               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.3.2021
            COM(2021) 150 final
            2021/0074(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskusta (YKK) koskevan AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2016 muuttamiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2016 muuttamista koskevan päätöksen hyväksymiseen. Päätöksen tarkoituksena on, että selvittäjä voi varmistaa yritystoiminnan kehittämiskeskuksen, jäljempänä ’YKK’, passiivisen vaiheen täytäntöönpanon siihen saakka, kun YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Cotonoun kumppanuussopimus

               Cotonoun kumppanuussopimus
                  1
               , jäljempänä ’kumppanuussopimus’, on vuodesta 2000 alkaen muodostanut puitteet EU:n suhteille 79 AKT-maan kanssa. Sopimus tehtiin 20 vuodeksi (1. maaliskuuta 2000 – 29. helmikuuta 2020). Sopimusta on sittemmin tarkistettu vuosina 2005 ja 2010.

               Cotonoun kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista jatkettiin toisen kerran 4. joulukuuta 2020 siirtymävaiheen toimenpiteitä koskevalla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä
                  2
                30. marraskuuta 2021 asti tai kunnes uusi sopimus tulee voimaan tai kunnes unionin ja AKT-valtioiden välisen uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, mikä ajankohdista on aikaisin.

               2.2.AKT–EU-suurlähettiläskomitea

               Suurlähettiläskomitea on perustettu kumppanuussopimuksen 16 artiklan mukaisesti. Se muodostuu kunkin jäsenvaltion pysyvästä edustajasta EU:ssa ja komission edustajasta sekä kunkin AKT-valtion EU:ssa olevan edustuston päälliköstä.

               Suurlähettiläskomitea avustaa ministerineuvostoa sen tehtävien hoidossa ja suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot (kumppanuussopimuksen 16 artiklan 2 kohta). Tältä osin ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa suurlähettiläskomitealle (kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohta). Suurlähettiläskomitea seuraa myös sopimuksen täytäntöönpanoa ja siinä asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

               Työjärjestyksensä 1 artiklan mukaan suurlähettiläskomitea kokoontuu säännöllisesti valmistellakseen ministerineuvoston istunnot ja aina tarvittaessa jonkin osapuolen pyynnöstä.
                  3
                Suurlähettiläskomitean työjärjestyksen 5 artiklassa määrätään myös kirjallisesta menettelystä.

               2.3.Suunniteltu AKT–EU-suurlähettiläskomitean säädös

               AKT–EU-ministerineuvosto antoi 19. ja 20. kesäkuuta 2014 Nairobissa järjestetyssä 39. istunnossaan yhteisen julkilausuman, jossa päätettiin YKK:n hallitusta sulkemisesta. YKK on AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III mukaisesti perustettu yhteinen tekninen elin. Mainitussa yhteisessä julkilausumassa ministerineuvosto siirsi kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivallan tarvittavien päätösten antamiseksi, mukaan lukien Cotonoun sopimuksen liitteen III muuttamiseksi
                  4
               .

               AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuutti päätöksessään N:o 4/2014
                  5
                YKK:n hallintoneuvoston ryhtymään kaikkiin asianmukaisiin toimiin YKK:n sulkemisen valmistelemiseksi. Sittemmin YKK:n hallintoneuvosto allekirjoitti selvittäjän kanssa sopimuksen, joka oli voimassa 31. joulukuuta 2016 saakka.

               AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2016
                  6
               , jäljempänä ’päätös N:o 3/2016’, mukaisesti sulkemisvaihetta on seurannut passiivinen vaihe, jossa YKK on olemassa ainoastaan sen selvitystä varten.

               Päätöksellä N:o 3/2016 on tehty tarvittavat muutokset AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteeseen III, ja se muodostaa YKK:n uuden oikeudellisen kehyksen 1. tammikuuta 2017 alkaen (päätöksen N:o 3/2016 3 artiklan 1 kohta).

               Selvittäjän hallinnoima passiivinen vaihe sisältää hallinnollisia tehtäviä, kuten YKK:n arkiston ylläpitäminen, mahdollisiin hallinnollisiin muodollisuuksiin vastaaminen tai sellaisten jäljellä olevien oikeusriitojen hoitaminen, joita ei ole saatu päätökseen sulkemisvaiheessa. Passiivinen vaihe alkoi sulkemisvaiheen päättymistä seuraavana päivänä eli 1. tammikuuta 2017. Päätöksen N:o 3/2016 johdanto-osan kappaleiden mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitean tarkoituksena oli, että passiivinen vaihe päättyisi neljän vuoden kuluttua tai kun YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.

               Päätöksen N:o 3/2016 2 artiklan 1 kohdan mukaan ennen sulkemisvaiheen päättymistä 31. joulukuuta 2016 Euroopan komissio nimeää selvittäjän varmistamaan passiivisen vaiheen täytäntöönpanon 1. tammikuuta 2017 alkaen enintään neljän vuoden ajaksi tai kunnes YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin. Komissio allekirjoitti 21. joulukuuta 2016 selvittäjän kanssa palvelusopimuksen, jonka alkuperäinen voimassaoloaika oli neljä vuotta.

               Vuoden 2020 viimeisinä kuukausina kävi ilmi, että YKK ei maksaisi kaikkia velkojaan eikä myisi kaikkia omaisuuseriään 31. joulukuuta 2020 mennessä.

               Sen vuoksi AKT–EU-suurlähettiläskomitean on määrä hyväksyä päätöksen N:o 3/2016 2 artiklan 1 kohtaa koskeva muutos, jotta selvittäjä voi varmistaa YKK:n passiivisen vaiheen täytäntöönpanon siihen asti, kunnes YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä. Näin varmistetaan selvittäjän hallinnoiman passiivisen vaiheen asianmukainen päättäminen. AKT-järjestön suurlähettiläskomitean jäsenet ilmoittivat tammikuussa 2021 hyväksyvänsä tämän muutoksen.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Komissio ehdottaa, että unioni hyväksyy päätöksen N:o 3/2016 2 artiklan 1 kohdan suunnitellun muutoksen. Ehdotettu unionin kanta esitetään tapauksen mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitean kokouksessa tai kirjallista menettelyä noudattaen.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  7
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               AKT–EU-suurlähettiläskomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Cotonoun kumppanuussopimuksella.

               Säädös, joka AKT–EU-suurlähettiläskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla kumppanuussopimuksen 15 ja 16 artiklan mukaisesti. Kumppanuussopimuksen 15 artiklan 3 kohdan nojalla ministerineuvosto voi tehdä sopimuksen osapuolia sitovia päätöksiä, ja kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa suurlähettiläskomitealle. Suurlähettiläskomitea on perustettu kumppanuussopimuksen 16 artiklalla. Kumppanuussopimuksen 16 artiklan 2 kohdan nojalla suurlähettiläskomitea voi tehdä tai tarkistaa osapuolia sitovia päätöksiä ministerineuvoston sille antaman toimeksiannon puitteissa.

               Euroopan unioni on Cotonoun kumppanuussopimuksen osapuolena jäsenvaltioidensa rinnalla, ja siten suurlähettiläskomitean suunniteltu päätös sitoo sitä.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Neuvoston päätöksen aineellisen oikeusperustan olisi oltava sama kuin AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamiseen 4. heinäkuuta 2016 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2016/1098
                  8
                aineellinen oikeusperusta, eli SEUT-sopimuksen 209 artiklan 2 kohta.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 209 artiklan 2 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska AKT–EU-suurlähettiläskomitean säädöksellä muutetaan AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöstä N:o 3/2016, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2021/0074 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskusta (YKK) koskevan AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2016 muuttamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)AKT–EU-kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa AKT–EU-suurlähettiläskomitealle.

               (2)AKT–EU-ministerineuvosto antoi 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 Nairobissa järjestetyssä 39. istunnossaan yhteisen julkilausuman, jossa päätettiin yritystoiminnan kehittämiskeskuksen, jäljempänä ’YKK’, hallitusta sulkemisesta. Tätä tarkoitusta varten AKT–EU-ministerineuvosto päätti valtuuttaa AKT–EU-suurlähettiläskomitean toteuttamaan toimenpiteitä tarvittavien päätösten tekemiseksi.

               (3)AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistus hyväksyttiin 12 päivänä heinäkuuta 2016 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 3/2016
                  9
               , jolla tehtiin tarvittavat muutokset AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteeseen III ja vahvistettiin 1 päivästä tammikuuta 2017 YKK:n uusi oikeudellinen kehys, jonka aikana sen oikeushenkilöllisyys säilytetään yksinomaan sen selvitystä varten.

               (4)Päätöksen N:o 3/2016 2 artiklan 1 kohdassa määrätään, että selvittäjän olisi varmistettava passiivisen vaiheen täytäntöönpano 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen neljän vuoden ajaksi tai kunnes YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.

               (5)YKK ei ole maksanut kaikkia velkojaan eikä myynyt kaikkia omaisuuseriään ennen 31 päivää joulukuuta 2020. Sen vuoksi katsotaan tarpeelliseksi muuttaa AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöstä N:o 3/2016, jotta varmistetaan selvittäjän hallinnoiman passiivisen vaiheen asianmukainen päättäminen.

               (6)AKT–EU-suurlähettiläskomitean on määrä hyväksyä päätöksen N:o 3/2016 muutos kokouksessaan tai kirjallista menettelyä noudattaen.

               (7)On aiheellista vahvistaa AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu säädös on unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa otettava YKK:ta koskeva unionin kanta on seuraava:

               –korvataan AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2016 2 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”Euroopan komissio nimeää selvittäjän varmistamaan passiivisen vaiheen täytäntöönpanon siihen asti, kunnes YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä.”;

               –AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöstä AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2016 muuttamisesta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on annettu.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3; EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4; EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)

                        AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta (EUVL L 420, 14.12.2020, s. 32)

                     (3)

                        AKT–EU-ministerineuvoston päätös N:o 3/2005, tehty 8 päivänä maaliskuuta 2005, AKT–EY-suurlähettiläskomitean työjärjestyksen vahvistamisesta (EUVL L 95, 14.4.2005, s. 51).

                     (4)

                        Yritystoiminnan kehittämiskeskusta (YKK) koskeva AKT:n ja EU:n yhteinen julistus, 3. heinäkuuta 2014, ACP-UE 2120/14.

                     (5)

                        AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2014, annettu 23 päivänä lokakuuta 2014, yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) hallintoneuvostolle annettavasta valtuutuksesta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61).

                     (6)

                        AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2016 AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamisesta (EUVL L 192, 16.7.2016, s. 77).

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (8)

                        EUVL L 182, 7.7.2016, s. 39–43.

                     (9)

                        AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2016 AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamisesta (EUVL L 192, 16.7.2016, s. 77).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.5.2021
            COM(2021) 257 final
            2021/0130(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä viinijärjestössä (OIV) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä OIV:n yleiskokouksessa 12. heinäkuuta 2021 unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta sellaisten OIV:n päätöslauselmien suhteen, joilla voi olla oikeudellisia vaikutuksia unionin oikeuteen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.EU:n erityisasema OIV:ssä

               OIV:n jäseninä on nykyisin 48 valtiota, joista 20 on unionin jäsenvaltioita. EU ei ole OIV:n jäsen. OIV on kuitenkin myöntänyt unionille 20. lokakuuta 2017 työjärjestyksensä 4 artiklassa määrätyn erityisaseman, jonka nojalla unioni voi osallistua toimikuntien, alatoimikuntien ja asiantuntijaryhmien työhön sekä olla läsnä yleiskokouksen ja toimeenpanokomitean istunnoissa.

               2.2.Kansainvälinen viinijärjestö (OIV)

               Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) on hallitustenvälinen tieteellis- ja teknisluonteinen järjestö, jonka toiminta-alaan kuuluvat viiniköynnökset, viinit, viinipohjaiset juomat, viinirypäleet, rusinat ja muut viinituotteet. OIV:n tavoitteita ovat i) tiedottaminen toimenpiteistä, joilla tuottajien, kuluttajien ja muiden viiniköynnöksistä saatavien tuotteiden ja viinituotteiden alan toimijoiden näkemykset voidaan ottaa huomioon, ii) muiden standardointiin liittyvää toimintaa harjoittavien kansainvälisten järjestöjen avustaminen sekä iii) nykyisten menetelmien ja standardien kansainvälisen yhtenäistämisen edistäminen.

               2.3.Suunniteltu OIV:n päätös

               OIV:n seuraava yleiskokous pidetään 12. heinäkuuta 2021. Asiantuntijaryhmän videokokouksissa vuoden 2021 maalis-huhtikuussa käytyjen keskustelujen pohjalta voidaan olettaa, että yleiskokouksen asialistalla ovat seuraavat päätöslauselmat, joilla on oikeudellisia vaikutuksia unionin oikeuteen:

               –Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B ja 15-581A esitetään uusia viininvalmistusmenetelmiä.

               –Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SPECIF 17-625 ja 17-629 esitetään eräiden viinintuotannossa käytettävien aineiden uusia tunnistevaatimuksia, luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-SPECIF 20-673 muutetaan erään viinintuotannossa käytettävän aineen tunnistevaatimuksia, ja luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-SPECIF 20-682 päivitetään OIV:n asiakirjoja, joissa viitataan tiettyihin viininvalmistusmenetelmiin.

               –Luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-MICRO 18-632 päivitetään analyyttisen ja mikrobiologisen valvonnan menetelmiä eräiden viininvalmistusmenetelmien osalta.

               –Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 ja 19-661 esitetään uusia analyysimenetelmiä.

               Aiemman perusteella voidaan olettaa, että OIV:n yleiskokouksen asialista muuttuu vielä ja että sille lisätään muitakin päätöslauselmia, joilla on oikeudellisia vaikutuksia unionin oikeuteen. Yleiskokouksen tehokkaan työskentelyn ja samalla perussopimusten sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi komissio täydentää tai muuttaa tätä ehdotusta hyvissä ajoin, jotta neuvosto voi omaksua kannan myös kyseisiin päätöslauselmiin.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Viinialan tieteelliset ja tekniset asiantuntijat ovat keskustelleet perusteellisesti näistä päätöslauselmaluonnoksista, joista äänestetään OIV:n seuraavassa yleiskokouksessa. Ne edistävät viinialan standardien kansainvälistä yhtenäistämistä ja luovat kehyksen, joka takaa terveen kilpailun viinialan tuotteiden kaupassa. Sen vuoksi niitä olisi tuettava.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  1
               .

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se käsittää myös sellaiset välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.2.1.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) on hallitustenvälinen tieteellis- ja teknisluonteinen järjestö, jonka toiminta-alaan kuuluvat viiniköynnökset, viinit, viinipohjaiset juomat, viinirypäleet, rusinat ja muut viinituotteet. OIV:n jäseninä on nykyisin 48 valtiota, joista 20 on unionin jäsenvaltioita. EU ei ole OIV:n jäsen. OIV on kuitenkin myöntänyt unionille 20. lokakuuta 2017 työjärjestyksensä 4 artiklassa määrätyn erityisaseman, jonka nojalla unioni voi osallistua toimikuntien, alatoimikuntien ja asiantuntijaryhmien työhön sekä olla läsnä yleiskokouksen ja toimeenpanokomitean istunnoissa.

               Tietyillä OIV:n hyväksymillä ja julkaisemilla päätöslauselmilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 nojalla oikeudellisia vaikutuksia unionin oikeuteen. Neuvoston olisi sen vuoksi hyväksyttävä kyseisiä päätöslauselmia koskeva unionin kanta siltä osin, kuin päätöslauselmat kuuluvat unionin toimivaltaan, ja OIV:n jäseninä olevien jäsenvaltioiden olisi yhdessä unionin etujen mukaisesti toimien esitettävä tämä kanta OIV:n kokouksissa.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunniteltujen päätöslauselmaluonnosten pääasiallinen tavoite liittyy viinialan standardien yhdenmukaistamiseen ja siten yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoon. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 43 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Ei sovelleta

               2021/0130 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä viinijärjestössä (OIV) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) tarkastelee ja mahdollisesti hyväksyy 12 päivänä heinäkuuta 2021 pidettävässä seuraavassa yleiskokouksessaan päätöslauselmia, joilla on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia.

               (2)EU ei ole OIV:n jäsen. OIV on kuitenkin myöntänyt 20 päivänä lokakuuta 2017 unionille työjärjestyksensä 4 artiklassa määrätyn erityisaseman.

               (3)Unionin jäsenvaltioista 20 on OIV:n jäseniä. Näillä jäsenvaltioilla on mahdollisuus ehdottaa muutoksia OIV:n päätöslauselmaluonnoksiin, ja niitä pyydetään hyväksymään nämä päätöslauselmat 12 päivänä heinäkuuta 2021 pidettävässä OIV:n seuraavassa yleiskokouksessa.

               (4)Neuvoston olisi sen vuoksi hyväksyttävä kyseisiä päätöslauselmia koskeva unionin kanta siltä osin, kuin päätöslauselmat kuuluvat unionin toimivaltaan, ja OIV:n jäseninä olevien jäsenvaltioiden olisi yhdessä unionin etujen mukaisesti toimien esitettävä tämä kanta OIV:n kokouksissa.

               (5)Tietyillä OIV:n hyväksymillä ja julkaisemilla päätöslauselmilla on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013
                  3
                ja komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/934
                  4
                nojalla oikeudellisia vaikutuksia.

               (6)Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että viininvalmistusmenetelmän salliessaan komissio ottaa huomioon OIV:n suosittelemat ja julkaisemat viininvalmistus- ja analyysimenetelmät.

               (7)Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 5 kohdassa säädetään, että komission vahvistamien, viinialan tuotteiden koostumuksen määrittämiseen käytettävien analyysimenetelmien on perustuttava asiaa koskeviin OIV:n suosittelemiin ja julkaisemiin menetelmiin, elleivät ne ole tehottomia tai epäasianmukaisia unionin tavoittelemaan päämäärään nähden.

               (8)Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 90 artiklan 2 kohdassa säädetään, että unioniin tuotavat viinialan tuotteet on tuotettava unionin mainitussa asetuksessa sallimien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti tai, ennen kuin ne sallitaan, OIV:n suosittelemien ja julkaisemien viininvalmistusmenetelmien mukaisesti.

               (9)Delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio ei ole vahvistanut viininvalmistusmenetelmissä käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia, sovelletaan kyseisen asetuksen liitteessä I olevan A osan taulukon 2 sarakkeessa 4 mainittuja vaatimuksia, joissa viitataan OIV:n suosituksiin.

               (10)Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B ja 15-581A esitetään uusia viininvalmistusmenetelmiä. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeudellisia vaikutuksia.

               (11)Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SPECIF 17-625 ja 17-629 esitetään eräiden viinintuotannossa käytettävien aineiden uusia tunnistevaatimuksia. Luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-SPECIF 20-673 päivitetään erään viinintuotannossa käytettävän aineen tunnistevaatimuksia. Luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-SPECIF 20-682 päivitetään OIV:n asiakirjoja, joissa viitataan tiettyihin viininvalmistusmenetelmiin. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/934 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeudellisia vaikutuksia.

               (12)Luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-MICRO 18-632 päivitetään analyyttisen ja mikrobiologisen valvonnan menetelmiä eräiden viininvalmistusmenetelmien osalta. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 90 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisellä päätöslauselmalla on oikeudellisia vaikutuksia.

               (13)Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 ja 19-661 esitetään uusia analyysimenetelmiä. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 80 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja 5 kohdan mukaisesti kyseisillä päätöslauselmilla on oikeudellisia vaikutuksia.

               (14)Viinialan tieteelliset ja tekniset asiantuntijat ovat keskustelleet perusteellisesti näistä OIV:n päätöslauselmaluonnoksista. Ne edistävät viinialan standardien kansainvälistä yhtenäistämistä ja luovat kehyksen, joka takaa terveen kilpailun viinialan tuotteiden kaupassa. Sen vuoksi niitä olisi tuettava.

               (15)Tarvittavan jouston sallimiseksi 12 päivänä heinäkuuta 2021 pidettävän OIV:n yleiskokouksen alla käytävissä neuvotteluissa OIV:n jäseninä oleville jäsenvaltioille olisi annettava lupa yhtyä mainittuja OIV:n päätöslauselmaluonnoksia koskeviin muutoksiin edellyttäen, että kyseiset muutokset eivät ole sisältömuutoksia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               OIV:n yleiskokouksessa 12 päivänä heinäkuuta 2021 unionin puolesta otettava kanta määritetään tämän päätöksen liitteessä, ja sen esittävät ne jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä OIV:ssä, toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               2 artikla

               1.Jos on todennäköistä, että 1 artiklassa tarkoitettuun kantaan todennäköisesti vaikuttavat ennen OIV:n kokouksia tai niiden aikana esitettävät uudet tieteelliset tai tekniset tiedot, OIV:n jäseninä olevien jäsenvaltioiden on pyydettävä, että äänestystä OIV:n yleiskokouksessa lykätään, kunnes unionin puolesta otettava kanta on omaksuttu uusien seikkojen pohjalta.

               2.OIV:n jäseninä olevat, unionin edun mukaisesti yhdessä toimivat jäsenvaltiot voivat yhtyä liitteessä tarkoitettuja päätöslauselmaluonnoksia koskeviin muutoksiin, jotka eivät ole sisältömuutoksia, koordinoinnin jälkeen ja ilman, että omaksuttavasta unionin kannasta tehdään lisäksi neuvoston päätös.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle ja jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (4)

                        Komission delegoitu asetus (EU) 2019/934, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä viininviljelyalueiden, joilla alkoholipitoisuutta voi lisätä, rypäletuotteiden valmistukseen ja säilytykseen sovellettavien sallittujen viininvalmistusmenetelmien ja sovellettavien rajoitusten, sivutuotteiden vähimmäisalkoholipitoisuuden ja sivutuotteiden poistamisen sekä OIV:n viininvalmistusmenetelmien käytännesäännöstön osioiden julkaisemisen osalta (EUVL L 149, 7.6.2019, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.5.2021
            COM(2021) 257 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä viinijärjestössä (OIV) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE

               Unionin edun mukaisesti yhdessä toimivat jäsenvaltiot tukevat ainoastaan, ja ottaen huomioon mahdollisen myöhemmän, uusien tietojen pohjalta tehtävän tarkastelun, seuraavia step 7 ‑vaiheen päätöslauselmaluonnoksia, jotka koskevat viininvalmistusmenetelmiä, viininvalmistuksessa käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia sekä viinialan tuotteiden koostumuksen määrittämiseen käytettäviä analyysimenetelmiä:

               –OENO-TECHNO 14-541A Proteaasien käyttö proteiinisamennuksen vähentämiseksi rypälemehussa

               –OENO-TECHNO 14-541B Proteaasien käyttö proteiinisamennuksen vähentämiseksi viinissä

               –OENO-TECHNO 15-581A Viinin fumaarihappokäsittely – tavoite: mikrobiologinen stabilointi

               –OENO-SPECIF 17-625 Vertaileva arviointi proteaasiaktiivisuudesta (aspergillopepsiini I) entsyymivalmisteissa

               –OENO-SPECIF 17-629 Syväsuodatuksen levyjä koskeva monografia

               –OENO-SPECIF 20-673 Kaliumkaseinaattia koskevan monografian päivitys

               –OENO-SPECIF 20-682 Galaktanaasiaktiivisuuteen liittyvien viittausten ja tietojen poistaminen OIV:n teksteistä

               –OENO-MICRO 18-632 Analyysimenetelmiä ja mikrobiologista valvontaa koskevan asiakirjan COEI-2-CONBAC päivitys – kaikille monografioille yhteiset analyysit

               –OENO-SCMA 16-601A Tarkistukset menetelmiin OIV-MA-AS2-01A ja OIV-MA-AS2-01B – Tiheys ja suhteellinen tiheys 20 °C:ssa

               –OENO-SCMA 16-601B Tarkistukset menetelmiin OIV-MA-AS312-01A ja OIV-MA-AS312-01B – Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina

               –OENO-SCMA 18-636 Menetelmä makeutusaineiden määrittämiseksi viinistä

               –OENO-SCMA 18-637 Elementtianalyysi mikroaaltoplasma-atomiemissiospektrometrillä (MP-AES)

               –OENO-SCMA 19-661 Kollaboratiivinen tutkimus – menetelmän validointi kokonaisrikkidioksidipitoisuuden määrittämiseksi: laboratorioiden välinen vertailu


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.5.2021
            COM(2021) 268 final
            2021/0131(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujien suunniteltua päätöstä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan unionin puolesta otettavasta komission kannasta julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, yhteydessä suunniteltuun päätökseen, jolla muutetaan korkokantaa koskevia järjestelyn määräyksiä. Määräyksissä vahvistetaan markkinaviitekorkojen (Commercial Interest Reference Rate, CIRR) vähimmäistaso, jota sovelletaan vientiluottojen julkiseen rahoitustukeen. Suunnitellulla päätöksellä yhdenmukaistettaisiin järjestelyn osapuolten käytäntöjä ja varmistettaisiin, että ehdot kuvastavat yksityisten rahoitusmarkkinoiden ehtoja.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskeva järjestely

               Järjestely on EU:n, Yhdysvaltojen, Kanadan, Japanin, Korean, Norjan, Sveitsin, Australian, Uuden-Seelannin ja Turkin välinen herrasmiessopimus, jonka tavoitteena on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. Käytännössä järjestelyllä halutaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset (joissa kilpailu perustuu vietävien tuotteiden ja palveluiden hintaan ja laatuun eikä rahoitusehtoihin) ja torjua julkisesti tuettuihin vientiluottoihin liittyviä tukia ja kaupan vääristymiä. Järjestely tuli voimaan huhtikuussa 1978, ja se on voimassa toistaiseksi. Vaikka OECD:n sihteeristö osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon, se ei ole OECD:n sitova määräys
                  1
               .

               Järjestelyä päivitetään säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon julkisesti tuettujen vientiluottojen tarjontaan vaikuttava rahoitusmarkkinoiden ja politiikan kehitys. Järjestelystä on tehty EU:ssa oikeudellisesti sitova Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  2
               , ja se on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä
                  3
               . Järjestelyn ehtojen tarkistukset sisällytetään EU:n lainsäädäntöön delegoiduilla säädöksillä mainitun asetuksen 2 artiklan nojalla.

               2.2.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujat

               Euroopan komissio edustaa unionia järjestelyn osallistujien, jäljempänä ’osallistujat’, kokouksissa ja järjestelyn osallistujien kirjallisissa päätöksentekomenettelyissä. Järjestelyn kaikista muutoksista päätetään yksimielisesti. Neuvosto hyväksyy unionin kannan, ja jäsenvaltiot keskustelevat siitä neuvoston vientiluottotyöryhmässä
                  4
               .

               Järjestelyn 63 artiklan a alakohdassa määrätään, että ”osallistujat tarkastelevat määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Nämä tarkastelut koskevat myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia”.

               2.3.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujien suunniteltu säädös

               Markkinaviitekorkoja koskevan järjestelmän uudelleentarkastelu on ollut käynnissä vuoden 2014 alusta. Markkinaviitekorot ovat kiinteitä vähimmäiskorkoja, joita voidaan tarjota osana valtion tukemaa vientirahoitussopimusta. Ne on vahvistettu kullekin järjestelyn osallistujien valuutalle. Kesäkuussa 2014 pidetyssä 127. osallistujien kokouksessa osallistujat antoivat teknisten asiantuntijoidensa tehtäväksi tarkistaa markkinaviitekorkoja koskevat järjestelyn säännöt.

               Markkinaviitekorkouudistus olisi kattava uudistus, joka koskisi sekä operatiivisia näkökohtia (esim. korkojen voimassaolo ja määrittäminen) että rakenteellisia näkökohtia (esim. peruskorot, marginaalit ja korotukset). Markkinaviitekorkouudistuksen tavoitteena on yhdenmukaistaa osallistujien lainauskäytäntöjä ja lähentää markkinaviitekorkoja markkinoiden tasoon. Markkinaviitekorkoja koskevia suunniteltuja määräyksiä sovellettaisiin kaikkiin toimiin lukuun ottamatta alakohtaisen laivaluottosopimuksen ja siviililentokoneita koskevan alakohtaisen sopimuksen mukaisia toimia.

               Kesäkuussa 2019 pidetyssä 141. osallistujien kokouksessa osallistujien teknisten asiantuntijoiden puheenjohtaja esitteli markkinaviitekorkouudistusta koskevan puheenjohtajan ehdotusluonnoksen, jossa pyritään löytämään tasapaino teknisen työn aikana esitettyjen toisistaan poikkeavien intressien ja näkemysten välillä. Osallistujat kannattivat laajasti puheenjohtajan ehdotusluonnosta yleisellä tasolla, mutta joitakin vähäisiä kysymyksiä jäi vielä ratkaistavaksi. Viime vuoden marraskuussa pidetyssä osallistujien kokouksessa osanottajien näkemykset lähentyivät toisiaan. Järjestelyn osallistujien on määrä hyväksyä päätös kompromissiehdotusluonnoksesta kirjallista menettelyä noudattaen.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO:n sopimuksen, jäljempänä ’tukisopimus’, vientitukia koskevassa esimerkkiluettelossa määrätään järjestelyä koskevasta poikkeuksesta, jonka mukaan järjestelyn mukaista vientiluottokäytäntöä ei pidetä tukisopimuksessa kiellettynä vientitukena. Näin ollen jos WTO:n jäsen on järjestelyn osapuoli ja sen vientiluottokäytäntö on järjestelyn mukainen tai jos WTO:n jäsen soveltaa käytännössä järjestelyn määräysten mukaisia korkokäytäntöjä, vientiluottokäytäntöä ei pidetä vientitukena. Tämä antaa erityisen merkityksen korkokantaa koskeville järjestelyn määräyksille.

               Koska markkinaviitekorkoja koskevat määräykset ovat pysyneet pitkään muuttumattomina, uudistuksen on oltava kattava. Ulkomaankaupan rahoituksesta on tullut yhä ratkaisevampi tekijä maailmanlaajuisen kaupan hankintapäätöksissä, mikä on johtanut siihen, että yksityisillä rahoitusmarkkinoilla tarjotaan monenlaisia rahoitustuotteita ja sopimusrakenteita. Yhdenmukaisuuden varmistamiseksi korkokantaa koskevia järjestelyn määräyksiä on säännöllisesti mukautettava muuttuviin markkinakäytäntöihin. Järjestelyssä hahmotellaan ainoastaan yleiset periaatteet valtion tukemaa kiinteäkorkoista luotonantoa varten ja keskitytään rakenteellisiin näkökohtiin. Koska EU:n jäsenvaltiot tarjoavat markkinaviitekorkoja laajemmin kuin useimmat muut osallistujat ja käytäntöjä halutaan yhdenmukaistaa EU:n sisällä, jäsenvaltiot ovat epävirallisesti sopineet markkinaviitekorkojärjestelmän operatiiviset näkökohdat kattavista säännöistä, joilla täydennetään järjestelyn määräyksiä. Järjestelyn ja EU:n epävirallisten suuntaviivojen lisäksi useimmat jäsenvaltiot ovat hyväksyneet markkinaviitekorkoja koskevia kansallisia säännöksiä.

               Markkinaviitekorkouudistusta koskeva suunniteltu päätös sisältää järjestelyn liitteen XVI yksityiskohtaisen ja kattavan päivityksen. Päivitys koskisi sekä kustannuksia, joita luotonantajalle aiheutuu ennen kuin ostaja on allekirjoittanut vientisopimuksen (esim. tietyn koron tarjoamisesta ja määrittämisestä veloitettavia vähimmäismaksuja koskevat säännöt), että koron laskentatapaa koskevia sääntöjä (valtion joukkovelkakirjojen tuotto lisättynä marginaalilla, joka kattaa muut rahoituskustannukset). Markkinaviitekorkouudistuksessa otetaan huomioon rahoituskustannuksiin vaikuttavia tekijöitä ja pyritään siten yhdenmukaistamaan vientiluottolaitosten tarjoamia ehtoja ja varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset järjestelyn osallistujille. Tämän myötä uudistuksella kavennettaisiin EU:n jäsenvaltioiden mahdollisuuksia hyväksyä markkinaviitekorkoja koskevia määräyksiä kansallisella tasolla kotimaisen teollisuuden erityistarpeita varten. Tarkoituksena on säätää kahden vuoden siirtymäkaudesta, jotta suoraa luotonantoa tarjoavilla vientiluottolaitoksilla on aikaa mukautua uusiin suuntaviivoihin.

               Markkinaviitekorkouudistusta koskeva suunniteltu päätös sisältää sekä operatiivisia että rakenteellisia näkökohtia koskevia sääntöjä, joilla voitaisiin yhtenäistää toimintatapoja ja tasapuolistaa järjestelyn osallistujien toimintaedellytyksiä. Sen vuoksi suositellaan, että unionin kantana on hyväksyä kirjallisella menettelyllä järjestelyn osallistujien suunniteltu päätös markkinaviitekorkoja koskevien uusien suuntaviivojen hyväksymisestä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  5
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunniteltu säädös voi vaikuttaa ratkaisevasti EU-lainsäädännön sisältöön eli tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU) N:o 1233/2011. Tämä johtuu siitä, että kyseisen asetuksen 2 artiklassa todetaan, että ”[k]omissio hyväksyy delegoituja säädöksiä 3 artiklan mukaisesti liitteen II muuttamiseksi järjestelyn osallistujien sopimien suuntaviivoja koskevien muutosten seurauksena”.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät vientiluottoihin, jotka kuuluvat yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 artiklan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0131 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujien suunniteltua päätöstä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämät suuntaviivat on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä, ja niistä on tehty EU:ssa oikeudellisesti sitovia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  6
               .

               (2)Järjestelyn 63 artiklan mukaan järjestelyn osallistujien, jäljempänä ’osallistujat’, olisi tarkasteltava määräajoin markkinaviitekorkojen määrittämistä koskevan järjestelmän toimintaa sen varmistamiseksi, että ilmoitetut korot kuvastavat vallitsevia markkinaolosuhteita ja vastaavat korkojen vahvistamisen taustalla olevia tavoitteita. Tällaisten tarkastelujen pitäisi koskea myös korkoihin niitä sovellettaessa lisättävää marginaalia.

               (3)Osallistujien on kirjallisella menettelyllä päätettävä suunnitellusta päätöksestä, jolla muutetaan markkinaviitekorkoja koskevia järjestelyn määräyksiä.

               (4)Suunnitellulla päätöksellä markkinaviitekorkoja koskevien määräysten uudistamisesta on tarkoitus yhdenmukaistaa toimintatapoja ja lainanantokäytäntöjä ja siten tasapuolistaa osallistujien toimintaedellytyksiä. Lisäksi sillä pitäisi tuoda julkisesti tuetuissa vientiluottotoimissa tarjottavat kiinteät korot lähemmäs markkinakorkoja ja mukauttaa niiden ehdot vastamaan paremmin yksityisillä rahoitusmarkkinoilla tarjottavia ehtoja. Olisi sallittava kahden vuoden siirtymäkausi, jotta vientiluottolaitoksilla on aikaa sopeutua uusiin suuntaviivoihin ja tiedottaa niistä.

               (5)On aiheellista vahvistaa julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujien kirjallisessa menettelyssä unionin puolesta otettava kanta, sillä suunniteltu päätös voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön asetuksen (EU) N:o 1233/2011 2 artiklan nojalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujien kirjallisessa menettelyssä unionin puolesta otettava kanta suunniteltuun päätökseen, jolla muutetaan markkinaviitekorkoja koskevia määräyksiä, perustuu tämän päätöksen liitteeseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        OECD-yleissopimuksen 5 artiklassa annetun määritelmän mukainen.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (3)

                        Aikaisemmin OECD:n järjestelyn aiemmat versiot on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä neuvoston päätöksillä.

                     (4)

                        Council Decision setting up a Policy Co-ordination Group for Credit Insurance, Credit Guarantees and Financial Credits (Neuvoston päätös luottovakuutusta, luottotakuita ja rahoitusluottoja käsittelevän koordinointiryhmän perustamisesta) (EYVL 66, 27.10.1960, s. 1339).

                     (5)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.5.2021
            COM(2021) 268 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujien suunniteltua päätöstä

               LIITE

               EHDOTUS

               LIITE XVII

               1 JAKSO:MARKKINAVIITEKORKOJEN MÄÄRITTÄMINEN

               1.Markkinaviitekorot määritetään kunkin osallistujan valuutalle, jos tarvittavat tiedot ovat sihteeristön saatavilla. Osallistuja tai osallistumaton maa voi pyytää markkinaviitekoron määrittämistä osallistumattoman maan valuutalle. Kuultuaan asianomaista osallistumatonta maata osallistuja tai asianomaisen osallistumattoman maan puolesta toimiva sihteeristö voi ehdottaa markkinaviitekoron määrittämistä kyseisessä valuutassa.

               2.Muut osallistujat käyttävät tietylle valuutalle määrättyä markkinaviitekorkoa, jos ne päättävät käyttää tuota valuuttaa.

               3.Markkinaviitekorko koostuu peruskorosta ja marginaalista.

               4.Minkään valuutan vähimmäismarkkinaviitekorko ei saa olla alhaisempi kuin 15 peruspistettä.

               I.PERUSKORON MÄÄRITTÄMINEN

               5.Markkinaviitekorot lasketaan kuukausittain, ja ne tulevat voimaan kunkin kuukauden 15 päivänä.

               6.Markkinaviitekorkojen peruskorot lasketaan käyttämällä valtion joukkovelkakirjojen tuottoa.

               7.Kussakin toimessa käytettävän valtion joukkovelkakirjan maturiteetti määritetään seuraavan kaavan mukaisesti: nostoaika + 0,5 takaisinmaksuaika + 0,5 takaisinmaksun tiheys vuosina
                  1
                (tavanomaisten takaisinmaksuprofiilien osalta). Muiden kuin tavanomaisten maksuprofiilien osalta toimissa sovelletaan seuraavaa kaavaa: DP + [∑ ( − ) ∗ ] / ∑   =1  =1 ∗ 1/365]
                  2
               . Tulos pyöristetään lähimpään vuoteen ja rajataan enintään kymmeneen ja vähintään kolmeen vuoteen.

               8.Osallistujat laskevat joukkovelkakirjojen tuotot käyttämällä kaikkien edellisen kalenterikuukauden 3-, 4-, 5-, 6-, 7-, 8-, 9- ja 10-vuotisten valtion joukkovelkakirjalainojen päivätuottojen aritmeettista keskiarvoa valuuttansa osalta. Tällaiset tuotot ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään viiden päivän kuluttua kunkin kuukauden päättymisestä, ja ne julkistetaan kuukausittain.

               9.Osallistujat voivat käyttää lineaarista interpolointia tarvittavien tuottojen määrittämiseksi, kunhan ne pysyvät 2–15-vuotisen valtion joukkovelkakirjojen interpolointialueella. Ekstrapolointi pienempiin tai suurempiin joukkovelkakirjojen tuottoihin ei ole sallittua.

               10.Jos yhtä tai useampaa tarvittavaa valtion joukkovelkakirjaa koskevia tietoja ei voida saada (8 ja 9 artiklan mukaisesti), kyseisessä valuutassa ei ole markkinaviitekorkoa sellaisia toimia varten, jotka edellyttävät tällaisia maturiteetteja (7 artikla) elleivät puuttuvat tiedot koske lyhyempiä maturiteetteja ja tiedot pidemmistä maturiteeteista (10 vuoteen asti) on toimitettu. Tällöin tällaisia lyhyitä maturiteetteja edellyttävien peruskorkojen laskemisessa käytetään lähimpiä pidempien valtion joukkovelkakirjojen tuottoja.

               II.MARGINAALIEN MÄÄRITTÄMINEN

               11.Marginaalit lasketaan neljännesvuosittain (kunkin vuoden 15. tammikuuta, 15. huhtikuuta, 15. heinäkuuta ja 15. lokakuuta) viisivuotisen swap spreadin (valtion viisivuotisen joukkovelkakirjan koron ja viisivuotisen swap-koron välinen ero) tuottojen mukaisesti.

               12.Marginaali lasketaan seuraavalla kaavalla: 0,5 * (viisivuotisen swap spreadin päivittäisten tuottojen kolmen kuukauden keskiarvo) + 80 peruspistettä. Tulos pyöristetään lähimpään peruspisteeseen (enintään 120 peruspistettä ja vähintään 80 peruspistettä).

               13.Tähän käytettävä viisivuotisen swap spreadin päivittäinen kolmen kuukauden keskiarvo saadaan laskemalla viisivuotisen swap spreadin päivittäinen aritmeettinen keskiarvo kolmelta viimeisimmältä kalenterikuukaudelta asianomaisissa valuutoissa. Ne ilmoitetaan sihteeristölle viimeistään viiden päivän kuluttua kunkin vuosineljänneksen päättymisestä.

               14.Jos viisivuotinen swap spread ei ole saatavilla markkinoilla tietyn valuutan osalta, marginaaliksi vahvistetaan 100 peruspistettä.

               15.Tuloksena saadut marginaalit julkistetaan kunkin vuosineljänneksen alussa.

               2 JAKSO:MARKKINAVIITEKORKOJEN SOVELTAMINEN

               16.Kun julkista rahoitustukea myönnetään vaihtuvakorkoisille lainoille, pankit tai muut rahoituslaitokset eivät saa tarjota lainan kestoaikana vaihtoehtoa, joka olisi alhaisempi kuin (alkuperäisen sopimuksen tekohetkellä voimassa oleva) markkinaviitekorko tai lyhyt markkinakorko.

               I.MARKKINAVIITEKORON VOIMASSAOLOAIKA

               17.Markkinaviitekorko voidaan lukita ennen rahoitussopimuksen tekopäivää tai sen jälkeen.

               18.Jos markkinaviitekorko on lukittu ja se on voimassa ennen rahoitussopimuksen tekopäivää, takuumaksukausi saa olla enintään 12 peräkkäistä kuukautta
                  3
               ; takuumaksukauden pituudesta päätetään viimeistään noteerauspäivänä ja sovellettavaan markkinaviitekorkoon lisätään ylimääräinen korkoero jäljempänä olevan taulukon mukaisesti.

                        Takuumaksukausi (kuukausina)

                        Takuumaksukauden kustannukset

                        1 kuukauden voimassaolo

                        20 peruspistettä

                        2 kuukauden voimassaolo

                        20 peruspistettä

                        3 kuukauden voimassaolo

                        20 peruspistettä

                        4 kuukauden voimassaolo

                        20 peruspistettä

                        5 kuukauden voimassaolo

                        20 peruspistettä

                        6 kuukauden voimassaolo

                        20 peruspistettä

                        7 kuukauden voimassaolo

                        23 peruspistettä

                        8 kuukauden voimassaolo

                        26 peruspistettä

                        9 kuukauden voimassaolo

                        30 peruspistettä

                        10 kuukauden voimassaolo

                        34 peruspistettä

                        11 kuukauden voimassaolo

                        39 peruspistettä

                        12 kuukauden voimassaolo

                        44 peruspistettä

               19.Jos takuumaksukausi päättyy ennen rahoitussopimuksen tekopäivää, markkinaviitekorko voidaan määrittää uudelleen välittömästi tai myöhemmin ja pitää voimassa uuden takuumaksukauden ajan. Jos kaupallinen sopimus (SCC) on allekirjoitettu ennen uudelleen määrittämistä, uusi korko ei saa olla alhaisempi kuin viimeisin aiemmin lukittu korko. Markkinaviitekorko voidaan määrittää uudelleen miten usein tahansa.

               20.Jos koron kertymäkausi muuttuu ennen rahoitussopimuksen tekopäivää tai sen tekohetkellä, markkinaviitekoron peruskorko lasketaan uudelleen. Tällainen uudelleenlaskenta perustuu uuteen koron kertymäkauteen ja siinä käytetään alkuperäisenä noteerauspäivänä voimassa olleita peruskorkoja. Sitä ei katsota markkinaviitekoron uudelleen määrittämiseksi tai peruuttamiseksi.

               II.SITOUMUSMAKSU

               21.Suorista luotoista peritään sitoumusmaksu. Jos markkinaviitekorko on lukittu ennen rahoitussopimuksen tekopäivää, sitoumusmaksu peritään välittömästi rahoitussopimuksen tekopäivän jälkeen. Jos markkinaviitekorko lukitaan rahoitussopimuksen tekopäivän jälkeen, se veloitetaan välittömästi noteerauspäivän jälkeen.

               22.Osallistujien on veloitettava sitoumusmaksu edellä mainittujen kaupallisten markkinakäytäntöjen määräisinä tai niitä suurempina, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla.

               III.VAPAAEHTOINEN PERUUTUS JA VAPAAEHTOINEN ENNAKKOMAKSU

               23.Jos markkinaviitekorko peruutetaan vapaaehtoisesti, samalle toimelle ja samalle viejälle noteerattu myöhempi markkinaviitekorko ei saa olla alhaisempi kuin viimeisin aiemmin noteerattu markkinaviitekorko.

               24.Markkinaviitekoron peruuttamisesta tai vaihtuvaan korkoon siirtymisestä ei aiheudu kustannuksia ennen rahoitussopimuksen tekopäivää.

               25.Jos laina tai sen osa peruutetaan vapaaehtoisesti tai maksetaan vapaaehtoisesti takaisin ennakkoon sen jälkeen kun rahoitussopimus on jo tehty, lainanottajan on korvattava julkista tukea myöntävälle valtion laitokselle kaikki ennakkomaksusta tai vapaaehtoisesta peruuttamisesta aiheutuneet kustannukset ja tappiot, riippumatta siitä, milloin markkinaviitekorko määritettiin. Tähän sisältyvät kustannukset, jotka valtion laitokselle aiheutuu sen odotetun kiinteän sisään tulevan kassavirran korvaamisesta, joka keskeytyy ennenaikaisen ennakkomaksun tai vapaaehtoisen peruuttamisen vuoksi.

               3 JAKSO:UUDELLEENTARKASTELU JA SIIRTYMÄKAUDEN SOPIMUKSET

               26.Tässä liitteessä vahvistetut määräykset tulevat voimaan kahden vuoden kuluttua uudistusta koskevan sopimuksen tekemisestä kyseisen päivän jälkeen toteutettujen toimien osalta.

               27.Osallistujat tarkastelevat kattavasti tässä liitteessä tarkoitettuja markkinaviitekorkoa koskevia määräyksiä viimeistään neljän vuoden kuluttua uudistusta koskevan sopimuksen tekopäivästä.

               II.LISÄYKSET LIITTEESEEN XV (MÄÄRITELMÄT)

               ·Sopimuksen tekopäivä: päivä, jona sopimus sitoo kaikkia rahoitussopimuksen osapuolia, ottaen huomioon mahdolliset oikeudelliset velvoitteet.

               ·Noteerauspäivä: päivä, jona markkinaviitekorko lukitaan.

               ·Takuumaksukausi: ajanjakso, joka alkaa noteerauspäivästä ja päättyy sopimuksen tekopäivään.

               ·Koron kertymäkausi: ajanjakso, jonka aikana korkoa kertyy (eli ensimmäisestä maksusta pääoman viimeiseen takaisinmaksuun: nostoaika + takaisinmaksuaika).

               III.20 ARTIKLAN MUUTTAMINEN UUDISTUKSEN TULLESSA VOIMAAN

               20.MARKKINVAVIITEKORKOJEN MUODOSTAMINEN JA SOVELTAMINEN

               (a)Järjestelyn ja sen kaikkien muiden liitteiden paitsi Alakohtaisen laivaluottosopimuksen siviililentokoneita koskevan (Liite III) nojalla myönnetyn julkisen rahoitustuen markkinaviitekorko määritetään ja sitä sovelletaan liitteen XVI määräysten mukaisesti.

               (b)Järjestelyn ja sen kaikkien muiden liitteiden paitsi alakohtaisen laivaluottosopimuksen (Liite I) ja siviililentokoneita koskevan alakohtaisen sopimuksen (Liite III) nojalla myönnetyn julkisen rahoitustuen markkinaviitekorko määritetään ja sitä sovelletaan liitteen XVII määräysten mukaisesti.

                     (1)

                        Takaisinmaksun tiheys, vuotuinen takaisinmaksu = 1, puolivuosittainen takaisinmaksu = 0,5 ja neljännesvuosittainen takaisinmaksu = 0,25.

                     (2)

                        tli = i. maksuerän maksupäivä; tsp = alkamispäivä; Dli = i. maksuerän määrä.

                     (3)

                        Jos markkinaviitekorko määritetään uudelleen, kuukausien määrän lasku palautuu nollaan.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 275 final
            2021/0132(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista rahaston sopimuspuolten rahoitusosuuksista sekä vuoden 2021 toisesta erästä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Tässä ehdotuksessa on kyse luonnoksesta neuvoston päätökseksi, joka koskee Euroopan kehitysrahaston (EKR) sopimuspuolten suoritettavaksi vuonna 2021 tulevien yhdennentoista EKR:n rahoitusosuuksien toista erää.

                  Yhdennentoista EKR:n ja muiden vielä avoinna olevien EKR:ien (eli kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n) varojen hallinnointisäännöt vahvistetaan seuraavissa asiakirjoissa:

                  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä voimassa oleva kumppanuussopimus
                     1
                  , jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna;

                  AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/2020
                     2
                  , annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019
                     3
                   muuttamisesta, jotta voidaan edelleen jatkaa AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamista 30 päivään marraskuuta 2021 tai kunnes uusi AKT–EU-sopimus, jäljempänä ’uusi sopimus’ tulee voimaan tai uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi;

                  neuvoston päätös (EU) 2020/2233
                     4
                   yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta;

                  neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille
                     5
                  , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’;

                  neuvoston asetus (EU) 2018/1877
                     6
                   yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’.

                  Edellä mainitut asiakirjat sisältävät EKR:n sopimuspuolten monivuotiset sitoumukset EKR:n rahoittamisesta. Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään, että EKR:n sopimuspuolten on maksettava EKR:n varainhoitotilille säännöllisesti rahoitusosuuksia ennalta määritettyjen rahoitussitoumusten mukaisesti. Säännölliset rahoitusosuudet tulevat maksettaviksi teknisillä neuvoston päätöksillä, joilla pannaan täytäntöön aikaisemmin päätetyt rahoitussitoumukset.

               Sen vuoksi kaikkia perusteluosan otsikoita ei sovelleta tämänkaltaisiin säännöllisiin rahoitusosuuksien maksupyyntöihin.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvoston on päätettävä ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun Euroopan unionin puolesta toimiva Euroopan komissio on sen esittänyt.

               2021/0132 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista rahaston sopimuspuolten rahoitusosuuksista sekä vuoden 2021 toisesta erästä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille
                  7
                ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 14 artiklan 3 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon (EKR) sovellettavasta varainhoitoasetuksesta ja asetuksen (EU) 2015/323 kumoamisesta 26 päivänä marraskuuta 2018 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2018/1877
                  8
               , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 19 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston asetuksen (EU) 2018/1877
                  9
                19–22 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti Euroopan komissio esittää 15 päivään kesäkuuta 2021 mennessä ehdotuksen, johon sisältyy vuoden 2021 rahoitusosuuden toisen erän määrä ja rahoitusosuuden tarkistettu vuotuinen määrä vuoden 2021 osalta siinä tapauksessa, että rahoitusosuus ei vastaa todellisia tarpeita.

               (2)Asetuksen (EU) 2018/1877 46 artiklan mukaisesti Euroopan investointipankki (EIP) lähetti komissiolle 6 päivänä huhtikuuta 2021 ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.

               (3)Asetuksen (EU) 2018/1877 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitusosuuksien maksupyynnöissä on käytettävä ensin aiemmille Euroopan kehitysrahastoille (EKR) vahvistetut määrät. Näin ollen olisi esitettävä asetuksen (EU) 2018/1877 mukainen maksupyyntö EIP:n ja komission osalta.

               (4)Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen, jäljempänä ’erosopimus’, 152 artiklan nojalla Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, on edelleen sopimuspuolena EKR:ssä yhdennentoista EKR:n ja kaikkien aiempien kehitysrahastojen päättämiseen asti. Erosopimuksen 153 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta yhdennestätoista EKR:stä, kun kyseiset varat on vapautettu 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, tai aiemmista EKR:istä rahoitetuista hankkeista vapautuneista varoista ei kuitenkaan käytetä uudelleen.

               (5)Neuvoston päätöksessä (EU) 2020/1708
                  10
                vahvistetaan jäsenvaltioiden EKR:ään suorittamien rahoitusosuuksien vuotuisesta määrästä Euroopan komission osuudeksi 3 700 000 000 euroa ja Euroopan investointipankin osuudeksi 300 000 000 euroa vuonna 2021.

               (6)Tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan kehitysrahaston sopimuspuolet suorittavat Euroopan kehitysrahaston vuoden 2021 rahoitusosuuksien toiset erät Euroopan komissiolle ja Euroopan investointipankille liitteen mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (2)

                        EUVL L 420, 14.12.2020, s. 32.

                     (3)

                        EUVL L 1, 3.1.2020, s. 3.

                     (4)

                        EUVL L 438, 28.12.2020, s. 188–191.

                     (5)

                        EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (6)

                        EUVL L 307, 3.12.2018, s. 1–21.

                     (7)

                        EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (8)

                        EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17–38.

                     (9)

                        Neuvoston asetus (EU) 2018/1877, annettu 26 päivänä marraskuuta 2018, yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta ja asetuksen (EU) 2015/323 kumoamisesta (EUVL L 307, 3.12.2018, s. 7).

                     (10)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/1708, annettu 13 päivänä marraskuuta 2020, Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista ja rahoitusosuuden enimmäismäärästä vuonna 2022, vuotuisesta määrästä vuonna 2021, ensimmäisestä maksuerästä vuonna 2021 sekä rahoitusosuuksien odotettuja vuotuisia määriä vuosina 2023 ja 2024 koskevasta alustavasta ja ei-sitovasta ennusteesta (EUVL L 385, 13.11.2020, s. 13).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 275 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista rahaston sopimuspuolten rahoitusosuuksista sekä vuoden 2021 toisesta erästä

               LIITE

                        JÄSENVALTIOT JA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

                        Osuus 11. EKR:stä (%)

                        Vuoden 2021 toinen erä (euroa)

                        Yhteensä

                        EIP

                        Komissio

                        11. EKR

                        11. EKR

                        BELGIA

                        3,24927

                        4 224 051,00

                        38 991 240,00

                        43 215 291,00

                        BULGARIA

                        0,21853

                        284 089,00

                        2 622 360,00

                        2 906 449,00

                        TŠEKKI

                        0,79745

                        1 036 685,00

                        9 569 400,00

                        10 606 085,00

                        TANSKA

                        1,98045

                        2 574 585,00

                        23 765 400,00

                        26 339 985,00

                        SAKSA

                        20,57980

                        26 753 740,00

                        246 957 600,00

                        273 711 340,00

                        VIRO

                        0,08635

                        112 255,00

                        1 036 200,00

                        1 148 455,00

                        IRLANTI

                        0,94006

                        1 222 078,00

                        11 280 720,00

                        12 502 798,00

                        KREIKKA

                        1,50735

                        1 959 555,00

                        18 088 200,00

                        20 047 755,00

                        ESPANJA

                        7,93248

                        10 312 224,00

                        95 189 760,00

                        105 501 984,00

                        RANSKA

                        17,81269

                        23 156 497,00

                        213 752 280,00

                        236 908 777,00

                        KROATIA

                        0,22518

                        292 734,00

                        2 702 160,00

                        2 994 894,00

                        ITALIA

                        12,53009

                        16 289 117,00

                        150 361 080,00

                        166 650 197,00

                        KYPROS

                        0,11162

                        145 106,00

                        1 339 440,00

                        1 484 546,00

                        LATVIA

                        0,11612

                        150 956,00

                        1 393 440,00

                        1 544 396,00

                        LIETTUA

                        0,18077

                        235 001,00

                        2 169 240,00

                        2 404 241,00

                        LUXEMBURG

                        0,25509

                        331 617,00

                        3 061 080,00

                        3 392 697,00

                        UNKARI

                        0,61456

                        798 928,00

                        7 374 720,00

                        8 173 648,00

                        ΜΑLTA

                        0,03801

                        49 413,00

                        456 120,00

                        505 533,00

                        ALANKOMAAT

                        4,77678

                        6 209 814,00

                        57 321 360,00

                        63 531 174,00

                        ITÄVALTA

                        2,39757

                        3 116 841,00

                        28 770 840,00

                        31 887 681,00

                        PUOLA

                        2,00734

                        2 609 542,00

                        24 088 080,00

                        26 697 622,00

                        PORTUGALI

                        1,19679

                        1 555 827,00

                        14 361 480,00

                        15 917 307,00

                        ROMANIA

                        0,71815

                        933 595,00

                        8 617 800,00

                        9 551 395,00

                        SLOVENIA

                        0,22452

                        291 876,00

                        2 694 240,00

                        2 986 116,00

                        SLOVAKIA

                        0,37616

                        489 008,00

                        4 513 920,00

                        5 002 928,00

                        SUOMI

                        1,50909

                        1 961 817,00

                        18 109 080,00

                        20 070 897,00

                        RUOTSI

                        2,93911

                        3 820 843,00

                        35 269 320,00

                        39 090 163,00

                        YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

                        14,67862

                        19 082 206,00

                        176 143 440,00

                        195 225 646,00

                        EU-27 JA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA YHTEENSÄ

                        100,00

                        130 000 000,00

                        1 200 000 000,00

                        1 330 000 000,00


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2021
            COM(2021) 282 final
            2021/0137(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

               PERUSTELUT

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään, että jäsenvaltiot pitävät talouspolitiikkaansa ja työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevina asioina ja sovittavat toimensa yhteen neuvostossa. Siinä määrätään, että neuvosto hyväksyy työllisyyspolitiikan suuntaviivat (148 artikla) ja että niiden on oltava talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisia (121 artikla).

               Vaikka talouspolitiikan laajat suuntaviivat pysyvät voimassa toistaiseksi, työllisyyspolitiikan suuntaviivat on laadittava joka vuosi. Suuntaviivat hyväksyttiin ensimmäisen kerran yhdessä (ns. yhdennettynä pakettina) vuonna 2010 Eurooppa 2020 -strategian tueksi. Yhdennetyt suuntaviivat pysyivät vakaina vuoteen 2014 asti. Vuonna 2015 hyväksyttiin tarkistetut yhdennetyt suuntaviivat. Vuonna 2018 työllisyyspolitiikan suuntaviivat linjattiin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission marraskuussa 2017 julistaman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisiksi, jotta voidaan edistää uudistuksia kansallisella tasolla ja näyttää suuntaa uudelle lähentymisprosessille kaikkialla Euroopassa. Suuntaviivat pysyivät muuttumattomina vuonna 2019. Vuonna 2020 niitä mukautettiin niin, että voitiin ottaa huomioon koronaviruskriisin seurauksiin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyviä tekijöitä.

               Työllisyyspolitiikan suuntaviivat esitetään yhdessä talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoja koskevassa neuvoston päätöksessä (yhdennettyjen suuntaviivojen II osa), ja ne muodostavat perustan maakohtaisille suosituksille eri aloilla.

               Työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa mainitut yleiset tavoitteet ja painopistealueet pysyvät voimassa. SEUT-sopimuksen 148 artiklan 2 kohdan nojalla työllisyyttä koskevien suuntaviivojen voimassaolo vuoden 2021 osalta on vahvistettava neuvoston päätöksellä, kun on ensin kuultu Euroopan parlamenttia, Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa sekä työllisyyskomiteaa.

               Työllisyyspolitiikan suuntaviivat ovat seuraavat:

               Suuntaviiva 5: Työvoiman kysynnän lisääminen

               Suuntaviiva 6: Työvoiman tarjonnan parantaminen sekä työhön pääsyn, taitojen ja osaamisen parantaminen

               Suuntaviiva 7: Työmarkkinoiden toiminnan ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun toimivuuden parantaminen

               Suuntaviiva 8: Yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden torjuminen

               2021/0137 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 148 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  1
               ,

               ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  2
               ,

               ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon
                  3
               ,

               ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon
                  4
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Jäsenvaltiot ja unioni pyrkivät kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja erityisesti edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä tulevaisuuteen suuntautuvien ja talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä, jotta voidaan saavuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määrätyt täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä, tasapainoista kasvua, korkeatasoista ympäristönsuojelua ja ympäristön laadun parantamista koskevat tavoitteet. Jäsenvaltiot pitävät työllisyyden edistämistä yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat sitä koskevat toimensa neuvostossa yhteen, ottaen huomioon työnantajien ja työntekijöiden velvollisuuksiin liittyvät kansalliset käytännöt.

               (2)Unioni torjuu sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää sekä edistää yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista suojelua, naisten ja miesten tasa-arvoa, sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja lapsen oikeuksien suojelua. Unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklan mukaisesti vaatimukset, jotka liittyvät korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen, korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun.

               (3)Unioni on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan koordinointivälineitä talous- ja työllisyyspolitiikan alalla. Neuvoston päätöksen (EU) 2020/1512
                  5
                liitteessä esitetyt jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jäljempänä ’suuntaviivat’, yhdessä neuvoston suosituksessa (EU) 2015/1184
                  6
                vahvistettujen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa ovat osa näitä välineitä ja muodostavat yhdennetyt suuntaviivat. Niiden tarkoituksena on ohjata jäsenvaltioita ja unionia politiikan täytäntöönpanossa niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden keskinäinen riippuvuus. Tämän tuloksena saatavilla koordinoiduilla eurooppalaisilla ja kansallisilla politiikoilla ja uudistuksilla pyritään muodostamaan asianmukainen kestävä talous- ja työllisyyspolitiikan yhdistelmä, jonka avulla saadaan myönteiset vaikutukset leviämään.

               (4)Suuntaviivat ovat johdonmukaiset vakaus- ja kasvusopimuksen, voimassa olevan unionin lainsäädännön ja unionin eri aloitteiden kanssa, mukaan lukien 30 päivänä lokakuuta 2020 annettu neuvoston suositus
                  7
               , 15 päivänä helmikuuta 2016 annettu neuvoston suositus
                  8
               , 19 päivänä joulukuuta 2016 annettu neuvoston suositus
                  9
               , 15 päivänä maaliskuuta 2018 annettu neuvoston suositus
                  10
               , elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22 päivänä toukokuuta 2018 annettu neuvoston suositus
                  11
               , 22 päivänä toukokuuta 2019 annettu neuvoston suositus
                  12
               , 8 päivänä marraskuuta 2019 annettu neuvoston suositus
                  13
               , 10 päivänä maaliskuuta 2014 annettu neuvoston suositus
                  14
               , 24 päivänä marraskuuta 2020 annettu neuvoston suositus
                  15
               , tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) 4 päivänä maaliskuuta 2021 annettu komission suositus
                  16
                ja [eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta annettu neuvoston suositus
                  17
               ].

               (5)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet talous- ja työllisyyspolitiikan yhdennetyn monenvälisen koordinoinnin ja valvonnan kehykseen. Talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla pyritään kestävyyteen, tuottavuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja vakauteen, mutta samalla siihen sisältyvät Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen seurantavälineen, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun, periaatteet ja sillä edistetään vahvaa sitoutumista toimintaan työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa. Sillä tuetaan myös kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista. Unionin ja jäsenvaltioiden työllisyys- ja talouspolitiikan olisi oltava tiiviissä yhteydessä Euroopan siirtymiseen ilmastoneutraaliin, ympäristön kannalta kestävään ja digitaaliseen talouteen, samalla kun parannetaan kilpailukykyä, varmistetaan asianmukaiset työolosuhteet, edistetään innovointia, edistetään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia sekä torjutaan eriarvoisuutta ja alueellisia eroja.

               (6)Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvät haasteet, globalisaatio, digitalisaatio, tekoäly, etätyö, alustatalous ja väestörakenteen muutokset muuttavat Euroopan taloutta ja yhteiskuntia. Unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi toimittava yhdessä, jotta näihin rakenteellisiin tekijöihin voidaan puuttua tehokkaasti ja nykyisiä järjestelmiä voidaan mukauttaa tarpeen mukaan niin, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden ja niihin liittyvän politiikan tiivis keskinäinen riippuvuus. Tämä edellyttää koordinoituja, kunnianhimoisia ja tehokkaita toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja talouden ohjausjärjestelmää koskevien unionin säännösten mukaisesti. Tällaisten politiikkatoimien olisi katettava kestävien investointien edistäminen, entistä vahvempi sitoutuminen asianmukaisesti jaksotettuihin uudistuksiin, joilla vahvistetaan talouskasvua, laadukkaiden työpaikkojen luomista, tuottavuutta, asianmukaisia työolosuhteita, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä ja sietokykyä, sekä vastuullisen finanssipolitiikan harjoittaminen. Niissä olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä ottaen huomioon niiden vaikutukset ympäristöön, työllisyyteen ja yhteiskuntaan.

               (7)Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista
                  18
               , jäljempänä ’pilari’. Pilarissa esitetään 20 periaatetta ja oikeutta, joilla tuetaan oikeudenmukaisia ja moitteettomasti toimivia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Ne on järjestetty kolmeen luokkaan: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus. Periaatteet ja oikeudet ohjaavat unionin strategiaa, ja niillä varmistetaan, että ilmastoneutraaliuteen, ympäristön kestävyyteen, digitalisaatioon sekä väestönrakenteen muutoksiin liittyvät siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia. Pilari ja siihen liittyvä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu muodostavat viitekehyksen, jolla seurataan jäsenvaltioiden työllisyys- ja sosiaalipolitiikan toimivuutta, edistetään uudistuksia jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistasolla sekä sovitetaan yhteen ”sosiaalinen” ja ”markkinat” tämän päivän modernissa taloudessa, myös edistämällä yhteisötaloutta. Komissio esitti 4 päivänä maaliskuuta 2021 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman
                  19
               , joka sisältää työllisyyteen, osaamiseen, koulutukseen ja sosiaalialaan liittyviä kunnianhimoisia mutta realistisia yleistavoitteita ja täydentäviä alatavoitteita vuodeksi 2030.

               (8)EU-johtajat totesivat 8 päivänä toukokuuta 2021 Portossa järjestetyssä sosiaalialan huippukokouksessa
                  20
               , että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari on keskeinen osatekijä EU:n elpymisessä ja että sen täytäntöönpanolla vahvistetaan unionin pyrkimyksiä kohti digitaalista, vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää ja edistetään ylöspäin suuntautuvan sosiaalisen ja taloudellisen lähentymisen tavoitteen saavuttamista ja väestörakenteellisten haasteiden käsittelemistä. EU-johtajat korostivat, että sosiaalinen ulottuvuus, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen kuuluvat erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden keskiöön. Jäsenvaltiot totesivat, että komission esittämässä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevassa toimintasuunnitelmassa annetaan hyödyllisiä ohjeita pilarin täytäntöönpanoa varten, muun muassa työllisyyden, osaamisen, terveydenhuollon sekä sosiaalisen suojelun aloilla. Ne olivat tyytyväisiä vuodeksi 2030 asetettuihin uusiin EU:n yleistavoitteisiin, jotka koskevat työllisyyttä (78 prosenttia 20–64-vuotiaista on työelämässä), taitoja (60 prosenttia aikuisista osallistuu koulutukseen vuosittain) ja köyhyyden vähentämistä (ainakin 15 miljoonalla, johon sisältyy 5 miljoonaa lasta), sekä tarkistettuun sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun, jolla voidaan seurata edistymistä sosiaalisen oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanossa osana politiikan koordinointikehystä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Lisäksi ne totesivat, että Euroopan elpyessä vähitellen koronaviruspandemiasta etusijalle on asetettava työpaikkojen suojelemisen sijaan työpaikkojen luominen ja niiden laadun parantaminen, ja korostivat, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpano on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa uusien ja parempien työpaikkojen luominen osallistavan elpymisen puitteissa. Jäsenvaltiot korostivat myös, että on tärkeää seurata tiiviisti, myös korkeimmalla tasolla, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja vuotta 2030 koskevien EU:n yleistavoitteiden täytäntöönpanon edistymistä.

               (9)Työmarkkinoiden, myös kansallisten palkanmuodostusmekanismien, uudistuksissa olisi noudatettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kansallisia käytäntöjä tavoiteltaessa oikeudenmukaisia palkkoja, jotka mahdollistava kohtuullisen elintason ja kestävän kasvun. Uudistusten olisi myös mahdollistettava laaja pohdinta sosioekonomisista kysymyksistä, kuten kestävyyteen, kilpailukykyyn, innovointiin, laadukkaiden työpaikkojen luomiseen, työoloihin, työssäkäyvien köyhyyteen, koulutukseen ja osaamiseen, kansanterveyteen ja osallisuuteen sekä reaalituloihin liittyvistä parannuksista. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi varmistettava, että koronaviruskriisin sosiaalisia ja työllisyys- ja talousvaikutuksia lievennetään ja että siirtymät ovat sosiaalisesti tasapuolisia ja oikeudenmukaisia. Olisi vahvistettava elpymistä ja siirtymistä osallistavaan ja selviytymiskykyiseen yhteiskuntaan, jossa ihmisiä suojellaan ja jossa he pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan. Työmarkkinasiirtymien tueksi tarvitaan johdonmukaista aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, johon sisältyy tilapäisiä työhönotto- ja siirtymäkannustimia, osaamispolitiikkaa ja parannettuja työvoimapalveluja, kuten komission suosituksessa tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) korostetaan.

               (10)Kaiken muotoista syrjintää olisi torjuttava, sukupuolten tasa-arvo varmistettava ja nuorisotyöllisyyttä tuettava. Kaikille olisi taattava mahdollisuudet, ja köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, myös lasten, olisi vähennettävä erityisesti varmistamalla työmarkkinoiden ja asianmukaisten ja osallistavien sosiaalisen suojelun järjestelmien tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät koulutukseen ja työmarkkinoille osallistumista, myös investoimalla varhaiskasvatukseen ja digitaaliseen osaamiseen. Kohtuuhintaisten pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon palvelujen, myös ennaltaehkäisevien ja terveydenhuoltoa edistävien palvelujen, nopea ja tasapuolinen saatavuus on erityisen merkityksellistä koronaviruskriisin ja yhteiskuntien ikääntymisen yhteydessä. Vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia myötävaikuttaa talouskasvuun ja sosiaaliseen kehitykseen olisi parannettava edelleen. Uusien talous- ja liiketoimintamallien saadessa jalansijaa unionin työpaikoilla myös työsuhteet muuttuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että uusiin työmuotoihin perustuvissa työsuhteissa säilytetään Euroopan sosiaalinen malli ja vahvistetaan sitä.

               (11)Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi muodostettava perusta maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille. Koska elpymis- ja palautumissuunnitelmat ovat kattavia ja tulevaisuuteen suuntautuvia ja kaikki jäsenvaltiot toimittivat tällaiset suunnitelmat, komissiolla ei ollut tarvetta esittää maakohtaisia suosituksia vuonna 2021. Komissio esitti kuitenkin vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti suosituksia jäsenvaltioiden julkisen talouden tilanteesta vuonna 2021.

               (12)Jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä täysimääräisesti REACT-EU-välinettä
                  21
               , jolla vahvistetaan koheesiopolitiikan rahastoja vuoteen 2023 asti, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, uutta elpymis- ja palautumistukivälinettä
                  22
                ja muita unionin rahastoja, mukaan lukien oikeudenmukaisen siirtymän rahasto ja InvestEU-rahasto, edistääkseen työllisyyttä, sosiaalisia investointeja, sosiaalista osallisuutta, esteettömyyttä, työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia, elinikäistä oppimista sekä korkealaatuista koulutusta kaikille, mukaan lukien digitaalinen lukutaito ja digitaalinen osaaminen. Vaikka yhdennetyt suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille ja unionille, ne olisi pantava täytäntöön yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana.

               (13)Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi perussopimuksessa määritettyjen toimeksiantojensa mukaisesti seurattava, miten työllisyyspolitiikan suuntaviivat toteutuvat asianomaisten politiikkojen täytäntöönpanossa. Kyseisten komiteoiden ja muiden talous- ja sosiaalipolitiikkojen koordinointiin osallistuvien neuvoston valmisteluelinten olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä. Poliittista vuoropuhelua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä olisi pidettävä yllä erityisesti jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista.

               (14)Sosiaalisen suojelun komiteaa on kuultu,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Neuvoston päätöksen (EU) 2020/1512 liitteessä vahvistetut jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat pidetään voimassa vuonna 2021, ja jäsenvaltioiden on otettava ne huomioon työllisyyspolitiikassaan ja uudistusohjelmissaan.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL C , , s. .

                     (2)

                        EUVL C , , s. .

                     (3)

                        EUVL C , , s. .

                     (4)

                        EUVL C , , s. .

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/1512, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 22).

                     (6)

                        Neuvoston suositus (EU) 2015/1184, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2015, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (EUVL L 192, 18.7.2015, s. 27).

                     (7)

                        Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä lokakuuta 2020, ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (2020/C 372/01, EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

                     (8)

                        Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä helmikuuta 2016, pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille (EUVL C 67, 20.2.2016, s. 1).

                     (9)

                        Neuvoston suositus, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1).

                     (10)

                        Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

                     (11)

                        Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1).

                     (12)

                        Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2019, laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä (EUVL C 189, 5.6.2019, s. 4).

                     (13)

                        Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

                     (14)

                        Neuvoston suositus, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, harjoittelun laatupuitteista (EUVL C 88, 27.3.2014, s. 1).

                     (15)

                        Neuvoston suositus, annettu 24 päivänä marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (2020/C 417/01, EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1).

                     (16)

                        Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (C/2021/1372, EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

                     (17)

                        …

                     (18)

                        Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10).

                     (19)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma (COM(2021) 102 final).

                     (20)

                        Eurooppa-neuvosto,
                  Porton julistus
                  , 8.5.2021.

                     (21)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

                     (22)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).