Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0515

Ehdotus neuvoston päätös asetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012  /* KOM/2007/0515 lopull. - CNS 2007/0189 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 12.9.2007KOM(2007) 515 lopullinen2007/0189 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSasetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Neuvosto antoi 15. helmikuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 168/2007[1] Euroopan unionin perusoikeusviraston (jäljempänä perusoikeusvirasto) perustamisesta. Perusoikeusvirasto aloitti toimintansa 1. maaliskuuta 2007. Perusoikeusviraston tavoitteena on antaa yhteisön toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille perusoikeuksia koskevia neuvontaa ja asiantuntemusta, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräisen kunnioittamisen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja. Perusoikeusvirasto suorittaa tehtävänsä tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määriteltyjen yhteisön toimivaltuuksien rajoissa. Sen toiminta liittyy perusoikeuksiin sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa, mukaan luettuina ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus sekä Euroopan sosiaalinen peruskirja. Nämä perusoikeudet ilmenevät erityisesti perusoikeuskirjassa ottaen huomioon sen aseman ja siihen liitetyt selitykset. Perusoikeusvirastolle annetut tehtävät liittyvät tietojen keruuseen ja analysointiin, neuvojen antamiseen raporttien ja lausuntojen kautta sekä yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tietoisuuden kasvattamiseen. Asetuksen 5 artiklan mukaisesti neuvosto määrittää perusoikeusviraston toiminnan kohdealueet monivuotisessa toimintakehyksessä. Perusoikeusvirasto suorittaa edellä mainitut tehtävät täysin itsenäisesti näillä kohdealueilla. Tämä ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta vastata Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan nojalla esittämiin pyyntöihin, jotka eivät koske näitä kohdealueita, jos perusoikeusviraston taloudelliset ja henkilöresurssit tämän sallivat. Tämän ehdotuksen tavoitteena on asettaa perusoikeusvirastolle asetuksen 5 artiklassa edellytetty monivuotinen rahoituskehys. |Yleinen tausta Asetuksen 5 artiklan 2 kohdassa määritetään monivuotisen rahoituskehyksen perusominaisuuksia; ensimmäiseksi siinä määrätään, että kehyksen tulee kattaa viisi vuotta. Koska perusoikeusviraston perustana on nykyinen Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (EUMC)[2], asetuksen johdanto-osassa todetaan, että viraston työhön on kuuluttava vastakin perusoikeuksien suojaamisen kannalta keskeisinä ilmiöinä rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjunnan lisäksi vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksien suojaaminen sekä sukupuolten tasa-arvo. Monivuotisen rahoituskehyksen on myös oltava unionin painopistealueiden mukainen ja siinä on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä johtuvat linjaukset perusoikeuksien alalla. Seuraavat perusoikeuksiin liittyvät alueet on viime vuosina nostettu esille Euroopan parlamentin päätöslauselmissa[3]: rotusorto ja muukalaisviha, syrjimättömyys ja tasa-arvoisuus, seksuaalisesta suuntautumisesta johtuva syrjintä, homofobia Euroopassa, vammaisuudesta johtuva syrjintä ja vammaiskysymykset, ilmaisun-, sanan-, kokoontumis- ja ajattelunvapaus, ilmaisunvapaus Internetissä, yhtäläinen oikeus osallistua vaalimenettelyihin, oikeus koulutukseen, tyttöjen ja naisten oikeus käydä koulua ja kouluttautua, solidaarisuus ja yhteiskunnalliset oikeudet, lapsen oikeudet, sukupuolten tasa-arvo, naisten oikeudet, naisiin kohdistuva väkivalta, naisten sukuelinten silpominen, ihmiskauppa, kansalaisten oikeudet ja lainkäyttö, oikeus turvapaikkaan, maahanmuutto, maahanmuuttajien kotouttaminen, kansallisten vähemmistöjen suojelu, vähemmistöjen oikeudet ja romaniasiat, kulttuurisen, uskonnollisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittaminen, kuolemanrangaistus, mielenterveys. Neuvoston linjaamat painopistealueet voidaan luetella Eurooppa-neuvostojen viime vuosina tekemien päätelmien pohjalta seuraavasti[4]: eurooppalainen maahanmuuttopolitiikka, johon sisältyy kotouttamis- ja turvapaikkapolitiikka, viisumikysymykset ja rajavalvonta, ihmiskauppa, sukupuolten tasa-arvo, terrorismin torjunta ja nuoriso. Monivuotisessa toimintakehyksessä on otettava asianmukaisesti huomioon perusoikeusviraston taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit. Viraston taloudelliset voimavarat monivuotisen toimintakehyksen kattamana ajanjaksona on määritetty rahoituskehyksessä, joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17. toukokuuta 2006 tekemän, talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten välisen tehdyn sopimuksen liitteenä[5] ja esitetty asiakirjana V komission rahoitussuunnitelmassa 2008-2013 varainhoitovuodelle 2008[6]. Monivuotisen toimintakehyksen on sisällettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa täydentävyys muiden yhteisön ja unionin elinten, laitosten ja virastojen sekä Euroopan neuvoston ja muiden perusoikeuksien alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tärkeimmät yhteisön virastot ja elimet suhteessa monivuotiseen rahoituskehykseen ovat asetuksella (EY) N:o 1922/2006[7] perustettu Euroopan tasa-arvoinstituutti ja asetuksella (EY) N:o 45/2001[8] perustettu Euroopan tietosuojavaltuutettu. Koska sukupuolten tasa-arvoa koskevat kysymykset käsitellään Euroopan tasa-arvoinstituutissa asetuksen (EY) N:o 1922/2006 2 artiklan mukaisesti, Euroopan unionin perusoikeusviraston ja tasa-arvoinstituutin välillä laaditaan yhteisymmärryspöytäkirja sitten, kun viimeksi mainittu on toiminnassa ja huolehtii toiminnan koordinoinnista asetuksen 7 artiklan mukaisesti. Nämä tekijät yhdessä perusoikeusviraston toiminta-alan kanssa muodostavat arviointiperusteet, joihin monivuotinen toimintakehys perustuu asetuksen 3 artiklan nojalla. |KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Komissio antoi 25. lokakuuta 2004 tiedonannon perusoikeusvirastosta ja käynnisti samalla julkisen kuulemisen, jossa käsiteltiin myös kysymystä kohdealueista. Kuulemismenettelyn kautta saatiin sata lausuntoa. Näitä antoivat muun muassa kymmenen jäsenvaltiota, eurooppalaiset ja kansainväliset elimet, kansalliset ihmisoikeus- ja tasa-arvojärjestöt, akateemisen maailman edustajat, yksityiset kansalaiset ja lähes 60 valtiosta riippumatonta järjestöä. Julkinen kuuleminen järjestettiin 25. tammikuuta 2005. Paikalla oli yli 200 rekisteröityä osanottajaa, jotka edustivat edellä mainittuja sidosryhmiä. Kuultavina olleet sidosryhmät olivat yhtä mieltä tietyistä perusoikeusvirastolle annettavista ensisijaisista kohdealueista. Erityisesti seuraavat alueet mainittiin: syrjintä (myös työpaikalla), tietosuoja-asiat, turvapaikka-asiat, maahanmuutto, perusoikeuksien valtavirtaistaminen kaikkiin yhteisön politiikkoihin, rikosten uhrien oikeudet, vähemmistöjen oikeudet, oikeussuojan saatavuus, säilöönoton edellytykset, terrorismin torjunta, sosiaaliset perusoikeudet, sukupuolikysymykset. Kuuleminen oli osa vaikutusarviointia[9], jolla tuettiin unionin politiikkoihin keskittyvän havainnointi- ja arviointiviraston perustamista. Perustamisajatus toteutettiin asetuksella, joka sisältää perusteet useiden sellaisten alueiden määrittämiseksi, joilla perusoikeusviraston panosta eniten tarvitaan yhteisön politiikkojen kehittämiseksi. Lisäksi komissio kuuli ehdotusta valmistellessaan perusoikeusviraston hallintoneuvostoa kokouksessaan 12.–13. heinäkuuta ja sai kirjeitse 25. heinäkuuta 2007 kirjalliset huomautukset. Komissio otti huomioon tämän ehdotuksen kuulemiskäsittelyssä esitetyt huomautukset. Kaikki kuulemista ja vaikutusarviointia koskevat asiakirjat ovat saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Asetuksessa säädettyjen arviointiperusteiden pohjalta komissio ehdottaa seuraavia kohdealueita otettavaksi mukaan perusoikeusviraston monivuotiseen rahoituskehykseen vuosiksi 2007–2012: a) rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus, b) syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskoon, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön kuuluviin henkilöihin, c) uhreille suoritettavat korvaukset, rikosten ehkäisy ja siihen liittyvät, kansalaisten turvallisuuteen vaikuttavat näkökohdat, d) lasten suojelu mukaan luettuina lapsen oikeudet, e) maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen, f) turvapaikka-asiat, g) viisumikysymykset ja rajavalvonta, h) osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan, i) tietoyhteiskuntaan liittyvät ihmisoikeudet sekä j) tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus. Luettelo on aihekohtainen tai politiikkaan perustuva. Sen perusteella perusoikeusvirasto voisi tarkastella kaikkia perusoikeuksiin liittyviä ongelmia, joita saattaa nousta esiin jollakin kohdealueella. Kun nämä kohdealueet sisällytetään monivuotiseen toimintakehykseen, ne jossain määrin koskettavat kaikkia Euroopan unionin perusoikeuskirjan lukuja pitäen kuitenkin kohdealueiden määrän rajattuna. |Oikeusperusta Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperusta on neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 5 artiklan 1 kohta. |Välineen valinta |Ehdotetut välineet: Neuvoston päätös, joka on asianmukainen säädöstyyppi komission viraston monivuotisen rahoituskehyksen asettamiseksi. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. |EHDOTUKSEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS Perusoikeusviraston toiminnan kohdealueet (2 artikla) antavat virastolle mahdollisuuden tarkastella sellaisia perusoikeuksiin liittyviä ongelmia, joita saattaa nousta esiin jollakin kohdealueella. Rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus: Tästä kohdealueesta määrätään itse asetuksessa. Syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskoon, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön kuuluviin henkilöihin: Käytännössä kaikki sidosryhmät odottavat, että perusoikeusvirasto käsittelee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 13 artiklassa lueteltuja syrjinnän perusteita, joita ovat rodun ja etnisen alkuperän lisäksi sukupuoli, uskonto tai usko, vammaisuus, ikä tai seksuaalinen suuntautuneisuus. Viimeinen kohta, vähemmistöön kuuluvat henkilöt, näkyy asetuksen johdanto-osassa. Muut alueet ovat lähellä kohtaa ’rotu ja etninen alkuperä’, ja perusoikeusvirasto voi sen vuoksi hyötyä siitä, että asiantuntemus ja tiedonkeruumenetelmät koskevat useita aloja. Tämä kohdealue voi kattaa myös esimerkiksi ’moniperustaisen syrjinnän’, syrjinnän työpaikalla tai sosiaalista osallisuutta koskevia näkökohtia. ’Seksuaalisen suuntautumisen’ osalta sekä viimeaikainen kehitys EU:n sisällä että Euroopan parlamentin homofobiaa koskevat voimakassanaiset päätöslauselmat puhuvat sen puolesta, että tämä alue otetaan mukaan monivuotiseen rahoituskehykseen. Tämän otsakkeen alla perusoikeusvirasto voisi käsitellä myös sukupuoleen liittyviä kysymyksiä, joihin sisältyisi täydentävällä tavalla sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen tiiviissä yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa laadittavan yhteisymmärryspöytäkirjan pohjalta. Uhreille suoritettavat korvaukset, rikosten ehkäisy ja siihen liittyvät, kansalaisten turvallisuuteen vaikuttavat näkökohdat: Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttaminen on korostanut turvallisuuspolitiikan merkitystä myös yhteisön sisällä. Tavoitteena on helpottaa yksilöiden vapaata liikkuvuutta samalla kun varmistetaan kansalaisten turvallisuus. Rikosten ehkäisy on välttämätön osa tätä työtä. ’Rikoksen uhrin oikeudet’ olisi sisällytettävä rikoksen uhreille tai ihmiskaupan uhreille maksettaviin valtion korvauksia koskeviin yhteisön lakeihin. Sidosryhmät ovat osoittaneet kiinnostusta näihin alueisiin. Lasten suojelu mukaan luettuina lapsen oikeudet: Alue kattaisi lapsen oikeudet; yhteys yhteisön painopistealueisiin on ilmeinen. Työ liittyisi erityisesti vapaaseen liikkumiseen, koulutukseen, sosiaaliseen osallisuuteen ja nuorisoasioihin, tiedotusvälineisiin ja muihin tärkeisiin yhteisön politiikan alueisiin. Maahanmuutto: Sama voidaan todeta maahanmuuton osalta; perusoikeuksien näkökulmasta erityisen tärkeitä ovat olleet kohtelu rajoilla, olot laittomille maahanmuuttajille tarkoitetuissa säilöönottoyksiköissä sekä ihmiskaupan uhreihin liittyvät kysymykset. Maahanmuuttajien kotouttaminen liittyy läheisesti maahanmuuttoon. Perusoikeudet ovat tärkeä näkökohta tällä alueella, jolla myös EU:n odotetaan toimivan näkyvästi. Perusoikeusvirasto voisi käsitellä kohdealueen sisällä myös tähän liittyviä sosiaalisen osallisuuden olennaisia näkökohtia, ’uskonnon vapautta’, ’naisten sukuelinten silpomista’ tai ’pakkoavioliittoja’. Turvapaikka-asiat: Tämä on perusoikeusviraston toiminnan ilmeinen kohdealue ottaen huomioon, että siinä käsitellään erityisen haavoittuvaa ihmisryhmää. Siitä on annettu runsaasti yhteisön lainsäädäntöä, jossa perusoikeuksilla on huomattava sija. Kaikki sidosryhmät odottavat, että perusoikeusvirasto käsittelee turvapaikka-asioita. Raja- ja viisumiasioita koskeva politiikka on perusoikeuksiin kuuluvan vapaan liikkuvuuden konkreettinen puoli. Kohdealue on sisällytetty ehdotukseen, sillä valtioiden edustajien toiminta tällä alueella voi vaikuttaa paitsi yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin myös unionin kansalaisiin. Useimpiin raja- ja viisumiasioita koskeviin säädöksiin sisältyy erityisiä lausekkeita perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamisesta. Osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan. Kohdealue käsittelee unionin kansalaisten oikeutta osallistua paikallisvaaleihin ja Euroopan parlamentin vaaleihin. Tietoyhteiskuntaan liittyvät ihmisoikeudet koskevat tärkeitä kysymyksiä kuten yksityiselämää ja tietosuojaa. Se liittyy läheisesti yhteisön politiikan ja hallinnon avoimuuteen sekä yksityisyyden suojaan. Sidosryhmät mainitsivat tämän alueen useita kertoja. Se koskisi myös Internetiä ja muita sähköisen viestinnän menetelmiä, radiotaajuuden tunnistusta, sananvapautta, yleisiin etuihin liittyviä turvallisuutta ja rikollisuuden torjuntaa sekä teollis- ja tekijänoikeuksia. Tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus: Yhteisön lainsäädäntö parantaa oikeussuojan saatavuutta (oikeusapu, yksinkertaistetut riita-asioiden menettelyt, kuluttajalainsäädäntö), mikä on tärkeä osa siviiliasioita koskevalla Euroopan oikeusalueella). |1.  2007/0189 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSasetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKAottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007[10] ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[11],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[12],sekä katsoo seuraavaa:(1) Jotta Euroopan unionin perusoikeusvirasto voisi suorittaa tehtävänsä asianmukaisesti, sen toiminnan kohdealueet olisi määritettävä tarkoin viisi vuotta kattavassa monivuotisessa toimintakehyksessä, kuten asetuksen (EY) N:o 168/2007 5 artiklan 2 kohdassa säädetään.(2) Toimintakehykseen olisi sisällytettävä rasismin, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden torjunta perusoikeusviraston toiminnan kohdealueina.(3) Toimintakehyksen olisi oltava unionin painopistealueiden mukainen ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmista ja neuvoston päätelmistä johtuvat linjaukset perusoikeuksien alalla.(4) Monivuotisessa toimintakehyksessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon perusoikeusviraston taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit.(5) Toimintakehyksen olisi sisällytettävä määräyksiä, joiden tarkoituksena on varmistaa täydentävyys muiden yhteisön ja unionin elinten, laitosten ja virastojen sekä Euroopan neuvoston ja muiden perusoikeuksien alalla toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tärkeimmät yhteisön virastot ja elimet suhteessa monivuotiseen toimintakehykseen ovat Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1922/2006 joulukuun 20 päivänä 2006[13] perustettu Euroopan tasa-arvoinstituutti sekä 18 päivänä joulukuuta 2000 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001[14] yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta perustettu Euroopan tietosuojavaltuutettu, jolle asetetut tavoitteet olisi siis otettava huomioon.(6) Komissio kuuli ehdotusta valmistellessaan perusoikeusviraston hallintoneuvostoa kokouksessaan 12–13 päivänä heinäkuuta ja sai kirjeitse 25 päivänä heinäkuuta 2007 kirjalliset huomautukset.(7) Asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti perusoikeusvirasto voi vastata Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan nojalla esittämiin pyyntöihin monivuotisessa toimintakehyksessä määritettyjen toiminnan kohdealueiden ulkopuolelta,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Monivuotinen toimintakehys1. Perustetaan monivuotinen toimintakehys Euroopan unionin perusoikeusvirastolle, jäljempänä ’perusoikeusvirasto’, ohjelmakaudeksi 2007–2012.2. Perusoikeusvirasto hoitaa asetuksen (EY) N:o 168/2008 4 artiklan 1 kohdassa määritetyt tehtävät 2 artiklassa määritellyillä kohdealueilla.2 artikla KohdealueetKohdealueita ovat seuraavat:a) rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus,b) syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskoon, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen tai joka kohdistuu vähemmistöön kuuluviin henkilöihin,c) uhreille suoritettavat korvaukset, rikosten ehkäisy ja siihen liittyvät, kansalaisten turvallisuuteen vaikuttavat näkökohdat,d) lasten suojelu mukaan luettuina lapsen oikeudet,e) maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen,f) turvapaikka-asiat,g) viisumikysymykset ja rajavalvonta,h) osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan,i) tietoyhteiskuntaan liittyvät ihmisoikeudet sekäj) tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus. 3 artikla3 artikla T äydentävyys ja yhteistyö muiden elinten kanssa1. Perusoikeusvirasto huolehtii asianmukaisesta koordinoinnista muiden keskeisten yhteisön elinten, laitosten ja virastojen, jäsenvaltioiden, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa asetuksen (EY) N:o 168/2007 7, 8 ja 10 artiklan mukaisesti tämän toimintakehyksen täytäntöönpanemiseksi.2. Perusoikeusvirasto koordinoi toimintaansa Euroopan-neuvoston toimintojen kanssa asetuksen (EY) N:o 168/2007 9 artiklan ja siinä mainitun sopimuksen mukaisesti.3. Perusoikeusvirasto käsittelee sukupuolen perusteella tapahtuvaa syrjintää vain osana 2 artiklan b kohdassa tarkoitettua viraston yleisesti syrjintää käsittelevää työtä siinä määrin kuin se on tämän kannalta olennaista ottaen huomioon asetuksella (EY) N:o 1922/2006 perustetun Euroopan tasa-arvoinstituutin yleiset tavoitteet; näitä ovat sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja vahvistaminen, joka sisältää sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen kaikkiin yhteisön politiikkoihin ja niistä johtuviin kansallisiin menettelyihin, sukupuolen perusteella tapahtuvan syrjinnän torjuminen ja EU:n kansalaisten tietoisuuden lisääminen sukupuolten tasa-arvosta antamalla yhteisön toimielimille, erityisesti komissiolle ja jäsenvaltioiden viranomaisille teknistä apua.4. Perusoikeusvirasto hoitaa tehtäviään tietoyhteiskuntaan liittyvien ihmisoikeuskysymysten alalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan tietosuojavaltuutetun velvollisuutta varmistaa, että yhteisön toimielimet ja elimet kunnioittavat luonnollisten henkilöiden perusoikeuksia ja -vapauksia ja erityisesti heidän oikeuttaan yksityisyyteen asetuksen (EY) N:o 45/2001 46 ja 47 artiklassa säädettyjen tietosuojavaltuutetun tehtävien ja toimivaltuuksien mukaisesti.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.[2] Viraston pohjana on 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1035/97 (EYVL L 151, 10.6.1997, s.1) perustettu EUMC. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1652/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 33).[3] Seuraavat päätöslauselmat: 17.1.2006, 18.1.2006, 2.2.2006, 16.2.2006, 15.3.2006, 1.6.2006, 14.6.2006, 15.6.2006, 6.7.2006, 6.9.2006, 28.6.2006, 26.10.2006, 15.11.2006, 16.11.2006, 30.11.2006, 26.5.2005, 18.1.2007, 1.2.2007, 13.3.2007 ja 26.4.2007.[4] Brysselin Eurooppa-neuvostot 22.-23.3.2005, 16.-17.6.2005, 15.-16.12.2006, 23.-24.3.2006, 15.-16.6.2006 ja 14.-15.12.2006.[5] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.[6] SEC (2007)500 lopullinen, 2.5.2007.[7] EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9.[8] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.[9] Ks. selvitys SEC(2005)849, 30.6.2005.[10] EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.[11] EUVL C […], […], s. […].[12] EUVL C […], […], s. […].[13] EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9.[14] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.


Avis juridique important

|

52002PC0525(02)

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa tiettyihin erityisen työvaltaisiin palveluihin direktiivin 77/388/ETY 28 artiklan 6 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehdyn päätöksen 2000/185/EY voimassaoloajan jatkamisesta  /* KOM/2002/0525 lopull. Nide II */

Virallinen lehti nro 020 E , 28/01/2003 s. 0214 - 0215

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa tiettyihin erityisen työvaltaisiin palveluihin direktiivin 77/388/ETY 28 artiklan 6 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehdyn päätöksen 2000/185/EY voimassaoloajan jatkamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTNeuvosto antoi 11. ja 12. joulukuuta 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston suositusten ja erityisesti Wienin Eurooppa-strategian täytäntöön panemiseksi 22. lokakuuta 1999 direktiivin 1999/85/EY [1]. Kyseisellä direktiivillä muutettiin direktiivin 77/388/ETY [2] (kuudes arvonlisäverodirektiivi) säännöksiä, jotta erityisen työvaltaisiin palveluihin olisi mahdollista soveltaa kokeiluluonteisesti alennettua arvonlisäverokantaa. Direktiivin tarkoitus on antaa halukkaille jäsenvaltioille mahdollisuus kokeilla tällaisiin palveluihin kohdennetun arvonlisäveron alennuksen vaikutusta työllisyyteen ja harmaan talouden kaventamiseen.[1]  EYVL L 277, 28.10.1999, s. 34.[2]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2002/38/EY (EYVL L 128, 15.5.2002, s. 41).Kuudennen arvonlisäverodirektiivin, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 1999/85/EY, 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden, jotka halusivat ottaa tämän toimenpiteen käyttöön, oli ilmoitettava siitä komissiolle 1. marraskuuta 1999 mennessä. Yhdeksän jäsenvaltiota jätti pyynnön, joka vastasi kyseisten säännösten vaatimuksia. Näille jäsenvaltioille myönnettiin lupa 28. helmikuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/185/EY [3].[3]  EYVL L 59, 4.3.2000, s. 10.Alennettua verokantaa soveltaneiden jäsenvaltioiden on laadittava ennen 1. lokakuuta 2002 kertomukset, joiden perusteella komission on annettava ennen 31. joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kokonaisarviointikertomus ja tarvittaessa siihen liittyvä ehdotus lopullisen päätöksen tekemiseksi erityisen työvaltaisiin palveluihin sovellettavasta arvonlisäverokannasta.Arviointimenettely liittyy arvonlisäveron alennuksiin sovellettavien sääntöjen ja poikkeusten järkiperäistämiseen, josta komissio ilmoitti tiedonannossa "strategia sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseksi" [4], jonka mukaan alennettujen arvonlisäverokantojen käyttöä on harkittava edistettäessä yhteisön eri politiikkoja ja varsinkin työllisyyttä.[4]  KOM(2000) 348 lopullinen, 7.6.2000.Ottaen huomioon kansallisten kertomusten yleiseen ja perusteelliseen arviointiin vaadittavan ajan komissio tekee ehdotuksen kuudennen arvonlisäverodirektiivin 28 artiklan 6 kohdan muuttamisesta tiettyjen erityisen työvaltaisten palvelujen alennetun arvonlisäverokannan soveltamisajan pidentämiseksi vuodella.Tämän vuoksi luvan antamisesta yhdeksälle jäsenvaltiolle soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa tiettyihin erityisen työvaltaisiin palveluihin 28 päivänä helmikuuta 2000 tehtyä neuvoston päätöstä 2000/185/EY on myös muutettava vastaavasti, jotta kyseiset jäsenvaltiot voisivat jatkaa sen soveltamista vielä yhden vuoden samoilla edellytyksillä muuttamatta tai laajentamatta kokeilun soveltamisalaa.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa tiettyihin erityisen työvaltaisiin palveluihin direktiivin 77/388/ETY 28 artiklan 6 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehdyn päätöksen 2000/185/EY voimassaoloajan jatkamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/388/ETY [5] ja erityisesti sen 28 artiklan 6 kohdan,[5]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2002/38/EY (EYVL L 128, 15.5.2002, s. 41).ottaa huomioon komission ehdotuksen [6],[6]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Belgia, Kreikka, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta saivat neuvoston päätöksellä 2000/185/EY [7] luvan alennetun arvonlisäverokannan soveltamiseen 31 päivään joulukuuta 2002 niihin erityisen työvaltaisiin palveluihin, joiden osalta ne olivat lupaa pyytäneet.[7]  EYVL L 59, 4.3.2000, s. 10.(2) Alennettua verokantaa soveltaneiden jäsenvaltioiden on laadittava ennen 1 päivää lokakuuta 2002 kertomukset, joiden perusteella komission on annettava ennen 31 päivää joulukuuta 2002 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kokonaisarviointikertomus ja tarvittaessa siihen liittyvä ehdotus lopullisen päätöksen tekemiseksi erityisen työvaltaisiin palveluihin sovellettavasta verokannasta.(3) Koska jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet komissiolle tähän mennessä mitään arvioita ja ottaen huomioon kansallisten kertomusten yleiseen ja perusteelliseen arviointiin vaadittavan ajan, kyseiselle toimenpiteelle direktiivissä 77/388/ETY säädettyä soveltamisajan enimmäiskestoa on jatkettu.(4) Olisi jatkettava myös päätöksen 2000/185/EY soveltamisaikaa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan päätöstä 2000/185/EY seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklan ensimmäisen kohdan ilmaus "1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisen kolmivuotiskauden" ilmauksella "1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välisen nelivuotiskauden".2) Korvataan 3 artiklan toisen kohdan ilmaus "31 päivään joulukuuta 2002" ilmauksella "31 päivään joulukuuta 2003".2 artiklaTämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Italian tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Portugalin tasavallalle ja Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.5.2016
            COM(2016) 286 final
            2016/0150(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimuksella perustetussa CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Liitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi muodostaa oikeudellisen välineen, jolla CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 15. lokakuuta 2008 allekirjoitetun talouskumppanuussopimuksen yhteyteen perustetaan maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea. Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti 29. joulukuuta 2008 alkaen.

               Maatalous ja kalastus ovat sopimuksen tärkeä osa-alue, ja CARIFORUMin ja EU:n talouskumppanuussopimuksen 230 artiklan mukaan voidaan perustaa erityiskomiteoita, jotta tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin asioihin voidaan vastata tehokkaammin. Tämä maataloutta ja kalastusta käsittelevä erityiskomitea koostuu Euroopan komission sekä CARIFORUMin johtokunnan ja sopimuksen allekirjoittaneiden CARIFORUM-valtioiden edustajista.

               Erityiskomitea on perustettava (sopimuspuolten edustajista johtavien virkamiesten tasolla koostuvan) CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitean päätöksellä. Tämän vuoksi neuvoston päätöstä koskevaan ehdotukseen sisältyy liitteenä luonnos päätökseksi, josta osapuolet ovat sopineet Guyanassa 14. heinäkuuta 2015 pidetyssä CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitean viidennessä vuosikokouksessa.

               Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               CARIFORUMin ja EU:n talouskumppanuussopimus sisältää erityisen maatalous- ja kalastusasioita koskevan luvun.

               Yhdenmukaisuus EU:n muiden politiikkojen kanssa

               Maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustaminen on johdonmukaista, kun otetaan huomioon CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitean kahden viimeisimmän vuotuisen kokouksen päätelmät. Kyseiset kokoukset pidettiin Brysselissä vuonna 2014 ja Guyanassa vuonna 2015.

               2.
                     OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Oikeusperusta

               Neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Yhteinen kauppapolitiikka kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               Suhteellisuusperiaate

               CARIFORUMin ja EU:n talouskumppanuussopimuksen 230 artiklan 4 kohdan tekstin ja CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen mukaisesti tällainen ehdotus tarvitaan minkä tahansa erityiskomitean perustamiseksi.

               Toimintatavan valinta

               Tämä ehdotus noudattaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohtaa, jonka mukaan kansainvälisiä sopimuksia koskevat päätökset tekee neuvosto. Ei ole olemassa muuta oikeudellista välinettä, jota voitaisiin käyttää tässä ehdotuksessa esitetyn tavoitteen saavuttamiseksi.

               3.
                     JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               Sidosryhmien kuuleminen

               Ei sovelleta.

               Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Maatalous- ja kalastusalan erityiskomiteaan ei sovelleta REFIT-ohjelman menettelyjä, siitä ei aiheudu kustannuksia unionille eikä siitä aiheudu ongelmia digitaalisen ympäristön näkökulmasta.

               Perusoikeudet

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia perusoikeuksien suojeluun unionissa.

               4.
                     TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tämän maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamisella ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.
                     LISÄTIEDOT

               Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Tämä maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea koostuu Euroopan komission sekä CARIFORUMin johtokunnan ja sopimuksen allekirjoittaneiden CARIFORUM-valtioiden edustajista.

               Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea tarkastelee kaikkia CARIFORUMin ja EU:n talouskumppanuussopimuksen II osan I osaston 5 luvun (Maatalous ja kalastus) näkökohtia sekä kaikkia muita sopimuksen näkökohtia, jotka liittyvät maatalouteen ja kalastukseen.

               2016/0150 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimuksella perustetussa CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimus
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 15 päivänä lokakuuta 2008, ja sitä on väliaikaisesti sovellettu 29 päivästä joulukuuta 2008.

               (2)Sopimuksen 230 artiklan 4 kohdan mukaisesti CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitea voi perustaa erityiskomiteoita käsittelemään toimivaltaansa kuuluvia asioita ja valvoa niitä.

               (3)Sopimuksen 37 artiklassa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi olisi perustettava maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea, jotta voidaan käsitellä nykyistä tehokkaammin näihin aloihin liittyviä kysymyksiä, kuten aiemmissa CARIFORUM-EU-kauppa- ja kehityskomitean kokouksissa on sovittu.

               (4)On aiheellista määrittää kanta, joka omaksutaan unionin puolesta CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamiseen.

               (5)CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa esitettävän kannan olisi sen vuoksi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamiseen CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen alaisessa CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävän kannan on perustuttava tämän päätöksen liitteenä olevaan CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitean päätösluonnokseen.

               Unionin edustajat CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 289, 30.10.2008, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.5.2016
            COM(2016) 286 final
            LIITE
            asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖS
            CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden talouskumppanuussopimuksella perustetussa CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamiseen

               LUONNOS

               CARIFORUM-VALTIOIDEN SEKÄ EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISELLÄ TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN CARIFORUM–EU-KAUPPA- JA KEHITYSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2016

               maatalous- ja kalastusalan erityiskomitean perustamisesta

               CARIFORUM–EU-KAUPPA- JA KEHITYSKOMITEA, joka

               ottaa huomioon CARIFORUM-valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 230 artiklan 4 kohdan a alakohdan,

               ottaa huomioon CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitean työjärjestyksen, joka vahvistettiin 17 päivänä toukokuuta 2010 pidetyssä CARIFORUM-valtioiden ja EU:n neuvoston yhteisessä kokouksessa tehdyllä päätöksellä N:o 1/2010, ja erityisesti niiden 11 artiklan,

               sekä katsoo, että on tarkoituksenmukaista perustaa maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea, jotta saavutettaisiin sopimuksen maataloutta ja kalastusta koskevien määräysten tavoitteet,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               1.Perustetaan maatalous- ja kalastusalan CARIFORUM–EU-erityiskomitea suorittamaan 2 artiklassa vahvistetut tehtävät.

               2.Maatalous- ja kalastusalan CARIFORUM–EU-erityiskomitea toimii myös foorumina, jolla osapuolet vaihtavat kokemuksia, tietoja ja parhaita käytänteitä ja suorittavat kuulemisia kaikista sopimuksen II osan I osaston 5 luvussa määrättyihin tavoitteisiin liittyvistä kysymyksistä, jotka liittyvät osapuolten väliseen kauppaan.

               2 artikla

               Maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea

               a)tarkastelee yleisesti ottaen kaikkia sopimuksen II osan I osaston 5 lukuun (maatalous ja kalastus) kuuluvia näkökohtia;

               b)tarkastelee yleisesti ottaen kaikkia muita sopimuksen näkökohtia, jotka liittyvät maatalouteen ja kalastukseen, mukaan lukien seuraavat II osan I osaston (tavarakauppa) alueet:

               i)1 luku – kaikki maatalous- ja kalastusalan tuotteiden kauppaan liittyvät näkökohdat, mukaan lukien tullit;

               ii)3 luku – 28 artikla – maatalouden vientituet;

               iii)6 luku – kaupan tekniset esteet niiltä osin kuin luku liittyy maatalous- ja kalastustuotteisiin; sekä

               iv)7 luku – terveys- ja kasvinsuojelutoimet niiltä osin kuin luku liittyy maatalous- ja kalastustuotteisiin;

               c)tarkastelee yleisesti ottaen kaikkia IV osaston 2 luvun (innovointi sekä teollis- ja tekijänoikeudet) näkökohtia niiltä osin kuin luku liittyy maatalous- ja kalastustuotteisiin, mukaan lukien 145 artikla (maantieteelliset merkinnät) ja 149 artikla (kasvilajikkeet);

               d)osallistuu vuoropuheluun maatalous- ja kalastusalaan liittyvissä kysymyksissä, mukaan lukien seuraavilla aloilla:

               i)maataloustuotanto, kulutus ja kauppa sekä markkinakehitys sekä maatalous- että kalastustuotteiden osalta;

               ii)CARIFORUM-valtioihin tehtävien investointien ja tietämyksen siirron edistäminen maatalouden, elintarvikkeiden ja kalastuksen alalla, mukaan lukien pienimuotoiset toimet;

               iii)maatalouden, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen alojen politiikat, lait ja määräykset;

               iv)politiikan ja instituutioiden muutokset, joita tarvitaan maatalous- ja kalastusalan rakennemuutoksen tueksi, sekä maataloutta, elintarvikealaa, maaseudun kehittämistä ja kalastusta koskevien alueellisten toimintalinjojen muotoilu ja täytäntöönpano, kun tavoitteena on alueellinen yhdentyminen;

               v)uudet teknologiat, tutkimus ja innovointi sekä laatuun liittyvät politiikat ja toimenpiteet; sekä

               vi)kauppapolitiikan kehitys hyödykkeiden ja perinteisten maataloustuotteiden osalta, mukaan lukien banaanit, rommi, riisi ja sokeri;

               e)avustaa CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomiteaa seuraavissa tehtävissä:

               i)sopimuksen maatalous- ja kalastusalaan liittyvien määräysten täytäntöönpanon ja asianmukaisen soveltamisen valvonta ja niistä vastaaminen sekä ensisijaisista yhteistyökohteista keskusteleminen ja yhteistyökohteita koskevien suositusten tekeminen samalla alalla;

               ii)sopimuksen määräysten jatkokehityksen valvonta maatalous- ja kalastusaloilla ja sopimuksen soveltamisesta saatujen tulosten arviointi;

               iii)toimenpiteisiin ryhtyminen riitojen välttämiseksi ja sopimuksen määräysten tulkinnasta tai soveltamisesta mahdollisesti syntyvien riitojen ratkaisemiseksi maatalous- ja kalastusaloilla sopimuksen III osan määräysten mukaisesti;

               iv)maatalous- ja kalastusalan kauppaa, investointeja ja liiketoimintamahdollisuuksia osapuolten välillä helpottavista toimista keskusteleminen ja niiden toteuttaminen; sekä

               v)keskusteleminen kaikista sopimuksen maataloutta ja kalastusta koskevien määräysten kannalta olennaisista seikoista sekä kaikista seikoista, jotka voivat vaikuttaa sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen;

               f)antaa CARIFORUM–EU-kauppa- ja kehityskomitealle suosituksia, joilla pyritään parantamaan maatalous- ja kalastusalaa koskevien sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa ja toimivuutta.

               3 artikla

               Maatalous- ja kalastusalan erityiskomitea koostuu Euroopan komission sekä CARIFORUMin johtokunnan ja sopimuksen allekirjoittaneiden CARIFORUM-valtioiden edustajista.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan [… päivänä ...kuuta ...].

               Tehty […] […] päivänä […]kuuta 2016.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.9.2016
            COM(2016) 621 final
            2016/0301(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            EU–ICAO-sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta, joka koskee päätöstä ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymisestä Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön väliseen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehtyyn yhteistyöpöytäkirjaan

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.1.Yhteistyöpöytäkirjaan liitettävän ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen tavoitteet

               Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestö, joka toimii siviili-ilmailualan maailmanlaajuisena foorumina. ICAOn visiona on kehittää siviili-ilmailua turvallisesti, vaarattomasti ja kestävästi yhteistyössä sen jäsenmaiden kanssa. ICAOn jäsenmaita on yhteensä 191. ICAOn oikeusperusta on vuonna 1944 tehty kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva Chicagon yleissopimus.

               Euroopan unioni tekee tiivistä yhteistyötä ICAOn kanssa ensinnäkin siksi, että useimmat Chicagon yleissopimuksen kohdista kuuluvat unionin toimivaltaan. ICAOn toiminta-alaan kuuluvat ilmailun turvallisuus ja turvaaminen sekä ilmaliikenteen ympäristökysymykset ja hallinta. Toisekseen ICAOn standardit ja vaatimukset muodostavat perustan asiaa koskevalle EU:n lainsäädännölle. Lisäksi EU:n lainsäädäntöön on otettu esimerkiksi ilmailun turvaamisesta annettuja kansainvälisiä standardeja. EU:n on tärkeää osallistua ICAOn toimintaan ja päätöksentekoon, jotta se voi osaltaan parantaa maailmanlaajuisia ilmailualan toimintatapoja. Kyseessä on myös Euroopan siviili-ilmailualan kilpailukyky. ICAOn toimiin osallistuu aktiivisesti myös muita maailmanlaajuisia toimijoita samankaltaisista syistä.

               EU ja ICAO ovat tehneet yhteistyöpöytäkirjan tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä
                  1
               . Yhteistyöpöytäkirjassa mainitaan ilmaliikenteen hallinta yhtenä niistä yhteistyön aloista, joita on käsiteltävä yksityiskohtaisemmin erillisessä liitteessä. Liitteellä pyritään edistämään standardien parempaa yhdenmukaistamista, uusien teknologioiden ja järjestelmien maailmanlaajuista yhteentoimivuutta sekä ilmaliikenteen hallintaan liittyvien toimien tiiviimpää koordinointia. Tätä varten siinä vahvistetaan muun muassa seuraavat yhteistyömuodot: vaihdetaan säännöllisesti asiaan liittyviä tietoja ilmaliikenteen hallinnasta, toteutetaan mahdollisesti ilmaliikenteen hallinnan teknisten asiantuntijoiden vaihtoja ja kehitetään yhteistyössä ICAOn maailmanlaajuista lennonvarmistussuunnitelmaa (GANP) edelleen ja pannaan se yhteistyössä täytäntöön.

               Lentoturvallisuudesta ja ilmailun turvaamisesta on jo annettu liitteet, joten ilmaliikenteen hallintaa koskeva liite on kolmas yhteistyöpöytäkirjaan liitettävä liite. Sen hyväksyminen ei rajoita Chicagon yleissopimuksesta johtuvia EU:n jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvoitteita eikä EU:n jäsenvaltioiden ICAO-jäsenyyteen pohjautuvia EU:n jäsenvaltioiden ja ICAOn välisiä suhteita.

               1.2.Menettelyihin liittyvät näkökohdat

               Neuvosto valtuutti 17 päivänä joulukuuta 2009 komission aloittamaan neuvottelut yhteistyöpöytäkirjasta. Yhteistyöpöytäkirja tuli voimaan 29. maaliskuuta 2012 osapuolten annettua ilmoituksen siitä, että ne olivat saattaneet päätökseen tarvittavat sisäiset menettelyt (EU:n osalta yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittaminen
                  2
                ja tekeminen lopullisesti
                  3
               ).

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään, että neuvosto tekee komission ehdotuksesta päätöksen sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

               Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan tekemisestä ja siihen liittyvien menettelytapojen vahvistamisesta annetun neuvoston päätöksen 2012/243/EU
                  4
                3 artiklassa säädetään, että neuvosto määrittää 7 artiklan 7.1 kohdalla perustetussa sekakomiteassa esitettävän unionin kannan hyväksyttäessä uusia liitteitä pöytäkirjaan ja muutoksia pöytäkirjan liitteisiin pöytäkirjan 7 artiklan 7.3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

               Näin ollen tarvitaan neuvoston päätös sekakomiteassa esitettävästä EU:n kannasta, joka koskee ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymisestä tehtävää päätöstä.

               1.3.Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin

               Ilmaliikenteen hallintaa koskeva liite virallistaa ICAOn ja EU:n välisen yhteistyön tällä alalla ja palvelee siten yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ja Euroopan ulkoisen ilmailupolitiikan perustavoitteita.

               2.INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI

               EU ja ICAO järjestivät (Montrealissa 2. helmikuuta 2015) kolmannen yhteistyöpöytäkirjaa käsittelevän sekakomitean kokouksen, jossa ne päättivät hyväksyä yhteistyöpöytäkirjaan ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen ja aloittaa neuvottelut asiasta vastaavien yksiköidensä välillä tekstisisällöstä sopimiseksi mahdollisuuksien mukaan vuoden 2015 loppuun mennessä.

               Kokouksen tuloksista tiedotettiin jäsenmaille yhtenäisen ilmatilan komitean välityksellä. Komissio (PO MOVE) laati liitteen luonnoksen, joka tarkastettiin Euroopan lentoturvallisuusvirastossa (EASA) ja SESAR-yhteisyrityksessä. Lopuksi luonnoksesta keskusteltiin ja sovittiin ICAOn (ICAO Air Navigation Bureau) kanssa.

               3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               3.1.Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus

               Ilmaliikenteen hallintaa koskeva liite parantaa ICAOn kanssa tehtävää yhteistyötä. Sen tarkoituksena on perustaa ilmaliikenteen hallintaa koskeva keskustelufoorumi, vaihtaa asiaankuuluvia tietoja ilmaliikenteen hallinnasta, edistää ilmaliikenteen hallintaan liittyviä toimia ja alueellista yhteistyötä sekä mahdollisuuksien mukaan toteuttaa asiantuntijavaihtoja.

               3.2.Oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               3.3.Toissijaisuusperiaate

               Ilmaliikenteen hallintaa koskeva liite kattaa kysymyksiä, joissa EU on toimivaltainen ja joissa sen on pidettävä yllä suhteita ICAOon.

               3.4.Suhteellisuusperiaate

               Vain tällaisen liitteen perusteella on mahdollista yhdistää EU:n pyrkimykset ja parantaa koordinointia jäsenvaltioiden välillä.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ilmaliikenteen hallintaa koskevalla liitteellä ei ole talousarviovaikutuksia.

               2016/0301 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               EU–ICAO-sekakomiteassa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta, joka koskee päätöstä ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymisestä Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön väliseen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehtyyn yhteistyöpöytäkirjaan

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehty yhteistyöpöytäkirja
                  5
               , jäljempänä ’yhteistyöpöytäkirja’, tuli voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2012.

               (2)Mainitun yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklan 7.3 kohdan c alakohdan mukaan yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklan 7.1 kohdalla perustettu sekakomitea voi hyväksyä yhteistyöpöytäkirjaan liitteitä.

               (3)On aiheellista määrittää sekakomiteassa omaksuttava Euroopan unionin kanta, joka koskee yhteistyöpöytäkirjaan lisättävän ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               EU–ICAO-sekakomiteassa, sellaisena kuin sitä tarkoitetaan Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan, jäljempänä ’yhteistyöpöytäkirja’, 7 artiklan 7.3 kohdan c alakohdassa, omaksuttava Euroopan unionin kanta, joka koskee ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymistä yhteistyöpöytäkirjaan, perustuu tähän päätökseen liitettyyn EU–ICAO-sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 232, 9.9.2011, s. 2, ja EUVL L 121, 8.5.2012, s. 16.

                     (2)
                  EUVL L 232, 9.9.2011, s. 1.

                     (3)
                  EUVL L 121, 8.5.2012, s. 16.

                     (4)
                  EUVL L 121, 8.5.2012, s. 16.

                     (5)
                  EUVL L 121, 8.5.2012, s. 16.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.9.2016
            COM(2016) 621 final
            LIITE
            ehdotukseen
            neuvoston päätökseksi
            EU–ICAO-sekakomiteassa omaksuttavasta kannasta, joka koskee päätöstä ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymisestä Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön väliseen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehtyyn yhteistyöpöytäkirjaan

               LIITE

               Luonnos
                  EU–ICAO-sekakomitean päätökseksi
                  ilmaliikenteen hallintaa koskevan liitteen hyväksymisestä Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön väliseen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehtyyn yhteistyöpöytäkirjaan

               EU–ICAO-SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välisen tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä tehdyn yhteistyöpöytäkirjan, jäljempänä ’yhteistyöpöytäkirja’, joka tuli voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2012, ja erityisesti sen 7 artiklan 7.3 kohdan c alakohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               on aiheellista lisätä ICAO-yhteistyöpöytäkirjaan ilmaliikenteen hallintaa koskeva liite,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään tämän päätöksen liite, josta tulee erottamaton osa yhteistyöpöytäkirjaa.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty …, … .

               EU–ICAO-sekakomitean puolesta

               Puheenjohtajat

               ILMALIIKENTEEN HALLINTAA

               KOSKEVA

               LIITE

               1.
                     Tavoitteet

               1.1Osapuolet sopivat tekevänsä ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla yhteistyötä Montrealissa 28 päivänä huhtikuuta 2011 ja Brysselissä 4 päivänä toukokuuta 2011 allekirjoitetun Euroopan unionin (EU) ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) välisen yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti.

               1.2Osapuolet, jotka ovat sitoutuneet edistämään ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluja koskeviin standardeihin ja suositeltuihin menettelytapoihin sisältyvien vaatimusten maailmanlaajuista yhdenmukaistamista sekä uusien teknologioiden ja järjestelmien maailmanlaajuista yhteentoimivuutta ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla, sopivat tekevänsä tiivistä yhteistyötä avoimuuden ja vuoropuhelun nimissä ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskevien toimiensa koordinoimiseksi.

               2.
                     Soveltamisala

               2.1Edellä 1.2 kohdassa täsmennettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä seuraavilla aloilla:

               -käydään säännöllisin väliajoin vuoropuhelua yhteistä etua koskevista ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin liittyvistä kysymyksistä,

               -lisätään avoimuutta vaihtamalla asiaankuuluvia ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluja koskevia tietoja säännöllisin väliajoin;

               -osallistutaan ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskeviin toimiin,

               -seurataan ja analysoidaan sitä, missä määrin valtiot noudattavat ICAOn standardeja ja käyttävät suositeltuja menettelytapoja ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla,

               -tehdään yhteistyötä sääntelyllisissä ja standardien asettamiseen liittyvissä kysymyksissä,

               -tehdään yhteistyötä ICAOn maailmanlaajuisen lennonvarmistussuunnitelman (GANP) ja Aviation System Block Upgrade -menetelmän (ASBU) kehittämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi,

               -kehitetään ja tarjotaan teknisen tuen hankkeita ja ohjelmia,

               -edistetään alueellista yhteistyötä, varsinkin ICAOn EUR-alueella, kiinnittäen erityistä huomiota yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan kehittämisen ja täytäntöönpanon alalla saavutettuihin tuloksiin sekä Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) työhön ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla sekä

               -järjestetään teknisten asiantuntijoiden vaihtoja asiaankuuluvilla ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen aloilla.

               3.
                     Täytäntöönpano

               3.1Osapuolet voivat laatia työjärjestelyjä, joissa eritellään yhteisesti sovitut mekanismit ja menettelyt, joiden avulla yhteistyö voidaan toteuttaa tosiasiallisesti 2.1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla. Työjärjestelyt hyväksyy yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklalla perustettu sekakomitea.

               3.2ICAOn Air Navigation Bureau (ANB) ja Euroopan komissio toteuttavat osapuolten puolesta tämän liitteen mukaiset yhteistyötoimet. Euroopan komissio voi tarvittaessa ottaa mukaan muita eurooppalaisia organisaatioita, mukaan lukien EASA, SESAR-yhteisyritys, SESARin käyttöönoton hallinnointielin ja Eurocontrol.

               4.
                     Vuoropuhelu

               4.1Osapuolet järjestävät säännöllisesti kokouksia ja/tai teleneuvotteluja keskustellakseen yhteistä etua koskevista ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin liittyvistä kysymyksistä ja tarvittaessa koordinoivat toimia.

               5.
                     Avoimuus ja tietojen vaihto

               5.1Jollei osapuolia koskevista sovellettavista säännöistä muuta johdu, osapuolet lisäävät avoimuutta ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla suhteissaan kolmansiin osapuoliin.

               5.2Osapuolet noudattavat avoimuuden periaatteita tehdessään yhteistyötä ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskevissa toimissa vaihtamalla asiaankuuluvia ja asianmukaisia tietoja ja asiakirjoja sekä helpottamalla keskinäistä osallistumista kokouksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolten omien sääntöjen soveltamista.

               5.3.Tätä varten osapuolet vahvistavat tietojenvaihtomenettelyt, jotka takaavat toiselta osapuolelta yhteistyöpöytäkirjan 6 artiklan mukaisesti saatujen tietojen luottamuksellisuuden.

               6.
                     Osallistuminen ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskeviin toimiin

               6.1Tämän liitteen täytäntöön panemiseksi kummankin osapuolen on tarvittaessa pyydettävä toista osapuolta osallistumaan vahvistetun työjärjestyksen mukaisesti ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskeviin toimiin tarkkailijana, jotta voidaan varmistaa tiivis yhteistyö ja koordinointi.

               7.
                     Ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskevien tietojen ja niihin perustuvien analyysien jakaminen

               7.1Laadittavien asianmukaisten työjärjestelyjen mukaisesti osapuolet jakavat asiaankuuluvia ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskevia tietoja sekä niiden perusteella tehtyjä analyyseja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolten omien sääntöjen soveltamista.

               7.2Osapuolet tekevät tiivistä yhteistyötä kaikissa toimissa, joilla pyritään takaamaan standardien ja suositeltujen menettelytapojen parempi noudattaminen EU:ssa ja sen ulkopuolisissa valtioissa. Tällaiseen yhteistyöhön on sisällyttävä tietojenvaihto, vuoropuhelun helpottaminen asianomaisten osapuolten välillä ja mahdollisen teknisen avun koordinointi.

               7.3Tulosten tarkastelun ja tavoitteenasettelun alalla toteuttamiensa toimien pohjalta sekä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanon seurannan yhteydessä EU auttaa ICAOta kehittämään maailmanlaajuisen tulosperusteisen lähestymistavan ja maailmanlaajuisen seurantakonseptin ICAOn GANP-suunnitelman ja siihen sisältyvän ASBU-menetelmän täytäntöönpanoa varten. Maailmanlaajuisia lähestymistapoja kehittäessään ICAO käyttää asianmukaisesti ja parhaalla mahdollisella tavalla nykyistä tai kehitteillä olevaa EU:n aineistoa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan kehittämisestä ja täytäntöönpanosta.

               8.
                     Sääntelylliset ja standardien asettamiseen liittyvät kysymykset

               8.1Kumpikin osapuoli varmistaa, että toinen osapuoli pidetään ajan tasalla kaikista asiaankuuluvista laeista, määräyksistä, standardeista, vaatimuksista ja suositelluista menettelytavoista, jotka voivat vaikuttaa tämän liitteen täytäntöönpanoon, sekä niiden kaikista muutoksista.

               8.2Osapuolet ilmoittavat toisilleen ajoissa kaikista muutoksista, joita niiden asiaa koskeviin lakeihin, määräyksiin, standardeihin, vaatimuksiin ja suositeltuihin menettelytapoihin on ehdotettu tehtäväksi, jos näillä muutoksilla voi olla vaikutuksia tämän liitteen soveltamiseen. Tarvittaessa voidaan ilmoittaa myös asianmukaisten suunnitteluvälineiden (esimerkiksi asiaankuuluvat vuotuiset/monivuotiset ohjelmat) jakamisesta. Sekakomitea voi tarvittaessa muuttaa tätä liitettä tällaisten muutosten pohjalta yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklan mukaisesti.

               8.3Ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluita koskevien määräysten ja standardien maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen vuoksi osapuolet kuulevat toisiaan teknisistä sääntelyllisistä kysymyksistä ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalveluiden alalla sääntöjen laatimisen tai standardien ja suositeltujen menettelytapojen kehittämisen aikana, ja osapuolet kutsutaan tarvittaessa mukaan asiaan liittyvien teknisten elinten toimintaan.

               8.4Tätä varten EU ja ICAO tiivistävät edelleen yhteistyötään, jotta voidaan tarkistaa EU:n sääntöjä oikea-aikaisesti sen jälkeen, kun ICAO on muuttanut kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen (Chicagon yleissopimus) liitteitä, ja antaa oikea-aikainen panos ICAOon mahdollisten muutosten tekemiseen ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen kannalta merkityksellisiin liitteisiin.

               8.5ICAO antaa EU:lle ajoissa tietoa sellaisista päätöksistään ja suosituksistaan, joilla on vaikutuksia ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin liittyviin standardeihin ja suositeltuihin menettelytapoihin, antamalla tälle mahdollisuuden tutustua rajoituksetta valtioille osoittamiinsa kirjeisiin (State Letters) ja sähköisiin tiedotteisiinsa (Electronic Bulletins).

               8.6EU pyrkii tarvittaessa varmistamaan, että asiaa koskeva EU:n lainsäädäntö on linjassa ICAOn ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin liittyvien standardien ja suositeltujen menettelytapojen kanssa.

               8.7Koska Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma liittyy läheisesti ICAOn GANP-suunnitelmaan ja siihen sisältyvään ASBU-menetelmään, EU yhteistyössä jäsenvaltioidensa kanssa auttaa ICAOta kehittämään standardeja ja suositeltuja menettelytapoja sekä tausta-aineistoa uusia ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluja koskevia vaatimuksia varten tarpeidensa ja SESARin käytöstä saadun kokemuksen pohjalta. Vastaavasti ICAO auttaa EU:ta ajantasaistamaan standardejaan maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden edistämiseksi uusien ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluja koskevien vaatimusten alalla GANP-suunnitelman, ASBU-menetelmän ja asiaan liittyvien etenemissuunnitelmien pohjalta.

               8.8Rajoittamatta velvollisuuksia, joita EU:n jäsenvaltioilla on Chicagon yleissopimuksen sopimusvaltioina, EU käy tarvittaessa ICAOn kanssa vuoropuhelua teknisten tietojen antamisesta tapauksissa, joissa EU:n lainsäädännön soveltaminen herättää kysymyksiä ICAOn standardien noudattamisesta ja ICAOn suositeltujen menettelytapojen käyttämisestä.

               8.9Yhteistyötoimien toteuttaminen sääntelyllisissä ja standardien asettamiseen liittyvissä toimissa ei saa olla ristiriidassa voimassa olevien ICAOn sääntöjenlaatimismenettelyjen kanssa eikä aseta ICAO:lle minkäänlaisia uusia oikeudellisia velvoitteita tai raportointivelvoitteita EU:hun tai sen jäsenvaltioihin nähden.

               9.
                     Teknisen tuen hankkeet ja ohjelmat

               9.1Osapuolet koordinoivat valtioille annettavaa apua, jotta voidaan varmistaa resurssien tehokas käyttö ja estää työn päällekkäisyys, ja vaihtavat tietoja ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin liittyvistä teknisen tuen hankkeista ja ohjelmista.

               10.
                     Alueellinen yhteistyö

               10.1Osapuolet antavat etusijan toimille, joilla pyritään vauhdittamaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomista, mukaan lukien asiaankuuluvat EASA:n toimet ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen alalla, tapauksissa, joissa alueellinen lähestymistapa tarjoaa mahdollisuuksia parantaa kustannustehokkuutta, valvontaa ja/tai yhdenmukaistamisprosesseja.

               10.2Edellä olevan 10.1 kohdan osalta erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin: alueellinen tulosperusteinen lähestymistapa, ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluja koskevat eurooppalaiset tekniset säännöt, toiminnalliset ilmatilan lohkot, verkkotoimintojen hallinnointi (mukaan lukien Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikkö – EACCC) sekä uusien ilmaliikenteen hallintaa ja lennonvarmistuspalveluja koskevien konseptien käyttöönotto ja seuranta SESAR-yhteisyrityksen ja Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman perusteella.

               10.3Edellä mainittujen odotusten täyttämiseksi EU:n ja ICAOn Pariisissa sijaitsevan aluetoimiston välille luodaan tiivis yhteistyösuhde, mukaan lukien keskinäinen osallistuminen asiaa koskeviin (esimerkiksi yhtenäisen ilmatilan komitean) kokouksiin.

               10.4EU huolehtii koordinoinnista eurooppalaisten organisaatioiden, EU:n jäsenvaltioiden ja ICAOn aluetoimiston välillä ottaen huomioon tämän liitteen soveltamisalan, erityisesti ICAOn alueellisiin suunnitelmiin panostamisen osalta.

               10.5Koska EU:ta edustaa ICAOssa Euroopan komissio – mukaan lukien EASA ja SESAR-yhteisyritys – ja koska EU on tehnyt korkean tason sopimuksen Eurocontrolin kanssa, Euroopan komissio ottaa EASAn ja SESAR-yhteisyrityksen suoraan tai Eurocontrolin korkean tason sopimuksen kautta mukaan toteuttamaan tässä liitteessä sovittuja toimia, jos se on tarpeen.

               11.
                     Asiantuntija-apu

               11.1EU pyrkii saattamaan pyynnöstä ICAOn käyttöön asiantuntijoita, joilla on teknistä asiantuntemusta ilmaliikenteen hallintaan ja lennonvarmistuspalveluihin liittyviltä aloilta, suorittamaan tämän liitteen soveltamisalan piiriin kuuluvia tehtäviä ja osallistumaan tällaisiin toimiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen soveltamisalan ulkopuolella kehitettyjen asiantuntija-apujärjestelmien soveltamista. Tällaisen asiantuntija-avun ehdot määritellään osapuolten välisessä työskentelyjärjestelyssä.

               12.
                     Uudelleentarkastelu

               12.1Osapuolet tarkastelevat tämän liitteen täytäntöönpanoa säännöllisesti uudelleen ottaen tarvittaessa huomioon asiaankuuluvan toimintalinjan tai sääntelyn osalta tapahtuneen kehityksen.

               12.2Tämän liitteen mahdollisesta uudelleentarkastelusta vastaa yhteistyöpöytäkirjan 7 artiklalla perustettu sekakomitea.

               13.Voimaantulo, muuttaminen ja irtisanominen

               13.1Tämä liite tulee voimaan päivänä, jona sekakomitea on sen hyväksynyt, ja se on voimassa, kunnes sen voimassaolo päätetään.

               13.2Tämän liitteen nojalla sovitut tarvittavat työskentelyjärjestelyt tulevat voimaan päivänä, jona sekakomitea on ne hyväksynyt.

               13.3Tämän liitteen nojalla hyväksyttyjen työskentelyjärjestelyjen muuttamisesta tai voimassaolon päättymisestä päätetään sekakomiteassa.

               13.4Kumpikin osapuoli voi päättää tämän liitteen voimassaolon milloin tahansa. Tämä edellyttää, että toiselle osapuolelle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti kuusi kuukautta aikaisemmin. Voimassaolo päättyy, jollei kyseistä voimassaolon päättämistä koskevaa ilmoitusta peruuteta osapuolten yhteisellä suostumuksella ennen tämän määräajan päättymistä

               13.5Jos tämän yhteistyöpöytäkirjan voimassaolo päättyy, myös tämän liitteen ja sen nojalla mahdollisesti hyväksyttyjen työskentelyjärjestelyjen voimassaolo päättyy samaan aikaan, sen estämättä, mitä tämän artiklan muissa kohdissa määrätään.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.12.2015
            COM(2015) 643 final
            2015/0293(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unioni ja Kiinan kansantasavalta sopivat maahanmuutosta ja liikkuvuudesta käymänsä vuoropuhelun puitteissa yhteistyöpaketista, johon sisältyy laitonta muuttoliikettä ja viisumipolitiikkaa koskevia toimenpiteitä, joista neuvotellaan tai jotka pannaan täytäntöön kahdessa toisiinsa kytkeytyvässä vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa neuvoteltiin diplomaattipassin haltijoita koskeva vastavuoroinen viisumivapaussopimus ja Kiinan viranomaiset valtuuttivat EU:n jäsenvaltiot avaamaan viisumikeskukset 15 nimettyyn Kiinan kaupunkiin. Ensimmäisessä vaiheessa käynnistettiin myös säännölliset asiantuntijatapaamiset, joissa käsitellään laittoman muuttoliikkeen torjuntaa ja muun muassa laittomien muuttajien tunnistamista ja takaisinottamista. Toisessa vaiheessa molemmat osapuolet neuvottelivat viisumimenettelyjen helpottamista ja takaisinottamista koskevat sopimukset. Osapuolten poliittiset johtajat viimeistelivät ja hyväksyivät paketin EU:n ja Kiinan 17. huippukokouksessa 29. kesäkuuta 2015.

                  Neuvosto antoi 14. syyskuuta 2015 valtuutuksen aloittaa Kiinan kanssa neuvottelut diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaussopimuksesta ja antoi komissiolle neuvotteluohjeet. Neuvottelut aloitettiin 21. syyskuuta ja ne käytiin kirjallisten muistioiden vaihdolla. EU:n pääneuvottelijat parafoivat sopimuksen 3. marraskuuta 2015 ja Kiinan pääneuvottelijat 4. marraskuuta 2015. Jäsenvaltioille tiedotettiin neuvotteluista säännöllisesti neuvoston viisumityöryhmän kokouksissa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001
                  1
                luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi soveltavat asetusta (EY) N:o 539/2001.

               Kiina on niiden maiden joukossa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi heidän matkustaessaan Schengen-alueelle. EU:n kansalaisilla on vastaavasti oltava viisumi matkustaessaan Kiinaan.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               EU:n ja Kiinan välinen maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskeva vuoropuhelu käynnistettiin lokakuussa 2013. Sen tarkoituksena on vaihtaa näkemyksiä osapuolten muuttoliikepolitiikoista maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan neljän pilarin mukaisesti sekä keskustella mahdollisuuksista tehdä yhteistyötä molempia kiinnostavissa asioissa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Unionin kannalta sopimuksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä sen 218 artiklan kanssa.

               Oheinen ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen tekemistä varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä sen jälkeen, kun neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion nimeämä henkilö on allekirjoittanut sopimuksen unionin puolesta ja Euroopan parlamentti on antanut SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti hyväksyntänsä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Vaikka yksittäiset jäsenvaltiot voivat asetuksen (EY) N:o 529/2001 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan tehdä kolmansien maiden kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joilla diplomaattipassien, virkapassien/virkamatkapassien tai erityispassien haltijat vapautetaan viisumipakosta, ainoastaan EU-tason sopimuksella vaikutus saadaan koskemaan kaikkia jäsenvaltioita, jolloin voidaan tukea kolmansien maiden kanssa tähän liittyvillä aloilla tehtäviä sopimuksia, jotka koskevat esimerkiksi laittomien muuttajien takaisinottamista.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ainoastaan kansainvälisellä sopimuksella voidaan poiketa Kiinan kansalaisia koskevasta yleisestä viisumipakosta, mikä on välttämätöntä edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  Ks. edellä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Jäsenvaltioita kuultiin neuvostossa sekä turvapaikka-asioiden korkean tason työryhmässä että viisumityöryhmässä.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Vaikutustenarviointia ei tehty, koska aloitteen ei odoteta tuottavan mitattavia taloudellisia tai sosiaalisia hyötyjä. Se on pääasiassa poliittinen sopimus.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei sovelleta

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Sopimuksella perustetaan sopimuksen hallinnointia käsittelevä sekakomitea, jonka tehtävänä on muun muassa valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa ja ehdottaa muutoksia tai lisäyksiä.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeissaan antamat tavoitteet saavutettiin täysimääräisesti. Tärkeimmät säännökset ovat tiivistetysti seuraavat.

               Kohde ja soveltamisala

               Sopimuksessa määrätään sellaisten Euroopan unionin kansalaisten, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi tai EU:n myöntämä kulkulupa
                  2
               , ja sellaisten Kiinan kansalaisten, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi, mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle.

               Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi sopimukseen on sisällytetty määräys, jonka mukaan Kiina voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sopimuksen vain kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta ja unioni voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sopimuksen vain kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.

               Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon johdanto-osassa.

               Oleskelun kesto

               Sopimuksessa määrätään mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Sopimukseen liitetään yhteinen julistus siitä, miten kyseinen 90 päivän ajanjakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana olisi määriteltävä.

               Sopimuksessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden tilanne, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Viisumivapaus antaa kiinalaisille diplomaattipassin haltijoille oikeuden oleskella 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin kyseisen jäsenvaltion (tällä hetkellä Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania) alueella, niin kauan kuin kyseiset maat eivät kuulu sisärajattomaan Schengen-alueeseen, riippumatta ajasta, joka koskee oleskelua koko Schengen-alueella.

               Korkeiden virkamiesten vierailut

               Sopimuksessa määrätään, että keskushallinnon varaministeritason tai sitä korkeampien virkamiesten ja kenraalimajurin arvoisten tai sitä korkeampiarvoisten asevoimien upseerien on ennen matkustamistaan tietyn maan alueelle virallista tarkoitusta varten ilmoitettava matkasta kyseisen maan toimivaltaisille viranomaisille diplomaattisia kanavia käyttäen.

               Mallikappaleiden vaihtaminen

               Sopimuksessa määrätään diplomaattipassien ja EU:n myöntämien kulkulupien mallikappaleiden vaihtamisesta viimeistään 90 päivän kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta.

               Alueellinen soveltaminen

               Sopimuksessa selvennetään, että kiinalaisia diplomaattipassien haltijoita koskevaa viisumivapautta sovelletaan Ranskan ja Alankomaiden osalta ainoastaan niiden Euroopassa sijaitsevilla alueilla.

               Yhteiset julistukset

               Edellä mainitun yhteisen julistuksen lisäksi sopimukseen on liitetty kaksi muuta yhteistä julistusta, jotka koskevat

               –Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen;

               –tämän sopimuksen suhdetta muihin EU:n ja Kiinan välisen maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan vuoropuhelun puitteissa tehtävän yhteistyön aloihin.

               Päätelmä

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan hyväksyy Euroopan unionin ja Kiinan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen.

               2015/0293 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  3
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, Kiinan kansantasavallan kanssa.

               (2)Neuvoston päätöksen (EU) 2015/…
                  4
                mukaisesti sopimus on allekirjoitettu ja sitä sovelletaan väliaikaisesti ... päivästä ...kuuta 20….

               (3)
                  5
               Sopimuksella perustetaan asiantuntijoiden sekakomitea sopimuksen hallinnointia varten. Unionia edustaa sekakomiteassa komissio, jolla olisi oltava apunaan jäsenvaltioiden edustajia.

               (4)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                  6
                mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (5)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  7
                mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välinen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta sopimuksen 10 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen.
                  8

               3 artikla

               Komissio edustaa jäsenvaltioiden edustajien avustamana unionia sopimuksen 7 artiklalla perustetussa asiantuntijoiden sekakomiteassa.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

                     (2)
                  Myönnetty Euroopan unionin myöntämien kulkulupien muodosta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1417/2013 (EUVL L 353, 28.12.2013, s. 26) mukaisesti.

                     (3)
                  Hyväksyntä annettu … (ei ole vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä).

                     (4)
                  Neuvoston päätös (EU) 2015/...., annettu ..., Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL ...).

                     (5)
                  EUVL ... Please insert the number, the date and the OJ reference of the Council Decision and complete the footnote accordingly. EUVL ... Please insert the date three days following that of signature of the Agreement.

                     (6)
                  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (7)
                  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

                     (8)
                  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.12.2015
            COM(2015) 643 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus neuvoston päätökseksi

               Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN JA KIINAN KANSANTASAVALLAN

               SOPIMUS

               DIPLOMAATTIPASSIN HALTIJOIDEN LYHYTAIKAISTA OLESKELUA KOSKEVASTA VIISUMIVAPAUDESTA

               EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’ tai ’EU’, ja

               KIINAN KANSANTASAVALTA, jäljempänä ’Kiina’,

               jäljempänä yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka

               TARKOITUKSENAAN kehittää edelleen sopimuspuolten välisiä ystävällisiä suhteita ja jatkaa yhteyksien tiivistämistä

               HALUAVAT helpottaa matkustamista varmistamalla viisumivapaan maahantulon ja lyhytaikaisen oleskelun diplomaattipassin tai EU:n myöntämän kulkuluvan haltijoille ja varmistaa, että yhdenvertaisuuden ja vastavuoroisuuden periaatteita noudatetaan,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta sekä osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä ja vahvistavat, että tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 ARTIKLA

               Tarkoitus

               Tässä sopimuksessa määrätään sellaisten unionin ja Kiinan kansalaisten, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi tai EU:n myöntämä kulkulupa, mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               2 ARTIKLA

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

               a)
                     ’jäsenvaltiolla’ mitä tahansa unionin jäsenvaltiota Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia lukuun ottamatta;

               b)
                     ’unionin kansalaisella’ henkilöä, jolla on jonkin a alakohdassa määritellyn jäsenvaltion kansalaisuus;

               c)
                     ’Kiinan kansalaisella’ henkilöä, jolla on Kiinan kansalaisuus;

               d)
                     ’Schengen-alueella’ aluetta, jolla ei ole sisärajoja ja joka käsittää a alakohdassa tarkoitettujen, Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueet;

               e)
                     ’EU:n myöntämällä kulkuluvalla’ asiakirjaa, jonka EU myöntää tietyille unionin toimielinten henkilöstöön kuuluville neuvoston asetuksen (EU) N:o 1417/2013
                  1
                mukaisesti.

               3 ARTIKLA

               Soveltamisala

               1.
                     Unionin kansalaiset, joilla on jonkin jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva diplomaattipassi tai EU:n myöntämä kulkulupa, voivat tulla Kiinan alueelle ja oleskella siellä ilman viisumia 4 artiklan 1 kohdassa määritetyn ajan.

               Kiinan kansalaiset, joilla on Kiinan myöntämä voimassa oleva diplomaattipassi, voivat tulla jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä ilman viisumia 4 artiklan 2 kohdassa määritetyn ajan.

               2.
                     Tämän sopimuksen mukaista viisumivapautta sovelletaan rajoittamatta maahantulon ja lyhytaikaisen oleskelun edellytyksiä koskevan sopimuspuolten lainsäädännön soveltamista. Jäsenvaltiot ja Kiina varaavat oikeuden evätä maahantulon alueelleen ja lyhytaikaisen oleskelun, jos yksi tai useampi näistä edellytyksistä ei täyty.

               3.
                     Euroopan unionin kansalaisten, joihin sovelletaan tätä sopimusta, on noudatettava oleskelunsa aikana Kiinan alueella voimassa olevia säädöksiä ja määräyksiä.

               Kiinan kansalaisten, joihin sovelletaan tätä sopimusta, on noudatettava oleskelunsa aikana kunkin jäsenvaltion alueella voimassa olevia säädöksiä ja määräyksiä.

               4.
                     Viisumivapautta sovelletaan riippumatta siitä, mitä kuljetusmuotoa on käytetty sopimuspuolten rajojen ylittämiseen.

               5.
                     Seikkoihin, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, sovelletaan unionin oikeutta, jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä tai Kiinan kansallista lainsäädäntöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.

               4 ARTIKLA

               Oleskelun kesto

               1.
                     Unionin kansalaiset, joilla on jonkin jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva diplomaattipassi tai EU:n myöntämä kulkulupa, voivat oleskella Kiinan alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               2.
                     Kiinan kansalaiset, joilla on Kiinan myöntämä voimassa oleva diplomaattipassi, voivat oleskella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tämä aika lasketaan ottamatta huomioon mahdollista oleskelua sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti.

               Kiinan kansalaiset, joilla on Kiinan myöntämä voimassa oleva diplomaattipassi, voivat oleskella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin sellaisen jäsenvaltion alueella, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, riippumatta Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella oleskelun lasketusta kestosta.

               3.
                     Tämä sopimus ei vaikuta Kiinan ja jäsenvaltioiden mahdollisuuteen pidentää 90 päivän oleskeluaikaa kansallisen lainsäädäntönsä ja unionin oikeuden mukaisesti.

               5 ARTIKLA

               Korkeiden virkamiesten vierailut

               Kiinan keskushallinnon varaministeritason tai sitä korkeampien virkamiesten ja kenraalimajurin arvoisten tai sitä korkeampiarvoisten asevoimien upseerien on ennen matkustamistaan jäsenvaltioiden alueelle virallista tarkoitusta varten ilmoitettava matkasta jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille diplomaattisia kanavia käyttäen.

               Jäsenvaltioiden keskushallinnon varaministeritason tai sitä korkeampien virkamiesten ja kenraalimajurin arvoisten tai sitä korkeampiarvoisten asevoimien upseerien on ennen matkustamistaan Kiinan alueelle virallista tarkoitusta varten ilmoitettava matkasta Kiinan toimivaltaisille viranomaisille diplomaattisia kanavia käyttäen.

               6 ARTIKLA

               Alueellinen soveltaminen

               1.
                     Tätä sopimusta sovelletaan Ranskan tasavallan osalta ainoastaan Ranskan tasavallan Euroopassa olevaan alueeseen.

               2.
                     Tätä sopimusta sovelletaan Alankomaiden kuningaskunnan osalta ainoastaan Alankomaiden kuningaskunnan Euroopassa olevaan alueeseen.

               7 ARTIKLA

               Sopimuksen hallinnointia käsittelevä sekakomitea

               1.
                     Sopimuspuolet perustavat asiantuntijoiden sekakomitean, jäljempänä ’komitea’, joka koostuu unionin ja Kiinan edustajista. Unionia siinä edustaa Euroopan komissio.

               2.
                     Komitean tehtävänä on muun muassa

               a)
                     valvoa tämän sopimuksen täytäntöönpanoa;

               b)
                     ehdottaa muutoksia tai lisäyksiä tähän sopimukseen;

               c)
                     ratkaista riitoja, jotka johtuvat tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta.

               3.
                     Komitea kokoontuu tarvittaessa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä.

               4.
                     Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

               8 ARTIKLA

               Tämän sopimuksen suhde jäsenvaltioiden ja Kiinan voimassa oleviin kahdenvälisiin viisumivapaussopimuksiin

               Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan ensisijaisesti muihin sellaisiin kahdenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Kiinan välillä, siltä osin kuin niiden määräykset koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.

               9 ARTIKLA

               Mallikappaleiden vaihtaminen

               1.
                     Kiina, jäsenvaltiot ja unioni vaihtavat diplomaattiteitse, jos ne eivät ole jo niin tehneet, voimassa olevien diplomaattipassiensa sekä EU:n myöntämien kulkulupien mallikappaleet viimeistään 90 päivän kuluttua tämän sopimuksen allekirjoittamisesta.

               2.
                     Ottaessaan käyttöön uudet diplomaattipassit tai EU:n myöntämät kulkuluvat tai muuttaessaan entisiä Kiina, jäsenvaltiot ja EU toimittavat toisilleen diplomaattiteitse näiden uusien tai muutettujen passien tai EU:n myöntämien kulkulupien mallikappaleet ja yksityiskohtaiset tiedot niiden eritelmistä ja sovellettavuudesta viimeistään 90 päivää ennen niiden käyttöön ottoa.

               10 ARTIKLA

               Loppumääräykset

               1.
                     Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolista jälkimmäinen on ilmoittanut toiselle saattaneensa päätökseen sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelynsä.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta kolmannesta päivästä lukien.

               2.
                     Tämä sopimus on voimassa toistaiseksi, ellei sitä irtisanota 5 kohdan mukaisesti.

               3.
                     Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kirjallisella sopimuksella. Muutokset tulevat voimaan sen jälkeen, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen asian edellyttämien sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta.

               4.
                     Kumpikin sopimuspuoli voi keskeyttää tämän sopimuksen tai sen osan soveltamisen erityisesti yleiseen järjestykseen tai kansallisen turvallisuuden tai kansanterveyden suojaamiseen, laittomaan maahanmuuttoon tai toisen sopimuspuolen palauttamaan viisumipakkoon liittyvistä syistä. Päätös soveltamisen keskeyttämisestä on annettava tiedoksi toiselle sopimuspuolelle viimeistään kaksi kuukautta ennen sen suunniteltua voimaantuloa. Kun kyseiseen keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.

               5.
                     Kumpi tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy 90 päivän kuluttua tästä lukien.

               6.
                     Kiina voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sen vain kaikkien jäsenvaltioiden osalta.

               7.
                     Unioni voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sen vain kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.

               Tehty kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja kiinan kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen. Jos todistusvoimaiset kieliversiot poikkeavat toisistaan, englanninkielinen versio on etusijalla.

               ISLANTIA, NORJAA, SVEITSIÄ JA LIECHTENSTEINIA KOSKEVA YHTEINEN JULISTUS

               Sopimuspuolet ottavat huomioon Euroopan unionin sekä Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin läheiset suhteet, jotka johtuvat erityisesti näiden maiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen 18 päivänä toukokuuta 1999 ja 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyistä sopimuksista.

               Tämän vuoksi on suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Kiinan viranomaiset tekevät viipymättä kahdenväliset diplomaattipassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevat viisumivapaussopimukset tämän sopimuksen kanssa samanlaisin ehdoin.

               YHTEINEN JULISTUS SIITÄ, MITEN OLISI MÄÄRITELTÄVÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN 4 ARTIKLASSA TARKOITETTU 90 PÄIVÄN JAKSO MINKÄ TAHANSA 180 PÄIVÄN JAKSON AIKANA

               Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämän sopimuksen 4 artiklassa vahvistetulla enintään 90 päivän jaksolla minkä tahansa 180 päivän jakson aikana tarkoitetaan joko yhtäjaksoista vierailua tai useita peräkkäisiä vierailuja, joiden yhteenlaskettu kesto ei ylitä 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               Käsite ”minkä tahansa 180 päivän jakson aikana” tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän ehto minkä tahansa 180 päivän jaksolla edelleen. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

               YHTEINEN JULISTUS MUISTA EU:N JA KIINAN VÄLISEN MAAHANMUUTTOA JA LIIKKUVUUTTA KOSKEVAN VUOROPUHELUN PUITTEISSA TEHTÄVÄN YHTEISTYÖN ALOISTA

               Sopimuspuolet muistuttavat, että tämä sopimus on yksi niistä tuloksista, jotka mainitaan neuvotteluja koskevassa etenemissuunnitelmassa, joka hyväksyttiin EU:n ja Kiinan välisen maahanmuuttoa ja liikkuvuutta koskevan toisen vuoropuhelukierroksen pöytäkirjassa ja jonka poliittiset johtajat vahvistivat 17. EU–Kiina-huippukokouksen yhteisessä lausunnossa. Etenemissuunnitelmaan sisältyy ensimmäisessä vaiheessa diplomaattipassin haltijoita koskevan vastavuoroisen viisumivapaussopimuksen neuvotteleminen ja allekirjoittaminen, viisumikeskusten avaaminen yhteisesti sovittuihin Kiinan kaupunkeihin, joissa ei ole konsuliedustusta, ja käytännön yhteistyön käynnistäminen laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi ja toisessa vaiheessa sopimusten neuvotteleminen viisumimenettelyjen helpottamisesta ja laittoman muuttoliikkeen torjumisesta.

               Sopimuspuolet toistavat vakaan aikeensa kunnioittaa etenemissuunnitelmassa tehtyjä sitoumuksia ja yhteistä näkemystään siitä, että kyseiset sitoumukset ovat toisistaan riippuvaisia ja muodostavat osan jakamatonta kokonaisuutta.

               _________________

                     (1)
                  Neuvoston asetus (EU) N:o 1417/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin myöntämien kulkulupien muodosta (EUVL L 353, 28.12.2013, s. 26).