				|

		52011PC0758

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 /* KOM/2011/0758 lopullinen - 2011/0344 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittäminen on edelleen yksi Euroopan
unionin painopisteistä, kuten Tukholman ohjelmassa vahvistetaan. Tällä alalla
on tapahtunut huomattavaa edistymistä Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä,
kun Euroopan unionin perusoikeuskirjasta on tullut sitova asiakirja. Unionilla
on kuitenkin yhä edessään monia haasteita, jotka liittyvät muun muassa siihen,
että eräiden oikeuksien täytäntöönpano on eri puolilla unionia riittämätöntä tai
epäyhdenmukaista tai että sen enempää kansalaiset kuin viranomaisetkaan eivät
tunne joitakin unionin oikeuden osa-alueita riittävästi. Keskeisiä työvälineitä
ovat lainsäädäntötoimet ja toimintapoliittiset toimenpiteet sekä niiden
johdonmukainen täytäntöönpano. Toiminta-alan kehittämistä voidaan edistää
myöntämällä rahoitusta lainsäädännön laatimiseen ja politiikan suunnitteluun ja
niiden täytäntöönpanon lujittamiseen.
EU:n talousarvion kokonaistarkastelua koskevan
tiedonannon[1]
mukaisesti nykyisiä rahoitusvälineitä ja täytäntöönpanomekanismeja on
tarkasteltu uudelta kannalta, jotta voitaisiin varmistaa keskittyminen unionin
toiminnasta saatavaan lisäarvoon sekä järkeistää ja yksinkertaistaa
rahoitusmekanismeja. Eurooppa 2020 -strategiaa tukevaa talousarviota koskevassa
asiakirjassa[2]
komissio totesi, että monimutkaisesta ohjelmarakenteesta ja ohjelmien suuresta
määrästä johtuvien ongelmien voittamiseksi tarvitaan yksinkertaisempi ja
läpinäkyvämpi talousarvio. Perusoikeudet mainittiin esimerkkinä vallitsevasta
pirstaleisuudesta, jota olisi pyrittävä korjaamaan.
Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmalla
pyritään tältä pohjalta yksinkertaistamiseen ja järkeistämiseen laatimalla
seuraaja kolmelle nykyiselle ohjelmalle:
-           perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma
-           Daphne III -ohjelma
-           työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan
Progress-ohjelman osa-alueet ”syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus” ja
”sukupuolten tasa-arvo”.
Kun nämä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimuksen’, V osaston kolmanteen osaan perustuvat
ohjelmat yhdistetään, tämän alan rahoitusta voidaan tarkastella kattavammin.
Tämän ehdotuksen yleistavoitteena on tukea
sellaisen alueen luomista, missä edistetään ja suojellaan Euroopan unionin
toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa
vahvistettuja yksilön oikeuksia. Tällä ohjelmalla olisi edistettävä erityisesti
unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia, syrjintäkiellon sekä naisten ja
miesten tasa-arvon periaatteita, oikeutta henkilötietojen suojaan, lapsen
oikeuksia, unionin kuluttajalainsäädäntöön perustuvia oikeuksia sekä oikeuksia,
jotka liittyvät vapauteen harjoittaa elinkeinotoimintaa sisämarkkinoilla.
Jotta nämä
oikeudet olisivat vaikuttavia ja tuottaisivat selkeitä tuloksia kansalaisille
ja yrityksille, niiden on oltava tuttuja niille, jotka vastaavat näiden
oikeuksien soveltamisesta tai antavat kansalaisille heidän oikeuksiaan koskevaa
neuvontaa, sekä niille, joille nämä oikeudet tuovat etua. Lisäksi oikeuksia on
sovellettava johdonmukaisesti ja tehokkaasti kaikkialla unionissa. Tavoite
voidaan saavuttaa tukemalla koulutusta ja tiedotusta, lujittamalla verkostoja
ja helpottamalla valtioiden välistä yhteistyötä. Lisäksi Euroopan unionin olisi
hankittava vankka analyyttinen perusta tukemaan poliittista päätöksentekoa ja
lainsäädäntöä perusoikeuksien ja kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien alalla.
2.           INTRESSITAHOJEN
KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
2.1.        Intressitahojen kuuleminen
Sidosryhmien julkinen kuuleminen oikeusasioita,
perusoikeuksia ja tasa-arvoa koskevista rahoitustoimista vuoden 2013 jälkeen[3]
käynnistettiin 20. huhtikuuta 2011. Kommentteja saivat toimittaa verkossa
kahden kuukauden ajan kaikki asiasta kiinnostuneet sidosryhmät ja
yksityishenkilöt. Vastauksia saatiin useimmista eri jäsenvaltioista yhteensä
187, niistä suuri osa erilaisilta valtiosta riippumattomilta järjestöiltä.
Vastaajat suhtautuivat ohjelmien
toimintatavoitteisiin myönteisesti ja vahvistivat, että ohjelmien
soveltamisalaan kuuluvilla aloilla tarvitaan rahoitusta. Unionin tasolla
saatava lisäarvo tunnustettiin, eikä yhtäkään alaa nimetty sellaiseksi, että
rahoitus voitaisiin sen suhteen kokonaan lopettaa. Ohjelmien
yksinkertaistamista ja parantamista kannatettiin, samoin kuin useimpia ehdotettuja
toimenpiteitä, joihin kuuluivat muun muassa ohjelmien lukumäärän supistaminen
ja menettelyjen yksinkertaistaminen.
Sidosryhmät kannattivat rahoituksen
myöntämistä esimerkiksi hyvien käytänteiden vaihtamiseen, alan ammattilaisten
kouluttamiseen, tiedotukseen ja valistukseen, verkostojen tukemiseen ja
selvitysten laatimiseen. Kaikki sidosryhmien kannattamat toimintamuodot
luetellaan erikseen ehdotuksen 5 artiklassa. Vastaajat kannattivat myös
komission ehdotuksia, jotka koskivat sitä, minkätyyppisille toimijoille
rahoitusta olisi myönnettävä, sekä käytettäviä rahoitusmekanismeja.
2.2.        Vaikutusten arviointi
Oikeusasioita, perusoikeuksia ja tasa-arvoa
koskevista tulevista rahoitustoimista laadittiin vain yksi
vaikutustenarviointi, vaikka tällä alalla on nykyään käytössä kuusi eri
ohjelmaa[4].
Tällä vaikutustenarvioinnilla on merkitystä sekä oikeusalan ohjelman että
perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman kannalta. Vaikutustenarviointi perustuu
nykyisten ohjelmien väliarviointeihin[5],
joissa vahvistetaan ohjelmien vaikuttavuus ja tehokkuus yleisellä tasolla,
mutta todetaan myös eräitä puutteita ja parannuskohteita.
Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin kolmea vaihtoehtoa:
Vaihtoehto A: Säilytetään
nykyiset kuusi ohjelmaa ja ratkaistaan osa havaituista ongelmista uudistamalla
ohjelmien sisäistä hallinnointia. Tiettyjä ongelmia voitaisiinkin ratkaista
kehittämällä hallinnointia ja tukemalla ohjelmien keskinäistä synergiaa. Tämä
ei kuitenkaan vaikuttaisi suoraan ongelmien pääasialliseen syyhyn, joka on
ohjelmien suuri määrä, minkä vuoksi tämän vaihtoehdon avulla saavutetut
parannukset olisivat rajallisia.
Vaihtoehto B: Toteutetaan
kaikki vaihtoehtoon A sisältyvät toimet ja yhdistetään lisäksi nykyiset kuusi
ohjelmaa kahdeksi ohjelmaksi. Tämä vaihtoehto toisi joustavuutta varojen
käyttöön ja vuotuisten painopisteiden määrittämiseen. Sen ansiosta menettelyt
yksinkertaistuisivat (sekä tuensaajien että hallinnon kannalta) ja ohjelmien
tehokkuus lisääntyisi, kun menettelyjen määrä vähenisi huomattavasti. Ohjelmien
tehokkuus lisääntyisi myös siksi, että kahden ohjelman puitteissa olisi
helpompi puuttua rahoituksen pirstaleisuuteen. Menettelyjen vähentäminen
keventäisi hallinnollista rasitusta ja vapauttaisi henkilöresursseja, jotka
voitaisiin osoittaa ohjelmien tehokkuutta parantaviin toimiin (tulosten
levittäminen, seuranta, tiedotus jne.).
Vaihtoehto C: Perustetaan
yksi ainoa ohjelma. Tämän vaihtoehdon myötä korjaantuisivat kaikki ongelmat,
jotka johtuvat useiden eri säädösten soveltamisesta ja useiden eri ohjelmien hallinnoinnin
aiheuttamasta rasituksesta. Oikeudellisten rajoitusten vuoksi tällaisen
ohjelman soveltamisala ei kuitenkaan voisi kattaa kaikkien toiminta-alojen
rahoitustarpeita. Olisi valittava joko oikeusasiat tai perusoikeus- ja
kansalaisuusasiat. Tämä ratkaisu keventäisi hallinnollista rasitusta eniten,
mutta sen avulla ei olisi mahdollista vastata riittävällä tavalla kaikkiin
toiminta-alan painopisteisiin ja tarpeisiin.
Eri vaihtoehtojen analyysin ja vertailun
tuloksena parhaaksi arvioitu vaihtoehto on toteuttaa kaksi ohjelmaa,
jotka kattaisivat kaikkien toiminta-alojen rahoitustarpeet (vaihtoehto B).
Nykytilanteeseen verrattuna vaihtoehtoon B liittyy selkeitä etuja, mutta ei
lainkaan haittoja. Vaihtoehto A ei ole yhtä hyödyllinen kuin vaihtoehto B, ja vaihtoehto
C puolestaan kattaa vain osan nykyisistä toiminta-aloista, minkä vuoksi se ei
sovellu toteutettavaksi.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 19 artiklan 2
kohtaan, 21 artiklan 2 kohtaan sekä 114, 168, 169 ja 197 artiklaan. Näiden
artiklojen perusteella on mahdollista myöntää edelleen tukea kolmen nykyisen
ohjelman perusteella kehitetyn ja toteutetun politiikan jatkamiselle. Toimintaa
ei ole tarkoitus laajentaa uusille aloille. Tarvitaan enemmän kuin yksi
artikla, jotta ohjelman yleistavoitteet voidaan saavuttaa kattavasti ja omaksua
rahoituksen suhteen yksinkertaistettu ja tehokkaampi lähestymistapa. Näiden
artiklojen yhdistelmä muodostaa tarvittavan oikeusperustan ehdotetuille
toimille, joten SEUT-sopimuksen 352 artiklaa ei ole tarpeen soveltaa.
SEUT-sopimuksen 19 artiklan 2 kohdassa
määrätään jäsenvaltioiden tukemisesta toteuttamalla toimenpiteitä sukupuoleen,
rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen,
ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi.
Lisäksi toteutetaan toimenpiteitä, joilla edistetään naisten ja miesten
tasa-arvoa ja tuetaan lapsen oikeuksia.
Sopimuksen 21 artiklan 2 kohdassa määrätään
unionin toimenpiteistä, joiden avulla helpotetaan kansalaisten oikeutta liikkua
ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Tämän artiklan nojalla voidaan
toteuttaa myös toimenpiteitä, joilla kansalaisille ja viranomaisille
tiedotetaan oikeudesta diplomaatti- ja konsuliviranomaisten antamaan suojeluun
sekä äänioikeudesta, koska nämä oikeudet käytännössä helpottavat kansalaisten
oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen.
SEUT-sopimuksen 114 artiklassa määrätään
sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevien lakien lähentämisestä.
Sopimuksen 169 artiklassa määrätään 114 artiklassa tarkoitetun lakien
lähentämisen ohella sellaisten toimenpiteiden hyväksymisestä, joilla tuetaan,
täydennetään ja seurataan jäsenvaltioiden politiikkaa, jonka tarkoituksena on
suojata kuluttajien terveyttä, turvallisuutta ja taloudellisia etuja sekä
edistää heidän oikeuttaan tiedonsaantiin ja koulutukseen sekä heidän oikeuttaan
järjestäytyä etujensa valvomiseksi. Kummankin määräyksen nojalla voidaan
rahoittaa toimia, jotka liittyvät kuluttajansuojaa ja sopimusoikeutta koskeviin
kysymyksiin. Korkeatasoinen kuluttajansuoja ja sopimusoikeuden kehittäminen
rajatylittävien liiketoimien helpottamiseksi luovat tarvittavat edellytykset
unionin kansalaisten voimaannuttamiseksi käyttämään oikeuksiaan yli rajojen.
SEUT-sopimuksen 168 artiklassa määrätään
ihmisten terveyden korkeatasoisesta suojelusta ja unionin toimista, joilla
täydennetään fyysisten ja mielisairauksien ehkäisemiseen ja fyysistä ja
mielenterveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan tähtääviä kansallisia
toimia. Lapsiin kohdistuva väkivalta muodostaa lasten fyysistä ja
mielenterveyttä vaarantavan tekijän, johon liittyy usein myös rajatylittäviä
uhkia. Lapset ovat haavoittuvassa asemassa olevia kansalaisia, jotka
tarvitsevat erityisen tehokasta suojelua näitä fyysistä ja mielenterveyttä
vaarantavia tekijöitä vastaan. Myös naisiin kohdistuva väkivalta muodostaa
vakavan uhkan uhrien fyysiselle ja mielenterveydelle, minkä vuoksi nämä
tarvitsevat korkeatasoista suojelua.
SEUT-sopimuksen 197 artiklan nojalla
jäsenvaltioille voidaan myöntää tukea unionin oikeuden täytäntöönpanoa varten
helpottamalla tietojenvaihtoa ja tukemalla koulutusohjelmia. Määräys on
erityisen tärkeä perusoikeuksien, kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien ja
tietosuojan alalla, missä kansallisilla viranomaisilla on merkittävä tehtävä.
Ehdotetuissa rahoitustoimissa noudatetaan
eurooppalaista lisäarvoa ja toissijaisuutta koskevia periaatteita. Unionin
talousarviosta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joiden tavoitteita
jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ja joissa unionin toiminta
voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin.
Tämän asetuksen perusteella toteutettavat toimet edistävät unionin oikeuden
tehokasta soveltamista, koska ne parantavat jäsenvaltioiden keskinäistä
luottamusta, lisäävät rajatylittävää yhteistyötä ja verkostoitumista sekä
takaavat, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan oikein ja johdonmukaisesti
kaikkialla unionissa. Euroopan unionilla on jäsenvaltioita paremmat
edellytykset puuttua rajatylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä
oppimista varten eurooppalainen foorumi. Näin saadaan politiikkojen tukemista
ja kehittämistä varten vankka analyyttinen perusta. Euroopan unionin toiminnan
ansiosta toimintaa voidaan toteuttaa johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja
saavuttaa siten mittakaavaetuja.
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä
sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan tasolla.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Rahoituspuitteet perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman
toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä
aikana ovat 439 miljoonaa euroa (nykyhintoina).
5.           EHDOTUKSEN PÄÄSEIKAT
Ehdotetun
toimintatavan tarkoituksena on yhdistää rahoitusmenettelyjen yksinkertaistaminen,
mitä kaikki asianosaiset ovat vaatineet, ja tulossuuntautuneempi
lähestymistapa. Toimintatavan pääkohdat ovat seuraavat:
- Ehdotuksessa
määritellään ohjelman yleistavoite ja erityistavoitteet (3 ja 4 artikla) sekä
ohjelman keskeiset toiminta-alat (5 artikla). Yleistavoite ja erityistavoitteet
määrittävät ohjelman soveltamisalan (toiminta-alat), kun taas eri
toimintatyypit liittyvät rahoitukseen ja niitä voidaan soveltaa ohjelman
kaikilla toiminta-aloilla. Ne määrittävät horisontaalisesti sen, millaisia
tuloksia rahoituksen avulla voidaan saavuttaa. Samalla ne määrittävät sen,
millaisten toimien rahoittamisesta voidaan saavuttaa politiikan tavoitteiden
saavuttamisen kannalta tärkeää lisäarvoa. Komissio määrittää tämän asetuksen
täytäntöönpanoa varten vuosittain kullakin toiminta-alalla sovellettavat
rahoituksen painopisteet. Ohjelmassa voidaan käyttää kaikkia
varainhoitoasetuksessa mainittuja rahoitusvälineitä. Ohjelmaan voivat
osallistua kaikki johonkin jäsenvaltioon tai ohjelmaan osallistuvaan kolmanteen
maahan laillisesti sijoittautuneet oikeushenkilöt ilman muita rajoituksia. Tämä
rakenne mahdollistaa ohjelman yksinkertaistamisen ja sen suuntaamisen entistä
tiiviimmin asianomaisen toiminta-alan tarpeisiin ja kehitykseen. Lisäksi se
tarjoaa selkeän arviointiperustan, koska erityistavoitteet liittyvät suoraan
arvioinnissa sovellettaviin indikaattoreihin, jotka pysyvät samoina koko
ohjelmakauden ajan ja joita seurataan ja arvioidaan säännöllisesti. Ehdotuksen
mukaan ohjelman eri toiminta-aloille ei osoiteta mitään tiettyjä
resurssimääriä, jotta toimintaa voitaisiin toteuttaa mahdollisimman joustavasti
ja parantaa ohjelman täytäntöönpanoa.
- Kolmansista
maista ohjelmaan voivat osallistua ainoastaan ETA-maat sekä
liittymisneuvotteluja käyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat. Muut
kolmannet maat, varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat,
voivat osallistua ohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jos se on näiden
toimien kannalta tarkoituksenmukaista.
- Ohjelman
vuotuiset painopisteet määritellään vuotuisessa työohjelmassa. Koska tämä
edellyttää politiikkaan perustuvia valintoja, vuotuisen työohjelman
hyväksymiseen tarvitaan jäsenvaltioiden komitean lausunto neuvoa-antavassa
menettelyssä.
- Komissio voi kustannus-hyötyanalyysin perusteella käyttää
ohjelman täytäntöönpanossa jo olemassa olevaa toimeenpanovirastoa tiettyjä
yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen
asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
58/2003 mukaisesti.
2011/0344 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman
perustamisesta kaudelle 2014–2020
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan 2 kohdan, 21 artiklan 2
kohdan, 114 artiklan, 168 artiklan, 169 artiklan ja 197 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä
hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon,
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian,
ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion
periaatteille, jotka ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille. Jokaisella unionin
kansalaisella on perussopimuksissa vahvistetut oikeudet. Euroopan unionin
perusoikeuskirja, josta tuli Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä
oikeudellisesti sitova kaikkialla unionissa, kattaa ne perusoikeudet ja ‑vapaudet,
joihin yksilöillä on oikeus unionissa. Näitä oikeuksia olisi edistettävä ja
suojeltava, jotta ne voivat toteutua käytännössä. Näiden oikeuksien
täysimääräinen käyttö olisi taattava, ja siltä olisi poistettava kaikki esteet.

(2)
Tukholman ohjelmassa[6] vahvistetaan, että vapauden, turvallisuuden
ja oikeuden alueen luominen on edelleen ensisijaisen tärkeää, ja täsmennetään,
että ohjelman poliittisiin prioriteetteihin kuuluu oikeuksien Euroopan
toteuttaminen. Rahoituksen myöntäminen mainitaan yhtenä Tukholman ohjelman
poliittisten prioriteettien onnistuneen täytäntöönpanon merkittävänä työvälineenä.

(3)
Kansalaisten olisi voitava käyttää unionin
kansalaisuuteen perustuvia oikeuksia täysimääräisesti. Heidän olisi voitava
käyttää oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti unionin alueella, oikeutta
äänestää ja asettua ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa ja
kunnallisvaaleissa, oikeutta konsuliviranomaisten tarjoamaan suojeluun ja
oikeutta esittää vetoomuksia Euroopan parlamentille. Heidän olisi voitava asua,
matkustaa ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa vapaasti luottaen siihen,
että heidän oikeuksiaan suojataan riippumatta siitä, missä he oleskelevat
unionin alueella.
(4)
Kansalaisten ja yritysten olisi myös voitava
hyödyntää täysimääräisesti sisämarkkinoita. Kuluttajien olisi voitava nauttia
kuluttajalainsäädäntöön perustuvista oikeuksista, ja yrityksiä olisi
kannustettava käyttämään vapauttaan harjoittaa elinkeinotoimintaa
sisämarkkinoilla. Sopimus- ja kuluttajaoikeutta koskevien säädösten
kehittäminen tarjoaa yrityksille ja kuluttajille käytännön ratkaisuja
rajatylittävien ongelmien selvittämiseen, jotta valikoimat laajenisivat ja
jotta olisi halvempaa tehdä sopimuksia toisissa jäsenvaltioissa olevien
sopimuskumppanien kanssa samalla kun kuluttajansuojan taso säilyisi korkeana.
(5)
Sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään,
uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen
suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kielto ja naisten ja miesten välinen
tasa-arvo ovat jäsenvaltioiden yhteisiä arvoja. Kaikkien syrjinnän muotojen
torjuminen on jatkuva tavoite, joka vaatii koordinoituja toimia, muun muassa
rahoituksen myöntämistä.
(6)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 ja
10 artiklan mukaisesti ohjelmalla olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja
syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista eli huomioon ottamista
kaikissa toimissa. Toimia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, jotta
voidaan arvioida, miten sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta on otettu
huomioon ohjelman toimissa.
(7)
Naisiin kohdistuva väkivalta kaikissa muodoissaan
on loukkaus perusoikeuksia vastaan ja muodostaa vakavan terveysuhkan. Tällaista
väkivaltaa esiintyy kaikkialla unionissa, ja siihen puuttuminen edellyttää
koordinoituja toimia. Naisiin kohdistuvan väkivallan torjuminen edistää myös
naisten ja miesten välistä tasa-arvoa.
(8)
Unioni edistää lapsen oikeuksien suojelua Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla, syrjintää torjuen.
Lapset ovat haavoittuvassa asemassa, etenkin jos he ovat köyhiä, syrjäytyneitä
tai vammaisia tai jos erityiset olosuhteet asettavat heidät vaaralle alttiiksi.
Olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla edistetään lapsen oikeuksia ja
suojellaan lapsia vahingonteoilta ja väkivallalta, jotka vaarantavat heidän
fyysisen ja mielenterveytensä.
(9)
Henkilötietoja olisi myös vastaisuudessa suojeltava
tehokkaasti jatkuvan teknologisen kehityksen ja globalisaation edetessä.
Unionin tietosuojalainsäädäntökehystä olisi sovellettava tehokkaasti ja
johdonmukaisesti kaikkialla Euroopan unionissa. Tätä varten unionin olisi
voitava tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä panna tämä lainsäädäntökehys
täytäntöön.
(10)
Komission Eurooppa 2020 -tiedonannossa[7] esitetään
älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia. Yksilöiden oikeuksien
tukeminen ja edistäminen unionissa, syrjintään ja epätasa-arvoon puuttuminen ja
kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien suojaaminen tukevat Eurooppa 2020 ‑strategian
erityistavoitteiden ja lippulaivahankkeiden edistämistä.
(11)
Kokemus unionin tasolla toteutetuista toimista on
osoittanut, että näiden tavoitteiden saavuttaminen käytännössä edellyttää erilaisten
välineiden, kuten lainsäädännön, poliittisten aloitteiden ja rahoituksen,
yhdistämistä. Rahoitus on merkittävä lainsäädäntötoimia täydentävä väline. Sen
vuoksi olisi perustettava rahoitusohjelma. Komission tiedonannossa Eurooppa
2020 -strategiaa tukeva talousarvio[8]
korostetaan, että unionin myöntämää rahoitusta on tarpeen järkeistää ja
yksinkertaistaa. Rahoitusta voidaan yksinkertaistaa ja sen hallinnointia
tehostaa huomattavasti vähentämällä ohjelmien lukumäärää ja järkeistämällä,
yksinkertaistamalla ja yhdenmukaistamalla rahoitussääntöjä ja ‑menettelyjä.

(12)
            Rahoituksen yksinkertaistamista ja sen
hallinnoinnin tehostamista varten tällä asetuksella perustetaan perusoikeus- ja
kansalaisuusohjelma, jotta voidaan jatkaa ja kehittää edelleen toimia, joita on
aiemmin toteutettu niiden kolmen muun ohjelman perusteella, jotka on perustettu
perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta
vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa 19
päivänä huhtikuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/252/YOS[9], lapsiin,
nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä ja torjuntaa sekä
väkivallan uhrien ja riskiryhmien suojelemista koskevan erityisohjelman (Daphne
III -ohjelma) perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja
oikeusasioiden yleisohjelmaa 20 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 779/2007/EY[10] ja
työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman
perustamisesta 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja
neuvoston päätöksen N:o 1672/2006/EY[11]
osioilla ”sukupuolten tasa-arvo” ja ”syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus”.
(13)
Komission tiedonannoissa EU:n talousarvion
kokonaistarkastelu[12]
ja Eurooppa 2020 ‑strategiaa tukeva talousarvio korostetaan, että
on tärkeää keskittää rahoitus toimiin, joista saadaan selkeää eurooppalaista
lisäarvoa, mikä tarkoittaa, että unionin toimilla voidaan saavuttaa lisäarvoa
jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin verrattuna. Tämän asetuksen
perusteella toteutettavilla toimilla olisi edistettävä unionin jäsenvaltioiden
keskinäistä luottamusta lisäämällä rajatylittävää yhteistyötä ja
verkostoitumista ja varmistamalla unionin lainsäädännön asianmukainen ja
johdonmukainen soveltaminen. Rahoitustoimien olisi myös edistettävä sitä, että
kaikki asianomaiset voivat perehtyä tehokkaammin unionin lainsäädäntöön ja
politiikkoihin, ja tarjottava vankka analyyttinen perusta unionin lainsäädännön
ja politiikkojen tukemiselle ja kehittämiselle. Unionin toimien ansiosta
toimintaa voidaan toteuttaa johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja saavuttaa
mittakaavaetuja. Euroopan unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset
puuttua rajatylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä oppimista varten
eurooppalainen foorumi.
(14)
Moitteettoman varainhoidon periaatteen
noudattamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä sen suorituskyvyn arviointia
varten tarvittavista välineistä. Tätä varten siinä olisi määriteltävä
yleistavoite ja erityistavoitteet. Näiden erityistavoitteiden saavuttamisen
mittaamista varten olisi laadittava indikaattoreita, joiden olisi oltava
voimassa koko ohjelmakauden ajan.
(15)
Tässä asetuksessa vahvistetaan monivuotisen
ohjelman rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää budjettiyhteistyöstä
ja moitteettomasta varainhoidosta XX tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja
komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena
ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(16)
Tämä asetus olisi pantava täytäntöön unionin
vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä
xxxkuuta xxxx annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o XXX/XX mukaisesti. Siinä
olisi hyödynnettävä erityisesti tuossa asetuksessa käyttöön otettuja
yksinkertaistamisvälineitä. Lisäksi kriteerit, joiden perusteella rahoitusta
saavat toimet valitaan, olisi määriteltävä siten, että käytettävissä olevat
resurssit kohdennetaan toimiin, jotka voivat parhaiten edistää asetettujen
toimintatavoitteiden saavuttamista.
(17)
Komissiolle olisi annettava täytäntöönpanovalta
hyväksyä vuotuiset työohjelmat. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä
säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[13] mukaisesti. Vuotuisten määrien perusteella
talousarviovaikutuksia voidaan pitää vähäisinä. Siksi olisi noudatettava
neuvoa-antavaa menettelyä.
(18)
            Jotta voitaisiin varmistaa unionin
talousarviovarojen tehokas kohdentaminen, olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen,
täydentävyyteen ja synergiaan toisiinsa läheisesti liittyvillä aloilla
toteutettavien rahoitusohjelmien yhteydessä, joita ovat muun muassa tämä
ohjelma ja xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[14]
perustettu oikeusalan ohjelma, xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella
(EU) N:o XX/XX[15]
perustettu Kansalaisten Eurooppa -ohjelma sekä sisäasioiden, työllisyys- ja
sosiaaliasioiden, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, yleissivistävän ja ammatillisen
koulutuksen, nuorison ja urheilun, tietoyhteiskunnan ja laajentumisen alalla
perustetut ohjelmat ja erityisesti liittymistä valmisteleva tukiväline[16] sekä
yhteisen strategiakehyksen puitteissa käytettävät varat, jäljempänä ’yhteisen
strategiakehyksen rahastot’.
(19)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen
hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita
ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä
hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen
takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Euroopan
petostentorjuntavirastolle (OLAF) olisi annettava valtuudet tehdä asetuksessa
(Euratom, EY) N:o 2185/96[17]
säädettyjen menettelyjen mukaisesti talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla
suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia sen selvittämiseksi, onko ohjelman
perusteella myönnettyyn unionin rahoitukseen liittynyt unionin taloudellisia
etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
(20)
Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli sellaisen alueen luomista, missä
edistetään ja suojellaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja
Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja yksilön oikeuksia, vaan se
voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Ohjelman perustaminen ja kesto
1.           Tällä asetuksella perustetaan
Euroopan unionin perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’.
2.           Ohjelma kattaa kauden, joka
alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
2 artikla
Eurooppalainen lisäarvo
Ohjelmasta rahoitetaan toimia, joilla on
eurooppalaista lisäarvoa. Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettavaksi
valittujen toimien on tarkoitus tuottaa tuloksia, joilla on eurooppalaista
lisäarvoa, ja valvoo, että ohjelmasta rahoitettujen toimien tuloksilla todella
saavutetaan eurooppalaista lisäarvoa.
3 artikla
Yleistavoitteet
Ohjelman yleistavoitteena on tukea sellaisen
alueen luomista, missä edistetään ja suojellaan Euroopan unionin toiminnasta
tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistettuja
yksilön oikeuksia.
4 artikla
Erityistavoitteet
1.           Edellä 3 artiklassa vahvistetun
yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet:
a)      edistää unionin kansalaisuuteen
perustuvien oikeuksien käyttöä;
b)      edistää sukupuoleen, rotuun tai etniseen
alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen
suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuntaa, naisten ja miesten tasa-arvo
sekä vammaisten ja vanhusten oikeudet mukaan lukien;
c)      edistää henkilötietojen korkeatasoisen
suojan varmistamista;
d)      tehostaa lapsen oikeuksien kunnioittamista;
e)      voimaannuttaa kuluttajia ja yrityksiä
käymään kauppaa ja tekemään ostoksia sisämarkkinoilla panemalla täytäntöön
unionin kuluttajansuojalainsäädäntöön perustuvat oikeudet ja tukemalla
yritysten elinkeinovapautta sisämarkkinoilla rajatylittävien liiketoimien
muodossa.
2.           Edellä 1 kohdassa mainittujen
tavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina käytetään muun muassa
näiden oikeuksien kunnioittamista, käyttöä ja toteuttamista koskevaa
eurooppalaista näkemystä ja tähän liittyvien kantelujen määrää.
5 artikla
Toimet
1.           Edellä 3 ja 4 artiklassa
vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelman toimet keskitetään
seuraaville toiminta-aloille:
a)      vahvistetaan tietoisuutta unionin
oikeudesta ja politiikoista;
b)      tuetaan unionin oikeuden ja politiikkojen
täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa;
c)      edistetään valtioiden välistä yhteistyötä
ja parannetaan keskinäistä tuntemusta ja luottamusta kaikkien toimintaan
osallistuvien sidosryhmien kesken;
d)      parannetaan niiden mahdollisten ongelmien
tuntemusta ja ymmärtämystä, jotka saattavat vaikuttaa perussopimuksessa,
perusoikeuskirjassa ja unionin johdetussa oikeudessa taattujen oikeuksien ja
periaatteiden käyttöön, niin että voidaan taata näyttöön pohjautuva poliittinen
päätöksenteko ja sääntely.
2.           Ohjelmasta rahoitetaan muun
muassa seuraavanlaisia toimia:
a)      analyysitoiminnat, kuten tietojen keruu
ja tilastojen laatiminen; yhteisten menetelmien ja tarvittaessa
indikaattoreiden tai vertailuarvojen kehittäminen; tutkimukset, selvitykset,
analyysit ja mielipidemittaukset; arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit;
oppaiden, raporttien ja koulutusmateriaalin laatiminen ja julkaiseminen;
unionin lainsäädännön ja politiikkojen täytäntöönpanon ja soveltamisen seuranta
ja arviointi; työpajat, seminaarit, asiantuntijakokoukset ja konferenssit;
b)      koulutustoimet, esimerkiksi
henkilöstövaihto, työpajat, seminaarit, kouluttajien koulutustapahtumat sekä
verkko- ym. koulutusmateriaalien laatiminen;
c)       vastavuoroinen
oppiminen, yhteistyö, tietoisuuden lisääminen ja levittäminen, esimerkiksi
hyvien käytänteiden, innovatiivisten toimintatapojen ja kokemusten yksilöinti
ja vaihto, vertaisarviointien ja vastavuoroisen oppimisen organisointi;
konferenssien ja seminaarien järjestäminen; tiedotus- ja valistuskampanjoiden
ja ‑tapahtumien järjestäminen, Euroopan unionin poliittisia painopisteitä
koskeva ulkoinen tiedotustoiminta mukaan lukien; ohjelmaan liittyvän tiedon ja
sen tulosten levittämiseen tarkoitetun aineiston kokoaminen ja julkaiseminen;
tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävien tietojärjestelmien ja ‑välineiden
kehittäminen, käyttö ja ylläpito;
d)      keskeisten toimijoiden, kuten
jäsenvaltioiden tukeminen niiden pannessa täytäntöön unionin oikeutta ja
politiikkoja; niiden keskeisten Euroopan tason verkostojen tukeminen, joiden
toimet liittyvät tämän ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanoon;
asiantuntijaelinten ja ‑organisaatioiden sekä keskus-, alue- ja
paikallisviranomaisten verkottaminen Euroopan tasolla; asiantuntijaverkkojen
rahoitus; Euroopan tason seurantakeskusten rahoitus.
6 artikla
Osallistuminen
1.           Ohjelmaan voivat osallistua
kaikki julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt, jotka ovat laillisesti
sijoittautuneet:
a)      jäsenvaltioihin;
b)      ETA:an kuuluviin EFTA-maihin
ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;
c)      liittymisneuvotteluja käyviin maihin,
ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin niiden yleisten periaatteiden,
edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa
unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa.
2.           Muihin kolmansiin maihin,
varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin, laillisesti
sijoittautuneet julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt voivat
osallistua ohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jos se on näiden
toimien kannalta tarkoituksenmukaista.
3.           Ohjelman mukaan komissio voi
tehdä yhteistyötä sen soveltamisalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen ja
erityisesti Euroopan neuvoston, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen
järjestön (OECD) ja Yhdistyneiden kansakuntien kanssa. Nämä kansainväliset
järjestöt voivat osallistua ohjelmaan.
7 artikla
Talousarvio
1.           Rahoituspuitteet ohjelman
toteuttamiseksi ovat 439 miljoonaa euroa.
2.           Ohjelman kokonaisrahoitus voi
kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa, tarkastuksia
ja arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen tavoitteiden
saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja asiantuntijatapaamisia sekä
tiedotus- ja viestintätoimia, Euroopan unionin poliittisia painopisteitä
koskeva ulkoinen tiedotustoiminta mukaan lukien, sikäli kuin toimet liittyvät
tämän asetuksen yleistavoitteisiin, sekä tietojen käsittelyyn ja vaihtamiseen
tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita
mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi
aiheutua ohjelman hallinnoimisesta.
3.           Budjettivallan käyttäjä
hyväksyy kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat
vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta xx
päivänä xxxkuuta XXX annetulla neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o XX/XX
asetetuissa rajoissa.
8 artikla
Täytäntöönpanotoimenpiteet
1.           Komissio panee unionin
rahoituksen täytäntöön Euroopan unionin vuotuiseen talousarvioon
sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä xxxkuuta xxxx annetun
asetuksen (EU, Euratom) N:o XX/XX mukaisesti.
2.           Ohjelman täytäntöönpanoa
varten komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat täytäntöönpanosäädösten
muodossa. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 9 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
3.           Vuotuisissa työohjelmissa
vahvistetaan toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden täytäntöönpanoa varten,
sekä ehdotuspyyntöjen painopisteet ja muut seikat Euroopan unionin vuotuiseen
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä xxxkuuta xxxx
annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o XX/XX vahvistettujen vaatimusten
mukaisesti.
9 artikla
Komiteamenettely
1.           Komissiota avustaa komitea.
Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.           Kun tähän kohtaan viitataan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
10 artikla
Täydentävyys
1.           Komissio varmistaa
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja
synergiaedut muiden unionin välineiden kanssa, joita ovat muun muassa
oikeusalan ohjelma, Kansalaisten Eurooppa ‑ohjelma sekä sisäasioiden,
työllisyys- ja sosiaaliasioiden, kansanterveyden ja kuluttajansuojan,
yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun,
tietoyhteiskunnan ja laajentumisen alalla perustetut ohjelmat ja erityisesti
liittymistä valmisteleva tukiväline sekä yhteisen strategiakehyksen rahastot.
2.           Ohjelmassa voidaan käyttää
muiden unionin välineiden ja erityisesti oikeusalan ohjelman kanssa yhteisiä
resursseja, jotta voidaan toteuttaa toimia, jotka vastaavat molempien ohjelmien
tavoitteita. Ohjelmasta rahoitetuille toimille voidaan myöntää rahoitusta myös
oikeusalan ohjelmasta, kunhan sillä ei kateta samoja kustannuksia.
11 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1.           Komissio varmistaa
asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia
toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa
ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla
tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä
aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä
tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2.           Komissiolla tai sen
edustajilla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien
unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien,
toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla
suoritettavia tarkastuksia.
              Euroopan
petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o
2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin
kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on
suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen,
onko avustussopimukseen tai ‑päätökseen taikka unionin rahoitusta
koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia
petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
              Tämän asetuksen
täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten
järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa
avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle,
tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia
sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
12 artikla
Seuranta ja arviointi
1.           Komissio seuraa ohjelmaa
säännöllisesti voidakseen tarkkailla sen nojalla toteutettujen toimien
täytäntöönpanoa 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toiminta-aloilla ja 4
artiklassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista. Seurannan avulla
on myös mahdollista arvioida, miten sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän vastaiset
toimet on otettu huomioon ohjelman toimissa. Indikaattorit olisi tapauksen
mukaan eriteltävä sukupuolen, iän ja vammaisuuden perusteella.
2.           Komissio toimittaa Euroopan
parlamentille ja neuvostolle:
a)      väliarviointikertomuksen vuoden 2018
puoliväliin mennessä;
b)      jälkiarviointikertomuksen.
3.           Väliarviointikertomuksessa
käsitellään ohjelmien tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokkuutta
ja ohjelmasta Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa, jotta voidaan päättää,
jatketaanko rahoitusta ohjelman soveltamisalalla vai olisiko sitä muutettava
tai olisiko se keskeytettävä vuoden 2020 jälkeen. Lisäksi kertomuksessa
käsitellään ohjelman mahdollista yksinkertaistamista, sisäistä ja ulkoista
johdonmukaisuutta ja kaikkien tavoitteiden ja toimien jatkuvaa merkityksellisyyttä.
Siinä otetaan huomioon 13 artiklassa mainittujen ohjelmien jälkiarvioinnit.
4.           Jälkiarviointikertomuksessa
tarkastellaan ohjelman pitkän aikavälin vaikutuksia ja sen vaikutusten
kestävyyttä, jotta ne voidaan ottaa huomioon tehtäessä päätöstä seuraavasta
ohjelmasta.
13 artikla
Siirtymätoimenpiteet
Toimet, jotka käynnistetään ennen 1 päivää
tammikuuta 2014 päätöksen 2007/252/YOS, päätöksen N:o 779/2007/EY tai päätöksen
N:o 1672/2006/EY osa-alueen 4 ”syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus” tai
osa-alueen 5 ”sukupuolten tasa-arvo” perusteella, kuuluvat edelleen kyseisten
päätösten soveltamisalaan toimien päättämiseen asti. Näiden toimien osalta
päätöksen 2007/252/YOS 10 artiklassa, päätöksen N:o 779/2007/EY 10 artiklassa
ja päätöksen N:o 1672/2006/EY 13 artiklassa olevia viittauksia komiteoihin
pidetään viittauksina tämän asetuksen 9 artiklassa säädettyyn komiteaan.
14 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus
tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi

Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi perusoikeus- ja
kansalaisuusohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020.

1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[18]

Osasto 33 - Oikeusasiat

1.3.
Ehdotuksen/aloitteen luonne

þ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[19].

¨ Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

1.4.
Tavoitteet
1.4.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee

Ohjelman
tarkoituksena on edistää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
kehittämistä edistämällä ja tukemalla oikeuksien Euroopan toteuttamista
sellaisena kuin se määritetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä
sopimuksessa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. Tähän sisältyvät
erityisesti unionin kansalaisuuteen perustuvat oikeudet, sukupuoleen, rotuun
tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai
sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjunnan ja naisten ja
miesten tasa-arvon periaatteet sekä vammaisten ja vanhusten oikeudet, oikeus
henkilötietojen suojaan, lapsen oikeudet, kuluttajan oikeudet ja vapaus
harjoittaa elinkeinotoimintaa sisämarkkinoilla rajatylittäviä liiketoimia
helpottamalla.

1.4.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

Erityistavoitteet
Edellä
mainitun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat
erityistavoitteet:
a)
edistää unionin kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien käyttöä;
b)
edistää sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai
vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan
syrjinnän torjuntaa, naisten ja miesten tasa-arvo sekä vammaisten ja vanhusten
oikeudet mukaan lukien;
c)
edistää henkilötietojen korkeatasoisen suojan varmistamista;
d)
tehostaa lapsen oikeuksien kunnioittamista;
e)
voimaannuttaa kuluttajia ja yrityksiä käymään kauppaa ja tekemään ostoksia
sisämarkkinoilla panemalla täytäntöön unionin kuluttajansuojalainsäädäntöön
perustuvat oikeudet ja tukemalla yritysten elinkeinovapautta sisämarkkinoilla
rajatylittävien liiketoimien muodossa.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
ABB 33 02 ja 33 06.

1.4.3.
Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen.
Ehdotus
edistää unionin säännöstön täytäntöönpanoa, niin että unionin kansalaiset ja
yritykset voivat täysimääräisesti hyödyntää voimassa olevaa lainsäädäntöä.
Kansalaiset ja yritykset tuntevat paremmin oikeutensa, ja jäsenvaltioilla ja
sidosryhmillä on paremmat välineet vaihtaa tietoja parhaista käytänteistä ja
tehdä keskenään yhteistyötä. Ehdotuksen vaikutuksia edunsaajiin/kohderyhmiin
kuvaillaan tarkemmin vaikutustenarvioinnin kohdassa 4.1.2.
Lisäksi
rahoitusohjelmiin ehdotetuista muutoksista on selkeää hyötyä rahoitustuen
hallinnoinnissa käytettäville menettelyille. Hyöty alkaa jo siitä, että
ohjelmiin sovelletaan yhdennettyä lähestymistapaa hakemusvaiheessa sekä
vaadittujen liiteasiakirjojen ja käytettävien tietojärjestelmien suhteen. Tämä
säästää konkreettisesti aikaa, koska monet sidosryhmät toimivat useammalla
nykyisten ohjelmien soveltamisalalla, eikä niiden tarvitse enää ottaa huomioon
toisistaan poikkeavia vaatimuksia, vaan ne voivat keskittyä ehdotustensa
sisällön ja laadun kehittämiseen.
Lisäksi
yhtenäiset ja virtaviivaistetut hankkeiden valintamenettelyt lyhentävät
huomattavasti viivettä hakemusten jättämisen ja tulosten saamisen välillä, niin
että hakijaorganisaatioiden ei tarvitse olla niin pitkään epätietoisuudessa.
Lisäksi tästä on se etu, että hankkeet voidaan aloittaa paljon nopeammin niiden
suunnittelun jälkeen, jolloin ne vastaavat selvästi tehokkaammin niihin
konkreettisiin tarpeisiin, joihin niiden avulla pyritään puuttumaan unionin
poliittisten painopisteiden mukaisesti.

1.4.4.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Edellä
mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina
käytetään muun muassa näiden oikeuksien kunnioittamista, käyttöä ja
toteuttamista koskevaa eurooppalaista näkemystä ja tähän liittyvien kantelujen
määrää.
Oikeusasioiden
pääosastolla (PO JUST) ei ole riittävästi tietoa nykytilanteesta
merkityksellisten pitkän tai keskipitkän aikavälin tavoitteiden määrittämistä
varten, mutta se pyrkii keräämään ennen ohjelman täytäntöönpanon alkua
lisätietoa nykytilanteesta välitavoitteiden ja lopullisten tavoitteiden
määrittämistä varten.

1.5.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

Lainsäädäntö
on keskeinen väline, jonka avulla unionin tavoitteet perusoikeuksien ja
kansalaisuuteen perustuvien oikeuksien alalla voidaan panna täytäntöön, mutta
sitä on täydennettävä muilla keinoin. Tässä yhteydessä rahoituksella on tärkeä
merkitys. Rahoituksen avulla olisi erityisesti parannettava lainsäädännön ja
perussopimuksessa vahvistettujen oikeuksien vaikuttavuutta lisäämällä kansalaisten,
oikeusalan ammattilaisten ja sidosryhmien tietoisuutta ja toimintakykyä
tukemalla seuraavia toimia:
-            tiedotus ja valistus, mukaan
lukien tuki kansallisille ja EU:n kampanjoille, joiden puitteissa ihmisille
kerrotaan heidän EU:n lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja siitä, kuinka
ne voidaan panna täytäntöön käytännössä;
-         oikeusalan ammatinharjoittajille (kuten tuomareille ja syyttäjille) ja
muille alan toimijoille tarkoitettu koulutus ja valmiuksien parantaminen, jotta
heillä olisi välineet panna unionin oikeudet ja politiikat täytäntöön
tehokkaasti.
Rahoituksella on
keskeinen asema myös valtioiden välisen yhteistyön edistämisessä ja keskinäisen
luottamuksen parantamisessa seuraavien toimien avulla:
-         verkostojen vahvistaminen, ts. EU:n laajuiset organisaatiot, jotka
avustavat tätä aihealuetta koskevien tulevien aloitteiden valmistelussa ja
edistävät aloitteiden johdonmukaista täytäntöönpanoa Euroopassa;
-         rajat ylittävä lainvalvontayhteistyö, esimerkiksi hälytysjärjestelmän
perustaminen kadonneiden lasten löytämiseksi, operatiivisen ja rajat ylittävän
huumeidentorjuntaa koskevan yhteistyön koordinointi.
Lisäksi rahoituksella
olisi tuettava seuraavia toimia:
-        tutkimukset,
analyysit ja muut tukitoiminnot, joiden avulla lainsäätäjä saa selkeää ja yksityiskohtaista
tietoa kentällä vallitsevasta tilanteesta ja ongelmista. Näiden toimien
tulokset tukevat unionin politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa ja
varmistavat, että ne perustuvat näyttöön ja ovat hyvin kohdennettuja ja
jäsenneltyjä.

1.5.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

Perusoikeus-
ja kansalaisuusohjelmasta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joissa
unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään
toteuttamiin toimiin. Tämän asetuksen perusteella toteutettavat toimet
edistävät unionin oikeuden tehokasta soveltamista, koska ne parantavat
jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, lisäävät rajatylittävää yhteistyötä ja
verkostoitumista sekä takaavat, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan oikein
ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa. Vain unionin tasolla voidaan
toteuttaa koordinoituja toimia, jotka saavuttavat kaikki unionin jäsenvaltiot.
Euroopan unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset puuttua
rajatylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä oppimista varten
eurooppalainen foorumi. Ilman unionin tukea sidosryhmät voisivat puuttua
samanlaisiin ongelmiin eri tavoin ja epäyhtenäisesti. Sidosryhmien yhteistyön
ja verkostoitumisen ansiosta eri jäsenvaltioissa voidaan levittää parhaita
käytänteitä, erityisesti innovatiivisia ja yhdennettyjä toimintatapoja. Toimiin
osallistuvat tahot voivat vuorostaan levittää saamaansa oppia oman
ammattitoimintansa yhteydessä ja levittää parhaita käytänteitä edelleen omassa
jäsenvaltiossaan.
Näin
saadaan politiikkojen tukemista ja kehittämistä varten vankka analyyttinen
perusta. Euroopan unionin toimien ansiosta toimintaa voidaan toteuttaa
johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja saavuttaa siten mittakaavaetuja.
Kansallisen tason rahoitus ei tuottaisi samanlaisia tuloksia, eikä pirstaleinen
ja rajoittunut lähestymistapa kattaisi koko Euroopan unionin tarpeita.

1.5.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset

Nykyisten
perusoikeus- ja kansalaisuusasioiden ohjelmien väliarviointi vahvisti, että
ohjelmat ovat yleisellä tasolla vaikuttavia ja tehokkaita. Toisaalta
arvioinnissa nousi esiin myös joitakin ongelmia, kuten varojen pirstaloituminen
useisiin suppeisiin hankkeisiin, joilla on vähäiset vaikutukset. Vaikka
rahoitusta on myönnetty monenlaisiin hankkeisiin, rahoitusta saavien organisaatioiden
jakauma ei ole maantieteellisesti tasapainossa. Väliarviointien mukaan tulosten
ja rahoitettujen toimien tuloksia ja tuotoksia olisikin pyrittävä levittämään
ja hyödyntämään tehokkaammin. Tulosten levittämiseen liittyy myös arvioinnin ja
seurannan parantaminen. Väliarvioinnissa ja julkisessa kuulemisessa
tarkasteltiin hakijoiden kohtaamia moninaisia ja byrokraattisia menettelyjä
tehokkuuden kannalta. Hallinnon näkökulmasta katsottuna eri ohjelmiin liittyvät
monenlaiset menettelyt aiheuttavat komissiolle raskaan hallinnollisen taakan.
Menettelyjen suuri lukumäärä ja suuri hallinnollinen rasitus pidentävät
menettelyjen kestoa. Ongelmaan voitaisiin puuttua yhdistämällä ohjelmia ja
luomalla synergiaetuja ohjelmien välille.

1.5.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Ohjelmassa
pyritään synergiaetuihin, johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden unionin
välineiden kanssa, joita ovat muun muassa oikeusalan ohjelma sekä sisäasioiden,
työllisyysasioiden, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, yleissivistävän ja
ammatillisen koulutuksen, nuorison ja urheilun, viestintäalan,
tietoyhteiskunnan ja laajentumisen alalla perustetut ohjelmat ja erityisesti
liittymistä valmisteleva tukiväline sekä yhteisen strategiakehyksen rahastot.
Tavoitteena on välttää toimintojen päällekkäisyyttä näiden muiden ohjelmien
kanssa, minkä lisäksi oikeusalan ohjelman ja perusoikeus- ja
kansalaisuusohjelman resursseja voidaan yhdistää, jos siitä on etua yhteisten
tavoitteiden saavuttamisessa.

1.6.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
·      þ  Ehdotuksen/aloitteen
mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020.
·      þ  Rahoitusvaikutukset
alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020 tai sen jälkeen.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
·      Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,
·      minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.7.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[20]

þ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti

þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
·      þ  toimeenpanovirastoille

·      þ  yhteisöjen
perustamille elimille[21]

·      ¨  kansallisille
julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
elimille
·      ¨ henkilöille,
joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V
osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49
artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
þ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennetaan jäljempänä)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Perusteluissa
mainitaan mahdollisuus uskoa ohjelman täytäntöönpano joko kokonaan tai osittain
jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle. Toistaiseksi tästä asiasta ei
ole tehty päätöstä eikä siitä ole laadittu kustannus-hyötyanalyysiä, mutta tämä
mahdollisuus olisi pidettävä varalla.
Tulevaisuudessa
voitaisiin harkita myös hallinnointia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen
kanssa. Tämä koskee erityisesti 6 artiklan 2 kohdassa mainittuja kansainvälisiä
järjestöjä eli Euroopan neuvostoa, Yhdistyneitä kansakuntia ja OECD:tä.

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt

Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset
Ehdotus
sisältää seurantaa ja arviointia koskevia velvoitteita. Erityistavoitteiden
saavuttamista seurataan ehdotuksessa mainittujen indikaattorien perusteella
säännöllisesti.
Lisäksi
komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä väliarviointikertomuksen,
jossa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön
tehokuutta ja ohjelmasta Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Ohjelman
täytäntöönpanon päätyttyä laaditaan jälkiarviointikertomus, jossa tarkastellaan
pidemmän aikavälin vaikutuksia ja ohjelman vaikutusten kestävyyttä.

2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

Oikeusasioiden
pääosaston rahoitusohjelmiin ei ole kohdistunut merkittäviä virheriskejä. Tämän
vahvistaa se, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa ei ole
esitetty sitä koskevia merkittäviä havaintoja ja että oikeusasioiden pääosaston
(ja sitä ennen vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden pääosaston (PO JLS))
vuotuisten toimintakertomusten lopullinen jäljelle jäävä virheaste ei ole
ylittänyt kahta prosenttia (ainoana poikkeuksena Daphne-ohjelma vuonna 2009).
Suurimmat
riskit ovat seuraavat:
-
riski, että valitut hankkeet ovat huonolaatuisia ja että niiden tekninen
täytäntöönpano on puutteellinen, mikä heikentää ohjelmien vaikutusta;
puutteellisista valintamenettelyistä johtuva asiantuntemuksen tai seurannan
puute;
-
riski, että myönnettyjä varoja käytetään tehottomasti tai epätaloudellisesti,
olivatpa kyseessä sitten avustukset (todellisten tukikelpoisten menojen
korvaaminen on monimutkaista, minkä lisäksi hallintoviranomaisilla ei juuri ole
mahdollisuuksia tarkistaa tukikelpoisia kustannuksia) tai hankintasopimukset
(vaaditun asiantuntemuksen omaavia talouden toimijoita saattaa olla rajallinen
määrä, mikä vähentää mahdollisuuksia vertailla hintatarjouksia);
-
riski, joka liittyy (varsinkin) pienempien organisaatioiden valmiuteen valvoa
tehokkaasti menoja ja varmistaa toteutettujen toimien avoimuus;
-
riski komission maineen tahriutumisesta, jos paljastuu petoksia tai rikollista
toimintaa; kolmansien osapuolten sisäisten valvontajärjestelmien perusteella
voidaan saada ainoastaan osittainen varmuus, koska erilaisia sopimusosapuolia
ja tuensaajia on hyvin paljon ja jokainen niistä käyttää omia, usein varsin
suppeita valvontajärjestelmiään.
Useimpien
näistä riskeistä odotetaan pienenevän, kun ehdotuspyynnöt kohdennetaan paremmin
ja kun käytetään varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistukseen sisältyviä
yksinkertaistettuja tekijöitä.

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

Sisäisen valvontajärjestelmän kuvaus
Tulevan
ohjelman valvontajärjestelmä on jatkoa nykyiselle valvontajärjestelmälle. Se
muodostuu seuraavista elementeistä: ohjelman hallinnointiyksikön suorittama
operaatioiden valvonta, talousarviokirjanpitoyksikön suorittama
ennakkotarkastus (varainhoidon tarkastus), sisäisiä hankintoja käsittelevä
komitea, avustusten jälkitarkastukset ja sisäisestä tarkastuksesta vastaavan
yksikön ja/tai sisäisen tarkastuksen yksikön suorittamat tarkastukset.
Ohjelman
hallinnointiyksikkö suorittaa kaikille rahoitustoimille ennakkotarkastuksen ja
talousarviokirjanpitoyksikkö varainhoidon tarkastuksen (alhaisen riskin
ennakkorahoitusta lukuun ottamatta). Avustuksiin liittyvät menoilmoitukset
tarkastetaan perusteellisesti, ja niistä vaaditaan tarvittaessa tositteet
riskien arvioinnin perusteella. Kaikki yli 60 000 euron arvoiset avoimet
ja rajoitetut hankintamenettelyt ja neuvottelumenettelyt toimitetaan
tarkastettavaksi sisäisiä hankintoja käsittelevälle komitealle ennen kuin
rahoituspäätös tehdään.
Jälkitarkastusten
yhteydessä pyritään havaitsemaan mahdollisimman runsaasti poikkeamia
aiheettomien maksujen takaisinperimiseksi. Tämän strategian mukaisesti
tarkastukset suoritetaan otokselle hankkeita, jotka valitaan lähes yksinomaan
riskianalyysin perusteella.
Valvonnan kustannukset ja hyödyt
Arviolta
50–70 prosenttia nykyisten rahoitusohjelmien hallinnointiin osallistuvasta
henkilöstöstä suorittaa jonkinlaisia valvontatehtäviä niiden laajassa
merkityksessä (tuensaajien/toimeksisaajien valinnasta tarkastustulosten
täytäntöönpanoon). Tästä aiheutuvat kustannukset vaihtelevat 2,1 miljoonasta
eurosta (50 % 3.2.3 jaksossa esitetyistä vuoden 2014 henkilöresurssimenoista)
3,2 miljoonaan euroon (70 % 3.2.3 jaksossa esitetyistä vuoden 2020
henkilöresurssimenoista). Lisäksi
jälkiarviointien ulkoistamisesta kertyy kustannuksia vuosittain 75 000
eurosta 100 000 euroon. Nämä kustannukset rahoitetaan hallinnollisen avun
määrärahoista. Nämä kustannukset muodostavat 6–4 prosenttia ohjelman
kokonaisbudjetista; niiden suhteellinen osuus alenee seitsemän vuoden jaksolla
siksi, että vuotuiset määrärahat lisääntyvät huomattavasti vuosina 2014–2020,
kun taas valvontakustannukset pysyvät jokseenkin samansuuruisina.
Ennakko-
ja jälkitarkastusten yhdistelmän sekä hallintotarkastusten ja paikalla
tehtävien tarkastusten ansiosta jäljelle jäävä lukuna ilmaistavissa oleva
virheprosentti on ollut viime vuosina keskimäärin alle 2 prosenttia, lukuun
ottamatta Daphne-ohjelmaa vuonna 2009, jolloin virheitä oli hieman yli 2
prosenttia. Ongelmaan puututtiin seuraavana vuonna lisäämällä paikalla tehtäviä
jälkitarkastuksia. Näissä tarkastuksissa on havaittu ja oikaistu tässä populaatiossa
jäljellä olleet virheet. Tämän perusteella oikeusasioiden pääosasto katsoo,
että sisäinen valvontajärjestelmä on riittävän tehokas ja kustannuksiltaan
asianmukainen, jotta alhainen virheprosentti voidaan saavuttaa.
Oikeusasioiden
pääosasto tutkii kuitenkin edelleen mahdollisuuksia parantaa hallinnointia ja
jatkaa yksinkertaistamista. Kun ohjelmien lukumäärää supistetaan ja sovelletaan
yhdenmukaisia sääntöjä ja menettelyjä, myös virheriski pienenee. Lisäksi
kaikkia varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistukseen perustuvia
yksinkertaistamisvälineitä hyödynnetään mahdollisimman paljon, koska niiden
odotetaan edistävän tuensaajien hallinnollisen rasituksen vähentämistä, jolloin
ne samalla vähentävät myös virheriskiä ja komission hallinnollista rasitusta.
Yhteenveto (nykyisten) tarkastusten luonteesta
ja tiheydestä
 Yhteenveto tarkastuksista || Määrä (milj. euroa)   || Tuensaajien / rahoitustoimien lukumäärä (% kokonaismäärästä) || Perusteellisuus * (arvio 1–4) || Kattavuus (% arvosta)
 Kaikkien rahoitustoimien ennakkotarkastus || Ei sovelleta || 100 % || 1–4 riskin ja toimen lajin mukaan || 100 %
 PO:n sisäinen hankintakomitea tarkastaa hankintamenettelyjen ratkaisupäätökset || Ei sovelleta || 100 % yli 125 000 euron arvoisista hankintamenettelyistä ja yli 60 000 euron arvoisista neuvottelumenettelyistä || 4 || 100 % yli 125 000 euron arvoisista hankintamenettelyistä ja yli 60 000 euron arvoisista neuvottelumenettelyistä
 Kaikkien avustusten loppumaksut jälkitarkastetaan || Ei sovelleta || Ainakin 10 % || 4 || 5–10 %
*Tarkastusten
perusteellisuus:
1. Minimaalinen hallinnollinen / aritmeettinen
tarkastus ilman tositteita.
2. Tarkastus, jossa otetaan huomioon vahvistavat
tiedot, joihin sisältyy joitakin riippumattoman valvonnan elementtejä (esim.
tilintarkastustodistus tai muu tarkastus), mutta ei viittauksia tositteisiin.
3. Tarkastus, jossa viitataan täysin riippumattomiin
vahvistaviin tietoihin (esim. tietokanta, joka antaa oikeutuksen tietyille
vaatimuksen tekijöille, kolmannen osapuolen tai komission arviointi
saavutetuista välitavoitteista jne.).
4. Tarkastus, jossa viitataan menettelyn aikana
käytettävissä oleviin tositteisiin kaikkien panosten ja tuotosten osalta (esim.
työaikakirjanpito, laskut, fyysinen tarkastus jne.); eli tarkastus, jossa
toimien tarkastuksen intensiteetti on sama kuin tilintarkastustuomioistuimen
antaessa tarkastuslausuman.

2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Tulevan
perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman yhteydessä toteutetaan erilaisia toimia
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi. Ehdotuksen 11 artiklassa
säädetään Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta. Oikeusasioiden
pääosasto laatii komission kesäkuussa 2011 hyväksymän uuden petostentorjuntastrategian
(CAFS) pohjalta oman petostentorjuntastrategian, joka kattaa koko menosyklin ja
jossa otetaan huomioon toteutettavien toimien oikeasuhteisuus ja
kustannus-hyötysuhde. Strategia perustuu kahteen pilariin: petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen tehokkaiden tarkastusten pohjalta, ja
siinä tapauksessa, että petoksia tai sääntöjenvastaisuuksia ilmenee,
aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperiminen ja tarvittaessa
tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määrääminen. Petostentorjuntastrategiassa
kuvataan ennakko- ja jälkitarkastukset ns. punaisiin lippuihin perustuvan
järjestelmän pohjalta. Siinä täsmennetään menettelyt, joita henkilöstön on
noudatettava, kun petoksia tai sääntöjenvastaisuuksia ilmenee. Siinä annetaan
myös tietoa työjärjestelyistä OLAFin kanssa.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä-rahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi………………………...……….] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 [3…] || [33 01 04.YY] [Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma] || [EI-JM] || KYLLÄ || KYLLÄ || EI || EI
 [3…] || [33 YY YY YY] [Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma] || [JM] || KYLLÄ || KYLLÄ || EI || EI
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || [Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus]
 PO JUST ||   ||   || Vuosi 2014[22] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 33 xx xx || Sitoumukset || (1) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Maksut || (2) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[23]* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero: 33 01 04 yy ||   || (3) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 PO JUSTin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Maksut || =2+2a +3 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
* Komissio voi päättää ulkoistaa ohjelman
täytäntöönpanon (osittain) jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle.
Määriä ja kohdentamista mukautetaan, jos toimia ulkoistetaan
toimeenpanovirastojen tehtäväksi.
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Maksut || (5) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Maksut || =5+ 6 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ
 PO JUST ||   ||
  Henkilöresurssit || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 ||   || 30,150
  Muut hallintomenot || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 ||   || 0,402
 PO JUST YHTEENSÄ || Määrärahat || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 ||   || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 47,739 || 53,302 || 59,221 || 66,311 || 73,403 || 80,493 || 89,083 ||   || 469,552
 Maksut || 22,439 || 33,102 || 45,121 || 54,411 || 64,603 || 71,493 || 78,983 || 99,400 || 469,552

3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

·      ¨  Ehdotus/aloite ei
edellytä toimintamäärärahoja.
·      þ  Ehdotus/aloite
edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti. Oikeusasioiden pääosasto ei pysty
esittämään tyhjentävää luetteloa kaikista tuloksista, jotka ohjelmasta
myönnettävän rahoituksen avulla on toteutettava, eikä niiden keskimääräisiä
kustannuksia ja lukumäärää, kuten tässä jaksossa vaaditaan. Tällä hetkellä ei
ole käytettävissä tilastotyökalua, jonka avulla voitaisiin laskea nykyisten
ohjelmien keskimääräiset kustannukset. Tällainen kustannusten tarkka määrittely
olisi myös ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että tulevan ohjelman pitäisi
olla riittävän joustava kattamaan poliittisten painopisteiden muutokset vuosina
2014–2020. Seuraavassa on kuitenkin (ei-tyhjentävä) luettelo odotetuista
tuloksista:
- tietoisuuden
lisäämistä koskevien toimien kohderyhmiin kuuluvien henkilöiden lukumäärä;
-
koulutustoimien kohderyhmiin kuuluvien henkilöiden lukumäärä;
- niiden
sidosryhmiin kuuluvien henkilöiden lukumäärä, jotka ovat osallistuneet
esimerkiksi verkostoitumiseen, vaihtoon ja opintokäynteihin;
-
rajatylittävien yhteistyötapausten lukumäärä, mukaan lukien
tietotekniikkavälineiden käyttöön perustuvat toimet ja eurooppalaiset
menettelyt;
- arviointien ja vaikutustenarviointien sekä
sidosryhmien ja asiantuntijoiden kattavien kuulemisten perusteella laadittujen
toiminta-aloitteiden lukumäärä;
- ohjelman täytäntöönpanon tuloksena laadittujen
arviointien ja vaikutustenarviointien lukumäärä.
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[24] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[25]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERITYISTAVOITE 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto

·      ¨  Ehdotus/aloite ei
edellytä hallintomäärärahoja.
·      þ  Ehdotus/aloite
edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014[26] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150
 Muut hallintomenot || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[27] sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 YHTEENSÄ || 5,339 || 5,402 || 5,321 || 5,411 || 5,503 || 5,593 || 5,683 || 38,252
Komissio voi päättää ulkoistaa ohjelman
täytäntöönpanon (osittain) jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle.
Määriä ja kohdentamista mukautetaan, jos toimia ulkoistetaan
toimeenpanovirastojen tehtäväksi.

3.2.3.2.
 Henkilöresurssien arvioitu tarve

·      ¨  Ehdotus/aloite ei
edellytä henkilöresursseja.
·      þ  Ehdotus/aloite
edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
arvio kokonaislukuina
 ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) (kokoaikaisiksi muutettuina) ||
 || 33 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[28] ||
 || 33 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[29] || - päätoimipaikassa[30] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
33 viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja kohdentamista mukautetaan,
jos toimia ulkoistetaan toimeenpanovirastojen tehtäväksi.
Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Tehtävät käsittävät kaikki rahoitusohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät, kuten: - osallistuminen talousarviomenettelyyn; - vuotuisten työohjelmien / rahoituspäätösten valmistelu, vuotuisten painopisteiden asettaminen; - ehdotuspyyntöjen ja tarjouskilpailujen ja niihin liittyvien valintamenettelyjen hallinnointi; - yhteydenpito sidosryhmiin (potentiaaliset/valitut tuensaajat, jäsenvaltiot ym.); - huolehtiminen hankkeiden operatiivisesta ja rahoitushallinnoinnista; - tarkastusten suorittaminen edellä kuvatulla tavalla (ennakkotarkastukset, hankintakomitea, jälkitarkastukset, sisäinen tarkastus); - kirjanpito; - avustusten hallinnoinnissa käytettävien tietovälineiden kehittäminen ja hallinnointi; - tavoitteiden saavuttamisen seuranta ja siitä raportointi, mukaan lukien vuotuisissa toimintakertomuksissa ja edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatimissa kertomuksissa
 Ulkopuolinen henkilöstö || Tehtävät ovat samanlaisia kuin virkamiesten ja väliaikaisen henkilöstön tehtävät, lukuun ottamatta niitä tehtäviä, joita ei voida antaa ulkopuoliselle henkilöstölle.

3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa

·      þ  Ehdotus/aloite on
seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
·      ¨  Ehdotus/aloite
edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman
muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
·      ¨  Ehdotus/aloite
edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen
rahoituskehyksen tarkistamista[31].
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen

·      þ  Ehdotuksen/aloitteen
rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
·      ¨  Ehdotuksen/aloitteen
rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin

·      ¨  Ehdotuksella/aloitteella
ei ole vaikutuksia tuloihin.
·      þ  Ehdotuksella/aloitteella
on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
¨         vaikutukset omiin varoihin
þ         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[32]
 Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020
 Momentti 6xxxx………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
[33
yyyyyy…] Tulopuolen budjettikohta
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
Tulojen
määrä ei ole tiedossa tässä vaiheessa, ja se riippuu ehdokasmaiden
osallistumisesta ohjelmaan.
[1]               Tiedonanto EU:n talousarvion kokonaistarkastelu,
KOM(2010) 700 lopullinen, 19.10.2010.
[2]               Komission
yksiköiden valmisteluasiakirja A Budget for Europe 2020: the current system
of funding, the challenges ahead, the results of stakeholders consultation and
different option on the main horizontal and sectoral issues, SEC(2011) 868
lopullinen, oheisasiakirja tiedonantoon Eurooppa 2020 ‑strategiaa
tukeva talousarvio, KOM(2011) 500 lopullinen, 29.6.2011.
[3]               http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm.

[4]               Yksityisoikeutta
koskeva ohjelma (JCIV), rikosoikeutta koskeva ohjelma (JPEN), perusoikeus- ja
kansalaisuusohjelma (FRC), Daphne III -ohjelma (DAP), huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta
koskeva ohjelma (DPIP) sekä työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan
yhteisön Progress-ohjelman osa-alueet ”syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus”
ja ”sukupuolten tasa-arvo”.
[5]               Väliarviointia
koskeva kertomus yksityisoikeutta koskevasta rahoitusohjelmasta saaduista
tuloksista ja ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä
näkökohdista, KOM(2011) 351 lopullinen, 15.6.2011; Rikosoikeutta koskevan
ohjelman väliarviointia koskeva kertomus, KOM(2011) 255 lopullinen, 11.5.2011;
Perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan ohjelman (2007–2013) väliarviointia
koskeva kertomus, KOM(2011) 249 lopullinen, 5.5.2011; Daphne III -ohjelman
(2007–2013) väliarviointia koskeva kertomus, KOM(2011) 254 lopullinen,
11.5.2011; Kertomus huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskevan
erityisohjelman (2007–2013) väliarvioinnista, KOM(2011) 246 lopullinen,
5.5.2011.
[6]               EUVL C
115, 4.5.2010, s. 1.
[7]               KOM(2010)
2020 lopullinen, 3.3.2010.
[8]               KOM(2011)
500, 29.6.2011.
[9]               EUVL L
110, 27.4.2007, s. 33, ja oikaisu, EUVL L 141, 2.6.2007.
[10]             EUVL L
173, 3.7.2007, s. 19.
[11]             EUVL L
315, 15.11.2006, s. 1.
[12]             KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[13]             EUVL L 55,
28.2.2011, s. 13.
[14]             EUVL L XX,
XX, s. xx.
[15]             EUVL L XX,
XX, s. xx.
[16]             EUVL L XX,
XX, s. xx.
[17]             EYVL L
292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[19]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[20]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[21]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[22]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[23]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[24]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[25]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[26]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[27]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[28]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa
edustustoissa, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat.
[29]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[30]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[31]             Ks.
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[32]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.