Avis juridique important

|

52003PC0724

Ehdotus neuvoston päätös luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 28e artiklan 1 kohdasta poikkeavaa toimenpidettä 23 päivänä marraskuuta 1992 tehdyn neuvoston päätöksen 92/546/ETY, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa kyseisen direktiivin 6 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 29 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/252/EY ja luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa kyseisen direktiivin 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 9 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/375/EY muuttamisesta  /* KOM/2003/0724 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 28e artiklan 1 kohdasta poikkeavaa toimenpidettä 23 päivänä marraskuuta 1992 tehdyn neuvoston päätöksen 92/546/ETY, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa kyseisen direktiivin 6 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 29 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/252/EY ja luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa kyseisen direktiivin 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 9 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/375/EY muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste - 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin [1] 27 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi.[1]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. direktiivin sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/92/EY (EYVL L 260, 11.10.2003, s. 8).2. Tällaiset luvat ovat yleensä väliaikaisia, jotta näiden erityistoimenpiteiden asianmukaisuutta ja tehoa voitaisiin arvioida uudelleen muutaman vuoden kuluttua.3. Direktiivin 27 artiklan mukaisesti 23 päivänä marraskuuta 1992 tekemällä päätöksellä 92/546/ETY [2], 29 päivänä kesäkuuta 1995 tekemällä päätöksellä 95/252/EY [3] ja 9 päivänä kesäkuuta 1997 tekemällä päätöksellä 97/375/EY [4] Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa soveltaa kyseisen direktiivin 28e artiklan 1 kohdasta, 6 artiklasta ja 17 artiklasta poikkeavia toimenpiteitä.[2]  EYVL L 351, 2.12.1992, s. 34.[3]  EYVL L 159, 11.7.1995, s. 19.[4]  EYVL L 158, 17.6.1997, s. 434. Päätöksellä 92/546/ETY Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa soveltaa toimenpiteitä veron kiertämisen ja veropetosten estämiseksi etuyhteydessä olevien osapuolten yhteisön sisäisten hankintojen osalta. Tämän poikkeusluvan voimassaoloaikaa jatkettiin neuvoston päätöksellä 2000/435/EY [5] 31 päivään joulukuuta 2003 saakka, jolloin sen voimassaolo päättyy.[5]  EYVL L 172, 12.7.2000, s. 24.5. Päätöksellä 95/252/EY annettiin lupa toimenpiteille, joilla Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin mahdollisuus ottaa käyttöön liikeyrityksen henkilöauton vuokraukseen tai leasing-vuokraukseen liittyviä kustannuksia koskeva 50 prosentin vähennysoikeuden rajoitus, kun kyseinen auto on yksityiskäytössä. Yhdistynyt kuningaskunta voi myös sisällyttää vastiketta vastaan suoritettuihin palveluihin verovelvollisen vuokraamien tai leasing-vuokraamien liikeyrityksille kuuluvien autojen yksityiskäytön. Poikkeuksen myötä vuokraajien tai leasing-vuokraajien ei tarvitse pitää kirjaa yritysauton yksityiskäytön kilometrimääristä eikä tehdä selvitystä verotusta varten jokaisen auton yksityiskäytöstä, joten poikkeuksella siis yksinkertaistetaan veronkantoa. Tämän poikkeusluvan voimassaoloaikaa jatkettiin neuvoston päätöksellä 2000/747/EY [6] 31 päivään joulukuuta 2003 saakka, jolloin sen voimassaolo päättyy.[6]  EYVL L 302, 1.12.2000, s. 63.6. Päätöksellä 97/375/EY annettiin lupa toimenpiteille, joilla Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin mahdollisuus hyödyntää valinnaista erityisjärjestelyä, jossa vero määräytyy kassaperusteisesti (kassaperusteinen kirjanpito). Järjestely merkitsee veronkannon yksinkertaistumista pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Neuvoston päätöksellä 2000/435/EY [7] poikkeusluvan voimassaoloaikaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2003 saakka, jolloin sen voimassaolo päättyy, ja yksinkertaistetun kassaperusteisen kirjanpidon liikevaihtorajaa korotettiin 400 000 Ison-Britannian punnasta 600 000 Ison-Britannian puntaan.[7]  EYVL L 172, 12.7.2000, s. 24.7. Pääsihteeristön 22 lokakuuta 2003 vastaanottamalla kirjeellä Yhdistynyt kuningaskunta pyysi lupaa jatkaa kyseisten toimenpiteiden soveltamista kolmella vuodella ja korottaa päätöksellä 97/375/EY hyväksytty yksinkertaistetun kassaperusteisen kirjanpidon liikevaihtoraja 600 000 Ison-Britannian punnasta 660000 Ison-Britannian puntaan.8. Komissio ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä muille jäsenvaltioille 30 lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti.9. Komission näkemyksen mukaan ne oikeudelliset seikat ja tosiasiat, jotka ovat olleet perusteena kyseisten erityistoimenpiteiden soveltamiselle, eivät ole muuttuneet vaan ovat yhä voimassa. Pyydetty päätöksen 97/375/EY mukaisen yksinkertaistetun kassaperusteisen kirjanpidon liikevaihtorajan korottaminen 600 000 Ison-Britannian punnasta 660 000 Ison-Britannian puntaan on inflaation mukainen ja siten perusteltu.10. Päätöksellä 95/252/EY annettiin lupa toimenpiteille, joilla Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin mahdollisuus ottaa käyttöön liikeyrityksen henkilöauton vuokraukseen tai leasing-vuokraukseen liittyviä kustannuksia koskeva 50 prosentin vähennysoikeuden rajoitus, kun kyseinen auto on yksityiskäytössä. Yhdistynyt kuningaskunta voi myös sisällyttää vastiketta vastaan suoritettuihin palveluihin verovelvollisen vuokraamien tai leasing-vuokraamien liikeyrityksille kuuluvien autojen yksityiskäytön. Toimenpiteiden soveltamiseen voi vaikuttaa Bundesfinanzhofin pyytämä asiaa C-17/07 koskeva ennakkoratkaisu, jota tuomioistuin ei ole vielä antanut. Asiana oikeudenkäynnissä on Saksan harjoittama käytäntö rajoittaa kaikista ajoneuvoista aiheutuvista kustannuksista (osto, vuokraus, käyttökustannukset) kannettavan arvonlisäveron vähennysoikeus 50 prosenttiin. Kyseisen ennakkoratkaisun tulos voisi sen vuoksi olla huomattavan tärkeä tarkasteltaessa, voitaisiinko mainitunlaiset toimenpiteet sallia jatkossa kuudennen direktiivin 27 artiklan mukaisesti. Tämän perusteella neuvoston päätöksellä 2003/354/EY [8] jatkettua vastaavien toimenpiteiden soveltamista Saksan osalta jatkettiin ainoastaan yhdellä vuodella. Sen vuoksi toimenpiteiden soveltamista olisi tässäkin tapauksessa jatkettava ainoastaan yhdellä vuodella.[8]  EYVL L 123, 17.5.2003, s. 47.11. Edellä sanottu huomioon ottaen komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan esittämä pyyntö toimenpiteiden jatkamisesta olisi hyväksyttävä ja että edellä tarkoitettujen päätösten 92/546/ETY ja 97/375/EY voimassaoloaikaa olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2006. Päätöksellä 95/252/EY hyväksyttyjen toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2004. Päätöksen 97/375/EY mukaisen liikevaihtorajan korottaminen 600 000 Ison-Britannian punnasta 660 000 Ison-Britannian puntaan on inflaation mukainen ja se olisi sen vuoksi hyväksyttävä.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 28e artiklan 1 kohdasta poikkeavaa toimenpidettä 23 päivänä marraskuuta 1992 tehdyn neuvoston päätöksen 92/546/ETY, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa kyseisen direktiivin 6 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 29 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/252/EY ja luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa kyseisen direktiivin 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä 9 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/375/EY muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverojärjestelmän yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [9] ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,[9]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. direktiivin sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/92/EY (EYVL L 260, 11.10.2003, s. 8).ottaa huomioon komission ehdotuksen [10] ,[10]  EUVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission pääsihteeristön 22 lokakuuta 2003  vastaanottamalla kirjeellä Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 23 päivänä marraskuuta tehdyn päätöksen 92/546/ETY [11], 29 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyn päätöksen 95/252/EY [12] ja 9 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyn päätöksen 97/375/EY [13] , joilla annettiin lupa kuudennen direktiivin 28e artiklan 1 kohdasta, 6 ja 17 artiklasta poikkeavien toimenpiteiden soveltamiseen, voimassaoloajan jatkamista. Yhdistynyt kuningaskunta pyysi myös päätöksellä 97/375/EY hyväksytyn yksinkertaistetun kassaperusteisen kirjanpidon liikevaihtorajan korottamista 600 000 Ison-Britannian punnasta 660 000 Ison-Britannian puntaan.[11]  EYVL L 351, 2.12.1992, s. 34, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 29. kesäkuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/435/EY (EYVL L 172, 12.7.2000, s. 24).[12]  EYVL L 159, 11.7.1995, s. 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27. marraskuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/747/EY (EYVL L 302, 1.12.2000, s. 63).[13]  EYVL L 158, 17.6.1997, s. 43, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 29. kesäkuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/435/EY (EYVL L 172, 12.7.2000, s. 24).(2) Päätöksellä 92/546/ETY Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa soveltaa toimenpiteitä veron kiertämisen ja veropetosten estämiseksi etuyhteydessä olevien osapuolten yhteisön sisäisten hankintojen osalta 31 päivään joulukuuta 2003.(3) Päätöksellä 95/252/EY Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa ottaa käyttöön liikeyrityksen henkilöauton vuokraukseen tai leasing-vuokraukseen liittyviä kustannuksia koskeva 50 prosentin vähennysoikeuden rajoitus, kun kyseinen auto on yksityiskäytössä. Yhdistynyt kuningaskunta voi myös sisällyttää vastiketta vastaan suoritettuihin palveluihin verovelvollisen vuokraamien tai leasing-vuokraamien liikeyrityksille kuuluvien autojen yksityiskäytön. Poikkeuksen myötä vuokraajien tai leasing-vuokraajien ei tarvitse pitää kirjaa yritysauton yksityiskäytön kilometrimääristä eikä tehdä selvitystä verotusta varten jokaisen auton yksityiskäytöstä, joten poikkeuksella siis yksinkertaistetaan veronkantoa. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003, jolloin sen voimassaoloaika päättyy.(4) Päätöksellä 97/375/EY Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa hyödyntää valinnaista erityisjärjestelyä, jossa vero määräytyy kassaperusteisesti (kassaperusteinen kirjanpito) ja jossa liikevaihtoraja on 600 000 Ison-Britannian puntaa. Järjestely merkitsee veronkannon yksinkertaistumista pienten ja keskisuurten yritysten osalta ja sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003, jolloin sen voimassaoloaika päättyy.(5) Kyseisten erityistoimenpiteiden soveltamisen perusteena olleet oikeudelliset seikat ja tosiasiat eivät ole muuttuneet vaan ovat yhä voimassa. Päätöksellä 95/252/EY annettiin lupa toimenpiteille, joilla Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin mahdollisuus ottaa käyttöön liikeyrityksen henkilöauton vuokraukseen tai leasing-vuokraukseen liittyviä kustannuksia koskeva 50 prosentin vähennysoikeuden rajoitus, kun kyseinen auto on yksityiskäytössä. Yhdistynyt kuningaskunta voi myös sisällyttää vastiketta vastaan suoritettuihin palveluihin verovelvollisen vuokraamien tai leasing-vuokraamien liikeyrityksille kuuluvien autojen yksityiskäytön. Toimenpiteiden soveltamiseen voi vaikuttaa asiaa C-17/07 koskeva ennakkoratkaisu, jota tuomioistuin ei ole vielä antanut. Asiana oikeudenkäynnissä on käytäntö rajoittaa kaikista ajoneuvoista aiheutuvista kustannuksista (osto, vuokraus, käyttökustannukset) kannettavan arvonlisäveron vähennysoikeus 50 prosenttiin. Kyseisen ennakkoratkaisun tulos voisi sen vuoksi olla huomattavan tärkeä tarkasteltaessa, voitaisiinko mainitunlaiset toimenpiteet sallia jatkossa kuudennen direktiivin 27 artiklan mukaisesti. Pyydetty päätöksen 97/375/EY mukaisen yksinkertaistetun kassaperusteisen kirjanpidon liikevaihtorajan korottaminen 600 000 Ison-Britannian punnasta 660 000 Ison-Britannian puntaan on inflaation mukainen.(6) Marraskuun 23 päivänä 1992 tehdyllä päätöksellä 92/546/ETY ja 9 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyllä päätöksellä 97/375/EY myönnettyjen lupien voimassaoloa olisi sen vuoksi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2006. Kesäkuun 29 päivänä 1995 tehdyllä päätöksellä 95/252/EY jatkettua luvan soveltamista olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2004. Kyseinen enimmäisaika mahdollistaa poikkeuksen arvioimisen asiaa C-17/01 koskevan ratkaisun valossa. Pyyntö liikevaihtorajan korottamisesta 600 000 Ison-Britannian punnasta 660 000 Ison-Britannian puntaan on inflaation mukainen ja se olisi sen vuoksi hyväksyttävä.(7) Kyseessä olevalla poikkeuksella ei ole vaikutusta arvonlisäverosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan päätöksen 92/546/ETY 1 artiklassa ilmaisu "31 päivään joulukuuta 2003" ilmaisulla "31 päivään joulukuuta 2006". Korvataan päätöksen 95/252/EY 3 artiklassa ilmaisu "31 päivään joulukuuta 2003" ilmaisulla "31 päivään joulukuuta 2004".2 artiklaKorvataan direktiivin 97/375/EY 1 artikla seuraavasti:"1 artiklaDirektiivin 77/388/ETY 17 artiklan 1 kohdan säännöksistä poiketen Yhdistyneelle kuningaskunnalle annetaan lupa 31 päivään joulukuuta 2006 saakka määrätä valinnaisessa järjestelyssä, että yritysten, joiden vuotuinen liikevaihto on enintään 660 000 Ison-Britannian puntaa, on lykättävä veronvähennysoikeus siihen saakka, kunnes ne ovat vastaanottaneet maksusuorituksen omalle tililleen."3 artiklaTämä päätös on osoitettu Yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty Brysselissä [....].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


|

52010PC0298

Ehdotus: neuvoston päätös muuntogeenistä maissia Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden kaupan pitämisen jatkumista koskevan luvan uusimisesta, luvan myöntämisestä rehumaissia Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti sekä komission päätöksen 2004/657/EY kumoamisesta (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)  /* KOM/2010/0298 lopull. - NLE 2010/0156 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 4.6.2010KOM(2010)298 lopullinen2010/0156 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenistä maissia Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden kaupan pitämisen jatkumista koskevan luvan uusimisesta, luvan myöntämisestä rehumaissia Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti sekä komission päätöksen 2004/657/EY kumoamisesta(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)PERUSTELUTLiitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi koskee muuntogeenisestä maissista Bt11 valmistettujen olemassa olevien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien sekä maissia Bt11 sisältävän, siitä koostuvan tai siitä valmistetun olemassa olevan rehun sekä maissia Bt11 sisältävien tai siitä koostuvien muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehun, lukuun ottamatta viljelyyn tarkoitettuja tuotteita, kaupan pitämisen jatkumista koskevan luvan uusimista. Syngenta Seeds S.A.S. toimitti asiaa koskevan pyynnön komissiolle 17. huhtikuuta 2007 muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetun asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.Lisäksi liitteenä oleva ehdotus koskee sokerimaissia Bt11 sisältävien tai siitä koostuvien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien, joille on myönnetty markkinoille saattamista koskeva lupa komission päätöksellä 2004/657/EY, luvan uusimista sekä luvan myöntämistä rehumaissia sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille, joille ei ole aikaisemmin myönnetty lupaa EU:ssa.Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 17. helmikuuta 2009 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että maissi Bt11 on yhtä turvallista kuin sen ei-muuntogeeninen vastine, kun otetaan huomioon sen mahdolliset vaikutukset ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön. Näin ollen se katsoi, ettei hakemuksessa kuvattua maissia Bt11 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisesta todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa.Tällä perusteella elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle toimitettiin 19. huhtikuuta 2010 äänestystä varten luonnos komission päätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden kaupan pitämisen jatkumista koskevan luvan uusimisesta, luvan myöntämisestä rehumaissia Bt11 sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille sekä komission päätöksen 2004/657/EY kumoamisesta. Komitea ei antanut lausuntoa: jäsenvaltioista 12 (167 ääntä) äänesti puolesta, 9 (84 ääntä) vastaan, kolme (46 ääntä) pidättyi äänestämästä ja kolme (48 ääntä) ei ollut edustettuna.Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklan 2 kohdan sekä neuvoston päätöksen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/512/EY, 5 artiklan mukaisesti komission on näin ollen tehtävä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja annettava siitä tieto parlamentille; neuvostolla on kolme kuukautta aikaa tehdä enemmistöpäätös ehdotuksesta.2010/0156 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenistä maissia Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden kaupan pitämisen jatkumista koskevan luvan uusimisesta, luvan myöntämisestä rehumaissia Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti sekä komission päätöksen 2004/657/EY kumoamisesta(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003[1] ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan, 19 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksensekä katsoo seuraavaa:1.  Syngenta Seeds S.A.S. toimitti 17 päivänä huhtikuuta 2007 komissiolle Syngenta Crop Protection AG:n puolesta asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5, 11, 17 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen maissista Bt11 valmistettujen olemassa olevien elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien (elintarvikelisäaineet mukaan luettuina), maissia Bt11 sisältävän, siitä koostuvan tai siitä valmistetun olemassa olevan rehun (rehun lisäaineet ja rehuaineet mukaan luettuina) sekä muiden maissia Bt11 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehun, lukuun ottamatta viljelyyn tarkoitettuja tuotteita, joista on annettu mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan ja 20 artiklan 1 kohdan a tai b alakohdan mukainen ilmoitus, markkinoille saattamisen jatkumista koskevan luvan uusimiseksi, jäljempänä ’hakemus’. Hakemus kattaa myös niiden elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien luvan uusimisen, jotka on hyväksytty muuntogeenisestä maissilinjasta Bt11 peräisin olevan sokerimaissin markkinoille saattamisen sallimisesta uuselintarvikkeena tai elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti 19 päivänä toukokuuta 2004 tehdyllä komission päätöksellä 2004/657/EY[2]. Syngenta Seeds S.A.S. pyysi hakemuksessaan myös lupaa Bt11-rehumaissia sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille, joille ei aikaisemmin ole myönnetty lupaa unionissa.2.  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi 17 päivänä helmikuuta 2009 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti puoltavan lausunnon[3], jossa se totesi, että hakemuksessa toimitettujen uusien tietojen ja maissia Bt11 koskevan edellisen tieteellisen lausunnon[4] antamisen jälkeen julkaistun kirjallisuuden tarkastelun perusteella muutoksia ei tarvita, ja vahvisti aiemman päätelmänsä, jonka mukaan maissi Bt11 on yhtä turvallista kuin sen ei-muuntogeeninen vastine ja sillä ei todennäköisesti ole haitallisia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen eikä ympäristöön, kun sitä käytetään suunniteltuihin käyttötarkoituksiin, mikä koskee myös hakemuksen kohteena olevia tuotteita.3.  Lausunnossaan EFSA tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten antamissa lausunnoissa.4.  Lausunnossaan EFSA totesi myös, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka sisältää yleisen seurantasuunnitelman, on tuotteiden esitetyn käyttötarkoituksen mukainen.5.  Kun otetaan huomioon mainitut seikat sekä se, että yritys Syngenta Crop Protection AG Switzerland, johon on sulautettu Syngenta Seeds AG, jolle päätös 2004/657/EY on osoitettu, on sama oikeushenkilö, jonka puolesta hakija pyysi luvan uusimista, ja se että kyseinen yritys on vahvistanut hakemukseensa sisältyvän myös luvan pyytämisen rehumaissia Bt11 sisältäville ja siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille ja että se aikoi pyytää päätöksen 2004/657/EY soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden luvan uusimista ennen kyseisessä päätöksessä mainittua luvan voimassaolon päättymistä, niin että voidaan antaa yksi kyseisiä tuotteita koskeva ja niiden kaikkien osalta samana päivänä voimaan tuleva päätös, olisi hyväksyttävä olemassa olevien tuotteiden markkinoille saattamisen jatkumista koskevan luvan uusiminen ja sokerimaissia Bt11 (tuoretta tai säilöttyä sokerimaissia) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden ja elintarvikkeiden ainesosien markkinoille saattamisen jatkumista koskevan luvan uusiminen sekä myönnettävä lupa rehumaissia Bt11 sisältäville tai siitä koostuville elintarvikkeille ja elintarvikkeiden ainesosille. Sen vuoksi komission päätös 2004/657/EY olisi kumottava.6.  Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004[5] mukaisesti.7.  EFSAn antaman lausunnon perusteella maissia Bt11 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa. Jotta kuitenkin varmistetaan, että kyseisiä tuotteita käytetään tässä päätöksessä säädetyn luvan rajoissa, kyseessä olevaa muuntogeenistä organismia sisältävän tai siitä koostuvan rehun sekä kyseistä muuntogeenistä organismia sisältävien muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehun, joiden luvalle haetaan uusintaa, merkintöjä olisi täydennettävä selkeällä maininnalla, että kyseisiä tuotteita ei saa käyttää viljelyyn. Luvanhaltijan olisi toimitettava vuosittain raportit ympäristövaikutusten seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Tulokset olisi esitettävä raportointilomakkeiden vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti seurantatulosten ilmoittamiseksi muuntogeenisten organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön, tuotteina tai tuotteissa niiden saattamiseksi markkinoille 13 päivänä lokakuuta 2009 tehdyn komission päätöksen 2009/770/EY[6] mukaisesti.8.  EFSAn lausunnon perusteella ei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa elintarvikkeiden ja rehun käytön seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti.9.  Kaikki oleelliset tiedot, jotka koskevat tuotteiden luvan myöntämistä tai uusimista, olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.10.  Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003[7] 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset.11.  Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003[8] 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.12.  Hakijaa on kuultu tässä päätöksessä säädetyistä toimenpiteistä.13.  Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Muuntogeeninen organismi ja yksilöllinen tunnisteMuuntogeeniselle maissille ( Zea mays L.) Bt11, sellaisena kuin se määritellään tämän päätöksen liitteessä olevassa b kohdassa, osoitetaan yksilöllinen tunniste SYN-BTØ11-1 asetuksen (EY) N:o 65/2004 mukaisesti.2 artiklaLupaAsetuksen (EY) No 1829/2003 4 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi myönnetään lupa tässä päätöksessä vahvistetuin ehdoin seuraaville tuotteille:a) elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;b) rehu, joka sisältää maissia SYN-BTØ11-1, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;c) muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu maissi viljelyä lukuun ottamatta.3 artiklaMerkitseminen1. Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”maissi”.2. Sanat ”ei viljelyyn” on mainittava 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen maissia SYN-BTØ11-1 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.4 artiklaYmpäristövaikutusten seuranta1. Luvanhaltijan on varmistettava, että liitteessä olevassa h kohdassa esitetty ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma on käytössä ja että se pannaan täytäntöön.2. Luvanhaltijan on toimitettava komissiolle vuosittain raportit seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista päätöksen 2009/770/EY mukaisesti.5 artiklaYhteisön rekisteriTämän päätöksen liitteessä esitetyt tiedot on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1829/2003 28 artiklassa säädettyyn yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin.6 artiklaLuvanhaltijaLuvanhaltija on Syngenta Seeds S.A.S, Ranska, joka edustaa yritystä Syngenta Crop Protection AG, Sveitsi.7 artiklaVoimassaoloTätä päätöstä sovelletaan kymmenen vuoden ajan sen tiedoksiantopäivästä.8 artiklaKumoaminenKumotaan komission päätös 2004/657/EY.9 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu yritykselle Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l’Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, Ranska, joka edustaa yritystä Syngenta Crop Protection AG, Sveitsi.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEa) Hakija ja luvanhaltija:Nimi: | Syngenta Seeds S.A.S. |Osoite: | Chemin de l'Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, Ranska |Seuraavan yrityksen puolesta: Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basle, Sveitsib) Tuotteiden nimet ja määritelmät:(1) elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;(2) rehu, joka sisältää maissia SYN-BTØ11-1, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;(3) muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu maissi viljelyä lukuun ottamatta.Muuntogeeninen maissi SYN-BTØ11-1, sellaisena kuin se on kuvattu hakemuksessa, ilmentää Cry1Ab-proteiinia, joka antaa suojan tiettyjä perhostuholaisia vastaan, ja PAT-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia.c) Merkitseminen:(1) Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemistä koskevia erityisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”maissi”.(2) Sanat ”ei viljelyyn” on mainittava 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen maissia SYN-BTØ11-1 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.d) Havaitsemismenetelmä:-  Tapahtumakohtainen reaaliaikainen PCR-tekniikkaan perustuva menetelmä maissin SYN-BTØ11-1 kvantifiointia varten.-  Validoija: asetuksella (EY) N:o 1829/2003 perustettu yhteisön vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Vertailumateriaali: ERM®-BF412, saatavilla Euroopan komission Yhteiseen tutkimuskeskukseen (YTK) kuuluvan Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitoksen (IRMM) kautta: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.e) Yksilöllinen tunniste:SYN-BTØ11-1f) Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan liitteen II mukaisesti vaadittavat tiedot:Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä, kirjausnumero: ks. [ täydennetään ilmoitettaessa ]g) Tuotteen markkinoille saattamista, käyttöä ja käsittelyä koskevat ehdot tai rajoitukset:Ei tarpeen.h) SeurantasuunnitelmaDirektiivin 2001/18/EY liitteen VII mukainen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma[Linkki: internetissä julkaistu suunnitelma ]i) Markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden käytön osaltaEi tarpeen.Huom. Linkkejä asianmukaisiin asiakirjoihin on ehkä muutettava ajoittain. Kyseiset muutokset saatetaan yleisön tietoon päivittämällä yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteri. [1] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.[2] EUVL L 300, 25.9.2004, s. 48.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146[4] EFSAn lausunto, julkaistu 19. toukokuuta 2005, Bt11:n markkinoille saattamiseksi viljelyä, rehukäyttöä ja teollista jalostusta varten –http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12[5] EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5.[6] EUVL L 275, 21.10.2009, s. 9.[7] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.[8] EUVL L 287, 5.11.2003, s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            2016/0052(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, ETA:n rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, Norjan rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä

               PERUSTELUT

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, mukaan Norja, Islanti ja Liechtenstein, jäljempänä ’ETA:n EFTA-valtiot’, voivat osallistua täysimääräisesti sisämarkkinoihin. Tässä yhteydessä, ETA-sopimuksen tultua voimaan vuonna 1994, kyseiset kolme maata ovat ETA-sopimuksen 115 artiklan perusteella osallistuneet myös ETA:n taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamiseen. Lisäksi Norja on osallistunut erillisen rahoitusjärjestelmänsä kautta. Uusimpien rahoitusjärjestelmien voimassaolo päättyi 30. huhtikuuta 2014.

               Koska on edelleen tarpeen kaventaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja Euroopan talousalueella, neuvosto valtuutti 7. lokakuuta 2013 komission aloittamaan neuvottelut Islannin, Liechtensteinin ja Norjan kanssa niitä rahoitusosuuksia koskevasta sopimuksesta, jotka ETA:n EFTA-valtiot suorittavat tulevaisuudessa Euroopan talousalueen taloudellisen ja sosiaalisen koheesion parantamiseksi.
                  1
                Viralliset neuvottelut aloitettiin tammikuussa 2014. Samanaikaisesti, mutta erillään rahoitusjärjestelmästä käytävistä neuvotteluista, aloitettiin EU:n ja Islannin ja EU:n ja Norjan välisten kalakauppaa koskevien pöytäkirjojen tarkistus Norjan ja Islannin vapaakauppasopimusten lisäpöytäkirjoihin
                  2
                sisältyvän tarkistuslausekkeen perusteella.

               Neuvottelut saatettiin päätökseen neuvottelijoiden tasolla 17. heinäkuuta 2015, jolloin parafoitiin seuraavat asiakirjat:

               Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan sopimus vuosia 2014–2021 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä;

               Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välinen sopimus Norjan rahoitusjärjestelmästä vuosiksi 2014–2021;

               lisäpöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen; ja

               lisäpöytäkirja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen.

               Liitteenä oleva ehdotus koskee ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Norjan sopimuksen, Norjan pöytäkirjan ja Islannin pöytäkirjan tekemistä.

               ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevassa sopimuksessa ja Norjan sopimuksessa määrätään yhdessä ETA:n taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseen suunnattavasta ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuudesta, joka on 2,8 miljardia euroa vuosina 2014–2021. Ne aikovat myös kohdistaa tietyn määrän varoja nuorisotyöttömyyden torjumiseen. Tämä tulos vastaa neuvoston hyväksymiä neuvotteluohjeita, joissa viitataan a) rahoitusosuuden ”yleiseen kasvuun” (kaiken kaikkiaan kasvu on 11,3 prosenttia vuosiin 2009–2014 verrattuna); b) mahdolliseen uuteen määrärahaan nuorisotyöttömyyden vaikutusten vähentämiseksi; c) koheesiorahaston jakoperusteen soveltamiseen; d) uuden rahoituskauden ajoittamiseen EU:n koheesiopoliittisen instrumentin (2014–2020) kanssa; e) pienempään määrään painopisteitä edelliseen rahoituskauteen verrattuna; ja f) virtaviivaistettuihin täytäntöönpanosäännöksiin.

               EU:n ja Islannin sekä EU:n ja Norjan kalakauppaa koskevien pöytäkirjojen tarkistuksen seurauksena molemmille maille myönnettiin uusia myönnytyksiä ajalle 2014–2021. Näissä myönnytyksissä on pääasiassa kyse niiden myönnytysten uusimisesta, jotka olivat voimassa vuosina 2009–2014, seuraavasti: a) Islannin osalta kahta tariffikiintiötä lisättiin hieman; ja b) Norjan osalta lisättiin hieman eräitä tullinimikkeitä koskevia myönnytyksiä ja uusittiin muita tullinimikkeitä koskevat aiemmat myönnytykset. Norja ottaa uudelleen käyttöön kalojen ja kalastustuotteiden kauttakulkua koskevan järjestelyn seitsemäksi vuodeksi siitä päivästä lähtien, jona uusien myönnytysten väliaikainen soveltaminen alkaa.

               Sopimuksia ja pöytäkirjoja sovelletaan väliaikaisesti niiden artikloissa määrätyistä päivämääristä alkaen, kunnes asianmukaiset menettelyt niiden ratifiointia tai tekemistä ja voimaantuloa varten on saatettu päätökseen.

               Komissio on arvioinut neuvottelujen tulokset tyydyttäviksi ja ehdottaa, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan päätöksen ETA:n rahoitusjärjestelmää koskevan sopimuksen, Norjan sopimuksen, Norjan pöytäkirjan ja Islannin pöytäkirjan tekemisestä saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän.

               2016/0052 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, ETA:n rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, Norjan rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan ja 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Koska on edelleen tarpeen kaventaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja Euroopan talousalueella, olisi vahvistettava uusi ETA:n EFTA-valtioiden myöntämää rahoitusta koskeva järjestelmä ja uusi Norjan rahoitusjärjestelmä.

               (2)Neuvosto valtuutti 7 päivänä lokakuuta 2013 komission aloittamaan neuvottelut Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksesta, joka koskee ETA:n EFTA-valtioiden tulevaisuudessa myöntämää rahoitusta taloudelliseen ja sosiaaliseen koheesioon Euroopan talousalueella.

               (3)ETA:n rahoitusjärjestelmällä (2014–2021) ja Norjan myöntämillä avustuksilla (2014–2021) edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 strategian yleistavoitteiden saavuttamista.

               (4)Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välinen, vuosia 2014–2021 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä tehty sopimus, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välinen, vuosia 2014–2021 koskevasta Norjan rahoitusjärjestelmästä tehty sopimus, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä (...). Edellä mainitut sopimukset ja pöytäkirjat olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välinen, vuosia 2014–2021 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä tehty sopimus, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välinen, vuosia 2014–2021 koskevasta Norjan rahoitusjärjestelmästä tehty sopimus, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävä lisäpöytäkirja.

               Sopimusten ja pöytäkirjojen tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on oikeus tallettaa hyväksymisasiakirjat Euroopan unionin puolesta, kuten määrätään Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, vuosia 2014–2021 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä tehdyn sopimuksen 3 artiklassa, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, vuosia 2014–2021 koskevasta Norjan rahoitusjärjestelmästä tehdyn sopimuksen 11 artiklassa, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan 5 artiklassa ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan 4 artiklassa, osoituksena siitä, että unioni katsoo sopimusten ja pöytäkirjojen sitovan sitä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan [...].
                  3

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston asiakirja 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  EUVL L 291, 9.11.2010, s. 14 ja 18.

                     (3)
                  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, ETA:n rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, Norjan rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN SEKÄ ISLANNIN, LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNNAN JA NORJAN KUNINGASKUNNAN VÄLINEN SOPIMUS VUOSIA 2014–2021 KOSKEVASTA ETA:N RAHOITUSJÄRJESTELMÄSTÄ

               EUROOPAN UNIONI,

               ISLANTI,

               LIECHTENSTEININ RUHTINASKUNTA,

               NORJAN KUNINGASKUNTA, jotka

               KATSOVAT, että Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja on kavennettava, jotta osapuolten välisiä kauppa- ja taloussuhteita voidaan edistää jatkuvasti ja tasapainoisesti,

               KATSOVAT, että tähän tavoitteeseen pääsemiseksi EFTA-valtiot ovat ottaneet käyttöön Euroopan talousalueeseen liittyvän rahoitusjärjestelmän,

               KATSOVAT, että vuosia 2004–2009 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää sääntelevät määräykset on annettu ETA-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 38 a ja pöytäkirjan N:o 38 a lisäyksessä,

               KATSOVAT, että vuosia 2009–2014 koskevaa ETA:n rahoitusjärjestelmää sääntelevät määräykset on annettu ETA-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 38 b ja pöytäkirjan N:o 38 b lisäyksessä,

               KATSOVAT, että koska on edelleen tarpeen kaventaa sosiaalisia ja taloudellisia eroja Euroopan talousalueella, olisi vahvistettava uusi vuosia 2014–2021 koskeva ETA:n EFTA-valtioiden myöntämää rahoitusta koskeva järjestelmä,

               OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ SEURAAVAN SOPIMUKSEN:

               1 ARTIKLA

               Korvataan ETA-sopimuksen 117 artiklan teksti seuraavasti:

               ”Rahoitusjärjestelmiä koskevat määräykset annetaan pöytäkirjassa N:o 38, pöytäkirjassa N:o 38 a, pöytäkirjan N:o 38 a lisäyksessä, pöytäkirjassa N:o 38 b, pöytäkirjan N:o 38 b lisäyksessä ja pöytäkirjassa N:o 38 c.”.

               2 ARTIKLA

               Lisätään ETA-sopimukseen uusi pöytäkirja N:o 38 c pöytäkirjan N:o 38 b jälkeen. Pöytäkirjan N:o 38 c teksti on tämän sopimuksen liitteenä.

               3 ARTIKLA

               Osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.

               Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirja on talletettu.

               Tätä sopimusta noudatetaan väliaikaisesti sen kuukauden ensimmäisestä päivästä, joka seuraa viimeisen tätä koskevan ilmoituksen tekemistä, kunnes 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt on saatu päätökseen.

               4 ARTIKLA

               Tämä sopimus on tehty bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroatian, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron, islannin ja norjan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen kielitoisinto on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille tämän sopimuksen osapuolille.

               Tehty Brysselissä …

               Euroopan unionin puolesta

               Islannin puolesta

               Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta

               Norjan kuningaskunnan puolesta

               LIITE

                  PÖYTÄKIRJA N:O 38 C

               vuosia 2014–2021 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä

               1 artikla

               1. Islanti, Liechtenstein ja Norja, jäljempänä ’EFTA-valtiot’, osallistuvat taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamiseen Euroopan talousalueella sekä niiden ja edunsaajavaltioiden välisten suhteiden lujittamiseen 3 artiklassa luetelluilla ensisijaisilla aloilla myöntämänsä rahoituksen avulla.

               2. Kaikki ohjelmat ja toimet, jotka rahoitetaan vuosia 2014–2021 koskevasta ETA:n rahoitusjärjestelmästä, perustuvat yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet.

               2 artikla

               1. Edellä 1 artiklassa määrätyn rahoituksen kokonaismäärä on 1 548,1 miljoonaa euroa, ja se annetaan käyttöön 221,16 miljoonan euron vuotuisina maksusitoumuksina 1 päivän toukokuuta 2014 ja 30 päivän huhtikuuta 2021 välisenä aikana.

               2. Kokonaismäärä koostuu maakohtaisista määrärahoista 6 artiklan mukaisesti ja alueellisen yhteistyön maailmanlaajuisesta rahastosta 7 artiklan mukaisesti.

               3 artikla

               1.
                     Maakohtaiset määrärahat myönnetään seuraaville ensisijaisille aloille:

               (a)innovointi, tutkimus, koulutus ja kilpailukyky;

               b)
                     sosiaalinen osallisuus, nuorisotyöllisyys ja köyhyyden vähentäminen;

               c)
                     ympäristö, energia, ilmastonmuutos ja vähähiilinen talous;

               d)
                     kulttuuri, kansalaisyhteiskunta, hyvä hallintotapa, perusoikeudet ja -vapaudet;

               e)
                     oikeus- ja sisäasiat.

               Ensisijaisiin aloihin kuuluvat ohjelma-alat sekä niiden tukitavoitteet ja tuettavat alat esitetään tämän pöytäkirjan liitteessä.

               2.
                     a) Ensisijaiset alat valitaan ja keskitetään ja niitä mukautetaan 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kunkin edunsaajavaltion tarpeiden mukaisesti ottaen huomioon edunsaajavaltion koko ja rahoituksen määrä.

               b) Kymmenen prosenttia kaikista maakohtaisista määrärahoista varataan kansalaisyhteiskuntaa koskevaan rahastoon, joka asetetaan saataville 6 artiklassa tarkoitetun jakoperusteen mukaisesti.

               4 artikla

               1.
                     Ensisijaisiin aloihin keskittymiseksi ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi, ottaen huomioon 1 artiklassa tarkoitetut yleiset tavoitteet ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien keskittyminen työllisyysvaikutuksiin, kansalliset painopisteet, maakohtaiset suositukset ja Euroopan komission kanssa EU:n koheesiopolitiikan puitteissa tehdyt kumppanuussopimukset, EFTA-valtiot tekevät kunkin edunsaajavaltion kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               2.
                     Euroopan komissiota kuullaan strategisella tasolla ja kuuleminen tapahtuu 10 artiklan 3 kohdassa määritellyistä yhteisymmärryspöytäkirjoista käytävien neuvottelujen aikana tarkoituksena edistää täydentävyyttä ja synergiaa EU:n koheesiopolitiikan kanssa sekä tutkia mahdollisuuksia soveltaa rahoitusvälineitä rahoituksen vaikutuksen lisäämiseksi.

               5 artikla

               1.
                     EFTAn rahoitusosuus on niissä ohjelmissa, joita koskevien maakohtaisten määrärahojen täytäntöönpanosta edunsaajavaltiot vastaavat, enintään 85 prosenttia ohjelman kustannuksista, elleivät EFTA-valtiot toisin päätä.

               2.
                     Voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan.

               3.
                     EFTA-valtioiden vastuu hankkeista rajoittuu rahoituksen myöntämiseen sovitun suunnitelman mukaisesti.  Vastuuta kolmansia osapuolia kohtaan ei ole.

               6 artikla

               Maakohtaiset määrärahat myönnetään seuraaville edunsaajavaltioille: Bulgaria, Kroatia, Kypros, Tšekki, Viro, Kreikka, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Portugali, Romania, Slovakia ja Slovenia seuraavan jaon mukaisesti:

                        Edunsaajavaltio

                        Myönnettävä rahoitus (miljoonaa euroa)

                        Bulgaria

                        115,0

                        Kroatia

                        56,8

                        Kypros

                        6,4

                        Tšekki

                        95,5

                        Viro

                        32,3

                        Kreikka

                        116,7

                        Unkari

                        108,9

                        Latvia

                        50,2

                        Liettua

                        56,2

                        Malta

                        4,4

                        Puola

                        397,8

                        Portugali

                        102,7

                        Romania

                        275,2

                        Slovakia

                        54,9

                        Slovenia

                        19,9

               7 artikla

               1.
                     Alueellisen yhteistyön maailmanlaajuista rahastoa varten on käytettävissä 55,25 miljoonaa euroa. Rahasto edistää 1 artiklassa määriteltyjä ETA:n rahoitusjärjestelmän tavoitteita.

               2.
                     Rahastosta kohdennetaan 70 prosenttia kestävän ja laadukkaan nuorisotyöllisyyden edistämiseen  keskittyen erityisesti seuraaviin aloihin:

               a)
                     nuorille tarkoitetut työhön ja koulutukseen liittyvät liikkuvuusohjelmat, joissa keskitytään erityisesti niihin, jotka eivät ole työssä tai koulutuksessa;

               (b)teorian ja käytännön yhdistävät oppimisohjelmat, oppisopimuskoulutus, nuorten osallistaminen;

               (c)nuorisolle työllisyyspalveluja tarjoavien organisaatioiden/laitosten välinen tietämyksen jakaminen, parhaiden käytäntöjen vaihto ja molemminpuolinen oppiminen.

               Rahaston tästä osasta tuetaan hankkeita, jotka koskevat edunsaajavaltioita ja muita EU:n jäsenvaltioita, joissa nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia (Eurostatin viitevuosi 2013) ja joihin osallistuu vähintään kaksi maata, joista vähintään toinen on edunsaajavaltio. EFTA-valtiot voivat osallistua näihin hankkeisiin kumppaneina.

               3.
                     Rahastosta kohdennetaan 30 prosenttia alueelliseen yhteistyöhön 3 artiklassa luetelluilla ensisijaisilla aloilla erityisesti tiedon jakamiseen, parhaiden käytänteiden vaihtoon ja instituutioiden kehittämiseen.

               Rahaston tästä osasta tuetaan hankkeita, joihin liittyy edunsaajavaltioita ja naapureina olevia kolmansia maita. Hankkeissa on oltava mukana vähintään kolme maata, joista vähintään kaksi on edunsaajavaltioita. EFTA-valtiot voivat osallistua näihin hankkeisiin kumppaneina.

               8 artikla

               EFTA-valtiot tekevät väliarvioinnin viimeistään vuonna 2020 mahdollisesti sitomatta olevien varojen jakamiseksi uudelleen yksittäisten edunsaajamaiden määrärahojen puitteissa.

               9 artikla

               1.
                     Tässä pöytäkirjassa määrätty rahoitus sovitetaan tiiviisti yhteen sen kahdenvälisen rahoituksen kanssa, jonka Norja myöntää Norjan rahoitusjärjestelmän perusteella.

               2.
                     EFTA-valtiot varmistavat erityisesti, että hakumenettelyt ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat olennaisilta osin samanlaiset molemmissa edellisessä kohdassa tarkoitetuissa rahoitusjärjestelmissä.

               3.
                     Euroopan unionin koheesiopolitiikan asiaan vaikuttavat muutokset otetaan tarvittaessa huomioon.

               10 artikla

               ETA:n rahoitusjärjestelmän täytäntöönpanoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:

               1.
                     Kaikissa täytäntöönpanovaiheissa edellytetään suurinta mahdollista avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja kustannustehokkuutta sekä hyvän hallinnon, kumppanuuden ja monitasohallinnon, kestävän kehityksen, miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamista.

               ETA:n rahoitusjärjestelmän tavoitteisiin pääsemiseksi harjoitetaan tiivistä yhteistyötä edunsaajavaltioiden ja EFTA-valtioiden välillä.

               2.
                     a) EFTA-valtiot huolehtivat 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun alueellisen yhteistyön maailmanlaajuisen rahaston toiminnasta ja vastaavat sen täytäntöönpanosta, mukaan lukien hallinnointi ja valvonta;

               b) EFTA-valtiot huolehtivat 3 artiklan 2 b kohdassa tarkoitetun kansalaisyhteiskuntaa koskevan rahaston toiminnasta ja vastaavat sen täytäntöönpanosta, mukaan lukien hallinnointi ja valvonta, ellei 10 artiklan 3 kohdassa määritellyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa toisin sovita.

               3.
                     EFTA-valtiot tekevät kunkin edunsaajavaltion kanssa maakohtaisia määrärahoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan monivuotinen ohjelmakehys sekä hallinnointi- ja valvontarakenteet, lukuun ottamatta 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua rahastoa.

                  a) Yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella edunsaajavaltiot antavat ohjelmaehdotuksensa EFTA-valtioille, jotka arvioivat ja hyväksyvät ehdotukset ja tekevät edunsaajavaltioiden kanssa avustussopimukset kustakin ohjelmasta. EFTA-valtioiden tai edunsaajavaltion nimenomaisesta pyynnöstä Euroopan komissio tarkastaa ohjelmaehdotuksen ennen sen hyväksymistä, jotta varmistetaan yhteensopivuus Euroopan unionin koheesiopolitiikan kanssa.

               b) Sovittujen ohjelmien toteuttamisesta vastaavat edunsaajavaltiot, jotka antavat käyttöön tarkoituksenmukaisen hallinnointi- ja valvontajärjestelmän moitteettoman toteuttamisen ja hallinnoinnin varmistamiseksi.

               c) EFTA-valtiot voivat toteuttaa tarkastuksia sisäisten vaatimustensa mukaisesti. Edunsaajavaltiot antavat kaiken tarvittavan avun sekä kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat.

               d) EFTA-valtiot voivat keskeyttää rahoituksen myöntämisen ja vaatia myönnettyjen varojen palauttamista, jos säännönvastaisuuksia ilmenee.

                  e) Laajan osallistumisen takaamiseksi rahoituksen valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa sovelletaan tarvittaessa kumppanuusjärjestelyjä. Kumppanuuksia voidaan solmia edunsaajavaltioissa ja EFTA-valtioissa muun muassa alueellisella, paikallisella ja kansallisella tasolla sekä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa.

                  f) Edunsaajavaltioiden monivuotisen ohjelmakehyksen mukaiset hankkeet voidaan panna täytäntöön voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti siten, että hanke toteutetaan esimerkiksi edunsaajavaltioihin ja EFTA-valtioihin sijoittautuneiden tahojen yhteistyönä.

               4.
                     EFTA-valtioiden hallinnointikustannukset katetaan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kokonaismäärästä, ja ne yksilöidään 5 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanoa koskevissa määräyksissä.

               5.
                     EFTA-valtiot perustavat komitean, joka hallinnoi ETA:n rahoitusjärjestelmää. EFTA-valtiot voivat antaa muita ETA:n rahoitusjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä kuultuaan ensiksi edunsaajavaltioita, joita Euroopan komissio voi avustaa.  EFTA-valtiot pyrkivät antamaan tällaiset määräykset ennen yhteisymmärryspöytäkirjojen allekirjoittamista.

               6.
                     EFTA-valtiot raportoivat panoksestaan ETA:n rahoitusjärjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa vuosien 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhdentoista temaattisen tavoitteen
                  1
                saavuttamiseksi.

               11 artikla

               Sopimuspuolet arvioivat uudelleen 2 artiklassa määritellyn kauden lopussa sopimuksen 115 artiklan perusteella tarvetta toteuttaa Euroopan talousalueella taloudellisiin ja sosiaalisiin eroihin kohdistettavia toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuksessa tarkoitettujen oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista.

               Liite pöytäkirjaan N:o 38 C

               Innovointi, tutkimus, koulutus ja kilpailukyky

               1.Liiketoiminnan kehittäminen, innovointi ja pk-yritykset

               2.Tutkimus

               3.Koulutus, apurahat, oppisopimuskoulutus ja nuorten yrittäjyys

               4.Työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen

               Sosiaalinen osallisuus, nuorisotyöllisyys ja köyhyyden vähentäminen

               5.Euroopan kansanterveyden haasteet

               6.Romanien osallistaminen ja vaikutusmahdollisuudet

               7.Riskialttiissa tilanteessa olevat lapset ja nuoret

               8.Nuorten osallistuminen työmarkkinoille

               9.Paikallinen kehitys ja köyhyyden vähentäminen

               Ympäristö, energia, ilmastonmuutos ja vähähiilinen talous

               1.Ympäristö ja ekosysteemit

               2.Uusiutuva energia, energiatehokkuus, energian toimitusvarmuus

               3.Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen

               Kulttuuri, kansalaisyhteiskunta, hyvä hallintotapa ja perusoikeudet ja -vapaudet

               1.Kulttuurialan yrittäjyys, kulttuuriperintö ja kulttuurinen yhteistyö

               2.Kansalaisyhteiskunta

               3.Hyvä hallintotapa, vastuulliset instituutiot, avoimuus

               4.Ihmisoikeudet – kansallinen täytäntöönpano

               Oikeus- ja sisäasiat

               1.Turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat

               2.Vankeinhoitolaitos ja tutkintavankeus

               3.Kansainvälinen poliisiyhteistyö ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

               4.Oikeuslaitoksen vaikuttavuus ja tehokkuus, oikeusvaltion vahvistaminen

               5.Perheväkivalta ja sukupuoleen perustuva väkivalta

               6.Katastrofien ehkäisy ja katastrofivalmiudet

                     (1)
                  1) Tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin vahvistaminen; 2) tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden, käytön ja laadun parantaminen; 3) pienten ja keskisuurten yritysten (’pk-yritysten’) ja maatalous- sekä kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantaminen; 4) vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla; 5) ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen; 6) ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen; 7) kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista; 8) kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen; 9) sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta; 10) investoiminen koulutukseen, mukaan lukien ammatilliseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen; 11) viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, ETA:n rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, Norjan rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä

               NORJAN KUNINGASKUNNAN JA EUROOPAN UNIONIN VÄLINEN SOPIMUS VUOSIA 2014–2021 KOSKEVASTA NORJAN RAHOITUSJÄRJESTELMÄSTÄ

               1 artikla

               1. Norjan kuningaskunta sitoutuu rahoittamaan taloudellisten ja sosiaalisten erojen kaventamista Euroopan talousalueella sekä lujittamaan sen ja edunsaajavaltioiden välisiä suhteita 3 artiklassa luetelluilla ensisijaisilla aloilla sovellettavan erillisen Norjan rahoitusjärjestelmän avulla.

               2. Kaikki ohjelmat ja toimet, jotka rahoitetaan vuosia 2014–2021 koskevasta Norjan rahoitusjärjestelmästä, perustuvat yhteisiin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet.

               2 artikla

               1. Edellä 1 artiklassa määrätyn rahoituksen kokonaismäärä on 1 253,7 miljoonaa euroa, ja se annetaan käyttöön 179,1 miljoonan euron vuotuisina maksusitoumuksina 1 päivän toukokuuta 2014 ja 30 päivän huhtikuuta 2021 välisenä aikana.

               2. Kokonaismäärä koostuu maakohtaisista määrärahoista 6 artiklan mukaisesti ja alueellisen yhteistyön maailmanlaajuisesta rahastosta 7 artiklan mukaisesti.

               3 artikla

               1. Maakohtaiset määrärahat myönnetään seuraaville ensisijaisille aloille:

               (a)     innovointi, tutkimus, koulutus ja kilpailukyky;

               b)
                     sosiaalinen osallisuus, nuorisotyöllisyys ja köyhyyden vähentäminen;

               c)
                     ympäristö, energia, ilmastonmuutos ja vähähiilinen talous;

               d)
                     kulttuuri, kansalaisyhteiskunta, hyvä hallintotapa, perusoikeudet ja -vapaudet;

               e)
                     oikeus- ja sisäasiat.

               Ensisijaisiin aloihin kuuluvat ohjelma-alat sekä niiden tukitavoitteet ja tuettavat alat esitetään tämän sopimuksen liitteessä.

               2.
                     a) Ensisijaiset alat valitaan ja keskitetään ja niitä mukautetaan 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kunkin edunsaajavaltion tarpeiden mukaisesti ottaen huomioon edunsaajavaltion koko ja rahoituksen määrä.

               b) Yksi prosentti kaikista maakohtaisista määrärahoista varataan ihmisarvoisen työn ja kolmikantavuoropuhelun edistämistä koskevalle rahastolle, joka asetetaan saataville 6 artiklassa tarkoitetun jakoperusteen mukaisesti.

               c) Yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, rajat ylittävää yhteistyötä ja yhteistyötä naapureina olevien kolmansien maiden kanssa edistetään.

               4 artikla

               1.
                     Ensisijaisiin aloihin keskittymiseksi ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi, ottaen huomioon 1 artiklassa tarkoitetut yleiset tavoitteet ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, mukaan lukien keskittyminen työllisyysvaikutuksiin, kansalliset painopisteet, maakohtaiset suositukset ja Euroopan komission kanssa EU:n koheesiopolitiikan puitteissa tehdyt kumppanuussopimukset Norjan kuningaskunta tekee kunkin edunsaajavaltion kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               2.
                     Euroopan komissiota kuullaan strategisella tasolla ja kuuleminen tapahtuu 10 artiklan 3 kohdassa määritellyistä yhteisymmärryspöytäkirjoista käytävien neuvottelujen aikana tarkoituksena edistää täydentävyyttä ja synergiaa EU:n koheesiopolitiikan kanssa sekä tutkia mahdollisuuksia soveltaa rahoitusvälineitä rahoituksen vaikutuksen lisäämiseksi.

               5 artikla

               1.
                     Norjan kuningaskunnan rahoitusosuus on niissä ohjelmissa, joita koskevien maakohtaisten määrärahojen täytäntöönpanosta edunsaajavaltiot vastaavat, enintään 85 prosenttia ohjelman kustannuksista, ellei Norjan kuningaskunta toisin päätä.

               2.
                     Voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan.

               3.
                     Norjan kuningaskunnan vastuu hankkeista rajoittuu rahoituksen myöntämiseen sovitun suunnitelman mukaisesti. Vastuuta kolmansia osapuolia kohtaan ei ole.

               6 artikla

               Maakohtaiset määrärahat myönnetään seuraaville edunsaajavaltioille: Bulgaria, Kroatia, Kypros, Tšekki, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakia ja Slovenia seuraavan jaon mukaisesti:

                        Edunsaajavaltio

                        Myönnettävä rahoitus (miljoonaa euroa)

                        Bulgaria

                        95,1

                        Kroatia

                        46,6

                        Kypros

                        5,1

                        Tšekki

                        89,0

                        Viro

                        35,7

                        Unkari

                        105,7

                        Latvia

                        51,9

                        Liettua

                        61,4

                        Malta

                        3,6

                        Puola

                        411,5

                        Romania

                        227,3

                        Slovakia

                        58,2

                        Slovenia

                        17,8

               7 artikla

               1.
                     Alueellisen yhteistyön maailmanlaajuista rahastoa varten on käytettävissä 44,75 miljoonaa euroa. Rahasto edistää 1 artiklassa määriteltyjä Norjan rahoitusjärjestelmän tavoitteita.

               2.
                     Rahastosta kohdennetaan 60 prosenttia kestävän ja laadukkaan nuorisotyöllisyyden edistämiseen keskittyen erityisesti seuraaviin aloihin:

               a) nuorille tarkoitetut työhön ja koulutukseen liittyvät liikkuvuusohjelmat, joissa keskitytään erityisesti niihin, jotka eivät ole työssä tai koulutuksessa;

               b) teorian ja käytännön yhdistävät oppimisohjelmat, oppisopimuskoulutus, nuorten osallistaminen;

               c) nuorisolle työllisyyspalveluja tarjoavien organisaatioiden/laitosten välinen tietämyksen jakaminen, parhaiden käytäntöjen vaihto ja molemminpuolinen oppiminen.

               Rahaston tästä osasta tuetaan hankkeita, jotka koskevat edunsaajavaltioita ja muita EU:n jäsenvaltioita, joissa nuorisotyöttömyysaste on yli 25 prosenttia (Eurostatin viitevuosi 2013) ja joihin osallistuu vähintään kaksi maata, joista vähintään toinen on edunsaajavaltio. Norjalaiset yhteisöt voivat osallistua näihin hankkeisiin kumppaneina.

               3.
                     Rahastosta kohdennetaan 40 prosenttia alueelliseen yhteistyöhön 3 artiklassa luetelluilla ensisijaisilla aloilla erityisesti tiedon jakamiseen, parhaiden käytänteiden vaihtoon ja instituutioiden kehittämiseen.

               Rahaston tästä osasta tuetaan hankkeita, joihin liittyy edunsaajavaltioita ja naapureina olevia kolmansia maita. Hankkeissa on oltava mukana vähintään kolme maata, joista vähintään kaksi on edunsaajavaltioita. Norjalaiset yhteisöt voivat osallistua näihin hankkeisiin kumppaneina.

               8 artikla

               Norjan kuningaskunta tekee väliarvioinnin viimeistään vuonna 2020 mahdollisesti sitomatta olevien varojen jakamiseksi uudelleen yksittäisten edunsaajamaiden määrärahojen puitteissa.

               9 artikla

               1.
                     Edellä 1 artiklassa määrätty rahoitus sovitetaan tiiviisti yhteen EFTA-valtioiden ETA:n rahoitusjärjestelmän mukaisesti myöntämän rahoituksen kanssa.

               2.
                     Norjan kuningaskunta varmistaa erityisesti, että hakumenettelyt ja täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat olennaisilta osin samanlaiset molemmissa edellisessä kohdassa tarkoitetuissa rahoitusjärjestelmissä.

               3.
                     Euroopan unionin koheesiopolitiikan asiaan vaikuttavat muutokset otetaan tarvittaessa huomioon.

               10 artikla

               Norjan rahoitusjärjestelmän täytäntöönpanoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:

               1.
                     Kaikissa täytäntöönpanovaiheissa edellytetään suurinta mahdollista avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja kustannustehokkuutta sekä hyvän hallinnon, kumppanuuden ja monitasohallinnon, kestävän kehityksen, miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamista.

               Norjan rahoitusjärjestelmän tavoitteisiin pääsemiseksi harjoitetaan tiivistä yhteistyötä edunsaajavaltioiden ja Norjan kuningaskunnan välillä.

               2.
                     Norjan kuningaskunta huolehtii seuraavien rahastojen toiminnasta ja vastaa niiden täytäntöönpanosta, mukaan lukien hallinnointi ja valvonta:

               (a)7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alueellisen yhteistyön maailmanlaajuinen rahasto;

               (b)3 artiklan 2 b kohdassa tarkoitettu ihmisarvoisen työn ja kolmikantavuoropuhelun edistämistä koskeva rahasto.

               (2)Norjan kuningaskunta tekee kunkin edunsaajavaltion kanssa maakohtaisia määrärahoja koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan monivuotinen ohjelmakehys sekä hallinnointi- ja valvontarakenteet, lukuun ottamatta 2 kohdassa tarkoitettuja rahastoja.

                  a) Yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella edunsaajavaltiot antavat ohjelmaehdotuksensa Norjan kuningaskunnalle, joka arvioi ja hyväksyy ehdotukset ja tekee edunsaajavaltioiden kanssa avustussopimukset kustakin ohjelmasta. Norjan kuningaskunnan tai edunsaajavaltion nimenomaisesta pyynnöstä Euroopan komissio tarkastaa ohjelmaehdotuksen ennen sen hyväksymistä, jotta varmistetaan yhteensopivuus Euroopan unionin koheesiopolitiikan kanssa.

               b) Sovittujen ohjelmien toteuttamisesta vastaavat edunsaajavaltiot, jotka antavat käyttöön tarkoituksenmukaisen hallinnointi- ja valvontajärjestelmän moitteettoman toteuttamisen ja hallinnoinnin varmistamiseksi.

                  c) Norjan kuningaskunta voi toteuttaa tarkastuksia sisäisten vaatimustensa mukaisesti. Edunsaajavaltiot antavat kaiken tarvittavan avun sekä kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat.

                  d) Norjan kuningaskunta voi keskeyttää rahoituksen myöntämisen ja vaatia myönnettyjen varojen palauttamista, jos säännönvastaisuuksia ilmenee.

               e) Laajan osallistumisen takaamiseksi rahoituksen valmistelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa sovelletaan tarvittaessa kumppanuusjärjestelyjä. Kumppanuuksia voidaan solmia edunsaajavaltioissa ja Norjan kuningaskunnassa muun muassa alueellisella, paikallisella ja kansallisella tasolla sekä yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan edustajien ja työmarkkinaosapuolten kanssa.

                  f) Edunsaajavaltioiden monivuotisen ohjelmakehyksen mukaiset hankkeet voidaan panna täytäntöön voimassa olevien julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti siten, että hanke toteutetaan esimerkiksi edunsaajavaltioihin ja Norjan kuningaskuntaan sijoittautuneiden tahojen yhteistyönä.

               4.
                     Norjan kuningaskunnan hallinnointikustannukset katetaan 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kokonaismäärästä, ja ne yksilöidään 5 kohdassa tarkoitetuissa täytäntöönpanoa koskevissa määräyksissä.

               5.
                     Norjan kuningaskunta tai sen nimeämä taho vastaa Norjan rahoitusjärjestelmän hallinnoinnista. Norjan kuningaskunta voi antaa muita Norjan rahoitusjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia määräyksiä kuultuaan ensiksi edunsaajavaltioita, joita Euroopan komissio voi avustaa. Norjan kuningaskunta pyrkii antamaan tällaiset määräykset ennen yhteisymmärryspöytäkirjojen allekirjoittamista.

               6.
                     Norjan kuningaskunta raportoi panoksestaan Norjan rahoitusjärjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa vuosien 2014–2020 Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhdentoista temaattisen tavoitteen
                  1
                saavuttamiseksi.

               11 artikla

               (1)Osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.  Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.

               (2)Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirja on talletettu.

               (3)Tätä sopimusta noudatetaan väliaikaisesti sen kuukauden ensimmäisestä päivästä, joka seuraa viimeisen tätä koskevan ilmoituksen tekemistä, kunnes 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt on saatu päätökseen.

               12 artikla

               Tämä sopimus tehdään bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroatian, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen kielitoisinto on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille tämän sopimuksen osapuolille.

               Tehty Brysselissä … [vuosi].

               Euroopan unionin puolesta

               Norjan kuningaskunnan puolesta

               LIITE

               NORJAN KUNINGASKUNNAN JA EUROOPAN UNIONIN VÄLISEEN

               SOPIMUKSEEN

               VUOSIA 2014–2021 KOSKEVASTA NORJAN RAHOITUSJÄRJESTELMÄSTÄ

               Innovointi, tutkimus, koulutus ja kilpailukyky

               1.Liiketoiminnan kehittäminen, innovointi ja pk-yritykset

               2.Tutkimus

               3.Koulutus, apurahat, oppisopimuskoulutus ja nuorten yrittäjyys

               4.Työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen

               5.Sosiaalinen vuoropuhelu – ihmisarvoinen työ

               Sosiaalinen osallisuus, nuorisotyöllisyys ja köyhyyden vähentäminen

               1.Euroopan kansanterveyden haasteet

               2.Romanien osallistaminen ja vaikutusmahdollisuudet

               3.Riskialttiissa tilanteessa olevat lapset ja nuoret

               4.Nuorten osallistuminen työmarkkinoille

               5.Paikallinen kehitys ja köyhyyden vähentäminen

               Ympäristö, energia, ilmastonmuutos ja vähähiilinen talous

               1.Ympäristö ja ekosysteemit

               2.Uusiutuva energia, energiatehokkuus, energian toimitusvarmuus

               3.Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen

               Kulttuuri, kansalaisyhteiskunta, hyvä hallintotapa ja perusoikeudet ja -vapaudet

               1.Kulttuurialan yrittäjyys, kulttuuriperintö ja kulttuurinen yhteistyö

               2.Kansalaisyhteiskunta

               3.Hyvä hallintotapa, vastuulliset instituutiot, avoimuus

               4.Ihmisoikeudet – kansallinen täytäntöönpano

               Oikeus- ja sisäasiat

               1.Turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat

               2.Vankeinhoitolaitos ja tutkintavankeus

               3.Kansainvälinen poliisiyhteistyö ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

               4.Oikeuslaitoksen vaikuttavuus ja tehokkuus, oikeusvaltion vahvistaminen

               5.Perheväkivalta ja sukupuoleen perustuva väkivalta

               6.Katastrofien ehkäisy ja katastrofivalmiudet

                     (1)
                  1) Tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin vahvistaminen; 2) tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden, käytön ja laadun parantaminen; 3) pienten ja keskisuurten yritysten (’pk-yritysten’) ja maatalous- sekä kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantaminen; 4) vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla; 5) ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen; 6) ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen; 7) kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista; 8) kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen; 9) sosiaalisen osallisuuden edistäminen sekä köyhyyden ja syrjinnän torjunta; 10) investoiminen koulutukseen, mukaan lukien ammatilliseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen; 11) viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, ETA:n rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, Norjan rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä

               LISÄPÖYTÄKIRJA EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA ISLANNIN TASAVALLAN VÄLISEEN SOPIMUKSEEN

               EUROOPAN UNIONI

               ja

               ISLANTI, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON 22 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisen sopimuksen sekä voimassa olevat Islannin ja yhteisön välistä kalojen ja kalastustuotteiden kauppaa koskevat järjestelyt,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuonnissa unioniin vuosina 2009–2014 sovellettavista erityismääräyksistä ja erityisesti sen 1 artiklan,

               OTTAVAT HUOMOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 artiklan,

               OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN:

               1 ARTIKLA

               1. Tässä pöytäkirjassa ja sen liitteessä vahvistetaan tiettyjen Islannista peräisin olevien kalojen ja kalastustuotteiden Euroopan unioniin tapahtuvaan tuontiin sovellettavat erityismääräykset. Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt. Tariffikiintiöitä sovelletaan päivästä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa, 4 artiklan 3 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti 30 päivään huhtikuuta 2021 asti.

               2. Tämän kauden päätyttyä sopimuspuolet arvioivat tarvetta säilyttää 1 kohdassa tarkoitetut erityismääräykset ja tarvittaessa tarkistaa kiintiöitä ottaen huomioon kaikki merkitykselliset näkökohdat.

               2 ARTIKLA

               1. Tariffikiintiöt avataan käytettäviksi päivänä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa, 4 artiklan 3 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

               2. Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan tariffikiintiöiden määrät. Ensimmäinen tariffikiintiö on käytettävissä siitä alkaen kun tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa 30 päivään huhtikuuta 2017 asti. Toukokuun 1 päivästä 2017 alkaen tariffikiintiöt jaetaan vuosittain 1 päivästä toukokuuta 30 päivään huhtikuuta tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetun kauden loppuun asti.

               3. Tariffikiintiöiden määrät ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä toukokuuta 2014 ja päättyy tämän pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen alkaessa, jaetaan suhteellisesti ja annetaan käyttöön tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetun kauden loppuun asti.

               3 ARTIKLA

               Tämän pöytäkirjan liitteessä lueteltuihin tariffikiintiöihin sovelletaan alkuperäsääntöjä, jotka annetaan 22 päivänä toukokuuta 1972 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Islannin välisen sopimuksen pöytäkirjassa N:o 3.

               4 ARTIKLA

               1. Osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- ja hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.

               2. Tämä pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty.

               3. Tätä pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona viimeinen tätä koskeva ilmoitus on talletettu, kunnes tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt on saatettu päätökseen.

               5 ARTIKLA

               Tämä pöytäkirja laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroatian, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja islannin kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille.

               Tehty Brysselissä … 2016

               Euroopan unionin puolesta

               Fyrir Ísland

               LIITE

               ERITYISMÄÄRÄYKSET, JOITA TARKOITETAAN PÖYTÄKIRJAN 1 ARTIKLASSA

               Euroopan unioni avaa jo käytössä olevien pysyvien tullittomien tariffikiintiöiden lisäksi seuraavat vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt Islannista peräisin oleville tuotteille:

                        CN-koodi

                        Tuotteen kuvaus

                        Vuotuisen (1.5.–30.4.) tariffikiintiön määrä nettopainona ilmaistuna, jollei toisin ilmoiteta *

                        0303 51 00

                        Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silli ja silakka, jäädytetty, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti1

                        950 tonnia

                        0306 15 90

                        Keisarihummerit (Nephrops norvegicus), jäädytetyt

                        1 000 tonnia

                        0304 49 50

                        Kalafileet, tuoreet tai jäähdytetyt, punasimppua (puna-ahventa) (Sebastes spp.)

                        2 000 tonnia

                        1604 20 90

                        Muut kalavalmisteet

                        2 500 tonnia

                        1 Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6.

                * Määrät lisätään lisäpöytäkirjan 2.3 artiklan mukaisesti.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin sekä Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan ja Norjan kuningaskunnan välisen, ETA:n rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Norjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin välisen, Norjan rahoitusjärjestelmää vuosina 2014–2021 koskevan sopimuksen, Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan ja Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitettävän lisäpöytäkirjan tekemisestä

               LISÄPÖYTÄKIRJA EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA NORJAN KUNINGASKUNNAN VÄLISEEN SOPIMUKSEEN

               EUROOPAN UNIONI

               ja

               NORJAN KUNINGASKUNTA, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON 14 päivänä toukokuuta 1973 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, sekä voimassa olevat Norjan ja yhteisön välistä kalojen ja kalastustuotteiden kauppaa koskevat järjestelyt,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuonnissa unioniin vuosina 2009–2014 sovellettavista erityismääräyksistä ja erityisesti sen 1 artiklan,

               OTTAVAT HUOMOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan väliseen sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan,

               OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN:

               1 ARTIKLA

               1.Tässä pöytäkirjassa ja sen liitteessä vahvistetaan tiettyjen Norjasta peräisin olevien kalojen ja kalastustuotteiden Euroopan unioniin tapahtuvaan tuontiin sovellettavat erityismääräykset.

               2.Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt. Nämä tariffikiintiöt kattavat 1 päivän toukokuuta 2014 ja 30 päivän huhtikuuta 2021 välisen ajan. Kiintiömääriä tarkastellaan uudelleen mainitun ajanjakson loppuun mennessä ottaen huomioon kaikki merkitykselliset näkökohdat.

               2 ARTIKLA

               1.Tariffikiintiöt avataan käytettäviksi päivänä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa, 5 artiklan 3 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

               2.Ensimmäinen tariffikiintiö on käytettävissä päivästä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa, 30 päivään huhtikuuta 2017 saakka. Toukokuun 1 päivästä 2017 alkaen tariffikiintiöt jaetaan vuosittain 1 päivästä toukokuuta 30 päivään huhtikuuta tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetun kauden loppuun saakka.

               3.Tariffikiintiöiden määrät ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä toukokuuta 2014 ja päättyy tämän pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen alkaessa, jaetaan suhteellisesti ja ne ovat käytettävissä tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetun kauden loppuun saakka.

               3 artikla

               Norja toteuttaa tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että jatkossakin sovelletaan järjestelyä, jolla sallitaan Euroopan unionin jäsenvaltion lippua käyttävien alusten Norjassa maihin laskemien kalojen ja kalastustuotteiden vapaa kauttakulku.

               Ottaen huomioon 1 päivänä toukokuuta 2014 alkaneen ja tämän pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen alkaessa loppuvan kauden, jolloin kauttakulkua koskeva järjestely ei ollut käytössä, järjestelyä sovelletaan seitsemän vuoden ajan päivästä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa.

               4 artikla

               Tämän pöytäkirjan liitteessä lueteltuihin tariffikiintiöihin sovelletaan alkuperäsääntöjä, jotka annetaan 14 päivänä toukokuuta 1973 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen pöytäkirjassa N:o 3.

               5 ARTIKLA

               1.Osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- ja hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.

               2.Tämä pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty.

               3.Tätä pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona viimeinen tätä koskeva ilmoitus on talletettu, kunnes tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt on saatettu päätökseen,

               6 ARTIKLA

               Tämä pöytäkirja laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroatian, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille.

               Tehty Brysselissä […] päivänä [...]kuuta 2016.

               Euroopan unionin puolesta

               Norjan kuningaskunnan puolesta

               Liite

               ERITYISMÄÄRÄYKSET, JOITA TARKOITETAAN PÖYTÄKIRJAN 1 ARTIKLASSA

               Euroopan unioni avaa jo käytössä olevien pysyvien tullittomien tariffikiintiöiden lisäksi seuraavat vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt Norjasta peräisin oleville tuotteille:

                        CN-koodi

                        Tuotteen kuvaus

                        Vuotuisen (1.5.–30.4.) tariffikiintiön määrä nettopainona ilmaistuna, jollei toisin ilmoiteta *

                        0303 19 00

                        Muut lohikalat (Salmonidae), jäädytetyt

                        2 000 tonnia

                        0303 51 00

                        Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silli ja silakka, jäädytetty, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti
                           1

                        26 500 tonnia

                        0303 54 10

                        Scomber scombrus- ja Scomber japonicus -lajin makrilli, jäädytetty, kokonaisena, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti
                           2

                        25 000 tonnia

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Makrilli, jäädytetyt fileet ja jäädytetyt perhosfileet

                        11 300 tonnia

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Chilenpiikkimakrilli (Trachurus murphyi), jäädytetty

                        Muu jäädytetty kala, muut kuin piikkimakrillit (Caranx trachurus)

                        Oka-ahven (Rachycentron canadum)

                        Muu jäädytetty kala

                        Rauskut (Rajidae)

                        Kultaotsa-ahven (Sparus aurata)

                        Muu jäädytetty kala

                        Kaikki tuotteet, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti

                        2 200 tonnia

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Kalafileet, jäädytetyt, Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silliä ja silakkaa

                        Perhosfileet, jäädytetyt, Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silliä ja silakkaa
                           3

                        55 600 tonnia

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Kalafileet, tuoreet, Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silliä ja silakkaa

                        Perhosfileet, tuoreet, Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silliä ja silakkaa

                        9 000 tonnia

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Katkaravut, kuoritut ja jäädytetyt, valmistetut tai säilötyt

                        7 000 tonnia

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Silli ja silakka, mausteissa ja/tai etikassa käsitelty, suolavedessä

                        11 400 tonnia (valutettu nettopaino)

                        0305 10 00

                        Ihmisravinnoksi soveltuvat kalasta valmistetut jauhot, jauheet ja pelletit

                        1 000 tonnia

               * Määrät lisätään lisäpöytäkirjan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

                     (1)
                  Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6.

                     (2)
                  Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6.

                     (3)
                  Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä CN-koodin 0304 99 23 tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2–15.6.