               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.9.2021
            COM(2021) 532 final
            2021/0283(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa käsiteltäviin yleissopimuksen määräysten noudattamista koskeviin asioihin ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, kun kyseessä on aikomus hyväksyä päätös VII.8f, joka koskee Euroopan unionille yleissopimuksessa asetettujen velvoitteiden noudattamista

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Århusin yleissopimus

               Yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, jäljempänä ’Århusin yleissopimus’
                  1
               , on Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) alainen monenvälinen ympäristösopimus.

               Euroopan yhteisö hyväksyi Århusin yleissopimuksen 17. helmikuuta 2005
                  2
                ja antoi sen allekirjoittamisen yhteydessä myös julistuksen
                  3
               . Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat sopimuksen sopimuspuolia. Asetuksella (EY) N:o 1367/2006, jäljempänä ’Århus-asetus’, edistetään yleissopimuksen täytäntöönpanoa EU:n toimielinten ja elinten osalta
                  4
               .

               2.2.Århusin yleissopimus

               Århusin yleissopimuksen sopimuspuolet kokoontuvat joka neljäs vuosi, ja yksi asialistan pysyvistä kohdista koskee sitä, noudattavatko sopimuspuolet yleissopimuksen määräyksiä. Yleissopimuksen 15 artiklan mukaisesti perustettu valvontakomitea arvioi yleissopimuksen määräysten noudattamista. Valvontakomitean päätelmät ovat lopullisia.

               Komitean päätelmät toimitetaan Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksen hyväksyttäviksi yleissopimuksen määräysten noudattamisen arviointia koskevan päätöksen I/7
                  5
                säännön 37 mukaisesti. Jos ne hyväksytään, ne saavat Århusin yleissopimuksen virallisen tulkinnan aseman ja näin ollen niistä tulee sopimuspuolia ja yleissopimuksen elimiä sitovia päätelmiä.

               Sopimuspuolten kokouksessa päätökset tehdään yleensä yksimielisesti. Jos kaikki keinot yksimielisyyden saavuttamiseksi on käytetty, asiakysymyksiä koskevat päätökset tehdään läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten äänten kolmen neljäsosan enemmistöllä
                  6
               . EU:lla on 27 ääntä 46 äänen kokonaismäärästä, jos kaikki sopimuspuolet ovat läsnä.

               EU:n kannat vahvistetaan neuvoston kansainvälisten ympäristöasioiden työryhmässä ennen sopimuspuolten kokousta.

               2.3.Århusin yleissopimuksen suunniteltu säädös

               Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 18.–20. lokakuuta 2021 pidettävässä seitsemännessä kokouksessaan päätös VII.8f, joka koskee sitä, noudattaako Euroopan unioni yleissopimuksen määräyksiä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on määrittää, noudattaako Euroopan unioni yleissopimuksen määräyksiä erityisesti tapausten ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128 osalta, ja vahvistaa edellytykset, jotka ovat tarpeen määräysten noudattamisen varmistamiseksi ja mahdollisesti säännöllistä raportointia koskevien velvoitteiden määräämiseksi sekä asianomaisen sopimuspuolen kehottamiseksi toteuttamaan kiireellisiä toimenpiteitä määräysten noudattamisen varmistamiseksi.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

                  Komitea esitti 17. maaliskuuta 2017 päätelmänsä asiassa ACCC/C/2008/32, jonka valtioista riippumaton järjestö, jäljempänä ’kansalaisjärjestö’, ClientEarth oli pannut vireille ja joka koski muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n tasolla
                     7
                  . Komitea katsoi, että vireillepano-oikeutta Euroopan unionin tuomioistuimissa koskevat perussopimuksen määräykset, sellaisina kuin komitea niitä tulkitsi, sekä muutoksenhakuoikeutta hallintoviranomaiselta koskevat Århus-asetuksen mukaiset perusteet rikkovat Århusin yleissopimusta.

               Toisessa yleissopimuksen määräysten noudattamista koskevassa asiassa ACCC/C/2015/128
                  8
               , jota koskevat päätelmät annettiin 17. maaliskuuta 2021, komitea totesi EU:n rikkovan yleissopimusta, koska yleisöllä ei ollut mahdollisuutta käyttää hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä valtiontukitoimenpiteistä annettujen Euroopan komission päätösten riitauttamiseksi.

               Komissio antoi 14. lokakuuta 2020 ehdotuksen Århus-asetuksen muuttamisesta
                  9
                ja tiedonannon muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta
                  10
                vastauksena komitean asiassa ACCC/C/2008/32 esittämiin päätelmiin. Kyseessä oli vastaus neuvoston komissiolle esittämään kehotukseen
                  11
                antaa lainsäädäntöehdotus ja komission Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa antamiin sitoumuksiin.

                  Lainsäädäntöprosessin lopullisena tuloksena kolmikantaneuvotteluissa päästiin 12. heinäkuuta 2021 poliittiseen yhteisymmärrykseen, joka koski kaikkia valvontakomitean asiassa ACCC/C/2008/32 esille ottamia ongelmakysymyksiä.

                  Asia ACCC/C/2015/128 liittyy Århus-asetukseen sisältyviin valtiontukia koskeviin poikkeuksiin, joita edellä mainittu komission lainsäädäntöehdotus ei kattanut. Komissio antoi kuitenkin 12. heinäkuuta 2021 pidetyissä kolmikantaneuvotteluissa osana tarkistetun Århus-asetuksen hyväksymiseen johtanutta kompromissia lausuman, jossa se sitoutui arvioimaan tässä asiassa tehdyt päätelmät ja julkaisemaan tulokset vuoden 2022 loppuun mennessä. Komissio totesi myös, että se aikoo tarvittaessa esittää vuoden 2023 loppuun mennessä toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi ottaen huomioon Århusin yleissopimuksen mukaiset EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet ja valtiontukia koskevat unionin oikeuden säännöt.

               Tämä aloite koskee luonnosta neuvoston päätökseksi, joka kattaa nämä kaksi asiaa. Näin ollen EU voi ilmaista yhtenäisen kannan sopimuspuolten kokouksessa 18.–20. lokakuuta 2021.

               Asian ACCC/C/2008/32 osalta EU odottaa sopimuspuolten kokouksen olevan yhtä mieltä siitä, että sen jälkeen kun EU:n toimenpiteet on hyväksytty ja ne ovat tulleet voimaan, niillä varmistetaan Århusin yleissopimuksen määräysten noudattaminen. Koska luonnos sopimuspuolten kokouksen päätökseksi on laadittu ennen Århus-asetusta koskevan lainsäädäntömenettelyn virallista päättymistä, EU:n voi olla tarpeen pyytää sopimuspuolten kokouksen päätösluonnoksen saattamista ajan tasalle, jotta se vastaa täysin tätä EU:ssa tapahtunutta erittäin merkittävää kehitystä.

               Valtiontukea koskevan asian osalta EU hyväksyy päätöksen, jossa päätelmät pannaan merkille, mutta niitä ei hyväksytä. Se aikoo palata asiaan sopimuspuolten seuraavassa kokouksessa, joka on määrä pitää vuonna 2025, ja huolehtia yleissopimukseen liittyvästä raportoinnista komission lausumassa asetettuihin määräaikoihin mennessä.

               Edellä esitetyn perusteella EU:n olisi tulevassa sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa hyväksyttävä asiaa ACCC/C/2008/32 koskevat päätelmät, jollei tämän neuvoston päätösluonnoksen säännöksistä muuta johdu. Lisäksi EU:n olisi todettava panneensa merkille asiaa ACCC/C/2015/128 koskevat päätelmät mutta pyydettävä, että näiden päätelmien hyväksyminen lykätään sopimuspuolten kahdeksanteen kokoukseen.

               Lisäksi on olennaisen tärkeää, että yleissopimuksessa tunnustetaan EU:n kansallisten tuomioistuinten keskeinen asema unionin oikeuden yleisinä tuomioistuimina
                  12
                ja SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukainen ennakkoratkaisumenettely pätevänä vireillepano- ja muutoksenhakukeinona ympäristöasioissa. Tämä olisi otettava huomioon sopimuspuolten kokouksessa hyväksytyn päätöksen tekstissä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  13
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Århusin yleissopimus on Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa tehdyllä sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka sopimuspuolten kokouksen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Århusin yleissopimuksen 15 artiklan ja yleissopimuksen määräysten noudattamisen arviointia koskevan päätöksen I/7 säännösten ja erityisesti sen säännön 37 mukaisesti
                  14
               .

               Sen sijaan suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät ympäristöpolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta luettuna yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0283 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa käsiteltäviin yleissopimuksen määräysten noudattamista koskeviin asioihin ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Århusin yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa
                  15
               , jäljempänä ’Århusin yleissopimus’, hyväksyttiin Euroopan yhteisön puolesta 17 päivänä helmikuuta 2005 neuvoston päätöksellä 2005/370/EY
                  16
               .

               (2)Århusin yleissopimuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaan sopimuspuolten kokous voi antaa päätöksiä yleissopimuksen määräysten noudattamisesta.

               (3)Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 18–20 päivänä lokakuuta 2021 pidettävässä seitsemännessä kokouksessaan päätös VII.8f, joka koskee Euroopan unionille yleissopimuksessa asetettujen velvoitteiden, mukaan lukien asioissa ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128 esitettyjen päätelmien, noudattamista.

               (4)On aiheellista vahvistaa Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätös VII.8f, joka koskee Euroopan unionille yleissopimuksessa asetettujen velvoitteiden noudattamista, sitoo unionia.

               (5)Unioni pani yleissopimuksen velvoitteet EU:n toimielinten ja elinten osalta täytäntöön erityisesti tiedon saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006, jäljempänä ’Århus-asetus’.

               (6)Århusin yleissopimuksen 15 artiklan nojalla perustettiin Århusin yleissopimuksen valvontakomitea, jäljempänä ’komitea’, joka on toimivaltainen arvioimaan, miten sopimuspuolet noudattavat yleissopimuksen määräyksiä. Yleissopimuksen määräysten noudattamisen arviointia koskevan päätöksen I/7 säännön 37 mukaan sopimuspuolten kokouksen on puolestaan hyväksyttävä komitean päätelmät.

               (7)Unioni vastaanotti 17 päivänä maaliskuuta 2017 päätelmät asiassa ACCC/C/2008/32, joka koski muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n tasolla
                  17
               . Komitea katsoi päätelmiensä 123 kohdassa, että ”kyseinen sopimuspuoli ei noudata yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa siltä osin kuin on kyse yleisöön kuuluvien muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta, koska sen enempää Århus-asetuksella kuin EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännöllä ei panna kyseisistä kohdista johtuvia velvoitteita täytäntöön eikä niissä noudateta niitä.”

               (8)EU antoi Århusin yleissopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä yleissopimuksen elimille ilmoituksen, jonka se toisti yleissopimuksen hyväksymisen yhteydessä; tämän ilmoituksen mukaan ”yhteisön institutionaalisissa ja oikeudellisissa puitteissa [...] yhteisön toimielimet soveltavat yleissopimusta asiakirjojen saatavuutta koskevien tämänhetkisten ja tulevien sääntöjensä sekä muiden yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien, asiaa koskevien yhteisön säännösten mukaisesti.”

               (9)Århus-asetuksen mukainen hallinnollinen uudelleentarkastelu täydentää unionin yleistä tuomioistuinvalvonnan järjestelmää, jonka puitteissa yleisöön kuuluvilla on mahdollisuus saattaa hallintotoimet uudelleen tutkittaviksi nostamalla kanne suoraan unionin tasolla SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdan nojalla sekä SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukaisesti kansallisten tuomioistuimien kautta, jotka ovat erottamaton osa perussopimusten mukaista unionin järjestelmää. Sillä, että kansallisilla tuomioistuimilla on SEUT-sopimuksen 267 artiklan nojalla toimivalta esittää ennakkoratkaisupyyntö Euroopan unionin tuomioistuimelle, on olennainen merkitys tässä järjestelmässä. SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukaan jäsenvaltioiden kansalliset tuomioistuimet ovat unionin oikeuden yleisinä tuomioistuimina erottamaton osa EU:n oikeussuojajärjestelmää
                  18
               .

               (10)Ottaen huomioon komitean asiassa ACCC/C/2008/32 esille ottamat ongelmakysymykset komissio esitti 14 päivänä lokakuuta 2020 lainsäädäntöehdotuksen
                  19
                Århus-asetuksen muuttamiseksi, ja lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyivät sen epävirallisesti kolmikantaneuvotteluissa 12 päivänä heinäkuuta 2021. Muutetulla Århus-asetuksella varmistetaan nyt, että unionin lainsäädäntö on muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevien Århusin yleissopimuksen määräysten mukainen tavalla, joka on yhteensopiva unionin oikeuden perusperiaatteiden ja sen tuomioistuinvalvontaa koskevan järjestelmän kanssa.

               (11)Komissio on tiedottanut valvontakomitealle poliittisen yhteisymmärryksen yksityiskohdista 16 päivänä heinäkuuta 2021, toimittanut komitealle tekstin konsolidoidun version 23 päivänä heinäkuuta 2021 sen tultua hyväksytyksi pysyvien edustajien komiteassa ja lähettänyt komitealle lainsäädäntömenettelyn lopullisen tuloksen, mukaan lukien Euroopan unionin virallisessa lehdessä [xxx päivänä lokakuuta 2021] julkaistun tekstin. Sopimuspuolten kokouksen päätöksessä olisi sen vuoksi suhtauduttava myönteisesti näihin uusiin toimenpiteisiin ja pantava merkille, että kun ne ovat tulleet voimaan, ne vastaavat kaikilta osin valvontakomitean asiassa ACCC/C/2008/32 esittämiin päätelmiin.

               (12)Asiassa ACCC/C/2015/128
                  20
               , jota koskevat päätelmät esitettiin 17 päivänä maaliskuuta 2021, komitea totesi EU:n rikkovan yleissopimusta, koska yleisöön kuuluvilla ei ollut mahdollisuutta käyttää hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä valtiontukitoimenpiteitä koskevien Euroopan komission päätösten riitauttamiseksi.

               (13)Komissio pani merkille komitean asiassa ACCC/C/2015/128 esittämät ongelmakysymykset ja päätelmät ja antoi osana tarkistetun Århus-asetuksen hyväksymiseen johtanutta kompromissia lausuman, jossa sitouduttiin ”analysoimaan päätelmien vaikutuksia ja arvioimaan käytettävissä olevia vaihtoehtoja. Komissio saattaa tämän arvioinnin päätökseen ja julkaisee sen vuoden 2022 loppuun mennessä. Komissio aikoo tarvittaessa esittää vuoden 2023 loppuun mennessä toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi ottaen huomioon Århusin yleissopimuksen mukaiset EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet ja valtiontukia koskevat unionin oikeuden säännöt.”

               (14)Asioita ACCC/C/2008/32 ja ACCC/C/2015/128 koskevat päätelmät toimitetaan lokakuussa 2021 Genevessä Sveitsissä järjestettävän Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännen kokouksen vahvistettaviksi päätösluonnoksena VII.8f
                  21
               , jolloin ne saisivat Århusin yleissopimuksen virallisen tulkinnan aseman ja näin ollen niistä tulisi sopimuspuolia ja yleissopimuksen elimiä sitovia päätelmiä.

               (15)Asian ACCC/C/2015/128 osalta unionin olisi kuitenkin edellä mainitun lausuman mukaisesti sitouduttava analysoimaan päätelmien vaikutuksia ja arvioimaan käytettävissä olevia vaihtoehtoja EU:n oikeusjärjestyksen puitteissa ja sen erityispiirteiden mukaisesti. Tämän olisi tarkoitus mahdollistaa se, että komissio voi saattaa lausumassa mainitun arvioinnin päätökseen ja julkaista sen ja esittää tarvittaessa toimenpiteitä valvontakomitean esille ottaman kysymyksen ratkaisemiseksi lausumassa ilmoitetuissa määräajoissa ja ottaen huomioon valtiontukiasioita koskevat EU:n oikeusjärjestyksen erityispiirteet. Sen vuoksi unionin olisi myös ehdotettava, että sopimuspuolten kokous lykkää asiaa ACCC/C/2015/128 koskevien päätelmien hyväksymisen sopimuspuolten kahdeksanteen kokoukseen sen sijaan, että se vahvistaisi nämä päätelmät,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta päätösluonnokseen VII.8f, joka koskee unionille Århusin yleissopimuksessa asetettujen velvoitteiden noudattamista asiassa ACCC/C/2008/32, on hyväksyä edellä mainittu päätösluonnos ja päätelmät. Unionin olisi kuitenkin varmistettava, että päätöksessä otetaan huomioon seuraavat seikat:

               –Päätöksessä olisi suhtauduttava myönteisesti siihen, että EU on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen päätelmien noudattamisen ja tarjotakseen yleisölle, jota asia koskee, muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuden ympäristöasioissa yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. Päätöksessä olisi myös selvennettävä, että kun kaikki tarkistetun Århus-asetuksen säännökset ovat tulleet voimaan, EU ei enää riko yleissopimuksen määräyksiä asian ACCC/C/2008/32 osalta.

               –Jos päätösluonnoksessa toistetaan, että valvontakomitea ei hyväksy ennakkoratkaisumenettelyä, tämä olisi torjuttava. On olennaisen tärkeää, että päätöksessä tunnustetaan EU:n kansallisten tuomioistuinten keskeinen asema unionin oikeuden yleisinä tuomioistuimina ja SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukainen ennakkoratkaisumenettely pätevänä muutoksenhakukeinona.

               2 artikla

               Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta päätösluonnokseen VII.8f, joka koskee unionille Århusin yleissopimuksessa asetettujen velvoitteiden noudattamista asiassa ACCC/C/2015/128, olisi oltava se, että valvontakomitean esittämät ongelmakysymykset ja päätelmät pannaan merkille. Päätöksessä olisi myös toistettava Århus-asetuksen tarkistamista käsitelleissä viimeisissä kolmikantaneuvotteluissa 12 päivänä heinäkuuta 2021 annetun komission lausuman sanamuoto.

               Lausumassa todetaan seuraavaa:

               ”Komissio on edelleen sitoutunut varmistamaan, että EU noudattaa kansainvälisiä velvoitteitaan Århusin yleissopimukseen liittyvissä asioissa, ja panee tässä yhteydessä merkille Århusin yleissopimuksen valvontakomitean 17 päivänä maaliskuuta 2021 asiassa ACCC/C/2015/128
                  22
                esittämät valtiontukea koskevat ongelmakysymykset ja päätelmät. Päätelmissä kehotetaan EU:ta ’toteuttamaan tarvittavat lainsäädäntö-, sääntely- ja muut toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Århus-asetusta muutetaan tai annetaan uutta Euroopan unionin lainsäädäntöä, jotta yleisöön kuuluvilla on selvästi mahdollisuus käyttää hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä Euroopan komission SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla tekemien EU:n ympäristölainsäädännön vastaisten valtiontukitoimenpiteitä koskevien päätösten riitauttamiseksi yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.’

               Komissio analysoi parhaillaan päätelmien vaikutuksia ja arvioi käytettävissä olevia vaihtoehtoja. Komissio saattaa tämän arvioinnin päätökseen ja julkaisee sen vuoden 2022 loppuun mennessä. Komissio aikoo tarvittaessa esittää vuoden 2023 loppuun mennessä toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi ottaen huomioon Århusin yleissopimuksen mukaiset EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet ja valtiontukia koskevat unionin oikeuden säännöt.”

               Tämän mukaisesti unionin olisi sitouduttava analysoimaan päätelmien vaikutuksia ja arvioimaan käytettävissä olevia vaihtoehtoja EU:n oikeusjärjestyksen puitteissa ja sen erityispiirteiden mukaisesti. Lisäksi sen olisi sitouduttava saattamaan tämä arviointi päätökseen ja julkaisemaan se vuoden 2022 loppuun mennessä. Sen olisi tarvittaessa sitouduttava myös esittämään vuoden 2023 loppuun mennessä toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi ottaen huomioon Århusin yleissopimuksen mukaiset EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet ja valtiontukia koskevat unionin oikeuden säännöt.

               Tämän olisi tarkoitus mahdollistaa se, että komissio voi saattaa lausumassa mainitun arvioinnin päätökseen ja julkaista sen ja esittää tarvittaessa toimenpiteitä valvontakomitean esille ottaman kysymyksen ratkaisemiseksi lausumassa ilmoitetuissa määräajoissa.

               Sen vuoksi unionin olisi myös ehdotettava, että sopimuspuolten kokous lykkää asiaa ACCC/C/2015/128 koskevien päätelmien hyväksymisen sopimuspuolten kahdeksanteen kokoukseen sen sijaan, että se vahvistaisi nämä päätelmät.

               3 artikla

               Muista tämän päätöksen mukaista toimintatapaa vastaavista vähäisistä muutoksista voidaan sopia paikan päällä koordinoiden ja ottaen huomioon mahdolliset neuvottelut päätösluonnoksesta VII.8f.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Julkaistu UNECEn verkkosivuilla.

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2005/370/EY, EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1.

                     (3)

                        EU:n julistus on julkaistu UNECEn verkkosivuilla kohdassa ”Declarations and Reservations”, ks.
                  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)

                        EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

                     (5)

                        Saatavilla osoitteessa
                  g0430994.doc (unece.org)

                     (6)

                        Työjärjestystä koskeva päätös I/1 (ks. erityisesti päätöksentekoa koskeva sääntö 35), ks.
                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                     (7)

                        Asiaan ACCC/C/2008/32 liittyvät päätelmät ja suositukset saatavilla osoitteissa

                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
                   ja

                     https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union

                     (8)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (9)

                        COM(2020) 642.

                     (10)

                        COM(2020) 643.

                     (11)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/881, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2018, komission pyytämisestä toimittamaan tutkimus unionin vaihtoehdoista löytää ratkaisuja Århusin yleissopimuksen valvontakomitean asiassa ACCC/C/2008/32 esittämiin päätelmiin, ja mikäli aiheellista tutkimuksen tulosten perusteella, toimittamaan ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 1367/2006 muuttamisesta (ST/9422/2018/INIT, EUVL L 155, 19.6.2018, s. 6–7).

                     (12)

                        Lausunto 1/09, Yhdistetyn patenttioikeudenkäyntijärjestelmän perustaminen, EU:C:2011:123, 80 kohta.

                     (13)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (14)

                        Viitattu edellä.

                     (15)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (16)

                        Neuvoston päätös 2005/370/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2005, tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1).

                     (17)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (18)

                        SEUT-sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan nojalla annettu unionin tuomioistuimen lausunto 1/09 (täysistunto), 8.3.2011, yhdistetyn patenttioikeudenkäyntijärjestelmän perustaminen, ECLI:EU:C2011:123, 80 kohta.

                     (19)

                        COM(2020) 642.

                     (20)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf

                     (21)

                  https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union
                  .

                     (22)

                        Ks.
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
                  , 132 kohta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.10.2021
            COM(2021) 668 final
            2021/0348(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (Offshore-pöytäkirjan) liitteitä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä päätös, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’Offshore-pöytäkirjan’, liitteitä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta

               Barcelonan yleissopimus ja sen seitsemän pöytäkirjaa, jotka on hyväksytty osana Välimeren toimintasuunnitelmaa, ovat tärkeimpiä Välimeren aluetta koskevia oikeudellisesti sitovia monenvälisiä ympäristösopimuksia.

               Offshore-pöytäkirja on yksi Barcelonan yleissopimuksen seitsemästä pöytäkirjasta. Siinä käsitellään kaikkia merellä tapahtuvaan öljyn- ja kaasunporaustoimintaan liittyviä näkökohtia ja se sisältää toimenpiteet, joilla vähennetään pilaantumista kaikissa merellä tapahtuvien toimien vaiheissa ja reagoidaan meren pilaantumista aiheuttaviin tapahtumiin, mukaan lukien vahingonkorvausvastuuseen liittyvät näkökohdat.

               Euroopan unioni on Offshore-pöytäkirjan
                  1
                sopimuspuoli.

               2.2.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokoukseen osallistuu ministereitä ja korkeita virkamiehiä, jotka edustavat kaikkia Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia.

               Offshore-pöytäkirjan 31 artiklan mukaan kyseiseen pöytäkirjaan sovelletaan Barcelonan yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat mitä tahansa sen pöytäkirjoista.

               Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan unioni, jäljempänä ’unioni’, käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka vastaa niiden unionin jäsenvaltioiden määrää, jotka ovat yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolia. Unioni ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               Barcelonan yleissopimuksen 22 artiklan mukaan muutokset hyväksytään pöytäkirjan sopimuspuolten kolmen neljäsosan äänten enemmistöllä.

               2.3.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksen suunniteltu säädös

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen Offshore-pöytäkirjan sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’. Offshore-pöytäkirjassa käsitellään kaikkia Välimerellä tapahtuvaan öljyn- ja kaasunporaustoimintaan liittyviä näkökohtia ja se sisältää toimenpiteitä, joilla vähennetään pilaantumista kaikissa merellä tapahtuvien toimien vaiheissa ja reagoidaan meren pilaantumista aiheuttaviin tapahtumiin.

               Ehdotettujen muutosten tarkoituksena on muuttaa Offshore-pöytäkirjan liitteitä I, II, III, IV and VII A ja yhdenmukaistaa niitä merkittävään sääntelylliseen, tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen, jota merellä tapahtuvien toimien osalta on saavutettu sekä alueellisella että maailmanlaajuisella tasolla, myös Välimeren alueen toimintasuunnitelman ja Barcelonan yleissopimuksen muodostamassa järjestelmässä.

               Offshore-pöytäkirjan liitteisiin tehtävät muutokset sitovat unionia Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tarve suojella merien luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemeitä Välimerellä, myös kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla merialueilla, on todettu useita kertoja.

               Offshore-pöytäkirjan liitteisiin ehdotetuilla muutoksilla päivitetään kyseisiä liitteitä, jotta niissä voidaan ottaa huomioon merkittävä sääntelyllinen, tieteellinen ja tekninen kehitys, jota merellä tapahtuvien toimien osalta on saavutettu sekä alueellisella että maailmanlaajuisella tasolla, myös Välimeren alueen toimintasuunnitelman ja Barcelonan yleissopimuksen muodostamassa järjestelmässä. Erityisesti painotetaan kehitystä, joka liittyy ekosysteemipohjaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon sekä kestävään kulutukseen ja tuotantoon.

               Suunnitellun säädöksen osalta tarvitaan unionin kanta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokousta varten, koska suunnitellulla säädöksellä on määrä muuttaa Offshore-pöytäkirjan liitteitä. Nämä muutokset sitovat unionia Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti. Koska liitteiden muuttamisella päivitetään Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, muutetaan unionin kansainvälisiä sitoumuksia ja tavoitteita sekä parannetaan ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Barcelonan yleissopimuksella.

               Suunnitellulla säädöksellä muutetaan Barcelonan yleissopimuksen Offshore-pöytäkirjan liitteitä, ja siten säädöksellä, joka on määrä antaa, on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0348 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (Offshore-pöytäkirjan) liitteitä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, pöytäkirjan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta (Offshore-pöytäkirja) neuvoston päätöksellä 2013/5/EU
                  2
               , ja pöytäkirja tuli voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2013.

               (2)Barcelonan yleissopimuksen 18 artiklan nojalla Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous voi hyväksyä muutoksia yleissopimuksen pöytäkirjoihin.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. päivänä joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (Offshore-pöytäkirja) liitteitä.

               (4)On aiheellista vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätöksellä hyväksytään Offshore-pöytäkirjan liitteisiin tehtäviä muutoksia, jotka ovat unionia sitovia.

               (5)Koska liitteiden suunnitelluilla muutoksilla päivitetään Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, ne vaikuttavat unionin kansainvälisiin sitoumuksiin ja tavoitteisiin ja niillä parannetaan ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa päätöksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea sitä, että hyväksytään päätös, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta mannerjalustan sekä merenpohjan ja sen maaperän tutkimisesta ja hyväksikäytöstä johtuvalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (Offshore-pöytäkirja), liitteitä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 4, 9.1.2013, s. 13–14.

                     (2)

                        EUVL L 4, 9.1.2013, s. 13–14.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.10.2021
            COM(2021) 666 final
            2021/0346(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla muutetaan aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen tai merellä tapahtuvan jätteen polttamisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemisestä ja lopettamisesta tehdyn pöytäkirjan (mereen laskemista koskeva pöytäkirja) liitettä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä päätös, jolla muutetaan aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen tai merellä tapahtuvan jätteen polttamisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemisestä ja lopettamisesta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’mereen laskemista koskeva pöytäkirja’, liitettä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Pöytäkirja aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen tai merellä tapahtuvan jätteen polttamisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemisestä ja lopettamisesta

               Barcelonan yleissopimus ja sen seitsemän pöytäkirjaa, jotka on hyväksytty osana Välimeren toimintasuunnitelmaa, ovat tärkeimpiä Välimeren aluetta koskevia oikeudellisesti sitovia monenvälisiä ympäristösopimuksia.

               Mereen laskemista koskeva pöytäkirja on yksi Barcelonan yleissopimuksen seitsemästä pöytäkirjasta. Sen avulla on tarkoitus toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla mahdollisuuksien mukaan ehkäistään ja vähennetään jätteen tai muun aineen mereen laskemisesta aiheutuvaa Välimeren pilaantumista ja lopetetaan se.

               Euroopan unioni on mereen laskemista koskevan pöytäkirjan
                  1
                sopimuspuoli.

               2.2.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokoukseen osallistuu ministereitä ja korkeita virkamiehiä, jotka edustavat kaikkia Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia.

               Mereen laskemista koskevan pöytäkirjan 15 artiklan mukaan kyseiseen pöytäkirjaan sovelletaan Barcelonan yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat mitä tahansa sen pöytäkirjoista.

               Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan unioni, jäljempänä ’unioni’, käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka vastaa niiden unionin jäsenvaltioiden määrää, jotka ovat yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolia. Unioni ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               2.3.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksen suunniteltu säädös

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, jolla muutetaan mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitettä. Mereen laskemista koskeva pöytäkirja koskee Välimeren suojelua mahdollisuuksien mukaan jätteen tai muun aineen mereen laskemisen mahdollisesti aiheuttamalta pilaantumiselta.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitettä niiden tekijöiden osalta, jotka on otettava huomioon vahvistettaessa perusteita lupien myöntämiselle aineen laskemiselle mereen, ottaen huomioon pöytäkirjan 6 artikla. Muutoksissa otetaan huomioon vuoden 1972 Lontoon yleissopimus ja sen vuoden 1996 pöytäkirja, joita pidetään maailmanlaajuisina välineinä, joilla säännellään jätteiden ja muun aineen laskemista mereen, sekä soveltuvin osin meristrategiapuitedirektiivi ja ekosysteemilähtöinen lähestymistapa.

               Mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitteeseen tehtävät muutokset sitovat unionia Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tarve suojella merien luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemeitä on todettu useita kertoja.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitettä niiden tekijöiden osalta, jotka on otettava huomioon vahvistettaessa perusteita lupien myöntämiselle aineen laskemiselle mereen, ottaen huomioon pöytäkirjan 6 artikla. Näissä muutoksissa otetaan huomioon vuoden 1972 Lontoon yleissopimus ja sen vuoden 1996 pöytäkirja, joita pidetään maailmanlaajuisina välineinä, joilla säännellään jätteiden ja muun aineen laskemista mereen, sekä soveltuvin osin meristrategiadirektiivi ja sen ekosysteemilähtöinen lähestymistapa.

               Suunnitellun säädöksen osalta tarvitaan unionin kanta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokousta varten, koska suunnitellulla säädöksellä on määrä muuttaa mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitettä, joka sitoo unionia Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti. Koska liitteen muuttamisella päivitetään Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, muutetaan unionin kansainvälisiä sitoumuksia ja tavoitteita sekä parannetaan ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Barcelonan yleissopimuksella.

               Suunnitellulla säädöksellä muutetaan yhden Barcelonan yleissopimuksen pöytäkirjan eli mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitettä. Säädös, joka on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0346 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla muutetaan aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen tai merellä tapahtuvan jätteen polttamisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemisestä ja lopettamisesta tehdyn pöytäkirjan (mereen laskemista koskeva pöytäkirja) liitettä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, pöytäkirjan aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen tai merellä tapahtuvan jätteen polttamisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemisestä ja lopettamisesta neuvoston päätöksellä 77/585/ETY
                  2
               , ja pöytäkirja tuli voimaan 15 päivänä huhtikuuta 1978.

               (2)Barcelonan yleissopimuksen 18 artiklan nojalla Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous voi hyväksyä muutoksia yleissopimuksen pöytäkirjoihin.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. päivänä joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös, jolla muutetaan mereen laskemista koskevan pöytäkirjan liitettä niiden tekijöiden osalta, jotka on otettava huomioon vahvistettaessa perusteita lupien myöntämiselle aineen laskemiselle mereen, ottaen huomioon pöytäkirjan 6 artikla.

               (4)On aiheellista vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätöksellä hyväksytään mereen laskemista koskevaan pöytäkirjaan muutoksia, jotka ovat unionia sitovia.

               (5)Koska suunnitelluilla muutoksilla päivitetään Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, ne vaikuttavat EU:n kansainvälisiin sitoumuksiin ja tavoitteisiin ja niillä parannetaan ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa päätöksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea sitä, että hyväksytään päätös, jolla muutetaan aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen tai merellä tapahtuvan jätteen polttamisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemisestä ja lopettamisesta tehdyn pöytäkirjan (mereen laskemista koskeva pöytäkirja) liitettä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1–2.

                     (2)

                        EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1–2.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.10.2021
            COM(2021) 667 final
            2021/0347(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (LBS-pöytäkirjan) liitteitä I, II ja IV

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä päätös, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’LBS-pöytäkirjan’, liitteitä I, II ja IV.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta

               Barcelonan yleissopimus ja sen seitsemän pöytäkirjaa, jotka on hyväksytty osana Välimeren toimintasuunnitelmaa, ovat tärkeimpiä Välimeren aluetta koskevia oikeudellisesti sitovia monenvälisiä ympäristösopimuksia.

               LBS-pöytäkirja on yksi Barcelonan yleissopimuksen seitsemästä pöytäkirjasta. Sen tavoitteena on toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet maalta peräisin olevan ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi ja poistamiseksi siinä määrin kuin se on mahdollista vähentämällä pöytäkirjassa lueteltuja myrkyllisiä ja pysyviä aineita ja poistamalla ne asteittain käytöstä. LBS-pöytäkirja tuli voimaan vuonna 1983.

               Euroopan unioni on LBS-pöytäkirjan (sellaisena kuin se on muutettuna)
                  1
                sopimuspuoli.

               2.2.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokoukseen osallistuu ministereitä ja korkeita virkamiehiä, jotka edustavat kaikkia Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia.

               LBS-pöytäkirjan 16 artiklan mukaan kyseiseen pöytäkirjaan sovelletaan Barcelonan yleissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat mitä tahansa sen pöytäkirjoista.

               Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan unioni, jäljempänä ’EU’, käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka vastaa niiden unionin jäsenvaltioiden määrää, jotka ovat yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolia. EU ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               Barcelonan yleissopimuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaan muutokset mihin tahansa pöytäkirjaan hyväksytään pöytäkirjan sopimuspuolten kolmen neljäsosan äänten enemmistöllä.

               2.3.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksen suunniteltu säädös

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös Välimeren suojelemista maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta koskevan LBS-pöytäkirjan liitteiden I, II ja IV muuttamisesta, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on ottaa huomioon maalla sijaitseviin lähteisiin ja maalla tapahtuvaan toimintaan liittyvä sääntelyllinen, tieteellinen ja tekninen kehitys, jota on saavutettu sekä maailmanlaajuisella että alueellisella tasolla, myös Välimeren alueen toimintasuunnitelman ja Barcelonan yleissopimuksen muodostamassa järjestelmässä. Erityisesti painotetaan kehitystä, joka liittyy ekosysteemipohjaisen lähestymistavan täytäntöönpanoon ympäristön hyvän tilan saavuttamiseksi Välimerellä.

               LBS-pöytäkirjan liitteisiin tehtävät muutokset sitovat unionia Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tarve suojella merien luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemeitä Välimerellä, myös kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla merialueilla, on todettu useita kertoja.

               LBS-pöytäkirjan liitteisiin I, II ja IV tehtävillä muutoksilla pyritään ottamaan huomioon maalla sijaitseviin lähteisiin ja maalla tapahtuvaan toimintaan liittyvä sääntelyllinen, tieteellinen ja tekninen kehitys, jota on saavutettu sekä maailmanlaajuisella että alueellisella tasolla. Ehdotetut muutokset koskevat erityisesti päivitystä niiden alojen osalta, joilla laaditaan toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä pöytäkirjan liitteen I mukaisesti; pöytäkirjan liitteessä I olevien aineiden luokkien päivittämistä; useiden uusien tekijöiden, kuten melun ja keinovalon, tuomista esiin vahvemmin; kyse on tekijöistä, jotka on otettava huomioon pöytäkirjan liitteen II mukaisessa lupamenettelyssä. Liitteeseen IV tehtävät muutokset koskevat kestäviä kulutus- ja tuotantovälineitä, erityisesti kiertotalouden lähestymistapoja tuotantoprosesseissa.

               Suunnitellun säädöksen osalta tarvitaan unionin kanta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokousta varten, koska suunnitellulla säädöksellä on määrä muuttaa LBS-pöytäkirjan liitteitä, jotka sitovat unionia Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti. Koska liitteiden muuttamisella päivitetään Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, muutetaan unionin kansainvälisiä sitoumuksia ja tavoitteita sekä parannetaan ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Barcelonan yleissopimuksella.

               Suunnitellulla säädöksellä muutetaan yhden Barcelonan yleissopimuksen pöytäkirjan eli LBS-pöytäkirjan liitteitä. Sen vuoksi kyseessä on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0347 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (LBS-pöytäkirjan) liitteitä I, II ja IV

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, pöytäkirjan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta (LBS-pöytäkirja) neuvoston päätöksellä 1999/801/EY
                  2
               , ja pöytäkirja tuli voimaan 11 päivänä toukokuuta 2008.

               (2)Barcelonan yleissopimuksen 18 artiklan nojalla Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous voi hyväksyä muutoksia yleissopimuksen pöytäkirjoihin.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. päivänä joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös, jolla muutetaan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’LBS-pöytäkirja’, liitteitä I, II ja IV, jotta voidaan ottaa huomioon maalla sijaitseviin lähteisiin ja maalla tapahtuvaan toimintaan liittyvä sääntelyllinen, tieteellinen ja tekninen kehitys, jota on saavutettu sekä maailmanlaajuisella että alueellisella tasolla.

               (4)On aiheellista vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätöksellä hyväksytään LBS-pöytäkirjan liitteisiin I, II ja IV muutoksia, jotka ovat unionia sitovia.

               (5)Koska liitteiden I, II ja IV suunnitelluilla muutoksilla päivitetään Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, ne vaikuttavat unionin kansainvälisiin sitoumuksiin ja tavoitteisiin ja niillä parannetaan ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa päätöksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on tukea sitä, että hyväksytään päätös, jolla muutetaan Välimeren suojelemista maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (LBS-pöytäkirja) liitteitä I, II ja IV.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18-31.

                     (2)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18–31.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.10.2021
            COM(2021) 669 final
            2021/0349(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen nimetä koko Välimeri rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (MED SOx ECA) aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL-yleissopimus) liitteen VI mukaisesti

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä päätös esittää vuonna 2022 Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) meriympäristön suojelukomitean 78. kokouksessa (MEPC 78) ehdotus koko Välimeren nimeämisestä rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi sekä siihen liittyvien velvoitteiden voimaantulopäivästä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskeva yleissopimus

               Barcelonan yleissopimus ja sen seitsemän pöytäkirjaa, jotka on hyväksytty osana Välimeren toimintasuunnitelmaa, ovat keskeisiä Välimeren aluetta koskevia oikeudellisesti sitovia monenvälisiä ympäristösopimuksia.

               Barcelonan yleissopimuksen tavoitteena on ehkäistä, vähentää ja torjua pilaantumista sekä lopettaa se Välimeren alueella ja parantaa ihmisten terveyden ja meriympäristön suojelua kyseisellä alueella kestävää kehitystä edistävällä tavalla.

               Euroopan unioni on Barcelonan yleissopimuksen (sellaisena kuin se on muutettuna)
                  1
                sopimuspuoli.

               2.2.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokoukseen osallistuu ministereitä ja korkeita virkamiehiä, jotka edustavat kaikkia Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia. Sopimuspuolet kokoontuvat Antalyassa Turkissa 7.–10. joulukuuta 2021.

               Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan unioni käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka vastaa niiden unionin jäsenvaltioiden määrää, jotka ovat yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolia. Unioni ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksen työjärjestyksen 43 artiklan mukaisesti pöytäkirjat tai rahoitusohjeet, sisältöä koskevat päätökset, suositukset ja päätöslauselmat tehdään läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä, jollei yleissopimuksessa toisin määrätä.

               2.3.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksen suunniteltu säädös

               Barcelonan yleissopimuksen 6 artiklan mukaan sopimuspuolten on toteutettava kaikki kansainvälisen oikeuden mukaiset toimenpiteet alusten päästöjen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi, torjumiseksi ja poistamiseksi Välimeren alueella mahdollisimman suuressa määrin ja sen varmistamiseksi, että tällaisen pilaantumisen valvontaan liittyvät kansainvälisesti tunnustetut säännöt pannaan tehokkaasti täytäntöön kyseisellä alueella.

               Barcelonan yleissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan vii alakohdan mukaan kyseisen yleissopimuksen sopimuspuolten kokous voi harkita ja toteuttaa kaikkia toimia, jotka ovat tarpeen yleissopimuksen ja pöytäkirjojen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               Rikkioksidipäästöjen valvonta-alueen perustaminen edistäisi edellä mainittuja tavoitteita, koska sen myötä otettaisiin käyttöön erityisvaatimukset alusten ilmansaastepäästöjen vähentämiseksi Välimerellä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tarve suojella merien luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemeitä Välimerellä, myös kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla merialueilla, on todettu useita kertoja.

               Alusten ilmansaastepäästöillä on merkittäviä haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Yksi tapa torjua alusten päästöistä aiheutuvia ongelmia on nimetä aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ’MARPOL-yleissopimus’, liitteen VI mukaisesti Välimeri rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (Med SOx ECA), jolla noudatetaan alusten päästöjen vähentämistä koskevia erityisvaatimuksia.

               Unionin kanta on tarpeen suunnitellun ehdotuksen oikeudellisesti sitovien vaikutusten vuoksi. Koska ehdotus on pilaantumisen vähentämistä ja ympäristönsuojelun parantamista koskevan unionin tavoitteen mukainen, ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se käsittää myös sellaiset välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Barcelonan yleissopimuksella.

               Suunnitellulla säädöksellä esitetään vuonna 2022 IMOn meriympäristön suojelukomitean 78. kokouksessa (MEPC 78) ehdotus Välimeren nimeämisestä rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (MED SOx ECA). Säädös, joka on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0349 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) puitteissa unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen nimetä koko Välimeri rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (MED SOx ECA) aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL-yleissopimus) liitteen VI mukaisesti

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki muutetun Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 1999/802/EY
                  3
               , ja se tuli voimaan 9 päivänä heinäkuuta 2004.

               (2)Barcelonan yleissopimuksen 18 artiklan 1 kohdan vii alakohdan mukaan Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous voi harkita ja toteuttaa kaikkia toimia, jotka ovat tarpeen yleissopimuksen ja pöytäkirjojen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sopimuspuolten kokouksen työjärjestyksen 43 artiklan mukaisesti pöytäkirjat, rahoitusohjeet ja sisältöä koskevat päätökset tehdään läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä, jollei yleissopimuksessa toisin määrätä.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 7.–10. päivänä joulukuuta 2021 pidettävässä 22. kokouksessaan päätös ehdotuksen toimittamisesta vuonna 2022 pidettävään Kansainvälisen merenkulkujärjestön, jäljempänä ’IMO’, meriympäristön suojelukomitean 78. kokoukseen. Ehdotus koskee koko Välimeren nimeämistä rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (Med SOx ECA) ja siinä täsmennetään, mistä alkaen tämä olisi voimassa.

               (4)On tarpeen vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska suunnitellussa päätöksessä tehdään IMOn meriympäristön suojelukomitean 78. istunnolle ehdotus sellaisen järjestön puolesta, jonka sopimuspuoli unioni on, koko Välimeren nimeämisestä rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (MED SOx ECA), ja näin ollen kyseessä on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               (5)Koska suunnitellun päätöksen tarkoituksena on saattaa ajan tasalle Välimeren suojelua koskevat vaatimukset meriympäristön pilaantumisen vähentämistä ja ihmisten terveyden suojelemista koskevan unionin tavoitteen mukaisesti, ehdotetaan, että unioni puoltaa päätöksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on puoltaa päätöstä, jonka mukaan toimitetaan Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) meriympäristön suojelukomitean 78. kokoukseen (MEPC 78) ehdotus koko Välimeren nimeämisestä rikkioksidipäästöjen valvonta-alueeksi (Med SOx ECA) sekä siitä, milloin tämä nimeäminen tulee voimaan.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32–43.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32–43.