Avis juridique important

|

52004PC0144

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden tavaraliikennepalveluja koskevien sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuvasta korvauksesta  /* KOM/2004/0144 lopull. - COD 2004/0050 */

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rautateiden tavaraliikennepalveluja koskevien sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuvasta korvauksesta(Komission esittämä)PERUSTELUTViimeaikaisissa liikennepoliittisissa asiakirjoissa kuten vuonna 2001 laaditussa liikenteen valkoisessa kirjassa ja tammikuussa 2002 annetussa komission tiedonannossa "Kohti yhdennettyä eurooppalaista rautatieliikennealuetta" korostetaan, että on erittäin tärkeää parantaa rautateiden tavaraliikennepalvelujen laatua Euroopassa ja edistää eri liikennemuotojen osuuksien tasapainottamista Euroopan liikennejärjestelmässä. Komissio katsoo, että rautateiden tavaraliikennepalveluja voidaan parhaiten parantaa markkinoiden yhdentämispolitiikalla, jonka toteuttaminen onkin jo aloitettu EU:ssa. Keinoja, joilla tätä palveluja pyritään parantamaan, ovat rautateiden tavaraliikenteen markkinoiden avaaminen ja kilpailun lisääminen. Näitä keinoja tuetaan soveltamalla rautateiden turvallisuutta koskevia yhteisiä sääntöjä sekä toimenpiteitä, joilla edistetään hajanaisten kansallisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta. Kilpailun lisääntyminen on kuitenkin hidasta ja asteittaista, joten myös palvelujen kohentuminen tapahtuu vain vähitellen. Palvelujen suoritustasoa olisi kuitenkin voitava tehostaa nopeasti, jotta rautateiden tavaraliikenneasiakkaat saataisiin vakuuttuneiksi siitä, että rautatiekuljetusten jatkuvasta käytöstä on hyötyä ja että logistiikkaprosesseja kannattaisi muuttaa rautatiekuljetuksia suosiviksi. Sen vuoksi komissio on vahvasti sitä mieltä, että tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla asiakkaat saadaan vakuuttuneiksi rautateiden tavaraliikennepalvelujen luotettavuudesta. Vuoden 2001 valkoisessa kirjassa ja vuonna 2002 antamassaan tiedonannossa komissio ilmoittikin aikovansa ehdottaa asetusta sellaisissa tapauksissa maksettavista korvauksista, joissa sopimusperusteisia palveluvaatimuksia ei ole täytetty.Jäsenvaltiot ovat olleet 15. maaliskuuta 2003 alkaen velvollisia sallimaan yrityksille, jotka aikovat tarjota rautateiden kansainvälisiä tavaraliikennepalveluja, pääsyn Euroopan laajuiseen rautateiden tavaraliikenneverkkoon. Eräät jäsenvaltiot ovatkin avanneet tavaraliikennemarkkinansa jo voimassa olevan kansallisen lainsäädännön perusteella. Esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa, Saksassa, Itävallassa ja Italiassa rautateiden tavaraliikenteen harjoittajat kilpailevat perinteisten rautatieyritysten kanssa. Eräillä kansallisilla rautateiden tavaraliikennemarkkinoilla on varsin tyydyttävä kilpailutilanne. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin siinä määrin asianmukaiseen lainsäädäntöön tai sen käytännön täytäntöönpanoon liittyviä puutteita, että ne ovat tähän asti estäneet uusien tulokkaiden pääsyn markkinoille.Rautateiden tavaraliikenteen yleinen suoritustaso vaihtelee EU:ssa. Kuljetusten määrä väheni 1980-luvulla noin 1,2 prosenttia vuodessa, mutta lisääntyi puolestaan 1990-luvulla 0,7 prosenttia vuodessa. Vaikka liikennemarkkinoiden kasvu on ollut yleisesti hyvin dynaamista, rautatieliikenne on selvinnyt heikosti kilpailussa muiden liikennemuotojen kanssa. Joissakin jäsenvaltioissa rautatieliikenne on kuitenkin suoriutunut paremmin: esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa rautatiekuljetusten määrä on lisääntynyt 50 prosenttia vuodesta 1994. Tätä kasvua on tukenut muun muassa se, että merikonttien rautatiekuljetukset Yhdistyneen kuningaskunnan satamien kautta lisääntyivät suuresti - yhteensä 56 prosentilla - vuosina 1992-2001.Rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen laadun yleinen kehitys on hälyttävää. Yhdistettyjen kuljetusten kansainvälinen liitto UIRR on koonnut indikaattoreita, jotka kuvaavat kansainvälisissä yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävien junien täsmällisyyttä kaikissa Euroopan tärkeimmissä tavaraliikennekäytävissä. Nämä luvut osoittavat suoritustehon olevan tasolla, jota ei voida hyväksyä. Vuonna 1999 yhdistettyjen kuljetusten junista 40 prosenttia myöhästyi yli 30 minuuttia. Kolme vuotta myöhemmin vuonna 2002 junista oli myöhässä 52 prosenttia; 7 prosenttia myöhästyi jopa yli 24 tuntia. Yksi tärkeimmistä syistä myöhästymisiin oli veturien tai henkilökunnan puuttuminen luovutuspaikoissa. Vaikka suoritustaso näyttäisi vähän parantuneen viime kuukausina, tilanne vaihtelee suuresti tarkasteltavan liikennekäytävän mukaan. Erityisen huono tilanne täsmällisyyden kannalta näyttää olevan reitillä, joka kulkee Saksasta ja Belgiasta Ranskan läpi Port Boun kautta Espanjaan. Sama koskee liikennettä Saksasta Itä-Eurooppaan sekä Alankomaista ja Saksasta Gotthardin kautta Italiaan. Sen sijaan Irunin kautta Espanjaan kulkevissa ja Brennerin reittiä käyttävissä yhdistetyissä kuljetuksissa junien täsmällisyys on parantunut viime kuukausina.Palvelun huonolla laadulla on huomattavia kustannusvaikutuksia rautatiealalla: rautatieyritykset ja yhdistyneiden kuljetusten harjoittajat eivät saa uusia tavarankuljetussopimuksia ja voivat jopa menettää kuljetuksia muille liikennemuodoille. Huonon palvelun mahdollisia seurauksia ovat tulojen menetykset, henkilöstön ja varojen käytön tehottomuus sekä asiakkaiden esittämien korvausvaatimusten lisääntyminen. UIRR arvioi vuonna 2000, että rautateiden tavaraliikenteen laadun heikkoudesta aiheutuu yhdistettyjen kuljetusten tarjoajille vuosittain yhteensä 41 miljoonan euron kustannukset. Tämä on noin kuusi prosenttia UIRR:n jäsenyritysten kaikista kansainvälisen liikenteen tuloista.Nykyiset sovellettavat säännöt, jotka koskevat asiakkaille maksettavia korvauksista rautateiden kansainvälisessä tavaraliikenteessä, määritellään COTIF-yleissopimuksen [1] CIM-liitteessä. Nykyisin voimassa olevien vuoden 1980 CIM-määräysten samoin kuin uusien (Vilnan pöytäkirjan [2] tekstiä vastaavien, ei vielä voimaan tulleiden) CIM-määräysten mukaan rautatieyrityksen on suoritettava korvaus kuljetettavan tavaran katoamisesta, vahingoittumisesta tai kuljetusmääräajan ylittämisestä. CIM-määräyksissä vaunukuormalähetyksen kuljetusajaksi vahvistetaan 24 tuntia kutakin alkavaa 400 kilometriä kohti. Tämän mukaan keskimääräinen kuljetusaika olisi vähintään 17 kilometriä tunnissa, mikä ei enää vastaa nykyisten asiakkaiden odotuksia. Maanteiden tavaraliikenteessä sovelletaan tavaran kansainvälisessä tiekuljetuksessa käytettävästä rahtisopimuksesta tehdyn yleissopimuksen (CMR) vastaavia sääntöjä, joissa kuljetusaikaa koskevat velvoitteet määritellään asianmukaisemmin ja nykyaikaisemmin viittaamalla aikaan, joka tunnolliselta kuljetusyritykseltä kuluu tavaran kuljettamiseen. Sen vuoksi COTIF-sopimuksen CIM-liitteen määräykset eivät nykyisessä muodossaan sovellu tämän päivän kuljetusmarkkinoille. Sopimusperusteisia laatuvaatimuksia, joihin sisältyvät myös korvaukset sovittujen saapumisaikojen noudattamatta jättämisestä, sovelletaan nykyisin pääasiassa vain kotimaanliikenteessä; kansainvälisessä liikenteessä tällaisia laatusopimuksia on hyvin vähän. Ne koskevat ainoastaan yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviä junia tai kokojunia, joilla kuljetetaan autojen kaltaista arvotavaraa, jonka tilaajat ovat vaikutusvaltaisia teollisuusasiakkaita, esimerkiksi autonvalmistajia. Koska rautateiden perinteisillä tavaraliikenteen harjoittajilla on määräävä asema markkinoilla, ne eivät juurikaan esitä sopimuksiin korvauslausekkeita. Uusina yrittäjinä markkinoille tulevat rautatieyritykset sen sijaan tekevät yleensä asiakkaidensa kanssa laatunäkökohtia sisältäviä sopimuksia.[1] Kansainvälisiä rautatiekuljetuksista 9 päivänä toukokuuta 1980 tehty yleissopimus (COTIF/CIV-CIM).[2] Kansainvälisistä rautatiekuljetuksista 9 päivänä toukokuuta 1980 tehdyn yleissopimuksen (COTIF) muuttamisesta 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehty pöytäkirja.Ehdotetussa asetuksessa luodaan EU:n puitteet rautateiden tavaraliikenteessä maksettaville korvauksille. Lähtökohta on CIM-määräysten perusperiaatteissa, mutta uusissa puitteissa yritetään ottaa paremmin huomioon rautateiden tavaraliikennemarkkinoiden nykyinen tilanne. Tavoitteena on kevyeen sääntelyyn perustuva lähestymistapa, joka soveltuu yritysten välisille markkinoille. Tällainen sääntely antaa markkinoiden toimijoille sopimusvapauden, mutta siinä määritellään varmuuden vuoksi eräitä sääntöjä sekä liikenteenharjoittajien että asiakkaiden vastuusta ja korvausten määrästä. Yksityiskohtaisempi ja rajoittavampi oikeudellinen kehys ei voisi toimia, koska sääntöjä laadittaessa ei ole mahdollista ottaa huomioon kaikkia rautateiden tavaraliikennemarkkinoiden lukuisia erityistarpeita.Korvauksia koskevan EU-säädösehdotuksen tärkeimpiä kysymyksiä ovat korvausvastuun määrittely, rautateiden tavaraliikenteen laatuperusteet, korvausten määrä, laadun seuranta, korvausvastuun rajat ja infrastruktuurin haltijoiden vastuu. Sopimuksen tekevä rautatieyritys, joka on ottanut tavaran kuljetettavakseen, on vastuussa kuljetuksesta koko matkan ajan tavaran toimittamiseen asti. Nykyisin soveltuvia laatuperusteita ovat sovitun toimitusajan noudattaminen, toimitukseen liittyvistä ongelmista tiedottaminen asiakkaille sekä kuljetustoimeksiantoon liittyvä tietty jousto.Kuljetettavan tavaran katoamisesta ja vahingoittumisesta maksettavan korvauksen määräksi vahvistetaan 75 euroa bruttokilogrammaa vahingoittunutta tavaraa kohti. Tällainen vuoden 1980 COTIF-sopimuksen CIM-määräyksissä käyttöön otetun määrän kolminkertaistaminen voidaan perustella kuljetettujen tavaroiden keskimääräisen arvon nousulla viimeksi kuluneiden 25 vuoden aikana. Junavuoron peruuttaminen joko rautatieyrityksestä tai tavaraliikenneasiakkaasta johtuvasta syystä voi johtaa korvaukseen, jonka määrä riippuu siitä, miten paljon ennen lähtöaikaa peruutuksesta on ilmoitettu. Tämä vastaa kansallisten tavaraliikennemarkkinoiden nykyisiä käytäntöjä.Myöhästymisistä suoritettavien korvausten määrää voi mukauttaa myöhästymisen vakavuuden ja kuljetuksen lajin mukaan eli riippuen siitä, onko kyseessä kokojuna, vaunukuorma vai liikennejärjestelmä, jonka keskuksena on liikenteen solmukohta kuten terminaali tai järjestelyratapiha. Kokojunien osalta asetuksessa säädetään kuitenkin, että korvaus on vähintään 5 ja enintään 25 prosenttia kuljetuksen hinnasta. Nykyisin näistä määristä neuvotellaan käytännössä erityisesti kansainvälisissä yhdistetyissä kuljetuksissa. CIM-määräyksiin sen sijaan ei sisälly vähimmäiskorvauksia myöhästymistapauksessa, mutta niissä määrätään enimmäiskorvauksesta, joka voi olla jopa neljä kertaa kuljetuksen hinta.Sopimuspuolten on sovittava asianmukaisesta seurantajärjestelmästä, jolla kaikki sopimusvaatimusten mahdolliset noudattamatta jättämiset voidaan dokumentoida yksiselitteisesti. Korvausvastuun soveltamatta jättämisen osalta otetaan huomioon tavalliset vakioedellytykset kuten tuottamus, ylivoimainen este ja väistämättömät olosuhteet. Jos kuljetuksen myöhästymiseen johtaneesta liikenteen häiriöstä on vastuussa infrastruktuurin haltija, tämä on korvausvelvollinen rautatieyritykselle.Komissio odottaa ehdotetun korvausjärjestelmän kannustavan tehokkaasti rautatieyrityksiä parantamaan tavaraliikennepalvelujensa tuottamisen tehokkuutta ja joustavuutta. Jotta laatuun olisi mahdollista vaikuttaa positiivisesti, korvausjärjestelmiä ei saa tukea aiheettomasti valtiontukitoimenpiteillä. Komissio onkin päättänyt varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset rautateiden tavaraliikennemarkkinoilla. Rautatieyrityksille ehdotetusta järjestelmästä aiheutuvia hyötyjä ovat kustannussäästöt, joita voi olla seurauksena henkilöstön ja junavaunujen käytön organisoinnin parantumisesta, nykyaikaisen tietotekniikan käytöstä, jolla mahdollistetaan junien ja vaunujen reaaliaikainen seuranta ja jäljittäminen kansainvälisillä reiteillä, sekä joustavuuden lisäämisestä asiakkaiden tarpeiden mukaisesti siten heikentämättä kuitenkaan turvallisuustasoa. Korvausjärjestelmän aiheuttamat muutokset johtavat laadun paranemiseen asiakkaiden kannalta, ja tämä voi lisätä rautateiden tavaraliikennepalvelujen kysyntää. Ehdotetusta järjestelmästä aiheutuvan taloudellisen hyödyn kokonaisarvoksi on arvioitu 15 jäsenvaltion EU:ssa noin 70 miljoonaa euroa vuodessa.2004/0050 (COD)Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rautateiden tavaraliikennepalveluja koskevien sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuvasta korvauksestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen [3],[3] EUVL C , , s. .ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [4],[4] EUVL C , , s. .ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [5],[5] EUVL C , , s. .noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [6],[6] EUVL C , , s. .sekä katsovat seuraavaa:(1) Yhteisen liikennepolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää parantaa rautateiden tavaraliikennepalvelujen kilpailukykyä siten, että mahdollistetaan liikennejärjestelmän tasapainottamisen edellyttämät liikennemuotosiirtymät.(2) Laatuindikaattorit ja markkinaosuuksien kehitys ovat osoittaneet, että palvelun laadun puutteet ovat nykyisin suurena esteenä rautateiden tavaraliikennepalvelujen kehittämiselle yhteisössä.(3) Rautateiden tavaraliikenteen heikon laadun yksi tärkeä syy on taloudellisten ja sopimusperusteisten kannustimien puute. COTIF-yleissopimuksen+ [7] CIM-liitteen nykyiset määräykset, jotka koskevat rautateiden tavaraliikenneasiakkaille maksettavia korvauksia, eivät sisällä tehokkaita laatukannustimia. Sen vuoksi tarvitaan erityisiä sääntelytoimenpiteitä, joilla voidaan parantaa palvelun laatua ja palauttaa asiakkaiden luottamus rautateiden tavaraliikennepalveluihin.[7] COTIF/CIV-CIM, kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus, tehty 9 päivänä toukokuuta 1980.(4) Rautatieverkon käyttöoikeuden avaaminen rautateiden kansainvälisille tavaraliikennepalveluille ja siitä seuraava kilpailun lisääntyminen voisivat kannustaa markkinoiden toimijoita parantamaan palvelujensa hintaa ja laatua.(5) Todennäköisesti kilpailu lisääntyy kuitenkin todennäköisesti hitaasti ja vähitellen, minkä vuoksi nykyisillä kansallisilla rautateiden tavaraliikenteen harjoittajilla säilyy määräävä markkina-asema vielä vuosia. Kansallisten tavaraliikenneyritysten määräävän markkina-aseman vuoksi useimmat rautateiden tavaraliikenneasiakkaat eivät voi tehdä kuljetussopimuksia oikeudenmukaisin ja tyydyttävin ehdoin. Sen vuoksi on tarpeen säätää kuljetussopimuksiin sovellettavista pakollisista vähimmäisvaatimuksista ja korvausjärjestelmästä.(6) Korvausjärjestelmän olisi katettava kuljetettavien tavaroiden katoaminen ja vahingoittuminen, toimitusten myöhästymiset ja peruutukset sekä korvaukset muiden kuljetussopimuksessa vahvistettujen laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä. Korvausjärjestelmässä olisi otettava huomioon myös kuljetussopimuksen soveltamisala. Kokonaista junaa (kokojuna) koskevat kuljetussopimukset olisi sen vuoksi erotettava sopimuksista, jotka koskevat paikkaa junassa (vaunukuorma), koska kokojunan tapauksessa asiakkaan riski on suurempi ja koska vaunukuormalähetyksen tapauksessa myöhästymistä koskevan korvausvastuun määritteleminen on vaikeaa.(7) Tietynlaatuista palvelua toimittamaan sitoutuneella rautatieyrityksellä olisi oltava takautumisoikeus infrastruktuurin haltijoita kohtaan, jos nämä ovat vastuussa tapahtumista, joilla on kielteisiä vaikutuksia rautatieyrityksen mahdollisuuksiin toimittaa tietynlaatuista palvelua.(8) Tämän asetuksen vaikutuksia olisi tarkasteltava erityisesti suhteessa rautateiden asianomaisten tavaraliikennemarkkinoiden kilpailun kehittymiseen.(9) Tämän asetuksen tavoitetta, joka on yhteisön rautateiden tavaraliikennepalvelujen laadun parantaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska rautateiden tavaraliikenteeseen liittyy merkittäviä kansainvälisiä ulottuvuuksia, vaan ne voidaan yhteensovitetun rajatylittävän toiminnan tarpeen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Kohde ja soveltamisalaTässä asetuksessa säädetään rautatieyritysten ja rautateiden tavaraliikenneasiakkaiden velvollisuudesta määritellä rautateiden tavaraliikennepalveluille laatuvaatimukset sekä korvaukset tapauksissa, joissa kuljetussopimuksen laatuvaatimuksia ei ole noudatettu.Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin kansallisiin ja kansainvälisiin rautateiden tavaraliikennepalveluihin yhteisössä. Sitä sovelletaan myös kuljetuksiin, jotka suoritetaan kolmansiin maihin, näistä maista tai niiden läpi, jos yhteisö on tehnyt tämän asetuksen kohdetta koskevan sopimuksen kyseisen kolmannen maan kanssa.2 artikla MääritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaan:a) 'rautatieyrityksellä' julkista tai yksityistä yritystä, jolla on yhteisön sovellettavan lainsäädännön mukainen toimilupa ja joka päätoimenaan tarjoaa rautateiden henkilö- ja/tai tavarankuljetuspalveluja ja joka on velvollinen toimittamaan vetopalvelun; tämä koskee myös yrityksiä, jotka tarjoavat ainoastaan vetopalvelua;b) 'rautateiden tavaraliikenneasiakkaalla' julkista tai yksityistä yritystä, joka tekee rautatieyrityksen kanssa sopimuksen minkä tahansa rautateiden tavaraliikennepalvelun toimittamisesta;c) 'kokojunalla' rautatieliikennepalvelua, jossa asiakas ostaa rautatieyritykseltä vetopalvelun vähintään yhteen junaan, joka on asiakkaan muodostama, jolla on kyseistä asiakasta varten laadittu aikataulu ja josta esitetään erillinen lasku;d) 'vaunukuormalla' rautatieliikennepalvelua, jossa asiakas ostaa rautatieyritykseltä vähintään yhden vaunun kuljetuksen junassa, joka on rautatieyrityksen muodostama, jolla on kyseisen rautatieyrityksen laatima aikataulu, jota tarjotaan useille asiakkaille ja josta rautatieyritys esittää laskun kullekin asiakkaalle;e) 'infrastruktuurin haltijalla' elintä tai yritystä, joka on vastuussa erityisesti rautatieinfrastruktuurin perustamisesta ja ylläpidosta; tähän voi sisältyä myös infrastruktuurin valvonta- ja turvajärjestelmien hallinnointi;f) 'kuljetussopimuksella' rautatieyrityksen ja rautateiden tavaraliikenneasiakkaan välistä sopimusta rautateiden tavaraliikennepalvelujen suorittamisesta.3 artikla Sopimusperusteiset laatuvaatimuksetRautateiden tavaraliikennepalvelujen laatuvaatimusten on perustuttava sopimuspuolten väliseen sopimukseen, josta johtuu oikeuksia ja velvollisuuksia ja jossa otetaan huomioon kuljetussopimukseen liittyvät erityisolosuhteet.Kuljetussopimuksessa on määriteltävä yksityiskohtaisesti kaikki asianomaisten palvelujen laatuvaatimukset. Kuljetussopimus on mitätön, jos siihen ei sisälly seuraavia laatuvaatimuksia:(a) rautatieyrityksen ja rautateiden tavaraliikenneasiakkaan sopimat määräajat tavaroiden, vaunujen tai junien luovutukselle;(b) saapumisaika ja korvaus myöhästymisistä;(c) korvaus tavaroiden katoamisesta tai vahingoittumisesta;(d) korvaus rautatieyrityksen peruuttaessa junavuoron;(e) korvaus rautateiden tavaraliikenneasiakkaan peruuttaessa junavuoron;(f) sopimuspuolten määrittelemä laadunseurantajärjestelmä.4 artikla Korvausperiaatteet tapauksissa, joissa rautatieyritys ei noudata sopimusperusteisia laatuvaatimuksiaJos rautatieyritys ei täytä sopimusperusteisia laatuvaatimuksia kuljetussopimuksessa määritellyn laadunseurantajärjestelmän mukaisesti, sen on maksettava rautateiden tavaraliikenteen asiakkaalle korvaus.Rautatieyrityksellä on korvausvastuu erityisesti seuraavista:(a) kuljetettavien tavaroiden katoaminen tai vahingoittuminen;(b) sovittujen saapumisaikojen noudattamatta jättäminen;(c) rautatieyrityksestä johtuva junavuoron peruuttaminen;(d) mikä tahansa muu sellaisten sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättäminen, jotka sopimuspuolet ovat määritelleet yhteisesti kuljetussopimuksessa.5 artikla Korvausperiaatteet tapauksissa, joissa rautateiden tavaraliikenneasiakas ei noudata sopimusperusteisia laatuvaatimuksiaJos rautateiden tavaraliikenneasiakas ei täytä sopimusperusteisia laatuvaatimuksia kuljetussopimuksessa määritellyn laadunseurantajärjestelmän mukaisesti, rautateiden tavaraliikenneasiakkaan on maksettava rautatieyritykselle korvaus.Rautateiden tavaraliikenneasiakkaalla on korvausvastuu erityisesti seuraavista:(e) sovittujen luovutusaikojen noudattamatta jättäminen;(f) rautateiden tavaraliikenneasiakkaasta johtuva junavuoron peruuttaminen.6 artikla Korvaus kuljetettavan tavaran katoamisestaJos kuljetettava tavara tai osa siitä katoaa, rautatieyrityksen on maksettava korvaus, joka lasketaan sen mukaan, mikä on tavaran markkinahinta luovutuspaikassa luovutusajankohtana.Korvaus on enintään 75 euroa puuttuvan bruttomassan kilogrammalta, ellei kuljetussopimukseen sisälly hankintaetuilmoitusta tai arvoilmoitusta. Tällaisissa tapauksissa ilmoitettu arvo tai hankintaetu on korvauksen enimmäismäärä.7 artikla Korvaus kuljetettavan tavaran vahingoittumisestaJos kuljetettava tavara tai osa siitä vahingoittuu, rautatieyrityksen on maksettava korvaus, joka lasketaan sen mukaan, mikä on tavaran arvonmenetys määriteltynä luovutuspaikan ja luovutusajankohdan markkinahinnan perusteella.Korvaus on enintään 75 euroa vahingoittuneen bruttomassan kilogrammalta, ellei kuljetussopimukseen sisälly hankintaetuilmoitusta tai arvoilmoitusta. Tällaisissa tapauksissa ilmoitettu arvo tai hankintaetu on korvauksen enimmäismäärä.8 artikla Korvaukset myöhästymisistä1. Jos kuljetussopimuksessa sovitusta saapumisajasta myöhästytään, rautatieyrityksen on maksettava korvaus, joka määritetään kuljetussopimuksen sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella.Kokojunien osalta korvaus on vähintään 5 prosenttia ja enintään 25 prosenttia kuljetuksen hinnasta.Vaunukuorman tapauksessa sopimuspuolet päättävät korvauksen määrästä yhteisesti kuljetussopimuksessa ottaen huomioon vaunukuormaliikenteen erityispiirteet.2. Kokojunajärjestelmässä, jonka keskuksena on liikenteen solmukohta, 1 kohdassa mainittua korvausjärjestelmää sovelletaan yksittäisiin vaunuihin yhden vaunun kuljetuksen hinnan perusteella.3. Jos rautateiden tavaraliikenneasiakas ei täytä tavaran, vaunujen tai junien sovittuja luovutusaikoja koskevia sopimusvaatimuksia, rautateiden tavaraliikenneasiakkaan on maksettava oikeudenmukainen ja aiheellinen korvaus, jonka sopimuspuolet määrittelevät yhteisesti kuljetussopimuksessa.9 artiklaKorvaukset myöhästymisiä koskevan tiedottamisen puutteellisuudestaJos rautatieyritys ei pyri asianmukaisin tavoin ja riittävää huolellisuutta noudattaen tiedottamaan rautateiden tavaraliikenneasiakkaalle mahdollisesta myöhästymisestä ennen sovittua saapumisaikaa, rautatieyrityksen on maksettava korvaus, jonka sopimuspuolet määrittelevät yhteisesti kuljetussopimuksessa.Korvauksen määrän on oltava vähintään viisi prosenttia kuljetuksen hinnasta.10 artikla Korvaus välillisistä vahingoistaJos kuljetussopimuksessa sovitun saapumisajan ylittymisestä on seurauksena tavaran katoaminen tai vahingoittuminen, rautatieyrityksen on maksettava todistetusta katoamisesta tai vahingoittumisesta korvaus, joka on enintään kuljetuksen hinta nelinkertaisena.Tämä korvaus on maksettava 8 artiklassa säädetyn korvauksen lisäksi.11 artikla Korvaus rautatieyrityksen peruuttaessa junavuoronSopimuspuolten on vahvistettava yhteisesti kuljetussopimuksessa korvauksen määrä, joka on suoritettava rautatieyrityksen peruuttaessa junavuoron.12 artikla Korvaus rautateiden tavaraliikenneasiakkaan peruuttaessa junavuoronSopimuspuolten on vahvistettava yhteisesti kuljetussopimuksessa korvauksen määrä, joka on suoritettava rautateiden tavaraliikenneasiakkaan peruuttaessa junavuoron.13 artikla Korvaus tapauksessa, jossa kuljetettavasta tavarasta on tehty arvoilmoitusRautatieyritys ja rautateiden tavaraliikenneasiakas voivat sopia kuljetussopimuksessa, että rautateiden tavaraliikenneasiakas ilmoittaa kuljetettavan tavaran arvon sen ylittäessä 6 artiklassa säädetyn rajan. Tällaisessa tapauksessa 6 artiklassa säädetyn rajan sijasta sovelletaan ilmoitettua määrää.14 artikla Korvaus hankintaedun tapauksessaRautatieyritys ja rautateiden tavaraliikenneasiakas voivat sopia kuljetussopimuksessa, että rautateiden tavaraliikenneasiakas tekee hankintaetuilmoituksen katoamisen, vahingoittumisen tai myöhästymisen varalta. Jos on tehty hankintaetuilmoitus, katoamisesta tai vahingoittumisesta voi vaatia 6, 7, 8 ja 10 artiklassa säädetyn korvauksen lisäksi lisäkorvausta ilmoitettuun määrään asti.15 artikla Korvausvastuusta vapautuminenKorvausta ei tarvitse suorittaa seuraavien edellytysten vallitessa:(a) Rautateiden tavaraliikenneasiakkaan tai rautatieyrityksen tuottamus(b) Kolmannen osapuolen tuottamus tai muut toimi(c) Ylivoimainen este(d) Olosuhteet, joita rautatieyritys tai rautateiden tavaraliikenneasiakas ei ole voinut välttää ja joiden seurauksia se ei ole voinut estää, vaikka niistä on tiedotettu hyvissä ajoin.16 artikla Rautatieyritysten vastuuSopimuksen tekevä rautatieyritys, joka on ottanut tavaran kuljetettavakseen, on vastuussa kuljetuksesta koko matkan sen päättymiseen asti, mukaan luettuna junavaunujen tai junien käsittely ja/tai uudelleenlastaus.Riippumatta siitä, miten kuljetukseen osallistuvien rautatieyritysten kuljetuspalvelu on järjestetty, kuljetussopimuksessa määritellyt laatuvaatimukset sitovat kaikkia rautatieyrityksiä, jotka osallistuvat tosiasiallisesti tai oikeudellisesti palvelun toteuttamiseen.17 artikla Rautatieyrityksen korvausvastuu omille palveluntarjoajilleenRautatieyrityksellä on korvausvastuu omille palveluntarjoajilleen ja muille henkilöille, infrastruktuurin haltijat mukaan luettuina, joiden palveluja se käyttää kuljetuspalvelun toteuttamiseen, jos nämä palveluntarjoajat ja muut henkilöt toimivat tehtäviensä puitteissa.18 artikla Toimet infrastruktuurin haltijaa vastaanJos vastuu tämän asetuksen mukaisesta korvauksesta, josta aiheutuu taloudellinen menetys rautatieyritykselle, kuuluu infrastruktuurin haltijalle, rautatieyritys maksaa aiheellisen korvauksen rautateiden tavaraliikenneasiakkaalle.Rautatieyrityksellä on oikeus vaatia rautateiden tavaraliikenneasiakkaalle maksamansa korvaus takaisin infrastruktuurin haltijalta. Tämä infrastruktuurin haltijan korvausvastuu ei rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/14/EY [8] 11 artiklassa säädetyn suorituskannustinjärjestelmän soveltamista.[8] EUVL L 75, 15.3.2001, s. 29.19 artikla Laatusitoumusten noudattamisen seurantaKuljetussopimukseen on sisällyttävä määräyksiä asianmukaisesta järjestelmästä, jolla seurataan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien palvelujen sopimusperusteisten laatusitoumusten noudattamista.20 artikla KertomusKomissio antaa tammikuuhun 2009 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja sen vaikutuksista erityisesti rautateiden tavaraliikennepalvelujen suoritustasoon. Kertomukseen liitetään tarvittaessa säädösehdotuksia.21 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaVAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET)Ehdotuksen nimiRautateiden tavaraliikennepalveluja koskevien sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuvat korvauksetAsiakirjan viitenumeroNumeroEhdotus1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate?Yksi yhteisön rautatiepolitiikan tavoitteista on rautateiden tavaraliikenteen suoritustason parantaminen. Komissio katsoo, että rautateiden tavaraliikenteen suoritustasoa voidaan parhaiten parantaa EU:ssa aloitetulla markkinoiden yhdentämisellä. Rautateiden tavaraliikenteen markkinoiden avaaminen ja kilpailun lisääminen, joita tuetaan soveltamalla rautateiden turvallisuutta koskevia yhteisiä sääntöjä ja hajanaisten kansallisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta edistäviä toimenpiteitä, ovat keinoja, joilla suoritustasoa voidaan parantaa. Kilpailun lisääntyminen on kuitenkin asteittaista, ja myös sen palvelun laatua parantavat vaikutukset toteutuvat vähitellen. Suoritustasoa olisi kuitenkin tärkeää tehostaa nopeasti, jotta rautateiden tavaraliikenneasiakkaat voidaan saada vakuuttuneiksi rautatiekuljetusten jatkuvan käytön eduista tai muuttamaan logistiikkaprosessejaan rautatiekuljetuksia suosiviksi. Sen vuoksi komissio on vahvasti sitä mieltä, että tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla asiakkaat saadaan vakuuttuneiksi rautateiden tavaraliikennepalvelujen luotettavuudesta. Komissio katsoo, että sopimusperusteisten laatuvaatimusten noudattamatta jättämistä koskeva asetus on sopiva väline tämän tavoitteen saavuttamiseksi.Rautateiden tavaraliikenteen korvausjärjestelyt edellyttävät EU:n toimia, koska jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä antaneet asiasta kansallista lainsäädäntöä. Vaikka jäsenvaltiot säätäisivät omia lakejaan, vaarana on, että rautatieyritykset joutuisivat järjestelmien erilaisuuden vuoksi toimimaan vaihtelevilla liiketoimintaedellytyksillä, jotka saattaisivat johtaa huomattavaan kilpailun vääristymiseen kansainvälisillä kuljetusreiteillä. Korvauksia koskevien EU-sääntöjen olisi katettava sekä kansainväliset että kansalliset palvelut, koska ne ovat niin läheisesti liitoksissa toisiinsa, että niitä varten ei pystytä luomaan erillisiä järjestelyjä.Vaikutus yritystoimintaan2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee?- Yritystoiminnan alatEhdotus vaikuttaa kaikkiin rautatieyrityksiin, jotka tuottavat rautateiden tavaraliikennepalveluja EU:ssa, sekä näiden asiakkaisiin (esimerkiksi lähettäjiin, huolitsijoihin, yhdistettyjen kuljetusten harjoittajiin ja niin edelleen). Lisäksi sillä on vaikutusta infrastruktuurin haltijoihin, jotka tarjoavat näiden rautatieyritysten palveluihin tarvittavan infrastruktuurikapasiteetin.- Yritysten koko (pienten ja keskisuurten yritysten osuus)Ehdotus vaikuttaa lähinnä kunkin jäsenvaltion määräävässä asemassa olevaan perinteiseen rautateiden tavaraliikenneyritykseen sekä kansallisiin infrastruktuurin haltijoihin, joilla on tavallisesti monopoliasema. Asetuksen säännöksillä on kuitenkin vaikutusta myös pieniin ja keskisuuriin rautatieyrityksiin, joita toimii joidenkin jäsenvaltioiden tavaraliikennemarkkinoilla.- Ovatko yritykset keskittyneet yhteisön tietylle maantieteelliselle alueelle?Ehdotus vaikuttaa kaikkiin yhteisön alueisiin, joilla on rautatieinfrastruktuuria ja joilla tarjotaan rautateiden tavaraliikennepalveluja.3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta?Rautatieyritysten, joita ehdotus koskee, on sitouduttava noudattamaan asiakkaidensa kanssa sovittuja palvelun laatua koskevia järjestelyjä, perustamaan laadun seurantajärjestelmä yhdessä asiakkaiden kanssa sekä mahdollisesti tekemään tuotantoprosesseihinsa mukautuksia, joita sovittujen laatuvaatimusten noudattaminen edellyttää. Infrastruktuurin haltijoiden on tehtävä laatua koskevia sopimusjärjestelyjä infrastruktuuriaan käyttävien rautatieyritysten kanssa.4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset?Komissio odottaa ehdotetun korvausjärjestelmän kannustavan tehokkaasti rautatieyrityksiä parantamaan tavaraliikennepalvelujensa tuottamisen tehokkuutta ja joustavuutta. Rautatieyrityksille ehdotetusta järjestelmästä aiheutuvia hyötyjä ovat kustannussäästöt, joita voi olla seurauksena henkilöstön ja junavaunujen käytön organisoinnin parantumisesta, nykyaikaisen tietotekniikan käytöstä, jolla mahdollistetaan junien ja vaunujen reaaliaikainen seuranta ja jäljittäminen kansainvälisillä reiteillä, sekä joustavuuden lisäämisestä asiakkaiden tarpeiden mukaisesti heikentämättä kuitenkaan turvallisuustasoa. Korvausjärjestelmän aiheuttamat muutokset johtavat laadun paranemiseen asiakkaiden kannalta, ja tämä voi lisätä rautateiden tavaraliikennepalvelujen kysyntää.Komissio on tilannut tutkimuksen rautateiden tavaraliikenteen korvausjärjestelyjen käsitteellisistä, oikeudellisista ja taloudellisista näkökohdista. Tutkimuksen tehnyt konsultti arvioi järjestelmästä saatavan yleisen taloudellisen nettohyödyn arvoksi noin 70 miljoonaa euroa vuodessa 15 jäsenvaltion EU:ssa.- työllisyyteen?Ehdotuksella ei todennäköisesti ole vaikutusta työllisyyteen. Rautateiden korvausjärjestelyjen täytäntöönpano kannustaa rautatieyrityksiä käyttämään henkilöstöään tehokkaammin. Tämä voi johtaa työllisyyden alenemiseen. Rautateiden tavaraliikennepalvelujen odotettu kysynnän lisääntyminen palvelujen laadun parantuessa voi kuitenkin johtaa lisähenkilöstön palvelukseen ottamiseen, mikä tasapainottaisi tuottavuuden kasvun negatiivisia vaikutuksia työllisyyteen.- investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen?Ehdotuksesta voi todennäköisesti seurata joitakin investointeja esimerkiksi uuteen liikkuvaan kalustoon, jolla on aikaisempaa parempi suorituskyky.- yritysten kilpailukykyyn?Komissio odottaa vaikutuksen yritysten kilpailukykyyn olevan yleisesti positiivinen.5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)?Ehdotukseen ei sisälly toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet, koska pienten rautatieyritysten palvelujen laatu yleensä on jo nyt muita parempi. Monissa tapauksissa niihin ei siis kohdistuisi suoria vaikutuksia.Kuuleminen6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien kantojen pääpiirteetKomission ehdotuksen keskeisistä säännöksistä on kuultu rautateiden tavaraliikennemarkkinoiden toimijoiden eurooppalaisia yhteenliittymiä (kuten CER, ERFA, UIRR, UIP, ERFCP ja EIM). Lisäksi kaikkia toimijoita, jäsenvaltiot mukaan luettuina, on kuultu komission tilaaman, tavaraliikenteen korvausjärjestelyjen käsitteellisiä, oikeudellisia ja taloudellisia näkökohtia koskevan tutkimuksen tuloksista.Sidosryhmien näkemykset ovat varsin vaihtelevia. Asiakkaiden edustajat kannattavat yleensä ehdotuksen keskeisiä säännöksiä, mutta perinteisiä rautatieyrityksiä edustava CER vastustaa tiukasti asetusluonnosta. Ensiksi mainitut odottavat hyötyvänsä aloitteesta, kun taas jälkimmäinen keskittyy korvausjärjestelyjen toteuttamisen kustannusvaikutuksiin. ERFA ja EIM suhtautuvat ehdotukseen jokseenkin neutraalisti. Kun eri sidosryhmiltä kysyttiin mielipidettä lainsäädäntöehdotuksesta, kaikki sidosryhmät, myös jäsenvaltiot, kannattivat kevyttä sääntelyä, joka jättäisi rautateiden tavaraliikennemarkkinoiden toimijoille mahdollisimman paljon sopimusvapautta yritysten välisissä suhteissa.


				|

		52011PC0610

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi /* KOM/2011/0610 lopullinen - 2011/0272 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Ehdotus on toinen osa komission toimista,
joilla se täyttää asetuksen (EY) N:o 1082/2006 17 artiklalla asetetun
velvoitteen. Komissio toimitti 29. heinäkuuta 2011 kertomuksen kyseisen
asetuksen soveltamisesta[1].
Kertomuksessa nimettiin alueet, joita voitaisiin parantaa, ja tämä ehdotettu
muutosasetus sisältää ne nimenomaiset muutokset, joilla parannukset voidaan
toteuttaa.
Muutosten taustalla oleva filosofia voidaan
tiivistää kolmeen avainsanaan: jatkuvuus, selkeys ja joustavuus.
–
Jatkuvuus: EAYY:n
perusluonne ei muutu, eikä yhdenkään nykyisen EAYY:n tarvitse muuttaa
perussääntöään tai toimintatapaansa;
–
Selkeys: asetusta
muutetaan a) Lissabonin sopimuksen huomioon ottamiseksi, b) tiettyjen
sekaannusta aiheuttaneiden seikkojen yksinkertaistamiseksi ja selkeyttämiseksi
ja c) EAYY:iden perustamiseen ja toimintaan liittyvän näkyvyyden ja viestinnän
parantamiseksi;
–
Joustavuus:
laajennetaan EAYY:iden toiminnan tavoitteet kaikkiin alueellisen yhteistyön
näkökohtiin (sen sijaan, että ”ensisijaisesti” hallinnoitaisiin EAKR:sta
rahoitettuja ohjelmia ja hankkeita) ja tarjoamalla oikeusperustan, jonka kautta
kolmansien maiden viranomaiset ja alueet voivat osallistua yhtymään jäseninä.
2.           SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN
Asetus pohjautuu laajaan sidosryhmien
kuulemiseen, johon osallistui jäsenvaltioita ja alueita sekä olemassa olevien
ja suunniteltujen EAYY:iden jäseniä. Alueiden komitea toimii EAYY:itä koskevien
tietojen vaihtamisen foorumina[2],
ja se on ollut erityisen merkittävä yhteistyökumppani. Kertomuksen päätelmiin
ja tämän ehdotuksen sisältöön vaikuttaneita tapahtumia ovat olleet muun muassa
yhteistyössä alueiden komitean kanssa toteutettu kaikkien sidosryhmien
laajamittainen kuuleminen[3]
EAYY-välineen toiminnasta ja sen tuottamasta eurooppalaisesta lisäarvosta,
EAYY:iden eurooppalainen konferenssi 27.–28. tammikuuta 2011, Unkarin
puheenjohtajuuskaudellaan järjestämä konferenssi EAYY:istä ja
monitasohallinnosta 21.–23. maaliskuuta 2011 sekä monet kokoukset Euroopan
parlamentin valiokuntien ja ryhmien kanssa, joista viimeisin pidettiin 22.
kesäkuuta 2011.
Kaikilta ryhmiltä ja etenkin toiminnassa
olevilta ja valmisteilla olevilta EAYY:iltä saatu viesti oli selkeä: väline on
hyödyllinen, ja se voidaan laajentaa kattamaan muutakin kuin alun perin tarkoitettu
toiminta, mutta EAYY:iden toimintaan ja varsinkin niiden perustamiseen
liittyvät menettelyt ovat tarpeettoman monimutkaisia ja väljiä.
Alueiden komitea ehdotti tammikuussa 2011
antamassaan lausunnossa[4],
että EAYY:iden käyttöä voitaisiin edistää rahallisilla ja muilla kannustimilla,
ja jotkin toiminnassa olevat ryhmät kannattivat tätä. Komission kantana
kuitenkin on, että EAYY:n käytön tulisi olla asianomaisten osapuolten vapaa ja
puolueeton valinta, eikä välineen käytön kannustimeksi tarvita muuta kuin siitä
luontaisesti saatava hyöty.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET
NÄKÖKOHDAT
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
(SEUT) 175 artiklan mukaan neuvosto voi päättää sellaisista erityistoimista,
jotka ovat tarpeen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden
edistämiseksi.
Sopimuksen 209 ja 212 artiklan mukaan Euroopan
parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kolmansien maiden kanssa toimenpiteet, jotka
voivat koskea kehitysyhteistyötä.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
EAYY-asetus ei ole varainhoitoa käsittelevä
asetus, eikä sillä ole vaikutuksia unionin tai jäsenvaltioiden talousarvioon.
EAYY:iden rahoitus voi tapahtua paikallisista, alueellisista tai kansallisista
rahastoista, ja EAYY:t voivat toteuttaa toimia, joita osarahoitetaan EU:n
rahastoista.
5.           YHTEENVETO ASETUKSEN SISÄLLÖSTÄ
Tämän muutosasetuksen tarkoituksena on toisaalta
muuttaa tekstiä vastaamaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella
käyttöönotettua terminologiaa ja toisaalta etsiä ratkaisuja edellä mainitussa kertomuksessa
esille tuotuihin heikkouksiin ja alueisiin, joissa on parantamisen varaa.
Muutokset koskevat EAYY:n jäsenyyttä, sopimuksen
ja perussäännön sisältöä, yhtymän tavoitetta, kansallisten
viranomaisten suorittamaa hyväksymismenettelyä, työllisyysasioihin ja
hankintoihin sovellettavaa lainsäädäntöä, suhtautumista EAYY:ihin,
joiden jäsenten vastuu omasta toiminnastaan poikkeaa toisistaan, sekä tiedottamiseen
liittyvien menettelyjen avoimuuden lisäämistä.
Jäsenyyden osalta käytetään uusia oikeusperustoja,
joiden avulla EU:n ulkopuolisten maiden alueet ja elimet voivat olla EAYY:n
jäseniä, olivat muut jäsenet sitten yhdestä tai useammasta jäsenvaltiosta. Myös
yksityisoikeudellisten yhteisöjen jäsenkelpoisuutta selkeytetään.
EAYY:n sopimus ja perussääntö määritellään
uudelleen, ja niiden välistä eroa hyväksymismenettelyssä korostetaan.
Kansallisten viranomaisten suorittaman
hyväksymisen tai hylkäämisen perusteita tarkennetaan, ja ehdotetaan rajattua
arviointiaikaa (arviointiaika on olemassa olevien ja suunniteltujen
EAYY-yhtymien useimmiten mainitsema yksittäinen epäkohta).
EAYY:n työntekijöiden, jotka voivat olla työssä
missä tahansa jäsenvaltiossa, jonka alueella EAYY toimii, verotuksen ja
sosiaaliturvan osalta ehdotetaan unionin säännöstön mukaisia ratkaisuja.
Samanlaista lähestymistapaa ehdotetaan hankintaa koskeviin sääntöihin.
Vastuukysymyksissä ongelmana on ollut se, että
joissakin tapauksissa kansallisen lainsäädännön mukaan paikallis- tai aluetason
elinten vastuuta on rajoitettu, kun taas toisten jäsenvaltioiden
lainsäädännössä säädetään rajoittamattomasta vastuusta. Tähän ehdotetaan
vakuutuspohjaista ratkaisua, jonka pohjana on Eurooppalaisissa
tutkimusinfrastruktuurikonsortioissa (ERIC) käytetty ratkaisu[5].
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle
kaikista antamistaan säännöksistä EAYY-asetukseen tehtyjen muutosten
täytäntöönpanemiseksi, ja kaikkien uusien EAYY:iden on ilmoitettava komissiolle
tavoitteestaan ja jäsenistään, jotta niistä voitaisiin tiedottaa Euroopan
unionin virallisessa lehdessä (C-sarjassa).
2011/0272 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön
yhtymästä (EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 muuttamisesta yhtymien perustamisen ja
toteuttamisen selkeyttämiseksi, yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen alakohdan sekä 209
artiklan 1 kohdan ja 212 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[6],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[7],
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä
(EAYY) 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1082/2006[8],
jäljempänä ’EAYY-asetus’, 17 artiklan mukaisesti komissio antoi 29 päivänä
heinäkuuta 2011 kertomuksen[9]
”Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Eurooppalaisesta
alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006
soveltaminen”.
(2)
Kertomuksessa komissio ilmaisi aikovansa ehdottaa
EAYY-asetukseen joitakin muutoksia, joiden tarkoituksena on helpottaa EAYY:iden
perustamista ja toimintaa sekä selkeyttää joitakin olemassa olevia säännöksiä.
Uusien EAYY:iden perustamiseen liittyvät esteet olisi poistettava, ja nykyisten
EAYY:iden toiminnan jatkuvuutta olisi ylläpidettävä ja tuettava, jotta EAYY:itä
voitaisiin käyttää laajemmalti edistämään julkisten laitosten yhteistyötä ja
politiikan johdonmukaisuutta ilman, että siitä aiheutuu lisäkuormitusta
kansallisille tai EU:n hallintoviranomaisille.
(3)
EAYY:n perustamisesta päättävät sen jäsenet ja
niiden kansalliset viranomaiset, eikä perustamiseen liity automaattisesti
unionin tason oikeudellisia tai rahoituksellisia etuja.
(4)
Lissabonin sopimuksella koheesiopolitiikkaan
tuotiin alueellisen ulottuvuus ja ’yhteisö’ korvattiin ’unionilla’.
EAYY-asetuksessa olisi sen vuoksi käytettävä uutta vastaavaa terminologiaa.
(5)
Tähän mennessä perustetuista EAYY:istä saadut
kokemukset osoittavat, että tätä uutta oikeudellista välinettä käytetään myös
muiden EU:n politiikkojen täytäntöönpanoon liittyvässä yhteistyössä. EAYY:iden
vaikuttavuutta ja tehokkuutta olisi lisättävä laajentamalla niiden toiminnan
luonnetta.
(6)
EAYY:t toimivat luontaisesti useammassa kuin
yhdessä jäsenvaltiossa. Ennen muutoksia EAYY-asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa
säädetään, että sopimuksessa ja perussäännössä voidaan määrätä, mitä lakia
sovelletaan mihinkin kysymyksiin ja että etusijalla on – kyseisessä artiklassa
säädetyssä lakien soveltamisjärjestyksessä – sen jäsenvaltion, jossa EAYY:n
kotipaikka on, kansallinen lainsäädäntö; tämä asia olisi näin ollen
selkeytettävä. Sovellettavaa lakia koskevat määräykset olisi laajennettava koskemaan
EAYY:n toimia ja toimintaa.
(7)
Koska paikallisten ja alueellisten elinten asemat
voivat erota toisistaan eri jäsenvaltioissa, toimivalta voi olla rajan yhdellä
puolella aluetasolla ja toisella puolella kansallisella tasolla, erityisesti
pienissä tai keskusjohtoisissa jäsenvaltioissa. Sen vuoksi olisi selvennettävä,
että kansalliset viranomaiset voivat olla jäsenvaltioiden rinnalla EAYY:n
jäseniä.
(8)
EAYY-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdan
mukaan yksityisoikeudelliset yhteisöt voivat olla EAYY:n jäseniä edellyttäen,
että ne katsotaan julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja
palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31
päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
2004/18/EY[10]
1 artiklan 9 kohdassa tarkoitetuiksi julkisoikeudellisiksi laitoksiksi, joten
EAYY-yhtymien avulla voidaan tulevaisuudessa yhteisesti hallinnoida yleisiin
taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tai infrastruktuureja. Myös
muut yksityis- tai julkisoikeudelliset toimijat voivat siis olla EAYY:n
jäseniä. Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla
toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä
maaliskuuta 2004 annetun direktiivin 2004/17/EY[11] 2 artiklan
1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ’julkiset yritykset olisi myös luettava
mukaan.
(9)
SEUT-sopimuksen 175 artiklan kolmannen kohdan
mukaan mainittuun määräykseen perustuvaan lainsäädäntöön ei voida sisällyttää
kolmansien maiden yhteisöjä. EAYY-asetuksessa ei nimenomaisesti kielletä
kolmansien maiden yhteisöjä osallistumasta tämän asetuksen mukaisesti
muodostettuun EAYY:hyn, jos se sallitaan kolmannen maan lainsäädännössä tai
jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisissä sopimuksissa.
(10)
Kokemuksen mukaan jäsenvaltioiden jäsenkelpoisia
elimiä vastaavien kolmansien maiden viranomaisten tai muiden elinten
osallistuminen on aiheuttanut vaikeuksia täytäntöönpanossa. Kahdesta tai
useammasta jäsenvaltiosta peräisin olevien jäsenten perustamaan EAYY:hyn
osallistuminen on kuitenkin vain yksi osa unionin sisäistä ja jäsenvaltioiden
välistä yhteistyötä. Näin ollen osallistumista olisi selkeytettävä käyttämättä
SEUT-sopimuksen eri oikeusperustaa.
(11)
Euroopan alueellista yhteistyötä on vuodesta 1990
tuettu koheesiopoliittisin rahoitusvälinein, jolloin yhteistyö on aina ollut
mahdollista rajallisessa määrässä tapauksia vain yhden jäsenvaltion ja jonkin
kolmannen maan välillä. Näin ollen oikeudellinen väline EAYY olisi avattava
myös tällaisia yhteistyömuotoja varten.
(12)
Koska kaudella 2014–2020 tulee saataville erityinen
lisämääräraha unionin syrjäisimpien alueiden yhteistyöhön, kolmansien maiden
viranomaisten ja elinten ohella mukana pitäisi olla myös SEUT-sopimuksen
liitteessä II lueteltuja merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä
’merentakaiset alueet’, viranomaisia ja elimiä. Perussopimuksen 203 artiklassa
sallitaan tällainen yhteistyö.
(13)
EAYY-asetuksessa erotettiin toisistaan sopimus,
jossa vahvistetaan perustettavan EAYY:n peruselementit, ja perussääntö, jossa
vahvistetaan täytäntöönpanoelementit. Perussäännön oli silti sisällettävä
kaikki sopimuksen määräykset. Siksi olisi täsmennettävä, että sopimus ja
perussääntö ovat kaksi erillistä asiakirjaa, ja vaikka kumpikin on lähetettävä
jäsenvaltioille, hyväksymismenettely olisi rajattava sopimukseen. Lisäksi
eräiden elementtien, jotka tällä hetkellä sisältyvät perussääntöön, olisikin
sen sijaan sisällyttävä sopimukseen.
(14)
EAYY:iden perustamisesta saatu kokemus on
osoittanut, että jäsenvaltioiden suorittaman hyväksynnän kolmen kuukauden
määräaikaa on harvoin noudatettu. Määräaika olisi siksi pidennettävä kuuteen
kuukauteen. Jotta kyseisen määräajan jälkeen syntyisi oikeusvarmuus, sopimus
olisi katsottava hyväksytyksi hiljaisella sopimuksella. Jäsenvaltiot voivat
soveltaa kansallisia sääntöjä hyväksynnässä noudatettavaan menettelyyn, ja ne
voivat luoda erityisiä sääntöjä EAYY-asetuksen täytäntöön panevien kansallisten
sääntöjen puitteissa, joten poikkeuksia kuuden kuukauden jälkeistä hiljaista
sopimusta koskevaan sääntöön ei pitäisi sallia.
(15)
Olisi täsmennettävä, että jäsenvaltioiden on
hyväksyttävä sopimus, paitsi jos ne katsovat, että mukaan tulevan jäsenen
osallistuminen ei ole EAYY-asetuksen, EAYY:n toimintaa koskevien
sopimusluonnoksessa vahvistettujen unionin lainsäädännön muiden säännösten tai
mukaan tulevan jäsenen toimivaltaa koskevasta kansallisesta aineellisesta
oikeudesta tehdyn sopimusluonnoksen mukaista, tai että tällainen osallistuminen
ei ole perusteltua kyseisen jäsenvaltion yleisen edun tai yhteiskuntapolitiikan
vuoksi, ja tarkastelusta olisi jätettävä pois kaikki kansalliset lait, joissa
edellytetään muita tai tiukempia sääntöjä ja menettelyjä kuin EAYY-asetuksessa.
(16)
Koska EAYY-asetusta ei voida soveltaa kolmansissa
maissa tai merentakaisilla alueilla, olisi täsmennettävä, että jäsenvaltion,
jossa ehdotetun EAYY:n kotipaikka tulee sijaitsemaan, olisi lainsäädäntönsä
nojalla perustettujen mukaan tulevien jäsenten osallistumista hyväksyessään
taattava, että kyseisissä kolmansissa maissa tai merentakaisilla alueilla
sovelletaan vastaavia edellytyksiä ja menettelyjä kuin EAYY-asetuksessa tai
kansainvälisissä sopimuksissa, eritoten Euroopan neuvoston säännöstössä. Olisi
myös täsmennettävä, että jos osallistujina on useita jäsenvaltioita ja yksi tai
useampi kolmas maa tai merentakainen alue, olisi pidettävä riittävänä, että
tällainen sopimus on tehty kyseisen kolmannen maan tai merentakaisen alueen ja
yhden osallistuvan jäsenvaltion välillä.
(17)
Jotta kannustetaan uusia jäseniä liittymään
olemassa olevaan EAYY:hyn, olisi yksinkertaistettava menettelyjä sopimusten
muuttamiseksi tällaisissa tapauksissa. Muutoksista ei siis tarvitsisi ilmoittaa
kaikille osallistuville jäsenvaltioille, vaan ainoastaan sille jäsenvaltiolle,
jonka kansallisen lainsäädännön nojalla uusi mukaan tuleva jäsen perustetaan.
Jos uusi mukaan tuleva jäsen on peräisin kolmannesta maasta tai merentakaiselta
alueelta, tällaista yksinkertaistamista ei pitäisi soveltaa, jotta kaikki
osallistuvat jäsenvaltiot voivat tarkistaa, onko liittyminen sen yleisen edun
tai yhteiskuntapolitiikan mukaista.
(18)
Koska perussääntö ei tule sisältämään kaikkia
sopimuksen säännöksiä, sekä sopimus että perussääntö olisi rekisteröitävä
ja/tai julkaistava. Avoimuuden vuoksi EAYY:n perustamispäätöstä koskeva
ilmoitus olisi lisäksi julkaistava Euroopan unionin virallisen lehden
C-sarjassa. Johdonmukaisuuden vuoksi kyseinen ilmoitus olisi laadittava
yhteisen mallin mukaisesti.
(19)
EAYY:n tehtävät olisi laajennettava kattamaan
alueellisen yhteistyön yleisen helpottamisen ja edistämisen, mihin kuuluu
alueellisten ja paikallisten kysymysten strateginen suunnittelu ja hallinnointi
koheesiopolitiikan ja unionin muiden politiikkojen mukaisesti; näin
edistettäisiin Eurooppa 2020 -strategiaa tai makroalueellisten strategioiden
täytäntöönpanoa. Lisäksi olisi täsmennettävä, että vähintään yhden jäsenen
kussakin edustettuna olevassa jäsenvaltiossa olisi osoitettava pätevyytensä
EAYY:n tehokkaan täytäntöönpanon tietyllä osa-alueella.
(20)
Tässä yhteydessä olisi todettava, että
EAYY-välineen tarkoitus ei ole vesittää Euroopan neuvoston säännösten
vahvistamia puitteita, jotka tarjoavat erilaisia mahdollisuuksia ja
viitekehyksiä, joissa alueelliset ja paikalliset viranomaiset voivat tehdä
yhteistyötä rajojen yli, kuten viimeaikaiset Euroregions-alueiden
yhteistyöyhtymät[12],
eikä myöskään vahvistaa erityisiä yhteisiä sääntöjä, joita sovellettaisiin
yhtenäisesti kaikkiin tällaisiin järjestelyihin kaikkialla unionissa.
(21)
Sekä EAYY:n erityistehtävät että jäsenvaltioiden
mahdollisuus rajata toimet, jotka EAYY voi suorittaa ilman unionin rahoitustukea,
olisi mukautettava rakennerahastojen toimintaa kaudella 2014–2020 ohjaaviin
erityissäännöksiin.
(22)
Vaikka on vahvistettu, että EAYY:n tehtävät eivät
koske muun muassa ’sääntelyvaltuuksia’, joilla voi olla erilaiset oikeudelliset
seuraamukset eri jäsenvaltioissa, olisi kuitenkin täsmennettävä, että EAYY:n
yleiskokous saa määrittää EAYY:n hallinnoiman infrastruktuurin osan käytön
ehdot ja edellytykset, käyttäjien maksettaviksi tulevat maksut mukaan
luettuina.
(23)
Avattaessa EAYY:hin liittymismahdollisuus
kolmansien maiden tai merentakaisten alueiden jäsenille olisi täsmennettävä,
että sopimuksen pitäisi sisältää niiden mukaantuloa koskevat järjestelyt.
(24)
Olisi täsmennettävä, ettei sopimuksessa tulisi
ainoastaan toistaa viitettä yleisesti sovellettavaan lainsäädäntöön kuten 2
artiklassa jo säädetään, vaan siinä olisi myös lueteltava unionin tai
kansalliset erityissäännöt, joita sovelletaan EAYY:hyn oikeushenkilönä tai sen
toimintaan. Lisäksi olisi täsmennettävä, että tällainen kansallinen
lainsäädäntö tai säännöt voivat olla sen jäsenvaltion lainsäädäntö tai säännöt,
jossa sääntömääräiset elimet käyttävät toimivaltuuksiaan, varsinkin jos
johtajan alaisuudessa työskentelevä henkilöstö on sijoittautunut toiseen
jäsenvaltioon kuin siihen, jossa EAYY:n kotipaikka on, taikka jossa EAYY
toteuttaa toimiaan tai jossa se hallinnoi yleistä taloudellista etua koskevia
palveluja tai infrastruktuureja.
(25)
Tämän asetuksen ei ole tarkoitus kattaa rajat
ylittäviin hankintoihin liittyviä EAYY:iden ongelmia.
(26)
Olisi selkeytettävä, että sopimuksen – eikä siis
perussäännön – olisi sisällettävä EAYY:n henkilöstöä koskevat säännöt sekä
henkilöstöhallinnon ja työhönoton järjestelyjä koskevat periaatteet. EAYY:iden
käytettävissä on useita vaihtoehtoja. Henkilöstöhallintoa ja työhönottoa koskevia
erityisjärjestelyjä pitäisi kuitenkin käsitellä perussäännössä.
(27)
Jäsenvaltioiden olisi käytettävä enemmän
sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004[13] 16
artiklassa säädettyjä mahdollisuuksia myöntää yhteisellä sopimuksella
poikkeuksia kyseisen asetuksen 11–15 artiklasta (Sovellettavan lainsäädännön
määrittäminen) tiettyjen henkilöiden tai henkilöryhmien eduksi ja katsottava
EAYY:iden henkilöstö tällaiseksi henkilöryhmäksi.
(28)
Olisi selkeytettävä, että sopimuksen – eikä siis
perussäännön – olisi sisällettävä jäsenen vastuuta koskevat järjestelyt
rajoitetun vastuun EAYY:n tapauksessa.
(29)
Julkisten varojen hoidon valvontaa koskevia
erilaisia järjestelyjä ja EAYY:n tilintarkastusta olisi selkiytettävä.
(30)
Olisi täsmennettävä, että jos EAYY:n yksinomaisena
tavoitteena on EAKR:n tukeman yhteisyöohjelman tai sen osan hallinnointi tai
jos EAYY liittyy alueiden väliseen yhteistyöhön tai verkostoihin, tietoja ei
vaadita siitä alueesta, jolla EAYY voi suorittaa tehtäväänsä. Ensiksi
mainitussa tapauksessa alue määritetään (ja sitä muutetaan) asianomaisessa
yhteistyöohjelmassa. Jälkimmäisessä tapauksessa – useimmat tapaukset liittyvät
aineettomaan toimintaan – tällaisten tietojen vaatiminen voisi vaarantaa uusien
jäsenten liittymisen alueiden väliseen yhteistyöhön tai verkostoihin.
(31)
EAYY:t, joiden jäsenillä on rajoitettu vastuu,
olisi erotettava selkeämmin niistä, joiden jäsenillä on rajoittamaton vastuu.
Jotta ne EAYY:t, joiden jäsenillä on rajoitettu vastuu, voisivat toteuttaa
mahdollisesti velkaa synnyttäviä toimia, jäsenvaltioiden olisi lisäksi saatava
vaatia, että tällaiset EAYY:t ottavat asianmukaisen vakuutuksen, joka kattaa
kyseisenlaiselle toiminnalle ominaiset riskit.
(32)
Olisi täsmennettävä, että jäsenvaltiot ilmoittavat
komissiolle kaikista hyväksytyistä säännöksistä EAYY-asetuksen
täytäntöönpanemiseksi ja toimittavat nämä säännökset ja niiden mahdolliset
muutokset. Komission, jäsenvaltioiden ja alueiden komitean välisen
tietojenvaihdon ja koordinaation parantamiseksi olisi täsmennettävä, että
komissio toimittaa kyseiset säännökset jäsenvaltioille ja alueiden komitealle.
Komitea on luonut EAYY-foorumin, jolla kaikki sidosryhmät voivat vaihtaa
kokemuksia ja hyviä käytäntöjä, parantaa tiedottamista EAYY-välineen
mahdollisuuksista ja haasteista, helpottaa EAYY:iden perustamisesta
alueellisella tasolla saatujen kokemusten vaihtoa ja jakaa tietämystä
alueellisen yhteistyön parhaista käytännöistä.
(33)
Olisi asetettava uusi määräaika seuraavaa
kertomusta varten. Koska komissio pyrkii enenevässä määrin noudattamaan
näyttöön perustuvaa politiikkaa, kyseisessä kertomuksessa olisi käsiteltävä
tärkeimpiä arviointiin liittyviä kysymyksiä kuten tehokkuutta, vaikuttavuutta,
eurooppalaista lisäarvoa, merkitsevyyttä ja kestävyyttä. Olisi myös
täsmennettävä, että ottaen huomioon SEUT-sopimuksen 307 artiklan ensimmäinen
alakohta kyseinen kertomus olisi toimitettava myös alueiden komitealle.
(34)
Olisi täsmennettävä, että olemassa olevat EAYY:t
eivät ole velvollisia mukauttamaan sopimustaan ja perussääntöään
EAYY-asetukseen tehtyihin muutoksiin.
(35)
Olisi myös selkeytettävä, minkä sääntöjen mukaan
hyväksytään ne EAYY:t, joiden hyväksymismenettely on jo aloitettu ennen tämän
asetuksen soveltamista.
(36)
Jotta voimassa olevat kansalliset säännöt voidaan
mukauttaa tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten ennen kuin Euroopan
alueellisen yhteisön tavoitteen mukaiset ohjelmat on toimitettava komissiolle,
kyseisen asetuksen soveltaminen olisi aloitettava kuusi kuukautta sen
voimaantulopäivän jälkeen.
(37)
Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli EAYY-oikeusvälineen parantamista, vaan
se voidaan paremmin saavuttaa unionin tasolla, unioni voi toteuttaa
toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, sillä EAYY:n käyttäminen on
vapaaehtoista kunkin jäsenvaltion perustuslaillisen järjestelmän mukaisesti,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 1082/2006
seuraavasti:
1)           Muutetaan 1 artikla seuraavasti:
a)       Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
“1. Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä,
jäljempänä ’EAYY’, voidaan perustaa unionin alueelle tässä asetuksessa
säädetyin edellytyksin ja siinä säädettyjä järjestelyjä noudattaen.
2. EAYY:n tavoitteena on helpottaa ja edistää 3
artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsentensä välistä alueellista yhteistyötä, johon
sisältyy yksi tai useampi rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden
välisen yhteistyön muoto, tavoitteenaan taloudellisen, sosiaalisen ja
alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen.”.
b)       Lisätään seuraava kohta:
”5. EAYY:n kotipaikan on oltava siinä
jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön nojalla vähintään yksi sen jäsenistä on
perustettu.”.
2)           Korvataan 2 artiklan 1 kohta
seuraavasti:
”1.     EAYY:n toimiin ja toimintaan sovelletaan
a)       tätä asetusta ja tarvittaessa EAYY:n
toimintaa koskevaa unionin muuta lainsäädäntöä;
b)      8 artiklassa tarkoitetun sopimuksen
määräyksiä silloin, kun se tässä asetuksessa nimenomaisesti sallitaan;
c)       niiden asioiden osalta, jotka eivät
kuulu tai jotka kuuluvat vain osittain tämän asetuksen soveltamisalaan, sen
jäsenvaltion lainsäädäntöä, jossa EAYY:n kotipaikka on, tai silloin, kun se
tässä asetuksessa sallitaan, sen jäsenvaltion lainsäädäntöä, jossa
sääntömääräiset elimet käyttävät toimivaltaansa tai jossa EAYY toteuttaa toimiaan.
Sovellettavaa lakia määritettäessä EAYY katsotaan
siihen jäsenvaltioon kuuluvaksi yhteisöksi, jossa sen kotipaikka on.”.
3)           Korvataan 3 artiklan 1 ja 2 kohta
seuraavasti:
”1.     Seuraavat yhteisöt voivat olla EAYY:n
jäseniä:
a)       jäsenvaltiot tai kansalliset
viranomaiset;
b)      alueelliset viranomaiset;
c)       paikalliset viranomaiset;
d)      Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivin 2004/17/EY[14]
2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut julkiset yritykset tai Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY[15] 1
artiklan 9 kohdassa tarkoitetut julkisoikeudelliset laitokset;
e)       kolmansista maista tai merentakaisilta
alueilta peräisin olevat kansalliset, alueelliset tai paikalliset viranomaiset
tai elimet tai d alakohdassa tarkoitettuja vastaavat julkiset yritykset 3 a
artiklan 1 kohdassa vahvistetuin edellytyksin.”.
b)       Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. EAYY:n on koostuttava jäsenistä, jotka
sijaitsevat vähintään kahden jäsenvaltion alueella, jollei 3 a artiklan 2
kohdassa toisin säädetä.”.
4)           Lisätään 3 a artikla seuraavasti:
”3 a
artikla
Kolmansista maista tai merentakaisilta alueilta peräisin olevien jäsenten
liittyminen
1.       EAYY voi 4 artiklan 3 a kohdan mukaisesti
koostua jäsenistä, jotka ovat peräisin vähintään kahdesta jäsenvaltiosta ja
yhdestä tai useammasta kolmannesta maasta tai merentakaiselta alueelta, jossa
kyseiset jäsenvaltiot ja kolmannet maat tai merentakaiset alueet yhdessä
toteuttavat alueellisia yhteistyötoimia tai unionin tukemia ohjelmia.
2.       EAYY voi koostua ainoastaan yhdestä
jäsenvaltiosta ja yhdestä kolmannesta maasta tai merentakaiselta alueelta
peräisin olevasta jäsenestä, jos kyseinen jäsenvaltio katsoo tällaisen EAYY:n
soveltuvan kyseisen kolmannen maan tai merentakaisen alueen kanssa tehtävään
alueelliseen yhteistyöhön tai kahdenvälisiin suhteisiin.”.
5)           Muutetaan 4 artikla seuraavasti:
a)       Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3.     Mukaan tulevan jäsenen tehtyä 2 kohdan
mukaisen ilmoituksen asianomaisen jäsenvaltion on perustuslailliset rakenteensa
huomioon ottaen hyväksyttävä sopimus ja mukaan tulevan jäsenen osallistuminen
EAYY:hyn, paitsi jos se katsoo, että tällainen osallistuminen ei ole tämän
asetuksen, muun EAYY:n toimintaa koskevan unionin lainsäädännön tai mukaan
tulevan jäsenen toimivaltaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaista tai
että tällainen osallistuminen ei ole perusteltua kyseisen jäsenvaltion yleisen
edun tai yhteiskuntapolitiikan vuoksi. Tällöin asianomaisen jäsenvaltion on
ilmoitettava syyt sopimuksen hyväksymättä jättämiselle tai ehdotettava
sopimukseen tarvittavia muutoksia, jotka mahdollistavat mukaan tulevan jäsenen
osallistumisen.
Jäsenvaltion on tehtävä päätös kuuden kuukauden
kuluessa siitä päivästä, jona 2 kohdan mukainen hakemus on vastaanotettu. Jos
asianomainen jäsenvaltio ei tee päätöstä asetetussa määräajassa, sopimus
katsotaan hyväksytyksi.
Päättäessään mukaan tulevan jäsenen
osallistumisesta EAYY:hyn jäsenvaltiot voivat soveltaa kansallisia
sääntöjään.”.
b)       Lisätään 3 a kohta seuraavasti:
”3 a.   Kun on kyse EAYY:stä, johon mukaan tulevat
jäsenet ovat peräisin kolmansista maista tai merentakaisilta alueilta, sen
jäsenvaltion, jossa EAYY:n ehdotettu kotipaikka tulee sijaitsemaan, on
varmistettava, että 3 a artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät ja että
kolmas maa tai jäsenvaltio, jonka lainsäädännön nojalla merentakainen alue on
perustettu, ovat hyväksyneet mukaan tulevan jäsenen osallistumisen tässä
asetuksessa säädettyjä vastaavin edellytyksin ja menettelyin, tai vähintään
yhden jäsenvaltion, jonka lainsäädännön nojalla tuleva jäsen on perustettu, ja
tällaisen kolmannen maan tai merentakaisen alueen välisen sopimuksen
mukaisesti. Tällöin sovelletaan tämän artiklan 3 kohtaa.”.
c)       Korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:
”5.     Jäsenet sopivat 8 artiklassa tarkoitetusta
sopimuksesta ja varmistuvat johdonmukaisuudesta jäsenvaltioiden antaman
hyväksynnän tai niiden ehdottamien muutosten kanssa tämän artiklan 3 kohdan
mukaisesti.
6.       EAYY ilmoittaa sopimukseen tai
perussääntöön tehdyt muutokset jäsenvaltioille, joiden lainsäädännön nojalla
sen jäsenet on perustettu.
Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä sopimuksen
muutokset tässä artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Jos olemassa olevaan EAYY:hyn liittyy uusi jäsen
sopimuksen jo hyväksyneestä jäsenvaltiosta, ainoastaan sen jäsenvaltion, jonka
lainsäädännön nojalla uusi jäsen on perustettu, on hyväksyttävä liittyminen.
Tällöin sovelletaan tämän artiklan 3 kohtaa.
Jos olemassa olevaan EAYY:hyn liittyy uusi jäsen
kolmannesta maasta tai merentakaiselta alueelta, kaikkien jäsenvaltioiden,
jotka ovat jo hyväksyneet sopimuksen, on hyväksyttävä liittyminen. Tällöin
sovelletaan tämän artiklan 3 kohtaa.”.
6)           Korvataan 5 artikla seuraavasti:
”5
artikla
Oikeushenkilön aseman saaminen ja julkaiseminen virallisessa lehdessä
1.       Sopimus ja perussääntö ja niihin
myöhemmin tehdyt muutokset on rekisteröitävä ja/tai julkaistava siinä
jäsenvaltiossa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jossa
asianomaisen EAYY:n kotipaikka on. EAYY saa oikeushenkilön aseman päivänä, jona
rekisteröinti tai julkaiseminen suoritetaan, sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.
Jäsenten on ilmoitettava sopimuksen rekisteröimisestä tai julkaisemisesta
asianomaisille jäsenvaltioille, komissiolle ja alueiden komitealle.
2.       EAYY:n on varmistettava, että komissiolle
lähetetään kymmenen työpäivän kuluessa sopimuksen rekisteröimisestä tai
julkaisemisesta tämän asetuksen liitteessä olevan mallin mukainen pyyntö.
Komissio toimittaa sen jälkeen Euroopan unionin julkaisutoimistoon
kyseisen pyynnön julkaista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa
ilmoituksen EAYY:n perustamisesta sekä tämän asetuksen liitteessä vahvistetut
tiedot.”.
7)           Korvataan 6 artiklan 4 kohta
seuraavasti:
”4.     Jos 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut
EAYY:n tehtävät käsittelevät unionin osarahoittamia toimia, sovelletaan sen
estämättä, mitä 1, 2 ja 3 kohdassa säädetään, kyseisen rahoituksen valvontaa
koskevaa asiaankuuluvaa lainsäädäntöä.”.
8)           Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
a)       Korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:
”2.     EAYY toimii sille annettujen tehtävien
puitteissa, jotka ovat alueellisen yhteistyön helpottaminen ja edistäminen
taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja
jotka sen jäsenten on määriteltävä sillä perusteella, että kyseiset tehtävät
sisältyvät toimivaltuuksiin, jotka vähintään yhdellä jäsenellä kustakin
kyseisessä EAYY:ssä edustettuna olevasta valtiosta on kansallisen lainsäädännön
mukaisesti.
3.       EAYY voi toteuttaa erityisiä jäsentensä
välisiä alueellisen yhteistyön toimia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
tavoitteen mukaisesti, riippumatta siitä, osallistuuko unioni niiden
rahoitukseen.
EAYY:n tehtäviin voi kuulua erityisesti unionin
Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja/tai
koheesiorahastosta osarahoittamien alueellisen yhteistyön ohjelmien tai niiden
osien tai toimien täytäntöönpano.
Jäsenvaltiot voivat rajoittaa niitä tehtäviä,
joita EAYY voi suorittaa ilman unionin rahallista tukea. Jäsenvaltiot eivät
kuitenkaan voi sulkea pois unionin koheesiopolitiikan vuosien 2014–2020 osalta
hyväksyttyihin investointiprioriteetteihin kuuluvia toimia.”.
b)       Lisätään 4 kohtaan seuraava alakohta:
”EAYY:n 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa
tarkoitettu yleiskokous voi kuitenkin määrittää EAYY:n hallinnoiman
infrastruktuurin osan käytön ehdot ja edellytykset, mukaan luettuna käyttäjien
maksettaviksi tulevat maksut.”.
9)           Korvataan 8 artiklan 2 kohta
seuraavasti:
”2.     Sopimuksessa on mainittava
a)       EAYY:n nimi ja kotipaikka;
b)      se maantieteellinen alue, jolla EAYY voi
suorittaa tehtäviään;
c)       EAYY:n toiminnan tavoite ja tehtävät;
d)      sen toiminnan kesto ja sen purkamisen
edellytykset;
e)       luettelo sen jäsenistä;
f)       sopimuksen tulkintaan ja
täytäntöönpanoon erityisesti sovellettava unionin tai kansallinen lainsäädäntö;
g)       tarvittaessa kolmansien maiden tai
merentakaisten alueiden osallistumista koskevat järjestelyt;
h)       sen toimintaan erityisesti sovellettava
unionin lainsäädäntö tai kansallinen lainsäädäntö, joka voi olla sen
jäsenvaltion lainsäädäntö, jossa sääntömääräiset elimet käyttävät
toimivaltuuksiaan tai jossa EAYY toteuttaa toimiaan;
i)        EAYY:n henkilöstöä koskevat säännöt
sekä henkilöstöhallinnon ja työhönoton järjestelyjä koskevat periaatteet;
j)       rajoitetun vastuun EAYY:n tapauksessa
jäsenten vastuuta koskevat järjestelyt 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
k)      vastavuoroista tunnustamista koskevat
asianmukaiset järjestelyt, myös julkisten varojen hoidon valvontamenettely; ja
l)        sopimuksen muuttamista koskevat
menettelyt, joiden on oltava 4 ja 5 artiklassa säädettyjen velvoitteiden
mukaiset.
Jos EAYY vain hallinnoi yhteistyöohjelmaa tai sen
osaa Euroopan unionin koheesiopolitiikan puitteissa tai jos EAYY:n toiminta
liittyy alueiden väliseen yhteistyöhön tai verkostoihin, b alakohdan mukaisia
tietoja ei vaadita.
EAYY:n henkilöstöä koskevat seuraavat i
alakohdassa tarkoitetut säännöt:
a)       sen jäsenvaltion säännöt, jossa EAYY:n
kotipaikka on;
b)      sen jäsenvaltion säännöt, johon EAYY:n
henkilöstö on tosiasiallisesti sijoittautunut; tai
c)       sen jäsenvaltion säännöt, jonka
kansalaisia henkilöstö on.
Jotta samassa paikassa työskentelevää henkilöstöä
kohdeltaisiin yhdenvertaisesti, kansallista julkis- tai yksityisoikeudellista
sääntelyä voidaan täydentää EAYY:n vahvistamilla tapauskohtaisilla
säännöillä.”.
(10)        Korvataan 9 artiklan 2 kohta
seuraavasti:
”2.     Perussäännön on käsitettävä ainakin seuraavat
asiat:
a)       EAYY:n elinten toimintaa ja niiden
toimivaltuuksia koskevat määräykset sekä jäsenten edustajien lukumäärä
asianomaisissa elimissä;
b)      EAYY:n päätöksentekomenettelyt;
c)       työkieli tai -kielet;
d)      sen toimintaa koskevat järjestelyt;
e)       henkilöstöhallintoa ja työhönottoa
koskevat erityisjärjestelyt;
f)       kunkin EAYY:n jäsenen rahoitusosuutta
koskevat järjestelyt;
g)       talousarviota ja kirjanpitoa koskevat
säännöt kunkin jäsenen osalta;
h)       EAYY:n tilinpidon riippumattoman
ulkopuolisen tilintarkastajan nimeäminen;
i)        jäsenten vastuuta koskevat järjestelyt
12 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ja
j)       perussäännön muuttamista koskevat
menettelyt, joiden on oltava 4 ja 5 artiklassa säädettyjen velvoitteiden
mukaiset.”.
11)         Korvataan 11 artiklan 2 kohta
seuraavasti:
”2.     EAYY:n tilinpäätöksen sekä tarvittaessa
siihen liittyvän vuotuisen toimintakertomuksen laatimiseen, tilintarkastukseen
ja tilinpäätösasiakirjojen julkistamiseen sovelletaan sen jäsenvaltion
lainsäädäntöä, jossa EAYY:n kotipaikka on.”.
12)         Muutetaan 12 artikla seuraavasti:
a)       Lisätään 1 kohtaan seuraava alakohta:
”EAYY vastaa kaikista veloistaan.”
b)       Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään,
sikäli kuin EAYY:n varat eivät riitä sen vastuiden kattamiseen, sen jäsenet
ovat vastuussa EAYY:n veloista niiden luonteesta riippumatta siten, että kunkin
jäsenen osuus määräytyy suhteessa sen rahoitusosuuteen. Rahoitusosuuksia
koskevat järjestelyt vahvistetaan perussäännössä.
Jäsenet voivat sitoutua perussäännössä siihen,
että sen jälkeen kun niiden jäsenyys EAYY:ssä on päättynyt, ne ovat vastuussa
niistä velvoitteista, jotka ovat syntyneet niiden jäsenyyden aikaisesta EAYY:n
toiminnasta.
2 a     Jos vähintään yhden EAYY:n jäsenellä on
rajoitettu vastuu tai ei vastuuta ollenkaan sen kansallisen lainsäädännön
perusteella, jonka nojalla jäsen on perustettu, myös muut jäsenet voivat
rajoittaa vastuutaan sopimuksessa.
Sellaisen EAYY:n nimeen, jonka jäsenillä on
rajoitettu vastuu, on lisättävä sanat ”rajoitettu vastuu”.
Sellaisen EAYY:n, jonka jäsenillä on rajoitettu
vastuu, sopimus, perussääntö ja kirjanpito on julkistettava ainakin samalla
tavoin kuin sellaisen muuntyyppisen oikeussubjektin osalta, jonka jäsenillä on
rajoitettu vastuu ja joka on perustettu sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla,
jossa asianomaisen EAYY:n kotipaikka on.
Sellaisen EAYY:n osalta, jonka jäsenillä on
rajoitettu vastuu, jäsenvaltiot voivat vaatia, että EAYY ottaa asianmukaisen
vakuutuksen kyseisen EAYY:n toiminnalle ominaisten riskien kattamiseksi.”.
13)         Korvataan 15 artiklan 2 kohdan
ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”2.     Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä,
EAYY:tä koskeviin riitoihin sovelletaan tuomioistuinten toimivaltaa koskevaa
unionin lainsäädäntöä. Tapauksissa, joista ei säädetä tällaisessa unionin
lainsäädännössä, sen jäsenvaltion tuomioistuimilla, jossa EAYY:n kotipaikka on,
on toimivalta ratkaista riitoja.”.
14)         Korvataan 16 artiklan 1 kohta
seuraavasti:
”1.     Jäsenvaltioiden on toteutettava
tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon
varmistamiseksi.
Jäsenvaltio voi kansallisen lainsäädäntönsä niin
edellyttäessä laatia kattavan luettelon lainsäädäntönsä nojalla perustetun
EAYY:n 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla jäsenillä jo olevista tehtävistä
siltä osin kuin on kyse alueiden välisestä yhteistyöstä kyseisessä
jäsenvaltiossa.
Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle tämän
artiklan mukaisesti antamansa säännökset ja toimitettava kyseiset säännökset
tai niiden muutokset. Komissio tiedottaa asiasta muille jäsenvaltioille ja
alueiden komitealle toimittamalla niille kyseiset säännökset.”.
15)         Korvataan 17 artikla seuraavasti:
”Komissio toimittaa vuoden 2018 puolivälissä
Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen
soveltamisesta, tehokkuudesta, vaikuttavuudesta, merkitsevyydestä,
eurooppalaisesta lisäarvosta ja yksinkertaistamismahdollisuuksista.
Arviointikertomusten on perustuttava
indikaattoreihin, jotka komissio hyväksyy delegoiduilla säädöksillä 18 artiklan
mukaisesti.”.
16)         Lisätään 18 artikla seuraavasti:
”18
artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1.       Siirretään komissiolle valta antaa
delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2.       Siirretään tässä asetuksessa tarkoitettu
valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi
määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.
3.       Euroopan parlamentti tai neuvosto voi
milloin tahansa peruuttaa 17 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.
Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa
päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo
voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.       Heti kun komissio on antanut delegoidun
säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
5.       Delegoitu säädös tulee voimaan
ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa
siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja
neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti
että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet
komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai
neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole
määräajan umpeutuessa vastustaneet delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan
unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä ilmoitettuna päivänä.
Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan
unionin virallisessa lehdessä ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan
päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet
komissiolle aikomuksestaan olla vastustamatta säädöstä.
Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa
delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Delegoitua säädöstä vastustava
toimielin esittää syyt vastustukselleen.”.
2 artikla
Siirtymäsäännökset
1.
Ennen tämän asetuksen voimaantuloa perustetuilla
EAYY:illä ei ole velvollisuutta mukauttaa sopimustaan ja perussääntöään tämän
asetuksen säännöksiin sellaisina kuin ne ovat muutettuina.
2.
EAYY:t, joiden osalta 4 artiklan mukainen menettely
on aloitettu ennen tämän asetuksen soveltamispäivää ja joilta puuttuu
ainoastaan 5 artiklan mukainen rekisteröinti ja/tai julkaiseminen, on
rekisteröitävä ja/tai julkaistava asetuksen (EY) N:o 1082/2006, sellaisena kuin
se oli ennen muuttamista, säännösten mukaisesti.
3.
EAYY:t, joiden osalta 4 artiklan mukainen menettely
aloitettiin yli kuusi kuukautta ennen tämän asetuksen soveltamispäivää,
hyväksytään asetuksen (EY) N:o 1082/2006 sellaisena kuin se oli ennen
muuttamista, säännösten mukaisesti.
4.
Muut EAYY:t kuin 2 ja 3 artiklassa tarkoitetut,
joiden osalta 4 artiklan mukainen menettely aloitettiin ennen tämän asetuksen
soveltamispäivää, hyväksytään asetuksen (EY) N:o 1082/2006, sellaisena kuin se
on muutettuna tällä asetuksella, säännösten mukaisesti.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
Sitä sovelletaan [Please OPOCE fill in with the date of six months from
the date of the entry into force].
Jäsenvaltioiden on toimitettava tarvittavat
muutokset asetuksen (EY) N:o 1082/2006 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti
annettuihin kansallisiin säännöksiin viimeistään […] [Please OPOCE fill in with the date of six months from
the date of the entry into force.].
4 artikla
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE
Malli,
jonka mukaan 5 artiklan 2 kohdan mukaiset tiedot toimitetaan
EUROOPPALAISEN
ALUEELLISEN YHTEISTYÖN YHTYMÄN (EAYY) PERUSTAMINEN
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 1082/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006
(EUVL L 210, 31.7.2006, s. 219)
Sellaisen EAYY:n
nimeen, jonka jäsenillä on rajoitettu vastuu, on lisättävä sanat ”rajoitettu
vastuu” (12 artiklan 2 kohta)
Pakolliset kentät
on merkitty tähdellä *.
I.1) Nimi, osoite ja yhteyshenkilö(t)
 Virallinen nimi*:
 Kotipaikka*:
 Postitoimipaikka*:   || Postinumero: || Maa*:
 Yhteyshenkilö(t): Vastaanottaja: || Puhelin:
 Sähköpostiosoite:   || Faksi:
 Internet-sivu(t) (jos olemassa)
I.2)
Yhtymän toiminnan kesto*:
 Yhtymän toiminnan kesto  toistaiseksi  seuraavaan päivämäärään asti: // (pp/kk/vvvv)
 Rekisteröinti-/julkaisemispäivä: // (pp/kk/vvvv)
II. Tavoitteet*
 ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ NUTS-koodi  NUTS-koodi  NUTS-koodi  NUTS-koodi
III. Lisätietoja yhtymän nimestä ( tarvittaessa)
 Nimi on seuraavan kielinen:   BE          BG      CZ     DK    DE    EE     IE      EL      ES    FR      IT       CY       LV      LT                                                              LU           HU     MT    NL     AT    PL      PT    RO     SI     SK     FI              SE           UK          Muu: _____                                                                      Koko nimi (tarvittaessa):__________________________________________________________________ Lyhytnimi (tarvittaessa):__________________________________________________________________
---------------------------------
Osiota III voi käyttää niin monta kertaa kuin on tarpeen
----------------------------------
IV. Jäsenet*
 IV. 1) Yhtymään kuuluvien jäsenten kokonaismäärä*:
 IV.2) Jäsenten tiedot*
 Virallinen nimi*:
 Postiosoite:
 Postitoimipaikka:   || Postinumero: || Maa*:
 Yhteyshenkilö(t): Vastaanottaja: || Puhelin:
 Sähköpostiosoite:     || Faksi:
 Internet-sivu(t) (jos olemassa)
 Jäsenen tyyppi*:  Jäsenvaltio  Kansallinen viranomainen  Alueellinen viranomainen  Paikallinen viranomainen  Julkisoikeudellinen yhteisö  Julkinen yritys Seuraavista koostuva yhteisö: ·               Jäsenvaltioita                             Yhteensä:* ·               Kansallisia viranomaisia Yhteensä:* ·               Alueellisia viranomaisia  Yhteensä:* ·               Paikallisia viranomaisia  Yhteensä:* ·               Julkisoikeudellisia yhteisöjä               Yhteensä:* ·               Julkisia yrityksiä                        Yhteensä:*  Kolmas maa tai merentakainen alue
---------------------------------
Osiota IV.2 voi käyttää niin monta kertaa kuin on tarpeen
--------------------------------
V. Lisätietoja (tarvittaessa)
 ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________
VI.
Tämän ilmoituksen lähettämispäivä: // (pp/kk/vvvv)
[1]               Komission
kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Eurooppalaisesta alueellisen
yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen (EY) N:o 1082/2006 soveltaminen,
KOM(2011) 462 lopullinen, 29.7.2011.
[2]               http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Pages/welcome.aspx

[3]               Tulokset on julkistettu alueiden komitean päätelmissä
Conclusions of the Committee of the Regions about the joint consultation –
The Review of regulation (EC) 1082/2006 on the European Grouping of Territorial
Cooperation, Committee of the Regions, 2010, http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5
[4]               Alueiden
komitean oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Uusia näkymiä EAYY-asetuksen
tarkistukseen” (CdR 100/2010 lopullinen), esittelijä: Alberto Nuñez Feijóo.
[5]               Eurooppalaiseen
tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön
oikeudellisesta kehyksestä annetun neuvoston asetuksen (EY) 14 artiklan 3 kohta
(EUVL L 206, 8.8.2009, s. 1): ”Mikäli ERICin jäsenten taloudellinen
korvausvastuu ei ole rajoittamaton, ERIC hankkii tarvittavan vakuutuksen
infrastruktuurin rakentamiselle ja toiminnalle ominaisten riskien varalta.”
[6]               EUVL C , s...
[7]               EUVL C , s...
[8]               EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19.
[9]               KOM(2011) 462 lopullinen.
[10]             EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.
[11]             EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1.
[12]             Alueellisten
yhteisöjen tai alueellisten viranomaisten rajat ylittävästä yhteistyöstä tehdyn
Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirja 3, joka koskee
Euroregions-alueiden yhteistyöyhtymien perustamista; avattiin
allekirjoitettavaksi 16 päivänä marraskuuta 2009.
[13]             EUVL
L 200, 7.6.2004, s. 1.
[14]             EUVL
L 134, 30.4.2004, s. 1.
[15]             EUVL L
134, 30.4.2004, s. 114.


title: Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) extending the provisional anti-dumping duty on imports of microwave ovens originating in the People' s Republic of China, the Republic of Korea, Thailand and Malaysia

text:
              EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                          Bryssel, 11.10.1995
                                                          KOM(95)4621opull.
                                Ehdotus
                NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒYÏ
Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Malesiasta
          peräisin olevien mikroaaltouunien tuontia koskevan
       väliaikaisen polkumyyntitullin voimassaolon jatkamisesta
                          (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                        EXPLANATORY MEMORANDUM
(1)  Commission Regulation (EC) No 1645/95 imposed a provisional anti-dumping duty
    on imports of microwave ovens originating in the People's Republic of China, the
    Republic of Korea, Thailand and Malaysia.
(2) Examination of the facts has not yet been completed.
(3) The Commission has informed the exporters known to be concerned of its intention
    to extend the validity of the provisional duty for another two months. The exporters
    have raised no objections.
(4) Accordingly, pursuant to Article 11 (5) of Council Regulation (EEC)No 2423/88, the
    Commission is putting before the Council a draft Regulation extending the validity
    of the provisional anti-dumping duty on imports of microwave ovens originating in
    the People's Republic of China, the Republic of Korea, Thailand and Malaysia for
    an additional period of two months.
 ---pagebreak---                                            Ehdotus
                            NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
         Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Malesiasta
                     peräisin olevien mikroaaltouunien tuontia koskevan
                  väliaikaisen polkumyyntitullin voimassaolon jatkamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta
tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY)
N o 3283/94(,), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1251/95(2)
ja erityisesti sen 23 artiklan,
ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan talousyhteisön
jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä heinäkuuta 1988 annetun
neuvoston asetuksen (ETY) N o 2423/88(n, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
asetuksella (EY) N o 522/94<4) ja erityisesti sen 11 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
komission asetuksella (EY) N o 1645/95<5) otettiin käyttöön Kiinan kansantasavallasta,
Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Malesiasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuontia
koskeva väliaikainen polkumyyntitulli;
tosiasioiden tutkiminen ei ole vielä päättynyt ja komissio on ilmoittanut viejille, joita asian
tiedetään koskevan, aikomuksestaan ehdottaa väliaikaisen tullin voimassaolon jatkamista
kahdella kuukaudella;
viejät eivät ole esittäneet vastalauseita,
u> EYVL N:o L 349, 31.12.1994, s. 1
{l)
    EYVL    No   L  122, 2.6.1995,  s. 1
(3)
    EYVL    No   L 209, 2.8.1988,   s. 1
(4)
    EYVL   No    L 66, 10.3 1994,   s. 5
(5)
    EYVL   N:o   L  156, 7.7.1995,  s. 5
 ---pagebreak---  ON ANTANUT TAMÀN ASETUKSEN:
                                          1 artikla
 Asetuksella (EY) N o 1645/95 käyttöön otetun Kiinan kansantasavallasta, Korean
 tasavallasta, Thaimaasta ja Malesiasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuontiin
 sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin voimassaoloaikaa jatketaan kahdella
 kuukaudella ja sen voimassaoloaika päättyy 8 päivänä tammikuuta 1996. Sen soveltaminen
 lakkaa, jos neuvosto ennen tätä päivämäärää hyväksyy lopulliset toimenpiteet tai menettely
 saatetaan päätökseen asetuksen (ETY) N o 2423/88 9 artiklan mukaisesti.
                                         2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
                                                                   Neuvoston puolesta
                                                                   Puheenjohtaja
 ---pagebreak---                                                                 ISSN 1024-4492
                                                     KOM(95) 462 lopullinen
                                                 ASIAKIRJAT
FI                                                                    02 11
                                         Luettelonumero : CB-CO-95-506-FI-C
                                                          ISBN 92-77-94088-3
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg