				|

		52015PC0010

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Talous- ja
rahoituskriisi on aiheuttanut sen, että investoinnit ovat EU:ssa vähentyneet
noin 15 prosenttia vuoden 2007 huippulukemista. Investointien
tämänhetkinen määrä on huomattavasti alle sen, mitä aikaisempien suuntausten
perusteella voitaisiin odottaa. Jos toimia ei toteuteta, investoinnit elpyvät
ennusteiden mukaan tulevina vuosina vain osittain. Tämä haittaa talouden
elpymistä, työpaikkojen luomista, pitkän aikavälin kasvua ja kilpailukykyä.
Investointivaje vaarantaa myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden
saavuttamisen. Euroopan komission puheenjohtaja piti komissiota varten vuosiksi
2014–2019 laatimissaan poliittisissa suuntaviivoissa tätä investointivajetta
keskeisenä politiikkahaasteena. Myös 18. joulukuuta 2014 kokoontunut
Eurooppa-neuvosto (EUCO 237/14) ja 15. ja 16. marraskuuta 2014 kokoontunut
G20-ryhmä katsoivat, että kyseessä on merkittävä politiikkahaaste.
Taloustilanteeseen
liittyvä yleinen epävarmuus sekä julkisen ja yksityisen velan suuri määrä osassa
EU:n talouksia sekä näiden tekijöiden vaikutus luottoriskiin vähentävät
käytettävissä olevaa liikkumavaraa. EU:ssa on kuitenkin runsaasti säästöjä ja
rahoituslikviditeettiä. Lisäksi Euroopan komission, Euroopan investointipankin
ja EU:n jäsenvaltioiden yhdessä tekemät viimeaikaiset kyselyt ovat vahvistaneet
sen, että toteutuskelpoisia investointihankkeita jää rahoittamatta merkittäviä
määriä.
Komissio ehdotti
tämän vuoksi 26. marraskuuta 2014 julkaisemassaan tiedonannossa ”Euroopan
investointiohjelma” EU:n tason aloitetta, jolla on tarkoitus puuttua tähän
ongelmaan. Investointiohjelma perustuu kolmeen toisiaan tukevaan osa-alueeseen.
Ensimmäinen osa-alue muodostuu seuraavien kolmen vuoden aikana
käynnistettävistä vähintään 315 miljardin euron lisäinvestoinneista, joilla on
tarkoitus maksimoida julkisten varojen vaikutus ja houkutella yksityisiä
investointeja. Toinen osa-alue muodostuu kohdennetuista aloitteista, joilla on
tarkoitus varmistaa, että nämä lisäinvestoinnit vastaavat reaalitalouden
tarpeita. Kolmantena osa-alueena ovat toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään
sääntelyn ennustettavuutta ja poistamaan investointien esteitä. Tarkoituksena
on tehdä Euroopasta entistä houkuttelevampi investointikohde ja näin
moninkertaistaa investointiohjelman vaikutukset.
Tässä ehdotetulla
asetuksella luodaan tarvittavat lainsäädäntöpuitteet ja asetetaan käyttöön
talousarviomäärärahat investointiohjelman kahta ensimmäistä osa-aluetta varten
EU:n oikeusjärjestyksen mukaisesti. Kun ehdotettu asetus on hyväksytty, komissio
ja Euroopan investointipankki (EIP) vastaavat sen täytäntöönpanosta yhdessä
strategisina kumppaneina, joiden selkeänä tavoitteena on saada sidosryhmiä
mukaan kaikilla tasoilla. Ensimmäiset toimet sääntely-ympäristöä ja
investointien esteiden poistamista koskevan kolmannen osa-alueen
toteuttamiseksi on esitetty komission työohjelmassa, joka hyväksyttiin 16.
joulukuuta 2014 (COM(2014 910). Lisäksi komissio tekee investointiohjelmaan
liittyvissä kysymyksissä yhteistyötä muiden EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden
kanssa osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa.
Pienet ja
keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat EU:n taloudessa avainasemassa etenkin
siksi, että ne luovat uusia työpaikkoja. Ne ovat tämän vuoksi myös tässä
ehdotetun asetuksen mukaisesti tarjottavan tuen keskeinen edunsaajaryhmä.
Ehdotettujen
järjestelmien rakenne ja ominaisuudet perustuvat kokemuksiin, joita on jo saatu
EU:n ja EIP-ryhmän yhteisten innovatiivisten rahoitusvälineiden käytöstä.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
Puheenjohtaja Juncker esitteli
investointiohjelman Euroopan parlamentille 26. marraskuuta, ja
Eurooppa-neuvosto hyväksyi sen 18. joulukuuta 2014. Eurooppa-neuvosto kehotti
lisäksi unionin lainsäätäjiä sopimaan tarvittavan säädöksen tekstistä kesäkuuhun
mennessä, jotta uudet investoinnit voitaisiin käynnistää jo vuoden 2015
puolivälissä.
Ehdotuksen perustana olevista oikeudellisista,
taloudellisista ja rahoituksellisista käsitteistä on käyty laajalti keskustelua
Euroopan investointipankkiryhmän kanssa ja epävirallisia keskusteluja julkisen
ja yksityisen sektorin edustajien kanssa. Yksityisen sektorin sidosryhmät ovat
erityisesti korostaneet tiukkojen laatukriteerien tärkeyttä ja
investointiohjelmasta tuettavien hankkeiden riippumatonta valintaa. Ne
suosittelivat etenkin, että hankkeiden olisi oltava 1) taloudellisesti
elinkelpoisia, kun huomioon otetaan aloitteesta myönnetty tuki, 2) riittävässä
määrin toteutusvalmiita, jotta niitä voidaan arvioida yleisellä tai
paikallisella tasolla, ja 3) eurooppalaista lisäarvoa tuottavia ja EU:n
politiikan painopisteiden mukaisia (näihin painopisteisiin kuuluvat muun muassa
vuoden 2030 ilmasto- ja energiapaketti, Eurooppa 2020 -strategia ja muut EU:n
pitkän aikavälin strategiset painopisteet). Tukea ei myöskään saisi rajoittaa
rajatylittäviin hankkeisiin (kuten TEN-T- ja TEN-E-hankkeiden tapauksessa on
tehty).
Komissio on saanut tärkeää tietoa myös
osallistuessaan EU:n investointityöryhmän toimintaan. Tämän työryhmän yleisenä
tavoitteena on ollut muodostaa kokonaiskuva tärkeimmistä
investointisuuntauksista ja -tarpeista, analysoida investointeja haittaavia
suurimpia esteitä, esittää käytännön ratkaisuja näiden esteiden poistamiseksi,
yksilöidä sellaisia strategisia investointeja, joilla on EU:n lisäarvoa ja
jotka voidaan toteuttaa lyhyellä aikavälillä, sekä antaa suosituksia uskottavan
ja läpinäkyvän keskipitkän ja pitkän aikavälin hankejatkumon kehittämistä
varten. Työryhmän työ on otettu huomioon tämän ehdotuksen laadinnassa.
Työryhmän loppuraportti on saatavana osoitteessa:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Tämän ehdotuksen oikeusperustana ovat Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 ja 173 artikla, 175 artiklan 3 kohta
ja 182 artiklan 1 kohta. Tässä ehdotettu asetus sisältää lainsäädäntöpuitteet
Euroopan investointiohjelman kahden ensimmäisen osa-alueen toteuttamista
varten.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5
artiklassa määrätyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti
jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toimen
tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Koska
jäsenvaltioilla on erilaiset finanssipoliittiset toimintamahdollisuudet, nämä
tavoitteet voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin
unionin tasolla. Toteuttamalla toimia EU:n tasolla saadaan mittakaavaetuja
innovatiivisten rahoitusvälineiden käytössä, koska näin lisätään yksityisiä
investointeja kaikkialla EU:ssa ja varmistetaan, että EU:n toimielinten
asiantuntemusta ja tietämystä hyödynnetään tässä yhteydessä parhaalla
mahdollisella tavalla. Tämän vuoksi kerrannaisvaikutuksia ja konkreettisia
vaikutuksia saadaan aikaan merkittävästi enemmän kuin jos investointialoitteen
toteuttajana olisi yksi jäsenvaltio tai jäsenvaltioiden ryhmä. Unionin
sisämarkkinat ja maa- tai alakohtaisten hankekiintiöiden puuttuminen lisäävät
hankkeiden houkuttelevuutta sijoituskohteina ja vähentävät niihin liittyvää
kokonaisriskiä. Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetettujen
tavoitteiden saavuttamiseksi.
3.1.      Euroopan strategisten
investointien rahaston ja Euroopan investointineuvontakeskuksen perustaminen
(1–3 artikla)
Ehdotetun asetuksen 1 artiklassa komissio
valtuutetaan tekemään EIP:n kanssa sopimus Euroopan strategisten investointien
rahaston (ESIR-rahasto) perustamisesta. Rahaston tarkoituksena on tarjota
EIP:lle riskinkantokykyä ja näin tukea investointeja unionissa ja lisätä
enintään 3 000 työntekijän yritysten saatavilla olevaa rahoitusta keskittyen
etenkin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Ehdotetun asetuksen 2 artiklan
mukaan ESIR-rahaston kautta tarjotaan  EU:n takuu tiettyjä EIP:n rahoitus- ja
investointitoimia varten.
ESIR-rahastoa varten myönnetyn EU:n takuun
käytöstä päättävät asetuksessa säädetyt hallintoelimet. ESIR-rahastolla on
johtokunta (3 artikla), joka määrittää strategiset suuntaviivat, varojen jakostrategian
sekä toimintapolitiikan ja -menettelyt, joihin kuuluvat muun muassa sellaisissa
hankkeissa noudatettava investointipolitiikka, jotka voivat saada tukea
ESIR-rahastosta, sekä ESIR-rahaston riskiprofiili. Riippumattomista
asiantuntijoista muodostuva investointikomitea vastaa mahdollisten toimien
tarkastelusta ja toimille myönnettävän tuen hyväksymisestä hankkeen
maantieteellisestä sijainnista riippumatta.
Johtokunnan jäsenten nimittämisestä vastaavat
riskinkantokyvyn tarjoamiseen osallistuvat rahoittajat, joiden äänimäärät ovat
suhteessa niiden rahoitusosuuksien suuruuteen. Niin kauan kuin ESIR-rahaston
rahoittajina ovat vain unioni ja EIP, jäsenten ja äänten määrä johtokunnassa
määräytyy kyseisten rahoittajien käteissuorituksina tai vakuuksina antamien
rahoitusosuuksien suuruuden perusteella ja kaikki päätökset tehdään
yksimielisesti.
Jos ESIR-sopimukseen liittyy muita osapuolia,
kunkin rahoittajan jäsenten ja äänten määrä johtokunnassa määräytyy sen
käteissuorituksina tai vakuuksina antaman rahoitusosuuden suuruuden
perusteella. Komissiota ja EIP:tä edustavien jäsenten ja äänten määriin tehdään
tämän edellyttämät muutokset. Johtokunta pyrkii tekemään päätökset
yksimielisesti. Jos johtokunta ei pysty tekemään päätöstä yksimielisesti
puheenjohtajan asettamaan määräaikaan mennessä, se tekee päätöksen
yksinkertaisella enemmistöllä. Johtokunnan päätöstä ei anneta, jos komissio tai
EIP äänestää sitä vastaan.
Investointikomitea muodostuu kuudesta riippumattomasta
markkina-asiantuntijasta ja toimitusjohtajasta. Toimitusjohtajaa avustaa
varatoimitusjohtaja. Toimitusjohtaja valmistelee investointikomitean kokoukset
ja toimii niiden puheenjohtajana. Investointikomiteassa päätökset tehdään
yksinkertaisella enemmistöllä. Johtokunnassa päätökset pyritään tekemään
yksimielisesti, mutta ne voidaan tehdä myös yksinkertaisella enemmistöllä. Jotta
rahastolla voitaisiin saada aikaan mahdollisimman paljon lisäarvoa, hankkeet
valitaan niiden paremmuuden perusteella ilman etukäteen asetettuja alakohtaisia
tai maantieteellisiä kiintiöitä. ESIR-rahasto voi lisäksi rahoittaa yhdessä
jäsenvaltioiden ja yksityisten sijoittajien kanssa erityisiä
investointijärjestelyjä kansallisella, alueellisella tai alakohtaisella tasolla.
ESIR-sopimus sisältää ESIR-rahaston
perustamista, toimintaa ja hallinnointia koskevien erityismääräysten lisäksi
määräykset Euroopan investointineuvontakeskuksen perustamisesta (2 artiklan 2
kohta). Investointineuvontakeskus hyödyntää EIP:n ja komission nykyisiä
neuvontapalveluja ja tarjoaa tältä pohjalta neuvontaa investointihankkeiden
määrittelyä, valmistelua ja kehittämistä varten sekä toimii keskitettynä
hankerahoitusta koskevaa teknistä neuvontaa (myös oikeudellisissa kysymyksissä)
tarjoavana yhteyspisteenä unionissa. Se antaa muun muassa tukea
hankerakenteiden suunnittelussa tarvittavan teknisen avun hyödyntämiseen,
innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöön sekä julkisen ja yksityisen
sektorin kumppanuuksien hyödyntämiseen.
3.2.      EU:n takuun myöntäminen ja EU:n
takuurahaston perustaminen (4–8 artikla)
Ehdotetun asetuksen 4 artiklassa perustetaan
EIP:n rahoitus- ja investointitoimia varten EU:n takuu, jonka alkuperäinen
määrä on 16 miljardia euroa. Asetuksen 5 artiklan mukaan tällaisilla toimilla
on tuettava infrastruktuurien kehittämistä, koulutukseen, terveyteen,
tutkimukseen ja kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikkaan tai innovointiin
tehtäviä investointeja, uusiutuvan energian käytön ja energiatehokkuuden
lisäämistä, ympäristöön, luonnonvaroihin, kaupunkikehitykseen ja
sosiaalialoihin liittyviä infrastruktuurihankkeita tai pk-yrityksiä ja
mid-cap-yrityksiä, myös tarjoamalla niille riskirahoitusta käyttöpääomaa
varten. Tuen antajana voi olla EIP suoraan, tai se voidaan kanavoida Euroopan
investointirahaston kautta. Molemmat myöntävät rahoitusta (oman pääoman
ehtoista, oman pääoman luonteista ym. rahoitusta) kattamalla merkittävän osan
rahoitusriskeistä ja tarjoamalla näin yksityiselle sektorille mahdollisuuden
osallistua investointeihin.
Jotta voitaisiin varmistaa EU:n talousarvion
asianmukainen toteutus myös silloin, kun takuuseen vedotaan, 8 artiklassa
perustetaan takuurahasto. ESIR-rahastosta tuettavien investointien kaltaisista
investoinneista saatujen kokemusten perusteella voidaan pitää riittävänä sitä,
että unionin talousarviosta takuurahastoon suoritettavien maksujen ja unionin
yhteenlaskettujen takuuvelvoitteiden välinen suhde on 50 prosenttia.
Toiminnan vakiinnuttua tämä 50 prosentin tavoitesumma katetaan EU:n
talousarviosta, unionille investointien perusteella maksettavista määristä,
maksut laiminlyöneiltä velallisilta saaduista määristä sekä takuurahaston
varojen sijoittamisesta saaduista tuotoista. Toiminnan alkuvaiheessa rahastoon
kerrytetään kuitenkin 8 miljardin euron summa, joka katetaan kokonaisuudessaan
EU:n talousarviosta vuodesta 2016 lähtien asteittain suoritettavilla maksuilla
niin, että vuonna 2020 rahaston varojen odotetaan olevan yhteensä 8 miljardia
euroa. Jos EU:n takuuseen vedotaan, on kuitenkin aiheellista, että takuurahaston
tavoitesumman laskennassa otetaan huomioon myös muut vaihtoehtoiset
rahoituslähteet EU:n talousarvioon kohdistuvan mahdollisen vaikutuksen
rajoittamiseksi. Tällaiset lähteet otetaan laskennassa huomioon vain siihen
takuun määrään asti, johon on vedottu.
Mahdollisimman hyvän kustannustehokkuuden
saavuttamiseksi kyseisten varojen sijoittaminen annetaan komission tehtäväksi.
Lisäksi komissiolle annetaan valtuudet antaa delegoituja säädöksiä vuoden 2018
jälkeen rahaston tavoitesumman muuttamiseksi 10 prosentilla. Tarkoituksena
on, että komissio voi näin hyödyntää käytännössä saatuja kokemuksia ja välttää
turhat talousarvioon kohdistuvat rasitteet varmistaen samalla, että
talousarviota suojataan jatkuvasti.
EIP voi päättää vedota takuuseen välittömästi
silloin, kun kyse on omaan pääomaan liittyvistä tappioista. Muissa tapauksissa
takuuseen olisi vedottava ainoastaan kerran vuodessa sen jälkeen, kun kaikki
käynnissä olevien toimien voitot ja tappiot on nettoutettu.
Jos takuuseen vedotaan, sen määrä vähenee alle
alkuperäisen 16 miljardin euron määrän. Unionin ESIR-rahaston toiminnoista
tulevaisuudessa saamia tuloja olisi kuitenkin voitava käyttää siihen, että EU:n
takuu palautetaan alkuperäiseen määräänsä.
3.3       Eurooppalaisen
investointihankejatkumon perustaminen (9 artikla)
Kuten sidosryhmät ovat usein todenneet,
investointien kasvattamista EU:ssa haittaa tiedon puute nykyisistä ja tulevista
unionissa toteutettavista investointihankkeista. Sen vuoksi asetuksessa on
tarkoitus säätää ESIR-rahaston toiminnan lisäksi eurooppalaisen
investointihankejatkumon luomisesta sen varmistamiseksi, että sijoittajille on
tarjolla läpinäkyvää tietoa mahdollisista hankkeista.
3.4.      ESIR-toimia koskeva raportointi,
vastuuvelvollisuus, arviointi ja uudelleentarkastelu (10–12 artikla)
Koska EIP hyödyntää EU:lta samaansa takuuta,
sen olisi raportoitava säännöllisesti komissiolle, Euroopan parlamentille ja
neuvostolle EU:n takuulla katetuista toimista.
Ehdotetun asetuksen 12 artiklassa säädetään
useista EIP:n ja komission säännöllisesti tekemistä arvioinneista, joilla on
tarkoitus varmistaa, että ESIR-rahastoa, EU:n takuuta ja takuurahastoa
käytetään suunnitellulla tavalla. Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on
vastuuvelvollisuus suhteessa Euroopan parlamenttiin.
3.5.      Yleiset säännökset (13–17
artikla)
Siitä, miten EIP käyttää EU:n takuuta, on
aiheellista antaa joitakin yleisiä sääntöjä. Ehdotetun asetuksen 13 artiklassa
säädetään, että EU:n takuulla katetuista toimista on annettava julkisesti
tietoa. Ehdotetun asetuksen 14 artiklassa säädetään
tilintarkastustuomioistuimen ja 15 artiklassa OLAFin toimivaltuuksista. Sen 16
artiklassa suljetaan tuen ulkopuolelle tietyntyyppiset toimet. Lisäksi 17
artiklassa komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä asianomaista
menettelyä noudattaen.
3.6.      Muutokset (18 ja 19 artikla)
Ehdotetun asetuksen 18 ja 19 artiklassa
säädetään Horisontti 2020 -ohjelman (asetus (EU) N:o 1291/2013) ja Verkkojen
Eurooppa -välineen (asetus (EU) N:o 1316/2013) toimintamäärärahojen uudelleen
kohdentamisesta.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
ESIR-rahastoa varten myönnetty EU:n takuu on
16 miljardia euroa, ja se on kokonaan käytettävissä heti asetuksen
voimaantulosta lähtien. Jotta voitaisiin varmistaa, ettei mahdollinen takuuseen
vetoaminen haittaa talousarvion asianmukaista toteuttamista, perustetaan
takuurahasto, johon kerrytetään vuoteen 2020 mennessä varoja siten, että niiden
määrä on 50 prosenttia EU:n yhteenlasketuista takuuvelvoitteista.
Takuurahastoon suoritettavat maksut ovat 500 miljoonaa euroa vuonna 2016, 1
miljardi euroa vuonna 2017 ja 2 miljardia euroa vuonna 2018. Vuosina 2019 ja
2020 suoritettaviin maksueriin, jotka ovat molemmat lähtökohtaisesti
suuruudeltaan 2,25 miljardia euroa, vaikuttaa se, säilytetäänkö takuurahaston
varat 50 prosentissa suhteessa takuuvelvoitteisiin vuoden 2018 jälkeen.
Maksusitoumusmäärärahat ovat 1,35 miljardia euroa vuonna 2015, 2,03 miljardia
euroa vuonna 2016, 2,641 miljardia euroa vuonna 2017 ja 1,979 miljardia euroa
vuonna 2018. Takuurahaston vähittäisestä rahoittamisesta ei pitäisi
ensimmäisinä vuosina aiheutua EU:n talousarvioon kohdistuvia riskejä, sillä
tapauksia, joissa takuuseen vedotaan tappioiden seurauksena, syntyy
mahdollisesti vasta ajan myötä.
EIP:n ESIR-toimien kustannukset veloitetaan
kyseisten toimien edunsaajilta EIP:n nykyisiin toimiinsa soveltaman käytännön
mukaisesti. EIP:lle annetun takuun käytöstä ja takuurahaston varojen
sijoittamisesta odotetaan saatavan positiivinen nettotulo. ESIR-rahaston tuotot
jaetaan sen rahoittajien kesken niiden tarjoaman riskinkantokyvyn mukaisessa
suhteessa. Takuurahastossa olevat ylimääräiset varat voidaan käyttää siihen,
että EU:n takuu palautetaan alkuperäiseen määräänsä.
EIP:lle aiheutuu kuitenkin kahdesta toimesta
kustannuksia, joita ei voida veloittaa edunsaajilta:
1.           Ehdotetun asetuksen 2 artiklan 2
kohdan mukaisesti perustetun Euroopan investointineuvontakeskuksen toiminta
rahoitetaan ensisijaisesti nykyisissä EU:n ohjelmissa (kuten Verkkojen Eurooppa
-välineessä ja Horisontti 2020 -ohjelmassa) EIP:n teknistä apua varten
käytettävissä olevista määrärahoista. Keskusta varten voidaan kuitenkin tarvita
lisärahoitusta, jonka määrä on enintään 20 miljoonaa euroa vuodessa (10
miljoonaa euroa vuonna 2015) ja joka otetaan talousarvioon tähän ehdotukseen
liitetyn rahoitusselvityksen mukaisesti. Myös mahdolliset hankejatkumoon
liittyvät kustannukset katetaan.
2.           EIP:lle aiheutuu
hallintomenoja sen lisätessä EIR:n kautta pienille ja keskisuurille yrityksille
tarjoamaansa rahoitusta. Välineiden tyyppiä ja uusien toimien allekirjoittamisaikataulua
koskevien tämänhetkisten oletusten mukaan tämä edellyttää, että EIP:lle
maksetaan palkkioina yhteensä 105 miljoonaa euroa. Tästä summasta 48 miljoonaa
euroa on maksettava vuoteen 2020 mennessä. Koska palkkioiden maksua on
mahdollista lykätä siihen asti, kun saatuja tuloja voidaan käyttää niiden
kattamiseen, kyseisiä maksuja ei ole vielä otettu talousarvioon, vaan ne on
esitetty ainoastaan rahoitusselvitykseen liitteessä.
EIP:lle aiheutuneet kustannukset, joita ei ole
peritty edunsaajilta eikä vähennetty EU:n myöntämästä takuusta suoritettavasta
korvauksesta, voidaan kattaa EU:n takuusta kumulatiiviseen enimmäismäärään
asti, joka on 1 prosentti takuuvelvoitteiden määrästä.
Tämän ehdotuksen edellyttämät
toimintamäärärahat katetaan kokonaisuudessaan vuosien 2014–2020 monivuotisen
rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 1 a sisällä kohdennetaan uudelleen 6
miljardia euroa ja rahoituksesta 2,11 miljardia otetaan kohdentamattomasta
liikkumavarasta, joka sisältää myös maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran.
Vaikka Verkkojen Eurooppa -välineestä ja Horisontti 2020 -ohjelmasta
avustuksina myönnettävän rahoituksen määrää vähennetään, ESIR-rahastolla
aikaansaatavalla kerrannaisvaikutuksella voidaan merkittävästi lisätä
investointien kokonaismäärää näiden ohjelmien kattamilla politiikan aloilla.
5.           LISÄTIEDOT
Tähän ehdotukseen liittyviin määrärahoihin ei
ole sisällytetty varsinaisia rahoitusosuuksia, joilla jäsenvaltiot tai muut
kolmannet osapuolet osallistuvat ehdotetulla asetuksella perustettavien rakenteiden
rahoittamiseen. Tällaiset rahoittamisesta kiinnostuneet osapuolet voivat
kuitenkin 1 artiklan 2 kohdan mukaan liittyä ESIR-sopimukseen osallistumalla
ESIR-rahaston pääoman rahoittamiseen.
Jos jäsenvaltiot päättävät osallistua
ESIR-rahaston rahoittamiseen, komissio on ilmoittanut suhtautuvansa
myönteisesti tällaisiin rahoitusosuuksiin arvioidessaan jäsenvaltioiden
julkista taloutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan
ja asetuksen (EY) N:o 1467/1997 mukaisesti. Tällaisessa tilanteessa
sovellettavat periaatteet on esitetty komission 13. tammikuuta 2015 antamassa
tiedonannossa (”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman
tehokas hyödyntäminen”).
2015/0009 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
Euroopan strategisten investointien
rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 ja 173 artiklan, 175 artiklan 3 kohdan
ja 182 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Talous- ja rahoituskriisi on
johtanut investointien vähenemiseen unionissa. Investoinnit ovat vähentyneet
noin 15 prosenttia vuoden 2007 huippulukemista. Investointien puute on
unionissa seurausta etenkin markkinoilla vallitsevasta epävarmuudesta, joka
liittyy talouden tulevaisuudennäkymiin ja jäsenvaltioiden finanssipoliittisiin
rajoitteisiin. Investointien puute hidastaa talouden elpymistä, haittaa
työpaikkojen luomista ja heikentää pitkän aikavälin kasvunäkymiä ja
kilpailukykyä.
(2)       Investointien puutteen luoman
negatiivisen kierteen katkaisemiseksi tarvitaan kokonaisvaltaisia toimia.
Investointien vauhdittaminen edellyttää rakenneuudistusten toteuttamista ja
finanssipoliittisen vastuun ottamista. Näiden edellytysten luominen antaa investointirahoitukselle
uuden sysäyksen ja lisäksi myötävaikuttaa siihen, että aikaan saadaan positiivinen
kierre, jossa investointihankkeilla edistetään työllisyyttä ja kysyntää ja
jossa ne johtavat kasvupotentiaalin kestävään lisääntymiseen.
(3)       G20-ryhmä on globaalin
infrastruktuurialoitteen myötä tunnustanut investointien merkityksen kysynnän
vauhdittamisessa ja tuottavuuden ja kasvun lisäämisessä, ja se on sitoutunut
luomaan investointien lisäämistä tukevat olosuhteet.
(4)       Unioni on koko talous- ja
rahoituskriisin ajan pyrkinyt edistämään kasvua etenkin Eurooppa 2020
-strategiaan kuuluvien aloitteiden avulla; kyseisellä strategialla otettiin
käyttöön älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun perustuva
lähestymistapa. Myös Euroopan investointipankki, jäljempänä ʼEIPʼ, on
osallistunut entistä aktiivisemmin investointien käynnistämiseen ja
edistämiseen unionissa muun muassa toteuttamalla tammikuussa 2013 pääomankorotuksen.
Toimenpiteitä tarvitaan kuitenkin lisää sen varmistamiseksi, että unionissa
oleviin investointitarpeisiin vastataan ja että markkinoilla saatavilla oleva
likviditeetti hyödynnetään tehokkaasti ja kanavoidaan toteutuskelpoisten
investointihankkeiden rahoittamiseen.
(5)       Heinäkuun 15 päivänä 2014
silloinen komission valittu puheenjohtaja esitti Euroopan parlamentille joukon
Euroopan komissiota varten laadittuja poliittisia suuntaviivoja. Näissä
suuntaviivoissa esitettiin reaalitalouteen tehtävien julkisten ja yksityisten
investointien kasvattamista seuraavien kolmen vuoden aikana jopa 300
miljardilla eurolla työpaikkojen luomista tukevien investointien
käynnistämiseksi.
(6)       Komissio esitti 26 päivänä
marraskuuta 2014 tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma”[1], jossa esitettiin
Euroopan strategisten investointien rahaston, jäljempänä
ʼESIR-rahastoʼ, perustamista, läpinäkyvän investointihankejatkumon
luomista Euroopan tasolla, Euroopan investointineuvontakeskuksen perustamista
ja kunnianhimoinen suunnitelma investointien esteiden poistamiseksi ja
sisämarkkinoiden täydelliseksi toteuttamiseksi.
(7)       Eurooppa-neuvosto totesi 18
päivänä joulukuuta 2014 päätelmissään, että ”investointien edistäminen ja
puuttuminen markkinoiden toimimattomuuteen Euroopassa ovat keskeinen
toimintapoliittinen haaste” ja että ”uudenlainen panostus investointeihin ja
jäsenvaltioiden sitoumus tehostaa rakenneuudistuksia ja jatkaa kasvua edistävää
julkisen talouden vakauttamista luovat perustan Euroopan talouden kasvulle ja
uusille työpaikoille”. Lisäksi se kehotti perustamaan EIP-ryhmässä Euroopan
strategisten investointien rahaston, jäljempänä ʼESIR-rahastoʼ, jotta
vuosina 2015–2017 saataisiin käyttöön uusia investointeja varten 315 miljardia
euroa.
(8)       ESIR-rahasto on osa
kokonaisvaltaista strategiaa, jolla vastataan julkisiin ja yksityisiin
investointeihin liittyvään epävarmuuteen. Strategiassa on kolme osa-aluetta,
jotka ovat rahoituksen hankkiminen investointeja varten, investointien
ohjaaminen reaalitalouteen ja unionin investointiympäristön parantaminen.
(9)       Unionin investointiympäristöä
olisi parannettava poistamalla investointien esteitä, lujittamalla
sisämarkkinoita ja lisäämällä sääntelyn ennustettavuutta. Näiden
liitännäistoimien avulla on tarkoitus helpottaa ESIR-rahaston toimintaa ja
laajemmin investointeja Euroopassa.
(10)     ESIR-rahastolla olisi
autettava ratkaisemaan niitä ongelmia, joita unionissa liittyy tuottavien
investointien rahoittamiseen ja toteuttamiseen, sekä lisäämään saatavilla
olevaa rahoitusta. Taustalla on ajatus siitä, että rahoituksen saatavuuden
lisäämisestä hyötyvät etenkin pienet ja keskisuuret yritykset. Saatavilla
olevan rahoituksen lisääntymisestä koituvat hyödyt olisi ulotettava koskemaan
myös markkina-arvoltaan keskisuuria yrityksiä, eli yrityksiä, joiden palveluksessa
on enintään 3 000 työntekijää, jäljempänä ʼmid-cap-yrityksetʼ.
Euroopan tämänhetkisten investointiongelmien ratkaisemisella voidaan
todennäköisesti lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista
yhteenkuuluvuutta unionissa.
(11)     ESIR-rahaston toiminnalla
olisi tuettava strategisia investointeja, jotka tuottavat runsaasti
taloudellista lisäarvoa ja näin edesauttavat unionin politiikan tavoitteiden
saavuttamista.
(12)     Useat pienet ja keskisuuret
yritykset sekä mid-cap-yritykset kaikkialla unionissa tarvitsevat apua
saadakseen markkinarahoitusta etenkin silloin kun on kyse investoinneista,
joihin liittyy suurempi riski. ESIR-rahastolla olisi autettava näitä yrityksiä
kattamaan pääomavajeet tarjoamalla EIP:lle ja Euroopan investointirahastolle,
jäljempänä ʼEIRʼ, mahdollisuus tehdä suoria ja välillisiä
pääomasijoituksia, antaa takauksia lainojen korkeatasoista arvopaperistamista
varten ja tarjota muita tuotteita, jotka palvelevat ESIR-rahaston tarkoitusta.
(13)     ESIR-rahasto olisi
perustettava EIP:n yhteyteen, jotta sen toiminnassa voitaisiin hyödyntää EIP:n
kokemusta ja tämän aiemmin saavuttamia hyviä tuloksia ja jotta sen toiminnalla
voitaisiin saada aikaan myönteisiä vaikutuksia mahdollisimman nopeasti.
ESIR-rahaston toiminnan osa-alue, joka muodostuu rahoituksen tarjoamisesta
pienille ja keskisuurille yrityksille sekä pienille mid-cap-yrityksille, olisi
kanavoitava EIR:n kautta, jotta siinä voitaisiin hyödyntää EIR:n kokemusta tämänkaltaisesta
toiminnasta.
(14)     ESIR-rahaston toimet olisi
kohdennettava hankkeisiin, joista saadaan merkittävästi yhteiskunnallista ja
taloudellista arvoa. Ne olisi kohdennettava etenkin sellaisiin hankkeisiin,
joilla edistetään työpaikkojen luomista, pitkäaikaista kasvua ja kilpailukykyä.
ESIR-rahastosta olisi tuettava monenlaisia rahoitustuotteita, joihin kuuluvat
muun muassa oman pääoman ehtoinen rahoitus, velkarahoitus ja takaukset, jotta
kunkin hankkeen tarpeet voitaisiin ottaa mahdollisimman hyvin huomioon.
Tällaisella laajalla tuotevalikoimalla on tarkoitus mahdollistaa ESIR-rahaston
toiminnan sopeuttaminen markkinoiden tarpeisiin ja samalla kannustaa yksityistä
sektoria investoimaan hankkeisiin. ESIR-rahasto ei saisi korvata yksityistä
markkinarahoitusta, vaan sen olisi lisättävä yksityisen rahoituksen saatavuutta
puuttumalla markkinoiden toimintapuutteisiin, jotta voitaisiin varmistaa
julkisten varojen mahdollisimman tehokas ja strateginen käyttö. Varojen tehokasta
ja strategista käyttöä on tarkoitus tukea edellyttämällä valtiontukisääntöihin
sisältyvien periaatteiden noudattamista.
(15)     Jotta voitaisiin varmistaa,
että ESIR-rahastolla saadaan aikaan lisää toimia, ESIR‑rahaston toimet
olisi kohdennettava sellaisiin hankkeisiin, joilla on korkeampi
riski-/tuottoprofiili kuin nykyisillä EIP:n ja unionin välineillä. ESIR-rahastosta
olisi rahoitettava hankkeita kaikkialla unionissa, myös niissä jäsenvaltioissa,
joihin finanssikriisi on vaikuttanut eniten. ESIR-rahastoa olisi käytettävä
ainoastaan silloin, kun rahoitusta ei ole saatavissa muista lähteistä
kohtuullisin ehdoin.
(16)     ESIR-rahaston toimet olisi
kohdennettava investointeihin, joiden odotetaan olevan taloudellisesti ja
teknisesti toteutuskelpoisia ja joihin voi liittyä asianmukainen riski mutta
jotka täyttävät ESIR-rahoituksen saamiselle asetetut vaatimukset.
(17)     Päätökset ESIR-tuen
käyttämisestä infrastruktuurihankkeisiin ja mid-cap-yritysten toteuttamiin
laajoihin hankkeisiin olisi tehtävä investointikomiteassa. Investointikomitean
olisi muodostuttava riippumattomista asiantuntijoista, joilla on investointihankkeisiin
liittyvää tietämystä ja kokemusta. Investointikomitean olisi vastattava
toiminnastaan ESIR-rahaston johtokunnalle, jonka olisi valvottava rahaston
tavoitteiden toteutumista. Jotta EIR:n kokemusta voitaisiin hyödyntää
tehokkaasti, ESIR-rahaston olisi tuettava EIR:n rahoittamista, jotta EIR
pystyisi toteuttamaan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä pieniin
mid-cap-yrityksiin liittyviä yksittäisiä hankkeita.
(18)     Jotta ESIR-rahastosta
voitaisiin tukea investointeja, unionin olisi myönnettävä takuu, jonka määrä on
16 000 000 000 euroa. Salkkujen tapauksessa takuu olisi
rajattava tiettyyn prosenttiosuuteen maksamatta olevista sitoumuksista
muodostuvan salkun volyymista kulloisenkin välineen tyypin mukaan eli
esimerkiksi sen mukaan, onko kyseessä velkarahoitus, oma pääoma vai takaus.
Odotuksena on, että kun takuu yhdistetään EIP:ltä saatavaan 5 000 000 000 euron
summaan, ESIR-rahastosta myönnetyllä tuella saadaan aikaan 60 800 000 000
euron arvosta EIP:n ja EIR:n lisäinvestointeja. ESIR-rahaston tuella saatujen
60 800 000 000 euron investointien odotetaan puolestaan
tuottavan yhteensä 315 000 000 000 euron lisäinvestoinnit
unionissa vuosina 2015–2017. Sellaisiin hankkeisiin liittyvät takuut,
jotka saadaan päätökseen ilman, että takuuseen vedotaan, ovat käytettävissä
uusien toimien tukemiseen.
(19)     Jotta ESIR-rahaston resursseja
voitaisiin kasvattaa edelleen, kolmansien osapuolten, kuten jäsenvaltioiden,
kansallisten kehityspankkien, jäsenvaltioiden omistuksessa tai määräysvallassa
olevien julkisten yhteisöjen, yksityisen sektorin toimijoiden sekä unionin
ulkopuolisten toimijoiden, olisi voitava osallistua ESIR-rahaston toimintaan,
jos rahastossa jo olevat rahoittajat hyväksyvät tämän. Kolmannet osapuolet
voivat osallistua ESIR-rahaston rahoittamiseen suoraan ja olla mukana sen
hallintorakenteen toiminnassa.
(20)     Kolmannet osapuolet voivat
hanketasolla rahoittaa yhdessä ESIR-rahaston kanssa yksittäisiä hankkeita tai
erityisiä investointijärjestelyjä, jotka kattavat tiettyjä maantieteellisiä alueita
tai temaattisia osa-alueita.
(21)     Edellyttäen, että kaikki
kyseeseen tulevat tukikelpoisuuskriteerit täyttyvät, jäsenvaltiot voivat
käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja osallistuakseen sellaisten
tukikelpoisten hankkeiden rahoittamiseen, joilla on EU:n takuu. Valitun
lähestymistavan joustavuudella pyritään luomaan mahdollisimman hyvät
edellytykset sille, että sijoittajia saadaan investoimaan ESIR-rahaston
kohdealoille.
(22)     ESIR-rahastosta tuettavien infrastruktuuri-
ja hankeinvestointien olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
mukaisesti oltava valtiontukisääntöjen mukaisia. Komissio on tämän vuoksi
ilmoittanut laativansa valtiontuen arviointia varten perusperiaatteet, joita
hankkeessa on noudatettava, jotta sille voidaan myöntää tukea ESIR-rahastosta.
Jos hanke täyttää asetetut vaatimukset ja sille myönnetään tukea
ESIR-rahastosta, komissio on ilmoittanut, että kaikki hankkeelle myönnettävä
kansallinen täydentävä tuki arvioidaan käyttämällä yksinkertaistettua ja
nopeutettua valtiontuen arviointimenettelyä, jossa komissio varmistaa enää
ainoastaan sen, että julkinen tuki on oikeasuhteista (toisin sanoen ettei se
johda liiallisiin korvauksiin). Komissio on lisäksi ilmoittanut antavansa
lisäohjeistusta perusperiaatteista varmistaakseen, että julkiset varat
käytetään tehokkaasti.
(23)     Koska toimia tarvitaan
unionissa viipymättä, EIP ja EIR ovat jo voineet rahoittaa vuonna 2015 ennen
tämän asetuksen voimaantuloa sellaisia lisähankkeita, jotka eivät kuulu niiden
tavanomaiseen toimintaan. Jotta tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä
voitaisiin saada mahdollisimman paljon hyötyä, tällaiset lisähankkeet olisi
voitava ottaa EU:n takuun piiriin, jos ne täyttävät tässä asetuksessa säädetyt
aineelliset edellytykset.
(24)     ESIR-rahastosta tuettujen
EIP:n rahoitus- ja investointitoimien hallinnoinnissa olisi noudatettava EIP:n
omia sääntöjä ja menettelyjä, joihin kuuluvat myös soveltuvat
valvontatoimenpiteet ja toimenpiteet veronkierron välttämiseksi, ja kyseeseen
tulevia Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimen
sääntöjä ja menettelyjä sekä Euroopan komission, Euroopan
tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin kolmenvälistä
sopimusta.
(25)     EIP:n olisi säännöllisesti
tarkasteltava ESIR-rahastosta tuettuja toimia arvioidakseen niiden
tarkoituksenmukaisuutta, tuloksia ja vaikutuksia sekä määrittääkseen tekijöitä,
joiden pohjalta tulevia toimia voitaisiin parantaa. Tällaisilla arvioinneilla
on tarkoitus edistää vastuuvelvollisuutta ja kestävyyden analysointia.
(26)     ESIR-rahaston kautta
toteutettavien rahoitustoimien lisäksi olisi perustettava Euroopan
investointineuvontakeskus. Tämän keskuksen olisi tarjottava tehostettua tukea
hankkeiden suunnittelua ja valmistelua varten kaikkialla unionissa hyödyntämällä
komission, EIP:n, kansallisten kehityspankkien ja Euroopan rakenne- ja
investointirahastojen hallintoviranomaisten asiantuntemusta.
Investointineuvontakeskuksen olisi toimittava unionissa keskitettynä
yhteyspisteenä, johon investointeja koskevaan tekniseen apuun liittyvät
kysymykset voidaan ohjata.
(27)     EU:n EIP:lle antamaan
takuuseen liittyvien riskien kattamiseksi olisi perustettava takuurahasto.
Takuurahasto olisi muodostettava suorittamalla siihen asteittain maksuja
unionin talousarviosta. Takuurahastoon olisi myöhemmin otettava myös ESIR-tukea
saaneista hankkeista peräisin olevat tulot ja takaisinmaksut sekä
takaisinmaksun laiminlyöneiltä velallisilta perityt määrät tapauksissa, joissa
takuurahasto on suorittanut EIP:lle maksuja takuun nojalla.
(28)     Takuurahaston tarkoituksena on
tarjota likviditeettipuskuri, joka suojaa unionin talousarviota ESIR-rahaston
tavoitteidensa saavuttamiseksi toteuttamista toimista aiheutuvilta tappioilta.
ESIR-rahastosta tuettavien investointien kaltaisista investoinneista saatujen
kokemusten perusteella voidaan pitää riittävänä sitä, että unionin
talousarviosta suoritettavien maksujen ja unionin yhteenlaskettujen
takuuvelvoitteiden välinen suhde on 50 prosenttia.
(29)     Unionin talousarviosta
maksettavan rahoitusosuuden osittaiseksi rahoittamiseksi olisi vähennettävä
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013[2] perustetun tutkimuksen
ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) ja Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013[3] perustetun Verkkojen
Eurooppa -välineen määrärahoja. Edellä mainittujen ohjelmien tavoitteet eivät
ole samat kuin ESIR-rahaston tavoitteet. Takuurahaston rahoittamiseksi
tehtävällä molempien ohjelmien määrärahojen vähentämisellä odotetaan kuitenkin
voitavan varmistaa, että investointeja saadaan tietyillä näiden ohjelmien
kohdealoilla enemmän kuin nykyisillä ohjelmilla pystyttäisiin hankkimaan.
ESIR-rahastolla on tarkoitus hyödyntää EU:n takuun vipuvaikutusta
rahoitusvaikutusten moninkertaistamiseksi näiden ohjelmien kattamilla,
tutkimukseen, kehittämiseen, innovointiin, liikenteeseen, televiestintään ja
energiainfrastruktuuriin liittyvillä aloilla verrattuna niihin vaikutuksiin,
jotka olisi saatu aikaan, jos kyseiset varat olisi käytetty suunnitelmien mukaisesti
Horisontti 2020 -ohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa välineestä myönnettyinä
avustuksina. Tämän vuoksi on tarkoituksenmukaista, että osa kyseisille
ohjelmille osoitetusta rahoituksesta suunnataan uudelleen ja käytetään
ESIR-rahaston rahoittamiseen.
(30)     Kun otetaan huomioon se, miten
EU:n takuu EIP:lle ja takuurahasto on muodostettu, voidaan todeta, ettei
kumpikaan niistä ole Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o
966/2012[4]
tarkoitettu rahoitusväline.
(31)     Unionissa on merkittävä määrä
mahdollisesti toteutuskelpoisia hankkeita, jotka eivät tällä hetkellä saa
rahoitusta niihin liittyvän epävarmuuden ja läpinäkyvyyden puutteen vuoksi.
Tämä johtuu usein siitä, etteivät yksityiset sijoittajat tiedä hankkeista tai
niillä ei ole riittävästi tietoa investointiin liittyvien riskien
arvioimiseksi. Komission ja EIP:n olisi jäsenvaltioiden tuella edistettävä
tällä hetkellä ja tulevaisuudessa investointikohteiksi unionissa soveltuvista
hankkeista muodostuvan läpinäkyvän hankejatkumon luomista.  Tämän hankejatkumon
avulla on tarkoitus varmistaa, että investointihankkeista julkistetaan
jäsenneltyä tietoa säännöllisesti sen varmistamiseksi, että sijoittajilla on
käytössään luotettavaa tietoa investointipäätöksiensä perustaksi.
(32)     Jäsenvaltiot ovat lisäksi
aloittaneet kansallisella tasolla työn, jonka tavoitteena on kansallisesti
merkittävistä hankkeista muodostuvien hankejatkumoiden laatiminen ja niistä
tiedottaminen. Komission ja EIP:n tuottamien tietojen olisi sisällettävä linkit
mukana oleviin kansallisiin hankejatkumoihin.
(33)     Vaikka EIP voi käyttää
hankejatkumossa mainittuja hankkeita määrittäessään ja valitessaan
ESIR-rahastosta tuettavia hankkeita, hankejatkumoa olisi käytettävä myös
laajemmin hankkeiden määrittämiseen unionissa. Tässä laajemmassa yhteydessä
hankejatkumo voi sisältää hankkeita, jotka yksityinen sektori voi rahoittaa
kokonaisuudessaan tai jotka voidaan rahoittaa muiden Euroopan tai kansallisen
tason välineiden tuella. ESIR-rahastosta olisi voitava tukea hankejatkumoon
sisältyvien hankkeiden rahoitusta ja niihin tehtäviä investointeja, mutta
luetteloon sisällyttämisen ei saisi katsoa merkitsevän, että hanke saa
automaattisesti ESIR-tukea, ja ESIR-rahastolle olisi annettava harkintavalta,
jonka nojalla se voi valita ja tukea myös luetteloon sisältymättömiä hankkeita.
(34)     Jotta vastuuvelvollisuus suhteessa
Euroopan kansalaisiin voitaisiin varmistaa, EIP:n olisi raportoitava
säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle ESIR-rahaston toiminnan
edistymisestä ja vaikutuksista.
(35)     Komissiolle olisi EU:n
takuuvelvoitteiden asianmukaisen kattamisen ja EU:n takuun jatkuvan saatavuuden
varmistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat unionin yleisestä
talousarviosta takuurahastoon maksettavien määrien mukauttamista ja liitteen I
muuttamista tältä osin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa
valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille
ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(36)     Jäsenvaltiot eivät voi
riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat
investointien tukeminen unionissa ja enintään 3 000 työntekijän yritysten
saatavilla olevan rahoituksen lisääminen, koska niillä on erilaiset
finanssipoliittiset toimintamahdollisuudet, vaan kyseiset tavoitteet voidaan
toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.
Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä
asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden
saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 LUKU – Euroopan strategisten
investointien rahasto
1 artikla
Euroopan strategisten investointien rahasto
1.           Komissio tekee Euroopan
investointipankin, jäljempänä ʼEIPʼ, kanssa sopimuksen Euroopan
strategisten investointien rahaston, jäljempänä ʼESIR-rahastoʼ,
perustamisesta.
ESIR-rahaston tarkoituksena on tarjota EIP:lle
riskinkantokykyä ja näin tukea investointeja unionissa ja lisätä enintään 3 000 työntekijän
yritysten saatavilla olevaa rahoitusta keskittyen etenkin pieniin ja
keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ʼESIR-sopimusʼ.
2.           Jäsenvaltiot voivat liittyä
ESIR-sopimukseen. ESIR-sopimukseen voivat liittyä myös muut kolmannet
osapuolet, kuten kansalliset kehityspankit, jäsenvaltioiden omistuksessa tai
määräysvallassa olevat julkiset yhteisöt sekä yksityisen sektorin toimijat, jos
ESIR-rahaston nykyiset rahoittajat hyväksyvät näiden liittymisen.
2 artikla
ESIR-sopimuksen ehdot
1.           ESIR-sopimus sisältää muun
muassa seuraavat määräykset:
a)      määräykset, jotka koskevat ESIR-rahaston
perustamista erillisenä, selkeästi tunnistettavana ja läpinäkyvänä
takuujärjestelynä ja erillisen EIP:n hoitaman tilin perustamista;
b)      EIP:n ESIR-rahaston kautta tarjoaman
osarahoituksen määrä ja kyseiseen osarahoitukseen sovellettavat ehdot;
c)      ehdot, joita sovelletaan EIP:n
ESIR-rahaston kautta Euroopan investointirahastolle, jäljempänä
ʼEIRʼ, tarjoamaan rahoitukseen;
d)      3 artiklan mukaiset ESIR-rahaston
hallinnointijärjestelyt, joilla ei rajoiteta EIP:n perussääntöä;
e)      7 artiklan mukaiset EU:n takuun antamista
koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka sisältävät määräykset muun muassa
tietyntyyppisistä välineistä muodostuvien salkkujen rajoitetusta kattamisesta
EU:n takuulla ja EU:n takuuseen vetoamisesta, joka voi tapahtua ainoastaan
kerran vuodessa toimien voittojen ja tappioiden nettouttamisen jälkeen lukuun
ottamatta tilanteita, joissa on kyse mahdollisista omaan pääomaan liittyvistä
tappioista, ja määräykset EU:n takuusta korvauksena suoritettavista maksuista
sekä vaatimuksen siitä, että riskinotosta maksettava korvaus jaetaan
osarahoittajien kesken näiden riskiosuuksien mukaisessa suhteessa;
f)       saatavien perintään sovellettavat
määräykset ja menettelyt;
g)      EU:n takuun käyttöön sovellettavat
vaatimukset, joihin kuuluvat myös määrätyillä ajanjaksoilla sovellettavat
vaatimukset, ja keskeiset tulosindikaattorit;
h)      investointineuvontakeskusta varten
tarvittavaa rahoitusta koskevat, 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaiset
määräykset;
i)       määräykset siitä, miten kolmannet
osapuolet voivat investoida yhdessä EIP:n rahoituksen ja ESIR-rahastosta
tuettujen investointitoimien kanssa;
j)       EU:n takuun kattavuutta koskevat
yksityiskohtaiset määräykset.
ESIR-sopimuksessa on määrättävä, että
ESIR-rahaston tuella toteutettavat toimet on selkeästi erotettava muista EIP:n
toimista.
ESIR-sopimuksessa on määrättävä, että EIR:n
toteuttamia ESIR-toimia hallinnoivat EIR:n hallintoelimet.
ESIR-sopimuksessa on määrättävä, että unionille
ESIR-rahaston tukemista toimista maksettava korvaus maksetaan sen jälkeen kun
siitä on vähennetty EU:n takuuseen vetoamisen seurauksena suoritettavat maksut
ja näiden jälkeen 2 kohdan kolmannen alakohdan ja 5 artiklan 3 kohdan mukaiset
kustannukset.
2.           ESIR-sopimuksessa on
määrättävä Euroopan investointineuvontakeskuksen perustamisesta EIP:n
yhteyteen. Investointineuvontakeskuksen tavoitteena on hyödyntää EIP:n ja
komission nykyisiä neuvontapalveluja ja tältä pohjata tarjota neuvontaa
investointihankkeiden määrittämistä, valmistelua ja kehittämistä varten sekä
toimia keskitettynä hankerahoitusta koskevaa teknistä neuvontaa tarjoavana
yhteyspisteenä unionissa. Se tarjoaa muun muassa tukea hankerakenteiden
suunnittelussa tarvittavan teknisen avun hyödyntämisessä, innovatiivisten
rahoitusvälineiden käytössä sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien
hyödyntämisessä ja tapauksen mukaan neuvontaa EU:n lainsäädäntöön liittyvissä
kysymyksissä.
Tavoitteensa saavuttamiseksi
investointineuvontakeskus hyödyntää EIP:n, komission, kansallisten
kehityspankkien ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen
hallintoviranomaisten asiantuntemusta.
Unioni myöntää investointineuvontakeskukselle 31
päivään joulukuuta 2020 asti osarahoitusta enintään 20 000 000 euroa
vuodessa sellaisia palveluja varten, joita investointineuvontakeskus tarjoaa
EIP:n nykyisen teknisen avun lisäksi. Vuoden 2020 jälkeen unionin rahoitusosuus
on suoraan yhteydessä tuleviin monivuotisiin rahoituskehyksiin sisältyviin
säännöksiin.
3.           ESIR-sopimukseen liittyvät
jäsenvaltiot voivat osallistua rahoitukseen etenkin tarjoamalla
käteissuorituksen tai EIP:n hyväksyttävissä olevan vakuuden. Muut kolmannet
osapuolet voivat osallistua rahoitukseen vain käteissuorituksin.
3 artikla
ESIR-rahaston hallinnointi
1.           ESIR-sopimuksessa on
määrättävä, että ESIR-rahaston toimintaa ohjaa johtokunta, joka 5 artiklan 2
kohdassa säädettyjä tavoitteita noudattaen määrittää strategiset suuntaviivat, varojen
jakostrategian sekä toimintapolitiikan ja -menettelyt, joihin kuuluvat muun
muassa sellaisissa hankkeissa noudatettava investointipolitiikka, jotka voivat
saada tukea ESIR-rahastosta. Johtokunta valitsee yhden jäsenistään
puheenjohtajaksi.
2.           Niin kauan kuin ESIR-rahaston
osarahoittajina ovat vain unioni ja EIP, jäsenten ja äänten määrä johtokunnassa
määräytyy kyseisten osarahoittajien käteissuorituksina tai vakuuksina antamien
rahoitusosuuksien suuruuden perusteella.
Johtokunta tekee
päätöksensä yksimielisesti.
3.           Jos ESIR-sopimukseen liittyy
muita osapuolia 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kunkin rahoittajan jäsenten ja
äänten määrä johtokunnassa määräytyy sen käteissuorituksina tai vakuuksina
antaman rahoitusosuuden suuruuden perusteella. Edellä olevan 2 kohdan mukaisiin
komissiota ja EIP:tä edustavien jäsenten ja äänten määriin tehdään tämän
edellyttämät muutokset.
Johtokunta pyrkii
tekemään päätökset yksimielisesti. Jos johtokunta ei pysty tekemään päätöstä
yksimielisesti puheenjohtajan asettamaan määräaikaan mennessä, se tekee
päätöksen yksinkertaisella enemmistöllä.
Johtokunnan
päätöstä ei anneta, jos komissio tai EIP äänestää sitä vastaan.
4.           ESIR-sopimuksessa on
määrättävä, että ESIR-rahastolla on toimitusjohtaja, joka vastaa rahaston
päivittäisen toiminnan johtamisesta ja 5 kohdassa tarkoitetun
investointikomitean kokousten valmistelusta ja toimii näiden kokousten
puheenjohtajana. Toimitusjohtajaa avustaa varatoimitusjohtaja.
Toimitusjohtaja raportoi ESIR-rahaston toiminnasta
johtokunnalle neljännesvuosittain.
Toimitusjohtajan ja varatoimitusjohtajan nimittää
johtokunta komission ja EIP:n yhteisestä ehdotuksesta kolmen vuoden
toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
5.           ESIR-sopimuksessa on
määrättävä, että ESIR-rahastossa on investointikomitea, jonka tehtävänä on
tarkastella rahaston investointipolitiikan mukaisesti mahdollisia toimia ja
hyväksyä EU:n takuun muodossa myönnettävä tuki toimille 5 artiklan mukaisesti
niiden maantieteellisestä sijainnista riippumatta.
Investointikomitea muodostuu kuudesta
riippumattomasta asiantuntijasta ja ESIR-rahaston toimitusjohtajasta.
Riippumattomilla asiantuntijoilla on oltava asianmukaista korkean tason markkinakokemusta
hankerahoituksesta, ja asiantuntijat nimittää johtokunta kolmen vuoden
toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
Investointikomitean päätökset tehdään
yksinkertaisella enemmistöllä.
II LUKU – EU:n takuu ja EU:n takuurahasto
4 artikla
EU:n takuu
Unioni antaa EIP:lle takuun tämän asetuksen
soveltamisalaan kuuluvia, unionissa toteutettavia rahoitus- ja
investointitoimia varten, jäljempänä ʼEU:n takuuʼ. EU:n takuu
annetaan vaadittaessa toimeenpantavana takuuna, ja se kattaa 6 artiklassa
tarkoitetut välineet.
5 artikla
EU:n takuun käytön edellytykset
1.           EU:n takuun myöntäminen
edellyttää ESIR-sopimuksen voimaantuloa.
2.           EU:n takuu myönnetään 3
artiklan 5 kohdassa tarkoitetun investointikomitean hyväksymiä EIP:n rahoitus-
ja investointitoimia varten ja sellaista EIR:lle annettavaa rahoitusta varten,
joka on tarkoitettu 7 artiklan 2 kohdan mukaisten EIP:n rahoitus- ja
investointitoimien toteuttamiseen. Kyseisten toimien on oltava unionin
politiikan mukaisia, ja niillä on tuettava jotakin seuraavassa mainituista
yleisistä tavoitteista:
a)      infrastruktuurin kehittäminen, myös
liikenteen alalla ja erityisesti teollisissa keskuksissa; energia, etenkin
energiaverkkojen yhteenliittäminen; ja digitaalinen infrastruktuuri;
b)      investoinnit koulutukseen, terveyteen,
tutkimukseen ja kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikkaan sekä
innovointiin;
c)      uusiutuvan energian käytön sekä energia-
ja resurssitehokkuuden lisääminen;
d)      ympäristöön, luonnonvaroihin,
kaupunkikehitykseen ja sosiaalialoihin liittyvät infrastruktuurihankkeet;
e)      1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille
yrityksille suunnattu rahoitustuki, joka kattaa myös riskirahoituksen
käyttöpääomaa varten.
Lisäksi EU:n takuu myönnetään EIP:n kautta
sellaisten erityisten investointijärjestelyjen ja kansallisten kehityspankkien
tukemista varten, jotka investoivat tämän asetuksen vaatimukset täyttäviin
toimiin. Tällaisessa tapauksessa johtokunta määrittää tukikelpoisia
investointijärjestelyjä koskevat toimintaperiaatteet.
3.           EIP veloittaa perussääntönsä
17 artiklan mukaisesti rahoitustoimien edunsaajilta maksuja kattaakseen
ESIR-rahastoon liittyvät kustannuksensa. Unionin talousarviosta ei kateta
mitään sellaisia EIP:n hallintomenoja tai muita palkkioita, jotka liittyvät sen
tämän asetuksen mukaisesti toteuttamiin rahoitus- ja investointitoimiin,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen ja kolmannen alakohdan soveltamista.
Edellä olevan 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan
mukaisesti EIP voi vedota EU:n takuuseen sellaiseen kumulatiiviseen
enimmäismäärään asti, joka on 1 prosentti EU:n yhteenlasketuista
takuuvelvoitteista, kattaakseen sellaiset kustannukset, jotka on veloitettu
rahoitustoimien edunsaajilta mutta joista ei ole saatu maksua.
EIP:n palkkiot
tapauksissa, joissa se tarjoaa rahoitusta EIR:lle ESIR-rahaston puolesta ja
kyseisellä rahoituksella on 7 artiklan 2 kohdan mukainen takuu, voidaan kattaa
unionin talousarviosta.
4.           Edellyttäen, että kaikki
kyseeseen tulevat tukikelpoisuuskriteerit täyttyvät, jäsenvaltiot voivat
käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja osallistuakseen sellaisten
tukikelpoisten hankkeiden rahoittamiseen, joihin EIP investoi EU:n takuun
tuella.
6 artikla
Tukikelpoiset välineet
Edellä olevan 5 artiklan 2 kohdan
soveltamiseksi EIP käyttää EU:n takuuta kattaakseen välineisiin liittyvää riskiä
pääsääntöisesti salkkupohjalta.
Yksittäiset välineet tai salkut, jotka voidaan
kattaa takuulla, voivat muodostua seuraavassa luetelluista välineistä:
a)           EIP:n lainat, takaukset,
vastatakaukset, pääomamarkkinainstrumentit, muut rahoitusinstrumentit ja
luottoriskiä vähentävät järjestelyt sekä oman pääoman ehtoiset tai luonteiset
sijoitukset. Nämä välineet myönnetään, hankitaan tai lasketaan liikkeeseen
unionissa toteutettavia toimia varten, joihin kuuluvat myös rajat ylittävät
toimet jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä, tämän asetuksen säännösten
mukaisesti, ja jos on myönnetty EIP:n rahoitusta, sellaisen allekirjoitetun
sopimuksen mukaisesti, jonka voimassaolo ei ole päättynyt tai jota ei ole
peruutettu;
b)           rahoitus, jonka EIP myöntää EIR:lle
lainojen, takausten, vastatakausten, muiden luottoriskiä vähentävien
järjestelyjen, pääomamarkkinainstrumenttien sekä oman pääoman ehtoisten tai
luonteisten sijoitusten toteuttamista varten. Nämä välineet myönnetään,
hankitaan tai lasketaan liikkeeseen unionissa toteutettavia toimia varten tämän
asetuksen säännösten mukaisesti, ja jos on myönnetty EIR:n rahoitusta,
sellaisen allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti, jonka voimassaolo ei ole
päättynyt tai jota ei ole peruutettu.
7 artikla
EU:n takuun kattavuus ja ehdot
1.           EU:n EIP:lle myöntämä takuu
on 16 000 000 000 euroa, josta enintään 2 500 000 000 euroa
voidaan osoittaa 2 kohdassa tarkoitettua EIP:n EIR:lle myöntämää rahoitusta
varten. Unionin EIP:lle takuun nojalla suorittamat yhteenlasketut maksut eivät
saa ylittää takuun määrä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 9 kohtaa.
2.           Edellä olevassa 6 artiklassa
tarkoitettua välineistä muodostuvaa salkkua varten annetun takuun kattavuus
määräytyy kyseiseen salkkuun liittyvän riskin mukaan. EU:n takuu voi olla joko
salkkukohtainen salkun suuririskisimmän osan kattava takuu tai täysimääräinen
takuu. EU:n takuu voidaan myöntää pari passu -periaatteella muiden
rahoittajien kanssa.
Kun EIP antaa rahoitusta EIR:lle EIP:n rahoitus-
ja investointitoimien toteuttamiseksi, EU:n takuu on täysimääräinen takuu, joka
kattaa EIP:n antaman rahoituksen sillä edellytyksellä, että EIP antaa saman
määrän rahoitusta ilman EU:n takuuta. EU:n takuulla katettava määrä saa olla
enintään 2 500 000 000 euroa.
3.           Jos EIP vetoaa EU:n takuuseen
ESIR-sopimuksen mukaisesti, unioni suorittaa maksun vaadittaessa kyseisen
sopimuksen ehtojen mukaisesti.
4.           Jos unioni suorittaa maksun
EU:n takuun nojalla, EIP huolehtii maksettuja määriä vastaavien saatavien
perinnästä ja maksaa unionille takaisin perimistään summista.
8 artikla
EU:n takuurahasto
1.           Perustetaan EU:n
takuurahasto, jäljempänä ʼtakuurahastoʼ, josta EIP:lle voidaan
suorittaa maksuja silloin kun se vetoaa EU:n takuuseen.
2.           Takuurahastoa rahoitetaan
seuraavista lähteistä:
a)      unionin yleisestä talousarviosta
suoritettavat maksut;
b)      takuurahaston varojen sijoittamisesta
saadut tuotot
c)      määrät, jotka on peritty takaisin maksut
laiminlyöneiltä velallisilta 2 artiklan 1 kohdan f alakohdassa
tarkoitettua ESIR-sopimuksessa määrättyä menettelyä noudattaen;
d)      kaikki muut unionin ESIR-sopimuksen
mukaisesti saamat maksusuoritukset.
3.           Edellä olevassa 2 kohdan c ja
d alakohdassa tarkoitetut takuurahastoon maksettavat varat ovat asetuksen (EU)
N:o 966/2012 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja sisäisiä
käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.
4.           Komissio hallinnoi
takuurahastoon 2 kohdan mukaisesti maksettuja varoja suoraan, ja kyseiset varat
sijoitetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia
vakavaraisuussääntöjä noudattaen.
5.           Edellä olevassa 2 kohdassa
tarkoitettuja takuurahastoon maksettavia varoja käytetään EU:n yhteenlaskettuja
takuuvelvoitteita vastaavan asianmukaisen määrän, jäljempänä
ʼtavoitesummaʼ, kerryttämiseen. Tavoitesumma on 50 prosenttia unionin
yhteenlasketuista takuuvelvoitteista.
Tavoitesummaa kerrytetään aluksi maksamalla 2
kohdan a alakohdassa tarkoitetut varat takuurahastoon asteittain. Jos takuuseen
on vedottu takuurahaston perustamisen alkuvaiheessa, myös 2 kohdan b, c ja d
alakohdassa tarkoitettuja takuurahastoon maksettavia varoja käytetään
tavoitesumman kerryttämiseen takuun nojalla esitettyjä maksupyyntöjä vastaavaan
määrään asti.
6.           Viimeistään 31 päivänä
joulukuuta 2018 ja kunakin vuonna tämän jälkeen komissio tarkastelee uudelleen
takuurahaston varojen riittävyyttä ja ottaa tällöin huomioon takuun
käyttöönotosta seuranneen varojen vähentymisen ja 10 artiklan 3 kohdan
mukaisesti toimitetun EIP:n arvion.
Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan
mukaisesti sellaisia delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan 5 kohdassa
säädettyä tavoitesummaa enintään 10 prosentilla vastaamaan paremmin mahdollista
riskiä siitä, että EU:n takuuseen vedotaan.
7.           Sen jälkeen kun 6 kohdassa
säädetyn uudelleentarkastelun perusteella on mukautettu tavoitesummaa vuonna n
tai arvioitu takuurahaston varojen riittävyyttä
a)      mahdollinen ylijäämä maksetaan
kertasuorituksena Euroopan unionin vuoden n + 1 yleisen talousarvion
tulotaulukossa olevaan erityiseen budjettikohtaan,
b)      mahdollinen lisärahoitus takuurahastoon
suoritetaan vuosierinä enintään kolmen vuoden pituisella ajanjaksolla, joka
alkaa vuonna n + 1.
8.           Jos takuurahaston varojen
määrä vähenee 1 päivän tammikuuta 2019 jälkeen takuuseen vetoamisten
seurauksena alle 50 prosenttiin tavoitesummasta, komissio antaa kertomuksen
poikkeuksellisista toimenpiteistä, joita voidaan tarvita takuurahaston täydentämiseksi.
9.           Sen
jälkeen kun EU:n takuuseen on vedottu, sellainen 2 kohdan b, c ja d alakohdassa
säädetty takuurahastoon maksettava rahoitus, joka suoritetaan yli tavoitesumman,
käytetään EU:n takuun palauttamiseen sen alkuperäiseen määrään.
III LUKU – Euroopan
investointihankejatkumo
9 artikla
Euroopan investointihankejatkumo
1.           Komissio ja EIP edistävät
jäsenvaltioiden tuella nykyisistä ja mahdollisista tulevista
investointihankkeista muodostuvan läpinäkyvän jatkumon luomista unionissa. Hankejatkumolla
ei rajoiteta 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti tuettaviksi valittavia lopullisia
hankkeita.
2.           Komissio ja EIP tuottavat,
päivittävät ja jakavat säännöllisesti ja jäsennellysti tietoa nykyisistä ja
tulevista investoinneista, joilla tuetaan merkittävällä tavalla EU:n politiikan
tavoitteiden saavuttamista.
3.           Jäsenvaltiot tuottavat,
päivittävät ja jakavat säännöllisesti ja jäsennellysti tietoa nykyisistä ja
tulevista investointihankkeista alueellaan.
IV LUKU – Raportointi, vastuuvelvollisuus
ja arviointi
10 artikla
Raportointi ja kirjanpito
1.           EIP laatii, tarvittaessa yhteistyössä
EIR:n kanssa, puolivuosittain komissiolle kertomuksen tämän asetuksen
mukaisista rahoitus- ja investointitoimistaan. Tämän kertomuksen on
sisällettävä arvio EU:n takuun käytön edellytysten täyttymisestä ja 2 artiklan
1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista keskeisistä tulosindikaattoreista.
Kertomuksen on lisäksi sisällettävä tilasto-, rahoitus- ja kirjanpitotietoja
kaikista EIP:n rahoitus- ja investointitoimista toimikohtaisesti ja kootusti
esitettynä.
2.           EIP laatii, tarvittaessa
yhteistyössä EIR:n kanssa, vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle
kertomuksen rahoitus- ja investointitoimistaan. Kertomus on julkistettava, ja
sen on sisällettävä muun muassa seuraavat tiedot:
a)      arvio EIP:n rahoitus- ja
investointitoimista toimien, alojen, maiden ja alueiden tasolla ja siitä,
ovatko kyseiset toimet tämän asetuksen mukaisia, sekä arvio siitä, miten EIP:n
rahoitus- ja investointitoimet jakautuvat 5 artiklan 2 kohdassa
lueteltujen tavoitteiden kesken;
b)      arvio EIP:n rahoitus- ja
investointitoimien lisäarvosta, niihin yksityiseltä sektorilta saaduista
resursseista sekä niiden arvioiduista ja toteutuneista tuotoksista, tuloksista
ja vaikutuksista kootusti esitettynä;
c)      arvio EIP:n rahoitus- ja
investointitoimien edunsaajille siirtyneestä taloudellisesta edusta kootusti
esitettynä;
d)      arvio EIP:n rahoitus- ja
investointitoimien laadusta;
e)      yksityiskohtaiset tiedot tapauksista,
joissa EU:n takuuseen on vedottu;
f)       ESIR-rahaston tilinpäätösasiakirjat.
3.           EIP toimittaa, tarvittaessa
yhteistyössä EIR:n kanssa, vuosittain komissiolle komission kirjanpitoa ja EU:n
takuulla katettuja riskejä koskevaa raportointia sekä takuurahaston
hallinnointia varten seuraavat tiedot:
a)      EIP:n rahoitus- ja investointitoimia
koskevat EIP:n ja EIR:n riskinarvioinnit ja luokitustiedot;
b)      EIP:n rahoitus- ja investointitoimia
varten myönnetyistä takuista jäljellä oleva EU:n rahoitusvelvoite
toimikohtaisesti jaoteltuna;
c)      EIP:n rahoitus- ja investointitoimien
yhteenlasketut tuotot ja tappiot ESIR-sopimuksessa 2 artiklan 1 kohdan e
alakohdan mukaisesti määrätyissä salkuissa.
4.           EIP toimittaa komissiolle
pyydettäessä kaikki lisätiedot, jotka komissio tarvitsee täyttääkseen tämän
asetuksen mukaiset velvoitteensa.
5.           EIP ja tarvittaessa EIR
toimittavat 1–4 kohdassa tarkoitetut tiedot omalla kustannuksellaan.
6.           Komissio toimittaa
viimeistään kunkin vuoden kesäkuun 30 päivänä Euroopan parlamentille,
neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen takuurahaston
tilanteesta ja hoidosta edellisenä kalenterivuonna.
11 artikla
Vastuuvelvollisuus
1.           Toimitusjohtaja osallistuu
Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuteen, joka koskee ESIR-rahaston toiminnan
tuloksia, jos Euroopan parlamentti tätä pyytää.
2.           Toimitusjohtaja vastaa
Euroopan parlamentin ESIR-rahastolle osoittamiin kysymyksiin suullisesti tai
kirjallisesti viiden viikon kuluessa kysymyksen vastaanottamisesta.
3.           Komissio antaa Euroopan
parlamentille tämän pyynnöstä kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
12 artikla
Arviointi ja uudelleentarkastelu
1.           EIP arvioi ESIR-rahaston
toimintaa viimeistään [lisätään päivämäärä: 18 kuukautta tämän asetuksen
voimaantulosta]. EIP toimittaa arviointinsa Euroopan parlamentille,
neuvostolla ja komissiolle.
Komissio arvioi EU:n takuun käyttöä ja
takuurahaston toimintaa, myös 8 artiklan 9 kohdan mukaisen rahoituksen
käyttöä, viimeistään [lisätään päivämäärä: 18 kuukautta tämän asetuksen
voimaantulosta]. Komissio toimittaa arviointinsa Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
2.           Viimeistään 30 päivänä
kesäkuuta 2018 ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein:
a)      EIP julkaisee kattavan kertomuksen
ESIR-rahaston toiminnasta;
b)      komissio julkaisee kattavan kertomuksen
EU:n takuun käytöstä ja takuurahaston toiminnasta.
3.           EIP osallistuu, tarvittaessa
yhteistyössä EIR:n kanssa, 1 kohdassa tarkoitetun komission arvioinnin ja 2
kohdassa tarkoitetun komission kertomuksen laatimiseen ja toimittaa niitä
varten tarvittavat tiedot.
4.           EIP ja EIR toimittavat
säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kaikki
riippumattomat arviointikertomuksensa, joissa arvioidaan tämän asetuksen
mukaisilla EIP:n ja EIR:n erityistoimilla saavutettuja käytännön tuloksia.
5.           Komissio antaa [lisätään
päivämäärä: kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta] Euroopan
parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja
mahdolliset asiaan kuuluvat ehdotukset.
V LUKU – Yleiset säännökset
13 artikla
Avoimuus ja tietojen julkistaminen
EIP julkaisee tietojen ja asiakirjojen
saatavuutta koskevan avoimuuspolitiikkansa mukaisesti verkkosivuillaan tietoja
kaikista EIP:n rahoitus- ja investointitoimista ja siitä, miten näillä toimilla
tuetaan 5 artiklan 2 kohdassa mainittujen yleisten tavoitteiden saavuttamista.
14 artikla
Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus
Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa unionin
yleisestä talousarviosta katettavan EU:n takuun ja siihen perustuvat maksut ja
takaisinperinnät.
15 artikla
Petostentorjuntatoimet
1.           Jos EIP:llä on EU:n takuun
kattamien toimien valmistelun, toteuttamisen tai päättämisen missään vaiheessa
syytä epäillä, että on syyllistytty petokseen, lahjontaan, rahanpesuun tai
muuhun laittomaan toimintaan, joka saattaa vaikuttaa unionin taloudellisiin
etuihin, se ilmoittaa asiasta viipymättä OLAFille ja antaa sille tarvittavat
tiedot.
2.           Suojatakseen Euroopan unionin
taloudellisia etuja OLAF voi tehdä tutkimuksia, paikalla tehtävät todentamiset
ja tarkastukset mukaan luettuina, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU, Euratom) N:o 883/2013([5]),
neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96([6])
ja neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95([7]) säädettyjä säännöksiä
ja menettelyjä noudattaen, määrittääkseen, liittyykö EU:n takuulla katettuihin
toimiin petoksia, lahjontaa, rahanpesua tai muuta laitonta toimintaa, joka
vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. OLAF voi toimittaa tutkimusten
kuluessa saamiaan tietoja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille
viranomaisille.
Jos tällainen laiton toiminta näytetään toteen,
EIP toteuttaa takaisinperintätoimia EU:n takuulla katettujen toimiensa osalta.
3.           Tämän asetuksen mukaisesti
tuettavista toimista allekirjoitettaviin rahoitussopimuksiin on otettava
sopimuslausekkeet, jotka mahdollistavat  ESIR-sopimuksen, EIP:n
toimintapolitiikan ja sovellettavien sääntelyvaatimusten mukaisesti toimien
sulkemisen EIP:n rahoitus- ja investointitoimien ulkopuolelle ja tarvittaessa
myös asianmukaisten perintätoimien toteuttamisen silloin, kun kyse on
petoksista, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Päätös siitä,
suljetaanko toimi EIP:n rahoitus- ja investointitoimien ulkopuolelle, tehdään
asianomaisen rahoitus- tai investointisopimuksen mukaisesti.
16 artikla
Poissuljetut toimet ja yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet
1.           EIP ei tue rahoitus- ja
investointitoimissaan minkäänlaisia laittomassa tarkoituksessa toteutettuja
toimia, kuten rahanpesua, terrorismin rahoitusta, veropetoksia ja veronkiertoa,
lahjontaa tai unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia. EIP ei etenkään
osallistu mihinkään sellaiseen rahoitus- tai investointitoimeen, joka
toteutetaan yhteistyöhaluttomalla oikeudenkäyttöalueella sijaitsevan välineen
kautta; tämä vastaa heikosti säänneltyjä tai yhteistyöhaluttomia
lainkäyttöalueita koskevaa EIP:n politiikkaa, joka perustuu unionin,
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ja rahanpesunvastaisen
toimintaryhmän politiikkaan.
2.           EIP:n on rahoitus- ja
investointitoimissaan noudatettava unionin oikeuden mukaisia periaatteita ja
vaatimuksia, joilla estetään rahoitusjärjestelmän käyttöä rahanpesuun ja
terrorismin rahoitukseen, sekä vaatimusta tarvittaessa toteuttaa kohtuullisia
toimia tosiasiallisten edunsaajien määrittämiseksi.
17 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1.           Siirretään komissiolle valta
antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2.            Siirretään 8 artiklan 6
kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle kolmeksi
vuodeksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Komissio laatii siirrettyä
säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kolmen
vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri
toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai
neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin
kauden päättymistä.
3.           Euroopan parlamentti tai
neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun
säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä,
jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin
myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa
olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.           Heti kun komissio on antanut
delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan
parlamentille ja neuvostolle.
5.           Edellä olevan 8 artiklan 6
kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan
parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto
ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne
eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä
määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
VI LUKU – Muutokset
18 artikla
Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 muuttaminen
Muutetaan asetus (EU) N:o 1291/2013
seuraavasti:
(1)        Korvataan 6 artiklan 1, 2 ja 3
kohta seuraavasti:
”1.       Horisontti 2020 -puiteohjelman
täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat käypinä hintoina
74 328,3 miljoonaa euroa, josta enintään 71 966,9 miljoonaa
euroa osoitetaan SEUT-sopimuksen XIX osaston soveltamisalaan kuuluviin toimiin.

Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät
vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
2.         SEUT-sopimuksen XIX osaston
soveltamisalaan kuuluviin toimiin osoitettu määrä jaetaan tämän asetuksen 5
artiklan 2 kohdassa määriteltyjen painopistealueiden kesken seuraavasti:
a) Huipputason tiede,
23 897,0 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
b) Teollisuuden johtoasema,
16 430,5 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
c) Yhteiskunnalliset haasteet, 28 560,7
miljoonaa euroa käypinä hintoina.
Horisontti 2020 -puiteohjelmasta 5 artiklan 3
kohdassa esitetyille erityistavoitteille ja JRC:n muille kuin ydinalan suorille
toimille osoitettavan unionin kokonaisrahoituksen enimmäismäärä on seuraava:
i) Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi
osallistuminen, 782,3 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
ii) Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa
varten, 443,8 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
iii) Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin
ydinalan suorat toimet, 1 852,6 miljoonaa euroa käypinä hintoina.
Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen 5
artiklan 2 ja 3 kohdassa esitettyjen painopistealueiden ja erityistavoitteiden
kesken esitetään liitteessä II.
3.         Horisontti 2020 -puiteohjelmasta
EIT:lle annettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 361,4 miljoonaa
euroa käypinä hintoina siten kuin liitteessä II esitetään.”
(2)        Korvataan liite II tämän asetuksen
liitteessä I olevalla tekstillä.
19 artikla
Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 muuttaminen
Korvataan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 5
artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1.       Verkkojen Eurooppa -välineen
täytäntöönpanon rahoituspuitteiksi vuosina 2014–2020 vahvistetaan 29 942 259
000 (*) euroa käypinä hintoina. Määrä jakautuu seuraavasti:
a) liikenneala: 23 550 582 000
euroa, josta 11 305 500 000 euroa on siirrettävä
koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä
jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen;
b) televiestintäala: 1 041 602 000 euroa;
c) energia-ala: 5 350 075 000
euroa.
Nämä määrät
eivät rajoita neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013(*) säädetyn
joustomekanismin soveltamista.
(*) Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o
1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan
monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
884).”
VII LUKU – Siirtymä- ja loppusäännökset
20 artikla
Siirtymäsäännökset
EIP ja EIR voivat toimittaa 1 päivästä
tammikuuta 2015 ESIR-sopimuksen tekemiseen ulottuvalla jaksolla
allekirjoittamansa rahoitus- ja investointitoimet komissiolle niiden ottamiseksi
EU:n takuun piiriin.
Komissio arvioi kyseiset toimet ja, jos ne
täyttävät 5 artiklassa säädetyt ja ESIR-sopimuksessa määrätyt aineelliset
vaatimukset, päättää, että ne otetaan EU:n takuun piiriin.
21 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoite
(Tavoitteet)
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(Hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen rahoitusosuudet
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI Euroopan strategisten
investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013
muuttamisesta
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[8]
Toimintalohko:
Talous- ja rahoitusasiat
Toiminnot
toimintoperusteisessa budjetointijärjestelmässä: Rahoitustoiminnot ja ‑välineet
Yksityiskohtainen
selvitys toimintoperusteisen budjetointijärjestelmän mukaisista toiminnoista on
3.2 kohdassa.
Toimintalohko:
Liikenne ja liikkuminen
Toimintalohko:
Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia
Toimintalohko:
Energia
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen.[9]
¨ Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
X Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoite (Tavoitteet)
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Kasvua edistävien investointien tukeminen unionin
talousarvion painopisteiden mukaisesti erityisesti seuraavilla aloilla:
1)       Strateginen infrastruktuuri (EU:n
politiikan mukaiset digitaali- ja energia-alan investoinnit)
2)       Liikenneinfrastruktuuri teollisissa
keskuksissa, koulutus, tutkimus ja innovointi
3)       Työllisyyttä lisäävät investoinnit,
etenkin pk-yrityksille suunnattu rahoitus ja nuorten työllistämiseksi
toteutettavat toimet
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite nro 1:
Euroopan
investointipankin (EIP) rahoitus- ja investointitoimien määrän ja volyymin
kasvattaminen painopistealoilla
Erityistavoite nro 2:
Euroopan
investointirahaston (EIR) pienille ja keskisuurille yrityksille tarjoaman
rahoituksen määrän lisääminen
Erityistavoite nro 3:
Euroopan
investointineuvontakeskuksen perustaminen
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
ECFIN:
Rahoitustoiminnot ja -välineet
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Euroopan
investointipankki ja Euroopan investointirahasto voivat aloitteen ansiosta
toteuttaa 1.4.1 kohdassa mainituilla aloilla rahoitus- ja investointitoimia,
jotka edellyttävät suurempaa rahoitusvolyymia, ja jotka EIP:n tapauksessa
kohdistuvat sellaisiin hankkeisiin, joihin liittyy keskimääräistä suurempi
riski mutta jotka ovat tästä huolimatta taloudellisesti kannattavia.
Tarkoituksena
on antaa EIP:lle EU:n takuu ja luoda näin kerrannaisvaikutus, jonka ansiosta
yhtä EU:n takuuna annettua euroa kohti saadaan 15 euron arvosta
hankeinvestointeja.
Aloitteen
avulla on näin tarkoitus saada käyttöön vähintään 315 miljardin euron arvosta
hankerahoitusta vuoteen 2020 mennessä. Tällä rahoituksella pyritään
kasvattamaan investointien kokonaismäärää unionissa ja näin lisäämään
potentiaalista ja tosiasiallista kasvua ja parantamaan työllisyyttä.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Tavoitteena
on lisätä investointeja 1.4.1 kohdassa luetelluilla strategisilla aloilla.
Tavoitteen
saavuttamisen arvioinnissa käytetään seuraavia indikaattoreita:
-
aloitteesta EIP:n/EIR:n rahoitusta saaneiden pk-yritysten/hankkeiden lukumäärä
-
saavutettu keskimääräinen kerrannaisvaikutus; EU:n takuun odotettu
kerrannaisvaikutus on noin 15 mitattuna liiketoimiin sovellettavien ehtojen
mukaisesti aloitteesta tuettuihin hankkeisiin tehtyjen kokonaisinvestointien
perusteella.
-
aloitteesta tuettuja hankkeita varten käyttöön saadun rahoituksen
kumulatiivinen määrä.
Tuloksia
seurataan EIP:n raportoinnin ja markkinatutkimusten perusteella.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Aloite
tarjoaa mittakaavaetuja innovatiivisten rahoitusvälineiden käytössä, koska sen
avulla lisätään yksityisiä investointeja kaikkialla unionissa ja varmistetaan,
että EU:n toimielinten asiantuntemusta ja tietämystä hyödynnetään tässä
yhteydessä parhaalla mahdollisella tavalla. Koska unionin sisällä ei ole
asetettu maantieteellisiä rajoituksia, tuettavat hankkeet tarjoavat
kokonaisuutena houkuttelevamman ja vähäriskisemmän sijoituskohteen kuin
vastaavanlaiset yksittäisiin jäsenvaltioihin rajoittuvat hankkeet.
1.5.2.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Komissio
on saanut arvokasta kokemusta innovatiivisista rahoitusvälineistä, etenkin
hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kokeiluvaiheesta ja EU:n ja EIP:n
nykyisistä yhteisistä rahoitusvälineistä, joihin kuuluvat muun muassa
COSME-ohjelman, Horisontti 2020 -ohjelman ja hankejoukkolainoja koskevan
aloitteen yhteydessä kehitetyt välineet.
1.5.3.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Aloite
on kaikilta osin yhdenmukainen nykyisten otsakkeeseen 1 a kuuluvien ohjelmien
kanssa, etenkin Verkkojen Eurooppa -välineen, Horisontti 2020 -ohjelman ja
COSME-ohjelman kanssa.
Aloitteessa
hyödynnetään synergiaa, joka perustuu komissiolla rahoitusvarojen
hallinnoinnista olevan asiantuntemuksen ja EU:n ja EIP:n yhteisistä
rahoitusvälineistä saadun kokemuksen hyödyntämiseen.
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
–
¨  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
[PP/KK]VVVV.
–
¨  Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen
toiminnan kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(Hallinnointitavat)[10]
X Suora hallinnointi, jonka komissio
toteuttaa käyttämällä
–
X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa
henkilöstöään
–
¨  toimeenpanovirastoja
¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty:
–
¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;
–
¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille
(tarkennettava)
–
¨Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
–
¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille
elimille
–
¨ julkisoikeudellisille yhteisöille
–
¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille
on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden
täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
–       Jos käytetään useampaa kuin yhtä
hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Komissio
hallinnoi takuurahastoa suoraan.
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
Ehdotetun
asetuksen 10 artiklan mukaan EIP laatii, tarvittaessa yhteistyössä EIR:n
kanssa, komissiolle puolivuosittain kertomuksen rahoitus- ja
investointitoimistaan. Lisäksi EIP laatii, tarvittaessa yhteistyössä EIR:n
kanssa, Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen rahoitus-
ja investointitoimistaan. Komissio toimittaa viimeistään kunkin vuoden kesäkuun
30 päivänä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja
tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen takuurahaston tilanteesta ja
hoidosta edellisenä varainhoitovuotena.
Ehdotetun
asetuksen 12 artiklan mukaan EIP arvioi Euroopan strategisten investointien
rahaston (ESIR-rahasto) toimintaa ja toimittaa arviointinsa Euroopan
parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Lisäksi komissio arvioi EU:n takuun
käyttöä ja takuurahaston toimintaa ja toimittaa arviointinsa Euroopan
parlamentille ja neuvostolle. Viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 ja tämän
jälkeen kolmen vuoden välein laaditaan kattava kertomus ESIR-rahaston
toiminnasta sekä kattava kertomus EU:n takuun käytöstä ja takuurahaston
toiminnasta.
2.1.1.     Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
Ehdotetun
asetuksen 14 artiklan mukaan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa unionin
yleisestä talousarviosta katettavan EU:n takuun ja siihen perustuvat maksut ja
takaisinperinnät.
EIP:n
rahoitus- ja investointitoimia hallinnoi EIP itse noudattaen omia sääntöjään ja
menettelyjään, joihin kuuluvat myös asianmukaiset tarkastus-, valvonta- ja
seurantamenettelyt. Kuten EIP:n perussäännössä todetaan, EIP:n toimien ja
kirjanpidon sääntöjenmukaisuuden tarkastamisesta vastaa EIP:n tarkastuskomitea,
jota avustavat ulkopuoliset tilintarkastajat. EIP:n valtuusto hyväksyy pankin
tilinpidon vuosittain.
Lisäksi
EIP:n hallintoneuvosto, jossa komissiota edustaa yksi johtaja ja tämän
varahenkilö, hyväksyy EIP:n jokaisen rahoitus- ja investointitoimen ja seuraa,
että EIP:tä johdetaan sen perussäännön ja valtuuston antamien yleisten ohjeiden
mukaisesti.
Komission,
tilintarkastustuomioistuimen ja EIP:n nykyisessä kolmenvälisessä sopimuksessa
lokakuulta 2003 määrätään yksityiskohtaisesti säännöistä, joiden mukaisesti
tilintarkastustuomioistuin tekee EU:n takuun piiriin kuuluvien EIP:n
rahoitustoimien tilintarkastukset.
2.1.2.     Todetut riskit
Unionin
takuulla katettuihin EIP:n rahoitus- ja investointitoimiin liittyy merkittävä
rahoitusriski. On olemassa konkreettinen mahdollisuus siitä, että takuuseen
vedotaan. Tästä huolimatta on arvioitu, että unionin talousarviota voidaan
suojata takuurahastolla riittävästi. Lisäksi hankkeisiin saattaa liittyä
toteuttamisviiveitä ja kustannusten ylityksiä.
Varovaisiinkin
oletuksiin perustuva aloitteen kustannustehokkuus saattaa kärsiä siitä,
etteivät välineet leviä markkinoilla riittävästi tai että olosuhteet
markkinoilla muuttuvat ajan myötä, mikä vähentää oletettua
kerrannaisvaikutusta.
Ehdotetun
asetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaan takuurahaston varat sijoitetaan. Näihin
sijoituksiin liittyy sijoitusriski (esimerkiksi markkinariski tai luottoriski)
ja jonkin suuruinen operatiivinen riski.
2.1.3.     Tiedot käyttöön otetusta
sisäisen valvonnan järjestelmästä.
ESIR-rahaston
hallinnoinnista vastaa johtokunta, joka laatii strategiset suuntaviivat ja
varojen jakostrategian sekä määrittelee toimintapolitiikan ja -menettelyt,
joihin kuuluvat muun muassa sellaisissa hankkeissa noudatettava
investointipolitiikka, jotka voivat saada ESIR-tukea, sekä ESIR-rahaston
riskiprofiili.
Päätökset
ESIR-tuen käyttämisestä infrastruktuurihankkeisiin ja mid-cap-yritysten
toteuttamiin laajempiin hankkeisiin tehdään investointikomiteassa.
Investointikomitean olisi koostuttava riippumattomista asiantuntijoista, joilla
on investointihankkeisiin liittyvää tietämystä ja kokemusta. Investointikomitea
on vastuussa johtokunnalle, joka valvoo ESIR-rahaston tavoitteiden
saavuttamista.
Lisäksi
ESIR-rahastolla on toimitusjohtaja, joka vastaa sen päivittäisen toiminnan
johtamisesta ja investointikomitean kokousten valmistelusta. Toimitusjohtaja on
suoraan vastuussa johtokunnalle ja raportoi sille ESIR-rahaston toiminnasta
neljännesvuosittain. Johtokunta nimittää toimitusjohtajan komission ja EIP:n
yhteisestä ehdotuksesta kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
Komissio
hallinnoi takuurahaston varoja asetuksen ja voimassa olevien sisäisten
sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti.
2.2.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Ehdotetun
asetuksen 15 artiklassa annetaan selventävät säännökset Euroopan
petostentorjuntaviraston (OLAF) valtuuksista tehdä aloitteesta tuettuja toimia
koskevia tarkastuksia. EIP on valtuustonsa 27 päivänä heinäkuuta 2004
hyväksymän, OLAFin kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan päätöksen mukaisesti
ottanut käyttöön erityisiä sääntöjä OLAFin kanssa tehtävästä yhteistyöstä
tapauksissa, joissa on mahdollisesti kyse petoksista, lahjonnasta tai muusta
yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta.
Näiden
säännösten lisäksi sovelletaan EIP:n sääntöjä ja menettelyjä. Viimeksi
mainittuihin kuuluvat etenkin EIP:n hallituksen maaliskuussa 2013 hyväksymät
sisäiset tutkintamenettelyt. Lisäksi EIP hyväksyi syyskuussa 2013
toimintapolitiikan kielletyn toiminnan ehkäisemiseksi ja estämiseksi pankin
omissa toiminnoissa (EIP:n petostentorjuntamenettely).
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Nykyisten budjettikohtien osalta ks. 3.2 jakso.
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
   || JM/EI-JM[11] || EFTA-mailta[12]   || Ehdokasmailta[13]   || Kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 a || 01 04 04 – Takuu ESIR-rahastoa varten || JM || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01 04 05 – ESIR-takuurahaston rahoittaminen || JM || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01 04 06 – Euroopan investointineuvontakeskus || JM || EI || EI || EI || EI
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Euroopan strategisten investointien rahaston rahoituslähteet || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 VERKKOJEN EUROOPPA -VÄLINE, josta || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3 300
 06 02 01 01 – Pullonkaulojen poistaminen, rautateiden yhteentoimivuuden edistäminen, puuttuvien yhteyksien rakentaminen ja rajat ylittävien osuuksien parantaminen 06 02 01 02 – Kestävien ja tehokkaiden liikennejärjestelmien varmistaminen 06 02 01 03 – Liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikenteen yhteentoimivuuden tehostaminen || 560,3   34,9   104,8 || 520,3   32,4   97,3 || 480,3   29,9   89,8 || 600,3   37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2   134,6 404,2
 09 03 03 – Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden, kestävän käyttöönoton, ylläpidon ja ajanmukaistamisen edistäminen sekä Euroopan tason koordinointi ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32 02 01 01 Energian sisämarkkinoiden yhdentymisen eteneminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen rajat ylittävä yhteentoimivuus 32 02 01 02 – Energian toimitusvarmuuden edistäminen unionissa 32 02 01 03 – Kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen           || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 HORISONTTI 2020, josta || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02 04 02 01 – Avaruusteknologian johtoasema 02 04 02 03 – Innovoinnin lisääminen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset) 02 04 03 01 – Resurssitehokkaan ja ilmastonmuutosta kestävän talouden sekä raaka-aineiden kestävän saatavuuden saavuttaminen 02 04 03 02 – Turvallisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05 09 03 01 – Turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävän saannin varmistaminen ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06 03 03 01 – Resurssitehokkaan, ympäristöystävällisen, turvallisen ja saumattoman eurooppalaisen liikennejärjestelmän toteuttaminen ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08 02 01 01 – Tutkimuksen lujittaminen tieteen eturintamassa – Euroopan tutkimusneuvosto 08 02 01 03 – Euroopan tutkimusinfrastruktuurien lujittaminen, sähköiset infrastruktuurit mukaan luettuina 08 02 02 01 – Johtoasema nanoteknologian, kehittyneiden materiaalien, laserteknologian, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja prosessointimenetelmien aloilla 08 02 02 03 – Innovoinnin lisääminen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset) 08 02 03 01 – Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen 08 02 03 02 – Turvallisten, terveellisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävän saannin varmistaminen 08 02 03 03 – Siirtyminen luotettavaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään 08 02 03 04 – Resurssitehokas, ympäristöystävällinen, turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä 08 02 03 05 – Resurssitehokas ja ilmastonmuutosta kestävä talous sekä raaka-aineiden kestävä saatavuus 08 02 03 06 – Osallistavien, innovatiivisten ja kehityskykyisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen 08 02 04 – Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen 08 02 06 – Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09 04 01 01 – Tulevan ja nousevan teknologian tutkimuksen vahvistaminen 09 04 01 02 – Euroopan tutkimusinfrastruktuurin, myös sähköisen infrastruktuurin, vahvistaminen 09 04 02 01 – Johtoasema tieto- ja viestintäteknologiassa 09 04 03 01 – Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen 09 04 03 02 – Osallistavien, innovatiivisten ja kehityskykyisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen 09 04 03 03 – Turvallisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10 02 01 – Horisontti 2020 – Asiakaslähtöinen tieteellinen ja tekninen tuki unionin eri alojen politiikalle || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15 03 01 01 – Marie Skłodowska-Curie -toimet – Uusien taitojen, tietämyksen ja innovaatioiden luominen, kehittäminen ja siirtäminen 15 03 05 – Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti – Korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin muodostaman osaamiskolmion osatekijöiden integrointi || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || –30 30 || –30 30 || 100 350
 32 04 03 01 – Siirtyminen luotettavaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 ITERin OHJELMASUUNNITTELUN MUUTTAMINEN VUOSINA 2015–2020 08 04 01 02 – ITER-laitosten rakentaminen, käyttö ja hyödyntäminen – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys ”Fusion for Energy (F4E)” || 490 ||   ||   || –70 || –150 || –270 ||
 Kohdentamaton liikkumavara (sisältää sitoumusten kokonaisliikkumavaran) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 ESIR-takuurahaston rahoittamiseen käytettävissä olevat rahoituslähteet yhteensä || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 ||   ||   || 8000
 Euroopan investointineuvontakeskuksen rahoittaminen – 08 04 01 02 – ITER-laitosten rakentaminen, käyttö ja hyödyntäminen – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys ”Fusion for Energy (F4E)” || 10 ||   ||   || –10 ||   ||   || -
 Euroopan investointineuvontakeskuksen rahoittaminen – kohdentamaton liikkumavara ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 ESIR-RAHASTOON MAKSETTAVA RAHOITUSOSUUS YHTEENSÄ || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake   || 1 a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky
 PO: ECFIN ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 04 05 || Sitoumukset || (1) || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 || 0 || 0 || 8 000
 Maksut || (2) || 0 || 500 || 1 000 || 2 000 || 2 250 || 2 250 || 8 000
 01 04 06 || Sitoumukset || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Maksut || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 PO ECFINin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksut || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksut || (5) || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 1 a määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110*
 Maksut || =5+ 6 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110*
*Huom.
Määrärahoja saatetaan tarvita lisää tämän rahoitusselvityksen liitteessä
esitetyn mukaisesti.
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden 1–4 määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 PO: ECFIN ||
  Henkilöresurssit || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Muut hallintomenot || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 PO ECFIN YHTEENSÄ ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden 1–5 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Maksut || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ ||
 ||
 Tyyppi[15]   || Keskimäär. kustannukset || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 Erityistavoitteet nro 1: EIP:n rahoitus- ja investointitoimien määrän ja volyymin lisääminen ensisijaisilla aloilla ja nro 2: EIR:n pienille ja keskisuurille yrityksille tarjoaman rahoituksen määrän lisääminen ||
   ||   ||   ||   || 1 350 ||   || 2 030 ||   || 2 641 ||   || 1 979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8 000 ||
 nro 3: Euroopan investointineuvontakeskuksen perustaminen ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   || 1 360 ||   || 2 050 ||   || 2 661 ||   || 1 999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8 110 ||
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Muut hallintomenot || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[16] sisältymättömät   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Henkilöresursseihin ja muihin hallintomenoihin
käytettävien määrärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla
pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutetulla määrärahojen
uudelleenjärjestelyillä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.3.2.  Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikainen henkilöstö) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [17]   ||
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [18]   || - päätoimipaikassa   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX viittaa kyseessä olevaan
toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || ·           omaisuudenhoito: salkunhoito, kvantitatiivinen analyysi, myös riskejä koskevien analyysien tukeminen; ·           suoraan hallinnointiin liittyvät tukitoimet, etenkin riskinhallinta ja middle office -maksutoiminnot; ·           hallinnointi, raportointi ja takuiden seuranta (hankejatkumo);  ·           tilinpäätösraportointi/kirjanpito sekä muu raportointi
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
X  Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen
otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
[…]
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät.
[…]
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
rahoitusosuudet
–
X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja
seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || Vuosi n || Vuosi n + 1 || Vuosi n + 2 || Vuosi n + 3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
X  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj.
euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[19]
 vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
[…]
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
[…]
Liite
asiakirjaan
Säädökseen
liittyvä rahoitusselvitys
asiakirjaan
Ehdotus
EUROOPAN
PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI
Euroopan
strategisten investointien rahastosta
Ehdotetun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan
tulot, jotka saadaan takuurahaston varoista ja Euroopan strategisten
investointien rahastosta, osoitetaan takuurahastoon.
Kyseiset tulot käytetään seuraavassa
esitettyjen maksuvelvoitteiden kattamiseen. Jos kyseiset varat eivät riitä
velvoitteiden kattamiseen, velvoitteet katetaan unionin talousarviosta. Nämä
määrät voivat kasvattaa maksu- ja maksusitoumusmäärärahoja tässä
rahoitusselvityksessä esitetyn mukaisesti.
miljoonaa euroa
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 Euroopan investointirahaston (EIR) lisätuki
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
*Huom. EIP:n EU:n
takuun puitteissa EIR:lle maksamat hallintopalkkiot. Vuoden 2020 jälkeen
odotetaan vielä noin 57 miljoonan euron menoja. Määrät perustuvat EIR:n
tuotevalikoimaan liittyviin oletuksiin ja tämän asiakirjan laadinta-ajankohdan
oletuksiin, mutta ne voivat myöhemmin muuttua merkittävästi.
[1]               Komission tiedonanto Euroopan parlamentille,
neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle,
alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille, ”Euroopan
investointiohjelma”, COM(2014) 903 final.
[2]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin
puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY
kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).
[3]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen
perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY)
N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).
[4]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon
sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom)
N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
[5]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston
(OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L
248, 18.9.2013, s. 1).
[6]               Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11
päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista
ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien
petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
[7]               Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18
päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen
suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).
[8]               ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[9]               Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
[10]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[12]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[13]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[14]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[15]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[16]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[17]             Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt,
kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n
ulkopuolisissa edustustoissa.
[18]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[19]             Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
vastaava 25 prosentin osuus.
Liite
I
Liite II
Talousarvion
jakautuminen
Horisontti 2020
-puiteohjelman määrärahat jaetaan alustavasti seuraavasti:
   || milj. euroa nykyhintoina
 I Huipputason tiede, josta: || 23 897,0
    1. Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) || 12 873,6
    2. Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat || 2 578,1
    3. Marie Skłodowska-Curie -toimet || 6 062,3
    4. Tutkimusinfrastruktuurit || 2 383,1
 II Teollisuuden johtoasema, josta: || 16 430,5
    1. Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa (*), (****) || 13 000,7
    2. Riskirahoituksen saatavuus (**) || 2 842,3
    3. Innovointi pk-yrityksissä (***) || 587,4
 III Yhteiskunnalliset haasteet, josta (****) || 28 560,7
    1. Terveys, väestörakenteen muutokset ja hyvinvointi || 7 242,6
    2. Elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, merien ja merenkulun sekä sisävesien tutkimus ja biotalous || 3 698,2
    3. Turvallinen, puhdas ja tehokas energia || 5 672,1
    4. Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne || 6 137,0
    5. Ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet || 2 948,3
    6. Eurooppa muuttuvassa maailmassa – osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat || 1 255,2
    7. Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen || 1 607,3
 IV Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen || 782,3
 V Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten || 443,8
 VI Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muut kuin ydinalaa koskevat suorat toimet || 1 852,6
 VII Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) || 2 361,4
 YHTEENSÄ || 74 328,3
(*) Sisältää
7 404 miljoonaa euroa tieto- ja viestintäteknologiaa varten, josta
1 539 miljoonaa euroa fotoniikkaa ja mikro- ja makroelektroniikkaa
varten, 3 716 miljoonaa euroa nanoteknologiaa, kehittyneitä
materiaaleja ja kehittynyttä valmistusta ja prosessointia varten,
498 miljoonaa euroa bioteknologiaa varten ja 1 399 miljoonaa
euroa avaruutta varten. Näin ollen keskeisten mahdollistavien teknologioiden
tukemiseen on käytettävissä 5 753 miljoonaa euroa.
(**) Tästä
määrästä noin 959 miljoonaa euroa voidaan osoittaa strategisen
energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) hankkeiden toteuttamiseen. Noin
kolmannes voidaan osoittaa pk-yrityksille.
(***) Koska
tavoitteena on, että vähintään 20 prosenttia erityistavoitteen ”Johtoasema
mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ja painopistealueen
”Yhteiskunnalliset haasteet” yhteenlasketuista kokonaismäärärahoista osoitetaan
pk-yrityksille, kyseisestä kokonaismäärästä vähintään 5 prosenttia osoitetaan
alustavasti pk-yrityksiin kohdennetulle välineelle. Horisontti 2020 ‑puiteohjelman
koko keston aikana erityistavoitteen ”Johtoasema mahdollistavissa ja
teollisuusteknologioissa” ja painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet”
kokonaismäärärahoista osoitetaan pk-yrityksiin kohdennetulle välineelle
keskimäärin vähintään 7 prosenttia.
(****)
Nopeutettuun innovoinnin välineeseen liittyvät pilottitoimet rahoitetaan
erityistavoitteesta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa”
ja painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet” kyseeseen tulevista erityistavoitteista.
Hankkeita käynnistetään riittävä määrä, jotta nopeutetun innovoinnin välineestä
voidaan tehdä kattava arviointi.”