henkilöstöä lukuun ottamatta ) toimintamäärärahoista (entiset BA-budjettikohdat)

                        – päätoimipaikassa

                        – unionin edustustoissa

                        Tutkimustoiminnan muut hallintomenot

                        Muut budjettikohdat (ilmoitetaan tarvittaessa)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen

                        OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät,

                        välisumma

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 ja otsakkeeseen 7 sisältymättömät YHTEENSÄ

                        0,010

                        0,010

               Hallintomäärärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla määrärahoilla ja/tai uudelleen kohdennetuilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä nykyisen talousarvion puitteissa.

               3. Laskentamenetelmät

               3.1 Henkilöresurssit

               Tässä osassa esitetään laskentamenetelmä tarpeelliseksi arvioitujen henkilöresurssien laskemiseksi (arvioitu työkuormitus, mukaan lukien erityistehtävät (Sysper 2 -tehtäväalueet), henkilöstöryhmät ja vastaavat keskimääräiset kustannukset)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7

                        Huom. Tiedot kunkin henkilöstöryhmän keskimääräisistä kustannuksista ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivustolla osoitteessa

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        1 kokoaikainen vuonna 2020 tapahtumien valmistelua ja koordinointia varten

                        2. kokoaikaista vuonna 2021ehdotuspyyntöjen hallinnointia varten

                        0,5 kokoaikaista vuonna 2022 loppuraportointia varten

                        • Ulkopuolinen henkilöstö

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät

                        • Vain tutkimusmenoista rahoitettavat toimet

                        • Ulkopuolinen henkilöstö

               3.2 Muut hallintomenot

               Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä jokaisen budjettikohdan osalta

               ja etenkin taustaoletukset (kokousten määrä vuodessa, keskimääräiset kustannukset jne.)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7

                        Noin kymmenen työmatkaa jäsenvaltioihin vuonna 2021.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät

                     (1)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (COM/2019/640 final).

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        Eurooppa-neuvoston päätelmät, 12.12.2019.

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-fi.pdf)

                     (4)

                        Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2019/2956(RSP).

                     (5)

                        EU transport statistical pocket book 2019.

                     (6)

                        EU transport statistical pocket book 2019.

                     (7)

                        EU transport statistical pocket book 2019.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_fi

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto – Osallistavan digitalisaation varmistaminen rautatiealalla (annettu 30.10.2019, CCMI/169–EESC–2019).

                     (12)

                        Euroopan alueiden komitean lausunto – Rautatiealan tarjoamat mahdollisuudet toteuttaa EU:n keskeisiä poliittisia tavoitteita (annettu 4. joulukuuta 2019, CDR 1939/2019).

                     (13)

                        EUVL C , , s. .

                     (14)

                        EUVL C , , s. .

                     (15)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, annettu 11. joulukuuta 2019 (COM/2019/640 final).

                     (16)

                        Eurooppa-neuvoston päätelmät, 12.12.2019.

                     (17)

                        Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2019/2956(RSP).

                     (18)

                        DG MOVE Statistical Pocketbook 2019 “EU transport in figures” (lähde: Eurostat).

                     (19)

                        Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (20)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (22)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (23)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (24)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (25)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (26)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (27)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (28)

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (29)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).

                     (30)

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (31)

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (32)

                        Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.

                     (33)

                        TVT: Tieto- ja viestintätekniikka:  on konsultoitava DIGIT-pääosastoa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.3.2020
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa

               2020/0038 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liiallisen alijäämän olemassaolosta Romaniassa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 6 kohdan,

               ottaa huomioon komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Romanian esittämät huomautukset,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)SEUT-sopimuksen 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.

               (2)Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

               (3)SEUT-sopimuksen 126 artiklassa tarkoitettu liiallisia alijäämiä koskeva menettely, jota on selkeytetty vakaus- ja kasvusopimukseen kuuluvalla liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97
                  1
               , edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 12) annetaan tarkemmat määräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009
                  2
                esitetään yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät kyseisten määräysten soveltamiseksi.

               (4)Jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä, se antaa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 5 kohdan nojalla asiasta lausunnon kyseiselle jäsenvaltiolle ja ilmoittaa asiasta neuvostolle. Otettuaan huomioon SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamansa kertomuksen sekä talous- ja rahoituskomitean SEUT-sopimuksen 126 artiklan 4 kohdan nojalla antaman lausunnon komissio katsoi, että Romaniassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi Romanialle [4 päivänä maaliskuuta] 2020 asiasta lausunnon ja ilmoitti siitä neuvostolle.
                  3

               (5)Perustamissopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiolla liiallinen alijäämä. Romaniaa koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.

               (6)Romanian viranomaisten 30. syyskuuta 2019 ilmoittamien ja Eurostatin sen jälkeen vahvistamien tietojen mukaan Romanian julkisen talouden alijäämä vuonna 2018 oli 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden velka 35,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otettiin huomioon muutetut BKT-luvut, joista kansallinen tilastolaitos ilmoitti Eurostatin lehdistötiedotteen julkaisemisen jälkeen, nämä suhteet muuttuivat hieman, eli alijäämä on 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 34,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Ilmoituksen mukaan julkisen talouden alijäämä on 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019.

               (7)Hallitus hyväksyi 10. joulukuuta 2019 vuosien 2020–2022 julkisen talouden budjettistrategian, jäljempänä ’julkisen talouden strategia’, jonka mukaan julkisen talouden alijäämää koskeva tavoite vuonna 2019 on 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä ylittää perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon eikä ole lähellä sitä. Viitearvon ylittyminen vuonna 2019 ei ole poikkeuksellista, koska se ei johdu perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta tai talouden jyrkästä laskusuhdanteesta. Komission talven 2020 talousennusteen mukaan kokonaistuotannon kasvu on 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019 ja 3,8 prosenttia vuonna 2020. Tuotantokuilun ennustetaan olevan noin nolla. Kertaluonteisia eriä oli 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, ja ne johtuivat autojen ympäristömaksujen palautuksista. Viitearvon (3 % suhteessa BKT:hen) ennakoitu ylittyminen ei ole myöskään väliaikaista SEUT-sopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Komissio ennustaa talven jatketussa 2020 talousennusteessa, jossa on otettu huomioon julkisen talouden muuttujat, julkisen talouden alijäämäksi 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, 4,9 prosenttia vuonna 2020 ja 6,9 prosenttia vuonna 2021. Ennustettu alijäämän kasvu johtuu pääasiassa merkittävistä eläkkeiden korotuksista. Hallitus myös ennustaa julkisen talouden strategiassa, että julkisen talouden alijäämä säilyy viitearvon yläpuolella vuosina 2020 ja 2021, sillä ennustettu alijäämä on 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 3,4 prosenttia vuonna 2021. SEUT-sopimuksen alijäämäkriteeri ei näin ollen lähtökohtaisesti täyty.

               (8)Romanian julkisen talouden velka oli 34,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Komission talven jatketussa 2020 talousennusteessa, jossa on otettu huomioon julkisen talouden muuttujat, ja julkisen talouden strategiassa julkisen talouden velan ennustetaan kasvavan vuoteen 2021 asti, mutta pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn viitearvon. Julkisen talouden strategiassa julkisen talouden velan ennustetaan kasvavan 37,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Komissio ennustaa jyrkempää kasvua 41,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Näin ollen SEUT-sopimuksen velkakriteeri täyttyy.

               (9)Komissio on analysoinut SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla antamassaan kertomuksessa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan vaatimuksia noudattaen myös kaikki merkitykselliset tekijät. Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, jos julkinen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen ei ylitä viitearvoa, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa. Alijäämäkriteerin noudattamista koskevassa arvioinnissa on otettu huomioon merkitykselliset tekijät, erityisesti neuvoston suositusten mukaisten tuloksellisten toimien puute merkittävän poikkeaman menettelyssä vuodesta 2017 alkaen, Romanian vähäinen edistyminen rakenneuudistusten toteuttamisessa ja Romanialle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä aiheutuvat julkisen talouden kestävyyteen liittyvät suuret riskit. Ne eivät muuta päätelmää, että SEUT-sopimuksen alijäämäkriteeri ei täyty,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Romaniassa on liiallinen alijäämä alijäämäkriteerin noudattamatta jättämisen vuoksi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (3)

                        Kaikki Romanian liiallista alijäämää koskevat asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.3.2020
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen liittyvän kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan 5 artiklassa tarkoitetun yhteistuotantoja varten myönnettävän oikeuden pidentämisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean välinen vapaakauppasopimus allekirjoitettiin 6. lokakuuta 2010, ja se tehtiin vuonna 2015 hyväksymällä neuvoston päätös (EU) 2015/2169 Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen tekemisestä, jäljempänä ’päätös’. Osapuolten vapaakauppasopimuksen yhteydessä tekemässä kulttuuriyhteistyötä koskevassa pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, määritellään puitteet, joissa osapuolet tekevät yhteistyötä helpottaakseen kulttuuritoimintojen, ‑hyödykkeiden ja -palvelujen vaihtoa, muun muassa audiovisuaalialalla, sekä parantaakseen tällaisen vaihdon edellytyksiä.

               Pöytäkirjalla osapuolet sopivat asiaa koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti muun muassa siitä, että EU-osapuolen ja Korean tuottajien välisiä audiovisuaalisia yhteistuotantoja varten myönnetään oikeus hyötyä paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevista järjestelyistä tietyin erityisedellytyksin.

               Tällaisia yhteistuotantoja voidaan pitää EU:ssa eurooppalaisina teoksina ja Koreassa korealaisina teoksina, kunhan ne täyttävät pöytäkirjan 5 artiklassa määrätyt edellytykset (ks. erityisesti pöytäkirjan 5 artiklan 8 kohdan a, b ja c alakohta).

                  Pöytäkirjan mukaisen oikeuden kestoksi asetettiin kolme vuotta (1. heinäkuuta 2011 – 30. kesäkuuta 2014), ja se uusittiin kahdesti uusiksi kolmivuotiskausiksi. Ensimmäinen uusimiskausi päättyi 30. kesäkuuta 2017 ja nykyinen päättyy 30. kesäkuuta 2020. Nyt ehdotetaan, että neuvosto antaa lausuman oikeuden uusimisesta uudella kolmivuotiskaudella.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Luova Eurooppa -ohjelmaan kuuluvassa MEDIA-alaohjelmassa tuetaan ohjelmaan osallistuvissa Euroopan maissa tuotettavien eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä ja levitystä. Kolmansista maista tulevat tuensaajat voivat osallistua tiettyihin järjestelyihin, jos tietyt edellytykset täyttyvät.

                  Eräillä järjestelyillä edistetään suotuisan ympäristön luomista yhteistuotannoille. Tällaisia ovat erityisesti markkinoille pääsyä ja koulutusta koskevat järjestelyt, joilla rahoitetaan messuja, verkottumiskokouksia ja työpajoja, myös Korean kanssa. Lisäksi kansainvälisiä yhteistuotantoja koskeva järjestely auttaa eurooppalaisia ja kansainvälisiä yhteistuotantokumppaneita, mukaan lukien Korea, löytämään toisensa ja antaa välillistä tukea kansainvälisten yhteistuotantorahastojen yhteistuotantona toteutettaville audiovisuaalisille teoksille, kuten yhteistuotannoille Korean kanssa tietyin edellytyksin.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               EU ja Korea tekivät kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan vuonna 2015 osana vapaakauppasopimusta. Se nähtiin etenkin välineenä, jolla voidaan edistää vuonna 2005 tehtyä Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (UNESCO) yleissopimusta kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä.

               Nykyinen oikeus koskee yhteistuotantoja, joita tukevat audiovisuaalisia tuotantoja koskevien kansallisten järjestelyjen ja rahastojen yhteenliittymät. Oikeus mahdollistaa myös sen, että yhteistuotannot katsotaan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin 1 artiklan n kohdan iii alakohdan määritelmän mukaisiksi eurooppalaisiksi teoksiksi.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Oikeuden uusimista koskevasta menettelystä määrätään pöytäkirjan 5 artiklassa. Tarvittavat toimet on jo toteutettu.

                  Pöytäkirjan 5 artiklan 8 kohdassa määrätään, että jos oikeus päätetään uusia, sitä voidaan pidentää toiset kolme vuotta, minkä jälkeen se uusitaan automaattisesti yhtä pitkiksi peräkkäisiksi ajanjaksoiksi, jollei toinen osapuoli sano oikeutta irti toimittamalla kirjallisen ilmoituksen vähintään kolme kuukautta ennen ajanjakson päättymistä. Yhteistuotannot, jotka edeltävät tällaista irtisanomista, voivat edelleen hyötyä paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevista järjestelyistä.

                  On aiheellista tehdä ehdotus neuvoston päätökseksi oikeuden uusimisesta. Ehdotuksen olisi perustuttava SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohtaan, sillä se koskee kansainvälisen sopimuksen osan soveltamisajan jatkamista koskevaa lausumaa. EU:n toimielinten päätöksentekoa koskevat säännöt vahvistetaan perussopimuksessa, eivätkä ne ole jäsenvaltioiden eivätkä toimielinten itsensä määrättävissä. Kansainvälisten sopimusten tekemistä koskevissa neuvoston päätöksissä ei voida poiketa perussopimuksista sen menettelyn suhteen, jolla annetaan kansainvälisistä sopimuksista johtuvien velvollisuuksien soveltamisajan jatkamista koskeva lausuma ja jolla nämä sopimukset siten tehdään.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Oikeuden uusiminen tarjoaa Euroopan audiovisuaalialalle mahdollisuuden pysyä markkinoilla ja kasvattaa edelleen markkinaosuuttaan, kokemustaan ja tietämystään Korean nopeasti kasvavilla markkinoilla.

                  Eräät jäsenvaltiot ovat toteuttaneet onnistuneesti audiovisuaalisia yhteistuotantoja kahdenväliseltä pohjalta, mutta useat muut eivät vielä ole tehneet näin, ja siksi EU-tason oikeus voi edelleen mahdollistaa aiempaa useampien maiden osallistumisen.

                  Euroopan komission toimivalta on rajallinen elokuvien tuotannon alalla, sillä se kuuluu kansallisten elokuvasäätiöiden tehtäviin, myös kansainvälisten yhteistuotantojen osalta.  Siksi kansallisten elokuvasäätiöiden osallistumista on lisättävä, jotta pöytäkirja voidaan panna käytännössä täytäntöön.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Euroopan audiovisuaalisen seurantakeskuksen selvitykset ja tiedot osoittavat, että yhteistuotannot johtavat suurempiin katsojamääriin.  Vuonna 2017 eurooppalaisten elokuvien osuus oli Koreassa 17 prosenttia julkaistuista elokuvista, mutta vain 5 prosenttia elokuvateatterikäynneistä. Elokuvien julkaisujen ja elokuvateatterikäyntien välinen ero osoittaa, että hyödyntämätöntä potentiaalia on paljon ja että parempi yhteistyö voisi auttaa hyödyntämään tätä potentiaalia. Yhteistuotantoja koskeva oikeus voisi luoda lisää mahdollisuuksia Euroopan audiovisuaalialalle Koreaan suuntautuvan viennin ja myynninedistämisen osalta ja luoda väylän Aasiaan. Yhteistuotantoja koskevan oikeuden täytäntöönpano auttaisi kasvattamaan markkinaosuutta nyt kun markkinat ovat kasvussa (elokuvateatterikäyntien kokonaismäärä kasvoi Koreassa 23 prosenttia vuosina 2013–2017).  Korealaisten elokuvien osuus EU:ssa on kuitenkin melko vähäinen (vuosien 2014–2018 luvut osoittavat, että niiden osuus oli 0,4 prosenttia julkaistuista elokuvista ja 0,1 prosenttia elokuvateatterikäynneistä).

                  Pöytäkirjan tähän mennessä heikko täytäntöönpano näyttää johtuvan siitä, ettei yhteistuotannoille kansallisella tasolla saatavilla olevista kannustimista ole saatavilla riittävästi konkreettista tietoa.  Siksi olisi toteutettava kohdennettuja toimenpiteitä (jotka kattavat rahoituksensaannin, koulutuksen ja verkottumisen) sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla.

                  Kahdenvälisten yhteistuotantojen onnistuminen osoittaa, että kapasiteettia ja mahdollisuuksia yhteistyön parantamiseen on olemassa.  Jäsenvaltiot ovat audiovisuaalialan työryhmän alustavissa keskusteluissa ilmoittaneet olevansa halukkaita tekemään yhteistyötä unionin tasolla pöytäkirjan nojalla toteutettavien yhteistuotantojen edistämiseksi kahdenkeskisellä tasolla saatujen kokemusten pohjalta.

               •Toimintatavan valinta

                  Asianmukainen väline oikeuden uusimista koskevan mahdollisen nimenomaisen lausuman antamiseksi on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohtaan perustuva neuvoston päätös, sillä asia koskee kansainvälisen sopimuksen osan soveltamisajan jatkamista.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Pöytäkirjan mukaan kunkin osapuolen on perustettava kansallinen neuvoa-antava ryhmä, joka koostuu kulttuuri- ja audiovisuaalialan edustajista, jotka toimivat pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. EU:n kansallinen neuvoa-antava ryhmä kokoontui 17. lokakuuta 2019 Brysselissä. Se arvioi, missä määrin oikeuden täytäntöönpano on edistänyt kulttuurista monimuotoisuutta ja molempia osapuolia rikastuttavaa yhteistyötä yhteistuotantojen yhteydessä. Sidosryhmät osallistuivat myös kuulemiseen lähettämällä kirjallisia kommentteja.

               Yleisesti ottaen sidosryhmät panivat merkille, että pöytäkirjassa mainittujen edellytysten mukaisia EU:n ja Korean välisiä audiovisuaalisia yhteistuotantoja ei ollut ja että pöytäkirja voi silti olla hyödyllinen väline. Ne suhtautuivat myönteisesti EU:n ja Korean välisiä yhteistuotantoja koskevan oikeuden uusimiseen, joskin joitain varauksia esitettiin sen käytännön lisäarvosta, jota olisi vielä selvennettävä. Sidosryhmät totesivat myös, että pöytäkirjaa on tarpeen tehdä tunnetuksi toimialan, valtioiden ja EU:n tasolla sen hyötyjen esiin tuomiseksi.

               Jäsenvaltioiden kuulemisen ja kansallisen neuvoa-antavan ryhmän antaman lausunnon perusteella komissiota pyydetään nyt vahvistamaan, että oikeus olisi uusittava.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Euroopan audiovisuaalisen seurantakeskuksen selvitykset ja tiedot osoittavat, että yhteistuotannot johtavat suurempiin katsojamääriin.

               Kun verrataan tilannetta muihin vientimarkkinoihin, eurooppalaisten elokuvien osuus oli vuonna 2017 Koreassa 17 prosenttia julkaistuista elokuvista, mutta vain 5 prosenttia elokuvateatterikäynneistä. Elokuvien julkaisujen ja elokuvateatterikäyntien välinen ero osoittaa, että hyödyntämätöntä potentiaalia on paljon ja että parempi yhteistyö voisi auttaa hyödyntämään tätä potentiaalia. Yhteistuotantoja koskeva oikeus voisi luoda lisää mahdollisuuksia Euroopan audiovisuaalialalle Koreaan suuntautuvan viennin ja myynninedistämisen osalta ja luoda väylän Aasiaan. Yhteistuotantoja koskevan oikeuden täytäntöönpano auttaisi kasvattamaan markkinaosuutta nyt kun markkinat ovat kasvussa (elokuvateatterikäyntien kokonaismäärä kasvoi Koreassa 23 prosenttia vuosina 2013–2017).  Korealaisten elokuvien osuus EU:ssa on kuitenkin melko vähäinen (vuosien 2014–2018 luvut osoittavat, että niiden osuus oli 0,4 prosenttia julkaistuista elokuvista ja 0,1 prosenttia elokuvateatterikäynneistä).

               •Vaikutustenarviointi

               Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

               Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ei ole.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Komissio seuraa jatkuvasti audiovisuaalisia yhteistuotantoja koskevan oikeuden täytäntöönpanoa Euroopan audiovisuaalisen seurantakeskuksen ja toimialan tietojen pohjalta, erityisesti animaatioalan osalta.

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen kulttuuriyhteistyökomitea kokoontuu kerran vuodessa arvioimaan edistymistä ja keskustelemaan haasteista ja mahdollisuuksista.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Oikeutta pidennetään jälleen kolmella vuodella kesäkuuhun 2023 saakka. Oikeudesta määrätään pöytäkirjan 5 artiklassa seuraavasti:

               ”Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan yhteistuotannolla sekä Korean että EU-osapuolen tuottajien tuottamaa audiovisuaalista teosta, johon kyseiset tuottajat ovat sijoittaneet tämän pöytäkirjan edellytysten mukaisesti.

               Osapuolet kannustavat tekemään uusia ja toteuttamaan nykyisiä yhteistuotantosopimuksia yhden tai useamman Euroopan unionin jäsenvaltion ja Korean välillä. Osapuolet vahvistavat, että Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Korea voivat myöntää rahoituksellisia etuja yhteistuotantona tuotetuille audiovisuaalisille teoksille, sellaisina kuin ne on määritelty asianomaisissa nykyisissä tai tulevissa kahdenvälisissä yhteistuotantosopimuksissa, joiden osapuolina ovat yksi tai useampi Euroopan unionin jäsenvaltio ja Korea.

               Osapuolet helpottavat asiaa koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti EU-osapuolen ja Korean tuottajien välisiä yhteistuotantoja, myös mahdollistamalla paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevien järjestelyjen hyödyntäminen yhteistuotannoissa.

               Yhteistuotantona tuotetut audiovisuaaliset teokset ovat oikeutettuja hyötymään 3 kohdassa tarkoitetusta paikallista ja alueellista kulttuurisisältöä edistävästä EU-osapuolen järjestelystä siten, että niille annetaan direktiivin 89/552/ETY, sellaisena kuin se on direktiivillä 2007/65/EY tai myöhemmin tehdyillä muutoksilla
                  1
                muutettuna, 1 artiklan n kohdan i alakohdan mukainen eurooppalaisen teoksen asema direktiivin 89/552/ETY, sellaisena kuin se on direktiivillä 2007/65/EY tai myöhemmin tehdyillä muutoksilla
                  2
                muutettuna, 4 artiklan 1 kohdassa ja 3 i artiklan 1 kohdassa säädettyjen, audiovisuaaliteosten edistämiseen liittyvien vaatimusten täyttämiseksi. Yhteistuotantona tuotetut audiovisuaaliset teokset ovat oikeutettuja hyötymään 3 kohdassa tarkoitetuista paikallista ja alueellista kulttuurisisältöä edistävistä Korean järjestelyistä siten, että niille annetaan korealaisen teoksen asema elokuvien ja videotuotteiden edistämisestä annetun lain (Promotion of Motion Pictures and Video Products Act, Act No. 9676, annettu 21. toukokuuta 2009) tai siihen myöhemmin tehtyjen muutosten 40 artiklan ja yleisradiotoimintaa koskevan lain (Broadcasting Act, Act No. 9280, annettu 31. joulukuuta 2008) tai siihen myöhemmin tehtyjen muutosten 71 artiklan sekä Notice on Programming Ratio -tiedonannon (Korean viestintäkomission tiedonanto nro 2008–135, annettu 31. joulukuuta 2008) tai siihen myöhemmin tehtyjen muutosten soveltamiseksi.

               Oikeus hyötyä paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevista järjestelyistä myönnetään yhteistuotannoille seuraavin edellytyksin:

               a) Yhteistuotetut audiovisuaaliteokset toteutetaan sellaisten yritysten välillä, jotka ovat nyt ja vastaisuudessa Euroopan unionin jäsenvaltion tai Korean ja/tai Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisten tai Korean kansalaisten omistuksessa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta;

               b) Yhteistuotannossa mukana olevien liikeyritysten vastaavan johtajan (johtajien) tai päällikön (päälliköiden) on oltava tapauksen mukaan Euroopan unionin jäsenvaltion tai Korean kansalainen (kansalaisia) ja pystyttävä osoittamaan kotipaikkansa olevan näissä valtioissa;

               c) Kuhunkin yhteistuotettuun audiovisuaaliseen teokseen, animaatioteokset pois luettuina, on osallistuttava tuottajia kahdesta Euroopan unionin jäsenvaltiosta. Animaatioteoksiin on osallistuttava tuottajia kolmesta Euroopan unionin jäsenvaltiosta. Euroopan unionin kunkin jäsenvaltion tuottajan tai tuottajien rahoitusosuuden on oltava vähintään 10 prosenttia;

               d) EU-osapuolen tuottajien rahoitusosuudet (yhteenlaskettuna) ja Korean tuottajien rahoitusosuudet (yhteenlaskettuna) eivät saa olla vähemmän kuin 30 prosenttia audiovisuaalisen teoksen kokonaistuotantokustannuksista, animaatioteokset pois luettuina. Animaatioteoksissa kyseinen rahoitusosuus ei saa olla vähemmän kuin 35 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista;

               e) Kummankin osapuolen tuottajien rahoitus (yhteenlaskettuna) kattaa varsinaisen teknisen ja taiteellisen osuuden, ja molempien osapuolten rahoitusosuudet ovat keskenään tasapainossa. Yhteistuotetuissa audiovisuaalisissa teoksissa, jotka ovat muita kuin animaatioteoksia, kummankin osapuolen tuottajien tekninen ja taiteellinen osuus (yhteenlaskettuna) ei saa poiketa enemmän kuin 20 prosenttiyksikköä verrattuna niiden rahoitusosuuteen eikä saa missään tapauksessa olla enemmän kuin 70 prosenttia kokonaisrahoituksesta. Animaatioteoksissa kummankin osapuolen tuottajien tekninen ja taiteellinen osuus (yhteenlaskettuna) ei saa poiketa enemmän kuin 10 prosenttiyksikköä verrattuna niiden rahoitusosuuteen eikä saa missään tapauksessa olla enemmän kuin 65 prosenttia kokonaisrahoituksesta;

               f) Unescon yleissopimuksen ratifioineista kolmansista maista olevien tuottajien osallistuminen yhteistuotettuun audiovisuaaliseen teokseen saa, mahdollisuuksien mukaan, olla enintään 20 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista ja/tai audiovisuaalisen teoksen teknisestä ja taiteellisesta osuudesta.”

               Osapuolet vahvistavat, että yhteistuotantojen oikeus hyötyä paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevista järjestelyistä varmistaa vastavuoroiset edut ja että perusteet täyttäville yhteistuotannoille myönnetään eurooppalaisen/korealaisen teoksen asema asettamatta lisäksi muita edellytyksiä.

               Yhteistuotantojen oikeus hyötyä paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevista järjestelyistä vahvistetaan kolmen vuoden ajaksi.

               2020/0039 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen liittyvän kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan 5 artiklassa tarkoitetun yhteistuotantoja varten myönnettävän oikeuden pidentämisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

                1) Neuvosto hyväksyi 1 päivänä lokakuuta 2015 päätöksen (EU) 2015/2169 Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen tekemisestä.

               2) Sopimukseen sisältyy kulttuuriyhteistyötä koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, jossa sen 1 artiklan mukaan määrätään puitteet, joissa osapuolet tekevät yhteistyötä helpottaakseen kulttuuritoimintojen, -hyödykkeiden ja -palvelujen vaihtoa muun muassa audiovisuaalialalla.

                3) Pöytäkirjan 5 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaan ensimmäisen kolmen vuoden jakson jälkeen oikeus uusitaan yhtä pitkiksi peräkkäisiksi ajanjaksoiksi, jollei toinen osapuoli sano oikeutta irti toimittamalla kirjallisen ilmoituksen vähintään kolme kuukautta ennen ensimmäisen tai minkä tahansa myöhemmän ajanjakson päättymistä.

               6) Pöytäkirjan 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua kansallista neuvoa-antavaa ryhmää on kuultu pöytäkirjan 5 artiklan 8 kohdassa tarkoitetusta oikeuden soveltamisajan pidentämisestä.

               7) Tämä päätös ei saisi vaikuttaa unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Neuvosto ilmoittaa, että pöytäkirjan 5 artiklassa määrätty audiovisuaalisten yhteistuotantojen oikeus hyötyä paikallisen ja alueellisen kulttuurisisällön edistämistä koskevista osapuolten järjestelyistä uusitaan kolmen vuoden ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2020 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2023.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2020.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Viimeisin muutos oli Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/1808 audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi (EUVL L 303, 28.11.2018).

                     (2)

                        Ks. alaviite 1. Tarkistetussa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä edistetään eurooppalaisia teoksia edellyttämällä 13 artiklan 1 kohdassa, että eurooppalaisille teoksille on varattava vähintään 30 prosentin osuus ohjelmaluetteloissa ja että näiden teosten korostaminen on varmistettava.