               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.11.2019
            COM(2019) 585 final
            2019/0258(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaan Kroatia liittyy unionin ja sen jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemiin tai allekirjoittamiin sopimuksiin. Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen lentoliikennesopimus, jäljempänä ’EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus’, kuuluu näihin sopimuksiin.

                  Mainitussa määräyksessä määrätään myös, että Kroatian liittymisestä näihin sopimuksiin sovitaan tekemällä sopimuksiin pöytäkirja neuvoston, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti jäsenvaltioiden puolesta, ja kyseisen kolmannen maan välillä. Lisäksi komissio neuvottelee nämä pöytäkirjat jäsenvaltioiden puolesta.

                  Komissio on tämän mukaisesti neuvotellut pöytäkirjan, jolla EU:n ja Yhdysvaltojen välistä lentoliikennesopimusta muutetaan Kroatian liittyessä kyseiseen sopimukseen.

                  Tämän ehdotuksen tavoitteena on saada hyväksyttyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukainen neuvoston päätös, joka koskee pöytäkirjan tekemistä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.

               •Yleinen tausta

               Liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaista Kroatian sitoumusta sovelletaan myös Amerikan yhdysvaltojen, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan väliseen lentoliikennesopimukseen, jolla laajennetaan EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus koskemaan viimeksi mainittuja maita, sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan välillä tehtyyn lisäsopimukseen, jossa määrätään näiden sopimuspuolten välisestä suhteesta edellä mainitussa sopimuksessa.

               Komissio on tämän mukaisesti neuvotellut pöytäkirjat, joilla näitä sopimuksia muutetaan Kroatian liittyessä kyseisiin sopimuksiin. Ehdotukset neuvoston päätöksiksi näiden pöytäkirjojen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta sekä niiden tekemisestä esitetään samanaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa, samoin kuin ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisen lentoliikennesopimuksen muuttamisesta tehdyn pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               EU:n ja Yhdysvaltojen välinen lentoliikennesopimus oli ensimmäinen kattava lentoliikennesopimus unionin keskeisen ilmailukumppanin kanssa. Se on maailman tärkein lentoliikennesopimus, jonka piiriin kuuluu yli 80 miljoonaa matkustajapaikkaa vuodessa ja joka on EU:n ulkoisen ilmailupolitiikan kulmakivi. Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi hyödyntää EU:n ja Yhdysvaltojen välistä lentoliikennesopimusta.

               •Yhdenmukaisuus voimassa olevien aiempien säännösten kanssa

               Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi täyttää liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan mukaisen velvoitteensa liittyä EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 2018 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja liittymisasiakirjan 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Pöytäkirjan ansiosta Kroatia voi hyötyä EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä lentoliikennesopimuksesta, jolla luodaan yhtäläiset ja yhdenmukaiset edellytykset markkinoille pääsylle ja jota käytetään perustana sääntely-yhteistyötä ja sääntelyn lähentämistä koskeville uusille järjestelyille aloilla, jotka ovat tärkeitä lentoliikenteen turvalliselle, turvatulle ja tehokkaalle harjoittamiselle. Nämä järjestelyt voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Pöytäkirjassa käsitellään ainoastaan kyseessä olevaa asiaa, eli Kroatian liittymistä EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen, eikä siinä käsitellä muita asioita.

               •Toimintatavan valinta

                  Kansainvälinen sopimus.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Ehdotetun sopimuksen lyhyt kuvaus

                  Pöytäkirja koostuu päätekstistä, joka mahdollistaa Kroatian liittymisen EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen lentoliikennesopimukseen sekä sopimukseen tehtävät muutokset, ja muiden kielitoisintojen vahvistamista koskevasta yhteisestä julistuksesta.

               2019/0258 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehty pöytäkirja allekirjoitettiin [   ] neuvoston päätöksen [   ] mukaisesti sillä varauksella, että pöytäkirjan tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen. Pöytäkirja olisi hyväksyttävä unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehty pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’, unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet hoitaa unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta pöytäkirjan 3 artiklassa määrätty diplomaattisten noottien vaihto osoitukseksi siitä, että unioni ja sen jäsenvaltiot suostuvat sitoutumaan pöytäkirjaan.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.11.2019
            COM(2019) 585 final
            LIITTEET
            asiakirjaan

               ehdotus neuvoston päätökseksi
            Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta

               Liite 1

               PÖYTÄKIRJA

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi

               AMERIKAN YHDYSVALLAT, jäljempänä ’Yhdysvallat’,

               sekä

               ITÄVALLAN TASAVALTA,

               BELGIAN KUNINGASKUNTA,

               BULGARIAN TASAVALTA,

               KROATIAN TASAVALTA,

               KYPROKSEN TASAVALTA,

               TŠEKIN TASAVALTA,

               TANSKAN KUNINGASKUNTA,

               VIRON TASAVALTA,

               SUOMEN TASAVALTA,

               RANSKAN TASAVALTA,

               SAKSAN LIITTOTASAVALTA,

               HELLEENIEN TASAVALTA,

               UNKARI,

               IRLANTI,

               ITALIAN TASAVALTA,

               LATVIAN TASAVALTA,

               LIETTUAN TASAVALTA,

               LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA,

               MALTA,

               ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA,

               PUOLAN TASAVALTA,

               PORTUGALIN TASAVALTA,

               ROMANIA,

               SLOVAKIAN TASAVALTA,

               SLOVENIAN TASAVALTA,

               ESPANJAN KUNINGASKUNTA,

               RUOTSIN KUNINGASKUNTA,

               ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,

               jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen osapuolia ja Euroopan unionin jäsenvaltioita, jäljempänä ’jäsenvaltiot’,

               jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotka

               ottavat huomioon Kroatian tasavallan liittymisen Euroopan unioniin 1 päivänä heinäkuuta 2013,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitettua  lentoliikennesopimusta, jäljempänä ’lentoliikennesopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, jäljempänä ’vuoden 2010 pöytäkirja’, on sovellettava Kroatian tasavaltaan Euroopan unionin jäsenenä.

               2 artikla

               1. Lisätään lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2010 pöytäkirjalla, liitteessä 1 olevaan 1 jaksoon Bulgarian tasavaltaa koskevan c alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

               ”c a) Kroatian tasavalta: Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Kroatian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Washingtonissa 3 päivänä helmikuuta 2011.”

               2. Kumotaan lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2010 pöytäkirjalla, liitteessä 1 olevan 3 jakson teksti kokonaan ja korvataan se seuraavasti:

               ”Sen estämättä, mitä tämän sopimuksen 3 artiklassa määrätään, Yhdysvaltojen lentoyhtiöillä ei ole oikeutta tarjota pelkkiä rahtikuljetuksia, jos ne eivät ole osa Yhdysvaltojen ja jäsenvaltioissa sijaitsevien paikkojen välistä liikennettä, lukuun ottamatta Kroatian tasavaltaan, Tšekin tasavaltaan, Ranskan tasavaltaan, Saksan liittotasavaltaan, Luxemburgin suurherttuakuntaan, Maltaan, Puolan tasavaltaan, Portugalin tasavaltaan ja Slovakian tasavaltaan saapuvaa tai sieltä lähtevää liikennettä.”

               3 artikla

               Tämä pöytäkirja tulee voimaan myöhäisimpänä seuraavista ajankohdista:

               1. vuoden 2010 pöytäkirjan voimaantulopäivänä tai

               2. yhden kuukauden kuluttua viimeisimmän sellaisen diplomaattisen nootin päiväyksestä, jolla sopimuspuolet vahvistavat, että kaikki tämän pöytäkirjan voimaantulon edellyttämät tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

               4 artikla

               Sopimuspuolet soveltavat tätä pöytäkirjaa väliaikaisesti, siinä määrin kuin se on mahdollista sovellettavan kansallisen lainsäädännön nojalla, pöytäkirjan allekirjoituspäivästä sen voimaantuloon saakka.

               Tehty …ssa, kahtena kappaleena, … päivänä …kuuta 2019.

               Amerikan yhdysvaltojen puolesta:

               Itävallan tasavallan puolesta,

               Belgian kuningaskunnan puolesta,

               Bulgarian tasavallan puolesta,

               Kroatian tasavallan puolesta,

               Kyproksen tasavallan puolesta,

               Tšekin tasavallan puolesta,

               Tanskan kuningaskunnan puolesta,

               Viron tasavallan puolesta,

               Suomen tasavallan puolesta,

               Ranskan tasavallan puolesta,

               Saksan liittotasavallan puolesta,

               Helleenien tasavallan puolesta,

               Unkarin puolesta,

               Irlannin puolesta,

               Italian tasavallan puolesta,

               Latvian tasavallan puolesta,

               Liettuan tasavallan puolesta,

               Luxemburgin suurherttuakunnan puolesta,

               Maltan puolesta,

               Alankomaiden kuningaskunnan puolesta,

               Puolan tasavallan puolesta,

               Portugalin tasavallan puolesta,

               Romanian puolesta,

               Slovakian tasavallan puolesta,

               Slovenian tasavallan puolesta,

               Espanjan kuningaskunnan puolesta,

               Ruotsin kuningaskunnan puolesta,

               Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan puolesta ja

               Euroopan unionin puolesta

               Liite 2

               Yhteinen julistus

               Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden edustajat vahvistivat, että Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitetun lentoliikennesopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamalla, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevalla pöytäkirjalla, muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi tehdyn, ______ 2019 allekirjoitetun pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, teksti on varmennettava muilla kielillä joko kirjeenvaihtona ennen pöytäkirjan allekirjoittamista tai sekakomitean päätöksellä pöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.

               Edustajat vahvistivat myös, että ilmaisu ”muut kielet” yhteisissä julistuksissa, jotka muodostavat osan Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoitettua lentoliikennesopimusta sekä Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden 24 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoittamaa, Amerikan yhdysvaltojen sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 25 ja 30 päivänä huhtikuuta 2007 allekirjoittaman lentoliikennesopimuksen muuttamista koskevaa pöytäkirjaa, kattaa Euroopan unioniin liittyvien jäsenvaltioiden kielet.

               Tämä yhteinen julistus on pöytäkirjan erottamaton osa.

               Amerikan yhdysvaltojen puolesta:

                     Euroopan unionin

               ja sen jäsenvaltioiden puolesta:


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.2.2020
            COM(2020) 53 final
            2020/0025(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevalla Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisellä sopimuksella perustetussa tulliyhteistyösekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee tulliyhteistyösekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee EU:n ja Uuden-Seelannin tulliyhteistyösekakomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös työjärjestyksensä hyväksymisestä

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskeva Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus

               Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on edistää sopimuspuolten välistä laillista kauppaa ja luoda turvallisempi ja kauppaa suosiva ympäristö, jossa sopimuspuolten tulliviranomaiset voivat vaihtaa enemmän tietoja varmistaakseen, että sopimuksen mukaista tullilainsäädäntöä sovelletaan asianmukaisesti. Sopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 2018.

               2.2.Tulliyhteistyösekakomitea

               Tulliyhteistyösekakomitea perustettiin sopimuksen 20 artiklan 1 kohdan nojalla. Sen tehtävänä on varmistaa sopimuksen moitteeton toiminta ja täytäntöönpano. Tätä varten tulliyhteistyösekakomitea voi toteuttaa toimia ja tehdä päätöksiä sopimuksen 20 artiklassa määritellyissä asioissa. Sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tulliyhteistyösekakomitealle annetaan valtuudet hyväksyä työjärjestyksensä.

               2.3.Suunniteltu tulliyhteistyösekakomitean  säädös

               Tulliyhteistyösekakomitean on määrä hyväksyä maaliskuun 2020 ensimmäisellä viikolla pidettävässä kokouksessaan EU:n päätöksenteon mukaisesti päätös, joka koskee sen työjärjestyksen vahvistamista, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on vahvistaa tulliyhteistyösekakomitean työjärjestelyt siltä osin kuin on kyse sen toiminnasta sopimuksen täytäntöönpanemiseksi sopimuksen 20 artiklan mukaisesti. Tämän päätöksen liitteenä oleva tulliyhteistyösekakomitean työjärjestys on sisällöltään hyvin samanlainen kuin muilla tulliyhteistyö- ja kauppasopimuksilla perustettujen sekakomiteoiden työjärjestykset. Työjärjestyksen hyväksyminen on olennaisen tärkeää sopimuksen moitteettoman toiminnan ja täytäntöönpanon kannalta.

               Komissio järjesti suunniteltua säädöstä koskevan tulliasiantuntijaryhmän kansainvälisten tulliasioiden jaoston epävirallisen kuulemisen 17. joulukuuta 2019 ja 8. tammikuuta 2020 välisenä aikana. Komissio otti huomioon saadut huomautukset.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Ehdotuksella neuvoston päätökseksi vahvistetaan sopimuksella perustetussa tulliyhteistyösekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee sen työjärjestyksen hyväksymistä.

               Sopimuspuolet sopivat hyväksyvänsä päätöksen liitteenä olevan työjärjestyksen luonnoksen.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Tulliyhteistyösekakomitea on yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevalla Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisellä sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti, koska työjärjestys vaikuttaa tapaan, jolla tulliyhteistyösekakomitean päätökset tehdään.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteisteen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0025 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevalla Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisellä sopimuksella perustetussa tulliyhteistyösekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee tulliyhteistyösekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskeva Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen sopimus
                  2
               , jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2018.

               (2)Sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaan sopimuksen 20 artiklan 1 kohdalla perustettu tulliyhteistyösekakomitea hyväksyy työjärjestyksensä.

               (3)On aiheellista vahvistaa tulliyhteistyösekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska päätös on unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevalla Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisellä sopimuksella perustetussa tulliyhteistyösekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta, joka koskee tulliyhteistyösekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä, perustuu tähän päätökseen liitettyyn tulliyhteistyösekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (2)

                        EUVL  L 101, 20.4.2018, s. 5.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.2.2020
            COM(2020) 53 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevalla Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisellä sopimuksella perustetussa tulliyhteistyösekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee tulliyhteistyösekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä

               LUONNOS

               EUROOPAN UNIONIN JA UUDEN-SEELANNIN TULLIYHTEISTYÖSEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o […/2019]

               annettu ...,

               työjärjestyksensä hyväksymisestä

               TULLIYHTEISTYÖSEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2017 tehdyn yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevan Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen ja erityisesti sen 20 artiklan 2 kohdan d alakohdan,

               katsoo, että sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan e alakohdassa määrätään, että tulliyhteistyösekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin tulliyhteistyösekakomitean työjärjestys tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

               2 artikla

               Päätöstä sovelletaan sen hyväksymispäivästä.

               3 artikla

               Tämän päätöksen teksti laaditaan englannin kielellä kahtena kappaleena, jotka ovat molemmat yhtä todistusvoimaisia. Kumpikin sopimuspuoli tuottaa käännökset muille virallisille kielilleen.

               Tehty…

               Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin tulliyhteistyösekakomitean puolesta

               Puheenjohtajat

               LIITE

               EUROOPAN UNIONIN JA UUDEN-SEELANNIN TULLIYHTEISTYÖSEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               1 artikla

               Puheenjohtajuus

               Brysselissä 3. heinäkuuta 2017 tehdyllä yhteistyötä ja vastavuoroista hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskevalla Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisellä sopimuksella, jäljempänä ’sopimus’, perustettu Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin tulliyhteistyösekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, hoitaa tehtäviään sopimuksen 20 artiklan mukaisesti, ja sen puheenjohtajina toimivat yhdessä Euroopan unionin edustaja ja Uuden-Seelannin edustaja.

               2 artikla

               Edustajat

               1.
                     Kummankin sopimuspuolen on toimitettava toiselle sopimuspuolelle luettelon omista sekakomitean jäsenistään. Sekakomitean sihteeristö hallinnoi luetteloa ja pitää sen ajan tasalla.

               2.
                     Sekakomitean puheenjohtajaa voi edustaa nimetty edustaja, jos puheenjohtaja ei pysty osallistumaan kokoukseen. Puheenjohtajan tai hänen edustajansa on ilmoitettava edustajan nimeämisestä kirjallisesti toiselle puheenjohtajalle ja sekakomitean sihteeristölle mahdollisimman varhain ennen kokousta.

               3. Sekakomitean puheenjohtajan nimeämä edustaja käyttää kyseisen puheenjohtajan oikeuksia nimeämisen laajuudessa. Tässä työjärjestyksessä viittausten sekakomitean jäseniin ja puheenjohtajiin katsotaan sisältävän myös heidän nimetyt edustajansa.

               3 artikla

               Sekakomitean sihteeristö

               Yksi Euroopan unionin virkamies ja yksi Uuden-Seelannin virkamies toimivat yhdessä sekakomitean sihteeristönä.

               4 artikla

               Kokoukset

               1.
                     Sekakomitea kokoontuu jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä. Kokoukset pidetään vuorotellen Brysselissä ja Wellingtonissa, elleivät puheenjohtajat toisin päätä.

               2.
                     Sekakomitean kokoukset voidaan pitää video- tai teleneuvotteluna.

               3.
                     Sekakomitean kokoukset kutsuu koolle sekakomitean sihteeristö puheenjohtajien päättämänä ajankohtana ja niiden päättämään paikkaan.

               5 artikla

               Valtuuskunnat

               Sekakomitean jäsenillä voi olla apunaan hallituksensa virkamiehiä. Ennen kokousta sekakomitean puheenjohtajien on ilmoitettava toisilleen sopimuspuolensa valtuuskunnan suunnitellusta kokoonpanosta.

               6 artikla

               Asiakirjat

               Jos asioiden käsittely sekakomiteassa perustuu tausta-asiakirjoihin, sekakomitean sihteeristö numeroi ja jakaa kyseiset asiakirjat sekakomitean asiakirjoina.

               7 artikla

               Kirjeenvaihto

               1.
                     Sekakomitean puheenjohtajille osoitettu kirjeenvaihto on toimitettava eteenpäin sekakomitean sihteeristölle, jotta se voidaan tarvittaessa jakaa sekakomitean jäsenille.

               2.
                     Sekakomitean sihteeristö toimittaa sekakomitean puheenjohtajilta lähtevän kirjeenvaihdon vastaanottajille ja numeroi ja jakaa sen tarvittaessa muille sekakomitean jäsenille.

               8 artikla

               Kokousten esityslista

               1.
                     Sekakomitean sihteeristö laatii kokouksia varten alustavan esityslistan. Se toimitetaan yhdessä muiden asianmukaisten asiakirjojen kanssa sekakomitean jäsenille, puheenjohtajat mukaan luettuina, viimeistään 15 kalenteripäivää ennen kokouksen alkamista.

               2.
                     Alustavaan esityslistaan sisältyvät asiat, joiden esityslistalle ottamista koskevan pyynnön ja muut tarvittavat asiakirjat sekakomitean sihteeristö on saanut sopimuspuolelta viimeistään 21 kalenteripäivää ennen kokouksen alkua.

               3.
                     Sekakomitean puheenjohtajat julkaisevat yhdessä hyväksytyn version sekakomitean alustavasta esityslistasta.

               4.
                     Sekakomitea hyväksyy esityslistan kokouksen alussa. Puheenjohtajien suostumuksesta esityslistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan esityslistaan.

               5.
                     Sekakomitean puheenjohtajat voivat yhteisellä suostumuksella kutsua tarkkailijoita, myös sopimuspuolten muiden elinten edustajia tai riippumattomia asiantuntijoita, osallistumaan kokouksiinsa ja antamaan tietoja erityiskysymyksistä.

               6.
                     Sekakomitean puheenjohtajat voivat yhteisellä suostumuksella lyhentää tai jatkaa 1 ja 2 kohdassa asetettuja määräaikoja jonkin erityistapauksen sitä edellyttäessä.

               9 artikla

               Pöytäkirja

               1.
                     Sekakomitean sihteeristö laatii kokouksista pöytäkirjaluonnoksen 21 päivän kuluessa kokouksen päättymisestä, ellei puheenjohtajien yhteisellä suostumuksella toisin päätetä.

               2.
                     Pöytäkirja sisältää yleensä tiivistelmän esityslistalla olevista asioista, ja siinä yksilöidään tarvittaessa a) sekakomitealle toimitetut asiakirjat, b) lausumat, jotka sekakomitean jäsen on pyytänyt merkittäviksi pöytäkirjaan, c) hyväksytyt päätökset ja d) kaikki yksittäisistä asioista sovitut toimenpiteet, suositukset, yhteiset lausumat ja toimintaa koskevat päätelmät.

               3.
                     Pöytäkirjassa on oltava lopullinen esityslista sekä luettelo, joka sisältää kaikkien missä tahansa ominaisuudessa kokoukseen osallistuneiden henkilöiden nimen, aseman ja organisaation.

               4.
                     Puheenjohtajien on hyväksyttävä pöytäkirja kirjallisesti kokousta seuraavien 60 päivän kuluessa tai mihin tahansa muuhun yhdessä sovittuun päivään mennessä.

               5.
                     Sekakomitean sihteeristö laati myös tiivistelmän pöytäkirjasta. Tiivistelmä julkaistaan, kun sekakomitean puheenjohtajat ovat hyväksyneet sen tekstin.

               10 artikla

               Päätökset

               1.
                     Sekakomitea tekee päätökset sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteisellä suostumuksella. Päätökset voidaan tehdä myös sekakomitean kokousten välisenä aikana kirjallisella menettelyllä vaihtamalla ilmoituksia komitean puheenjohtajien välillä.

               2.
                     Sekakomitean päätöksillä on oltava järjestysnumero, antamispäivä ja asiasisältöä vastaava otsikko. Päätöksissä on ilmoitettava päivämäärä, jona päätös tulee voimaan, ja se saattaa edellyttää sopimuspuolilta tarvittavien vaatimusten ja menettelyjen päätökseen saattamista.

               3.
                     Päätökset on laadittava kahtena kappaleena ja sekakomitean puheenjohtajien on allekirjoitettava ne niiden todentamiseksi.

               4.
                     Sopimuspuolten on varmistettava, että sekakomitean tekemät päätökset julkistetaan.

               11 artikla

               Julkisuus ja luottamuksellisuus

               1.
                     Sekakomitean työskentely on luottamuksellista. Sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia, elleivät sopimuspuolet toisin päätä.

               2.
                     Kun sopimuspuoli toimittaa sekakomitealle tietoja, jotka katsotaan luottamukselliseksi tai jotka on se laeissa ja asetuksissa suojattu paljastamiselta, toisen sopimuspuolen on käsiteltävä kyseisiä tietoja luottamuksellisina sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

               12 artikla

               Työkieli

               Jos sopimuspuolet eivät toisin sovi, kaikki sekakomitean työskentelyyn liittyvä sopimuspuolten välinen kirjeenvaihto ja viestintä sekä päätösten ja suositusten valmistelu ja käsittely tapahtuvat englannin kielellä.

               13 artikla

               Kulut

               1.
                     Sopimuspuolet vastaavat niille sekakomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluista.

               2.
                     Kokouksen järjestävä sopimuspuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kustannuksista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               14 artikla

               Työryhmät ja muut elimet

               1.
                     Sopimuksen 20 artiklan 3 kohdan mukaan sekakomitean on perustettava asianmukaiset toimintamekanismit, mukaan luettuna työryhmät, jotka tukevat sen toimia sopimuksen täytäntöönpanemiseksi.

               2.
                     Sekakomitean on valvottava sopimuksella perustettujen työryhmien ja muiden elinten työtä.

               3.
                     Sopimuksella perustettujen työryhmien ja muiden elinten on raportoitava sekakomitealle kokoustensa tuloksista ja päätelmistä.

               4.
                     Ellei toisin päätetä, tätä työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin sopimuksella perustettuihin työryhmiin ja muihin elimiin.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.2.2020
            COM(2020) 61 final
            2020/0028(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin talousarvioasioihin

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN SISÄLTÖ

               Tämä ehdotus koskee päätöstä liikenneyhteisön perustamisesta tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, perustetussa alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarviota koskevaan suunniteltuun päätökseen.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1Sopimus liikenneyhteisön perustamisesta

               Euroopan unioni on liikenneyhteisösopimuksen osapuoli. Sopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 2019. Alueellisen ohjauskomitean päätöksellä 2019/1 komissio valtuutettiin toteuttamaan liikenneyhteisön talousarvio siihen saakka, kunnes liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön johtajan nimitys tulee voimaan.

               2.2Alueellinen ohjauskomitea

                  Alueellinen ohjauskomitea on perustettu liikenneyhteisösopimuksen 24 artiklalla. Se vastaa liikenneyhteisösopimuksen hallinnoinnista ja varmistaa sopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon. Tätä varten se antaa suosituksia ja tekee päätöksiä liikenneyhteisösopimuksessa määrätyissä asioissa. Alueellinen ohjauskomitea muun muassa

               a) valmistelee ministerineuvoston työn,

               b) päättää teknisten komiteoiden perustamisesta,

               c) antaa suosituksia ja tekee päätöksiä liikenneyhteisösopimuksen mukaisesti,

               d) ryhtyy uusien EU:n säädösten osalta tarvittaviin toimiin erityisesti tarkistamalla liikenneyhteisösopimuksen liitettä I,

               e) nimittää ministerineuvostoa kuultuaan pysyvän sihteeristön johtajan,

               f) voi nimittää yhden tai useamman pysyvän sihteeristön varajohtajan,

               g) vahvistaa pysyvän sihteeristön säännöt,

               h) voi asiasta päätöksen tekemällä tarkistaa talousarvion rahoitusosuuksien tasoa,

               i) hyväksyy liikenneyhteisösopimuksen vuotuisen talousarvion,

               j) hyväksyy päätöksen, jolla määritetään tarkemmin menettely talousarvion toteuttamiseksi, tilinpäätöksen esittämiseksi sekä tilintarkastusten ja muiden tarkastusten tekemiseksi,

               k) tekee päätökset kiistoista, jotka osapuolet ovat tuoneet ratkaistaviksi,

               l) hyväksyy yleiset periaatteet oikeudesta tutustua liikenneyhteisösopimuksessa tai sen nojalla perustettujen elinten hallussaan pitämiin asiakirjoihin,

               m) hyväksyy kattavan verkon toteuttamisesta ministerineuvostolle esitettävät vuosikertomukset,

               n) tiettyjen unionin säädösten osalta vahvistaa aikarajat ja tavat, joiden mukaisesti kaakkoiseurooppalaisten osapuolten on saatettava kyseiset säädökset osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               2.3Alueellisen ohjauskomitean suunnitellut säädökset

                  Alueellinen ohjauskomitea hyväksyy päätöksen liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarviosta.  Suunniteltu päätös sitoo osapuolia oikeudellisesti liikenneyhteistyösopimuksen 25 artiklan 1 kohdan nojalla.

                  Talousarvio

                  Liikenneyhteisön talousarvion osuudet on vahvistettu liikenneyhteisösopimuksen liitteessä V. Unionin osuus on 80 prosenttia talousarviosta, ja loput 20 prosenttia saadaan kaakkoiseurooppalaisten osapuolten varoista.

                  Vuoden 2019 kokonaistalousarvio oli 1,630 miljoonaa euroa. EU:n osuus oli kaiken kaikkiaan 1,304 miljoonaa euroa, mikä vastaa 80 prosenttia pysyvän sihteeristön kokonaistalousarviosta sen vuoden 2019 toimintakustannusten kattamiseksi.

                  Liikenneyhteisösopimuksen 28 artiklan a alakohdan mukaisesti pysyvä sihteeristö on laatinut vuoden 2020 talousarvioesityksen. Siinä on otettu huomioon, että pysyvän sihteeristön henkilöstö tullaan nimittämään vaiheittain siten, että sihteeristöstä voi tulla täysin toimintakykyinen ja itsenäinen. Talousarvio on yhteensä 3,000 miljoonaa euroa, josta 2,400 miljoonaa euroa (80 %) tulee EU:lta
                     1
                   ja 0,6 miljoonaa euroa kaakkoiseurooppalaisilta osapuolilta.

                  Tällä määrällä olisi katettava pysyvän sihteeristön jäljellä olevat perustamiskustannukset sekä sen toimintakustannukset. Liikenneyhteisön ja Serbian välisen päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen liitteen I mukaisesti isäntämaa Serbia antaa pysyvälle sihteeristölle maksutta käyttöön toimitilat sekä joitain näihin tiloihin liittyviä laitteita ja palveluja (kalusteet, turvapalvelut, sähkö, vesi ja siivous).

               3.UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA

               Tämän päätöksen hyväksyminen alueellisen ohjauskomitean toimesta on tarpeen liikenneyhteisösopimuksen täytäntöönpanon ja pysyvän sihteeristön toiminnan kannalta. Koska unioni on liikenneyhteisösopimuksen osapuoli, on tarpeen vahvistaa unionin kanta organisaation talousarvioon.

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1 Periaatteet

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään, että neuvoston on hyväksyttävä päätös ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

                  Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                     2
                  .

               4.1.2 Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Alueellinen ohjauskomitea on sopimuksella (liikenneyhteisösopimus) perustettu elin.

               Säädös, joka alueellisen ohjauskomitean olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Liikenneyhteisösopimuksen 35 artiklan mukaisesti alueellisen ohjauskomitean tehtävänä on hyväksyä liikenneyhteisön talousarvio. Tämä säädös sisältää luonteensa vuoksi, ja koska alueellista ohjauskomiteaa sääntelee kansainvälinen oikeus, osia, jotka vaikuttavat liikenneyhteisösopimuksen osapuolten oikeudelliseen asemaan ja näin ollen myös unionin oikeudelliseen asemaan. Tästä syystä sillä on katsottava olevan oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta liikenneyhteisösopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunniteltu säädös on tarpeen liikenneyhteisön asianmukaisen toiminnan kannalta. Liikenneyhteisösopimuksen tavoitteet ja tekijät liittyvät maantie-, rautatie- ja sisävesiliikenteeseen, jotka kuuluvat SEUT-sopimuksen 91 artiklan soveltamisalaan, sekä meriliikenteeseen, joka kuuluu SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. Suunniteltu säädös koskee horisontaalisen luonteensa vuoksi kaikkia näitä tekijöitä.

                  Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: SEUT-sopimuksen 91 artikla ja 100 artiklan 2 kohta.

               4.3Päätelmä

                  Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 91 artikla ja 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5. SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN

               Liikenneyhteisösopimuksen 25 artiklan 2 kohdan mukaisesti alueellisen ohjauskomitean päätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               2020/0028 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin talousarvioasioihin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan ja 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni allekirjoitti sopimuksen liikenneyhteisön perustamisesta, jäljempänä ’liikenneyhteisösopimus’, neuvoston päätöksen (EU) 2017/1937
                  3
                mukaisesti. Sopimus hyväksyttiin Euroopan unionin puolesta 4 päivänä maaliskuuta 2019
                  4
                ja se tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 2019.

               (2)Liikenneyhteisösopimuksen 35 artiklan mukaisesti alueellisen ohjauskomitean, jäljempänä ’ohjauskomitea’, on hyväksyttävä vuosittain liikenneyhteisön talousarvio.

               (3)Liikenneyhteisön alueellinen ohjauskomitea hyväksyy päätöksen liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarviosta liikenneyhteisösopimuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

               (4)On aiheellista hyväksyä alueellisessa ohjauskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska tällainen päätös on tarpeen liikenneyhteisön pysyvän sihteeristön toiminnan kannalta ja sillä on oikeusvaikutuksia suhteessa unioniin.

               (5)Komissiolle annettava valta panna väliaikaisesti täytäntöön liikenneyhteisön talousarvio ei vaikuta sille Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella annetun toimivallan olennaiseen sisältöön,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa otettava kanta liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarvioon perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan alueellisen ohjauskomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Komission täytäntöönpanopäätös, 19.7.2019, C(2019) 5515.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/1937, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2017, liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 278, 27.10.2017, s. 1).

                     (4)

                        Neuvoston päätös (EU) 2019/392, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2019, liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.2.2020
            COM(2020) 61 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            liikenneyhteisön alueellisessa ohjauskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tiettyihin liikenneyhteisön perustamista koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin talousarvioasioihin

               LIITE 1

               LUONNOS

               LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLISEN OHJAUSKOMITEAN
                  PÄÄTÖS nro 2020/

               tehty...

               liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarvion hyväksymisestä

               LIIKENNEYHTEISÖN ALUEELLINEN OHJAUSKOMITEA, joka

               ottaa huomioon liikenneyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan ja 35 artiklan,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               Hyväksytään liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarvio, joka esitetään tämän päätöksen liitteessä I.

               2 artikla

               Euroopan komissio vastaa liikenneyhteisön talousarvion toteuttamisesta 3 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alueellisen ohjauskomitean päätöksen 2019/1 2 ja 3 artiklan soveltamista.

               3 artikla

               Edellä 2 artiklan soveltaminen päättyy sitä päivää edeltävänä päivänä, jona pysyvän sihteeristön johtajan nimitys tulee voimaan.

               Tehty..., ... päivänä...kuuta 2020.

               Alueellisen ohjauskomitean puolesta

               Puheenjohtaja

               LIITE I: Liikenneyhteisön vuoden 2020 talousarvio

                        PYSYVÄN SIHTEERISTÖN TOIMINTAKUSTANNUKSET

                        (mukaan lukien kiinteät kulut / kirjanpito / viestintätoimet / kokousjärjestelyt)

                        396 900

                        PYSYVÄN SIHTEERISTÖN TOIMISTOLAITTEET JA KALUSTEET

                        60 000

                        HENKILÖSTÖ

                        (mukaan lukien palkat, korvaukset, rekrytointi, matkat, sairausvakuutus- ja eläkemaksut)

                        1 461 500

                        TUTKIMUKSET, TEKNINEN APU pysyvän sihteeristön ohjauksessa

                        800 000

                        YHTEENSÄ

                        2 718 400

                        VARAUS (noin 9,4 %)

                        281 600

                        KAIKKI YHTEENSÄ

                        3 000 000

                        Josta: EU:n rahoitusosuus (80 %)

                        2 400 000

                        Kaakkoiseurooppalaisten osapuolten rahoitusosuus (20 %: liikenneyhteisösopimuksen liitteessä V esitetään maakohtainen jakauma)

                        600 000


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.8.2020
            COM(2020) 384 final
            2020/0179(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Euroopan kulttuuripääkaupungit -toimintaa säännellään vuosien 2020–2033 nimitysten osalta päätöksellä N:o 445/2014/EU
                  1
                . Päätöksen liitteessä on aikajärjestyksessä luettelo, jossa kerrotaan, milloin kullakin jäsenvaltiolla (kaksi vuosittain) tai Luova Eurooppa ‑ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin osallistuvalla ehdokasmaalla tai mahdollisella ehdokasmaalla on oikeus nimitykseen. Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑nimitystä koskevat kilpailut alkavat kuusi vuotta ennen nimitysvuotta asianomaisen viranomaisen julkaisemalla hakemuspyynnöllä.

               Päätöksellä (EU) 2017/1545
                  2
                laajennettiin toiminta koskemaan kaupunkeja Euroopan vapaakauppaliiton maista, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolia ja osallistuvat Luova Eurooppa ‑ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin. Päätöksen N:o 445/2014/EU liitteenä oleva kalenteri korvattiin tämän mukaisesti päätöksen (EU) 2017/1545 liitteenä olevalla kalenterilla.

               Euroopan kulttuuripääkaupungit ‑toiminnan yleiset ja erityiset tavoitteet kuvataan päätöksen N:o 445/2014/EU 2 artiklassa. Näitä ovat seuraavat: suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta, edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen, vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla, laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia, vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin, kohotetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta.

               Näiden tavoitteiden saavuttaminen – jolla on yhteys liikkuvuuteen, matkustamiseen, tapahtumien järjestämiseen ja yleisön osallistumiseen – on vaikeutunut merkittävästi covid-19-pandemian vuoksi, jolla on ollut vakavia vaikutuksia meneillään olevan ja tulevan Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan toteutukseen ja valmisteluun.

               Päätöksessä N:o 445/2014/EU ei säädetä riittävästä joustomahdollisuudesta tällaisten poikkeuksellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi.

               Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan tavoitteiden toteutuksen varmistaminen näissä olosuhteissa edellyttäisi sen vuoksi muutoksia päätökseen N:o 445/2014/EU. Näillä muutoksilla ei pitäisi poiketa päätöksen alkuperäisistä periaatteista, säännöistä ja menettelyistä, vaan ne olisi rajattava siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä tämän ennenkokemattoman tilanteen käsittelemiseksi.

               Euroopan kulttuuripääkaupungit, joita asia eniten koskee, ovat luonnollisesti ne kaupungit, joiden pitäisi nyt olla toteuttamassa omaa kulttuuripääkaupunkivuottaan (vuoden 2020 kaksi kulttuuripääkaupunkia) tai vauhdittamassa omia valmistelutöitään ollakseen ajoissa valmiina ensi vuonna (vuoden 2021 kolme kulttuuripääkaupunkia). Vaikutus on paljon vähäisempi vuoden 2022 kahteen kulttuuripääkaupunkiin ja vuoden 2023 yhteen kulttuuripääkaupunkiin, koska niillä on vielä riittävästi aikaa harkita perusteellisesti, miten ne voivat mukauttaa ohjelmiaan erilaisten rajoittavien skenaarioiden huomioon ottamiseksi tulevaisuudessa.

               Vuoden 2020 molemmat kulttuuripääkaupungit ovat joutuneet lykkäämään tai perumaan kaikki tapahtumat maaliskuusta 2020 alkaen ilman mitään selvyyttä siitä, milloin tilanne palaa normaaliksi. Käytännössä ne ovat estyneitä toteuttamasta kulttuuripääkaupunkivuottaan ja hyötymästä hyvästä valmistelutyöstään. Mahdollinen vuoden 2020 kulttuuripääkaupunkien kulttuuriohjelmien jatkaminen vuoteen 2021 – vaikka se ei korvaisikaan kyseisille kahdelle kaupungille niiden kärsimiä mittavia tappioita – toisi uudella tavalla lisää näkyvyyttä vuoden 2020 kummankin kulttuuripääkaupungin toimiin vuoden 2021 alkukuukausina. Ne hyötyisivät myös siitä, että Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitykseen liittyvä näkyvyys kohdistuisi niihin pitemmän aikaa.

               Lisäksi covid-19-tauti on aiheuttanut suurta epävarmuutta lähes kaikilla vuoden 2021 kulttuuripääkaupunkivuoteen liittyvillä osa-alueilla; näitä ovat julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden epävarmat rahoitusnäkymät, tuntemattomat turvallisuussäännökset, jotka vaikuttavat siihen, millainen osallistava toiminta kansalaisten kanssa ja minkätyyppiset tapahtumat sallitaan, sekä matkustusrajoitukset, jotka vähentävät matkailijavirtoja ja mahdollisuuksia eurooppalaisiin ja kansainvälisiin kumppanuuksiin. Torjuntatoimenpiteet ovat hidastaneet vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin valmistelutöitä kriittiseen pisteeseen, kun niiden pitäisi normaaleissa olosuhteissa ponnistella kahta kovemmin. Toteutuksesta vastaavat tiimit olivat sulkutoimien alaisina muutamia kuukausia, ja mahdollisten sopimuskumppaneiden taloudellinen selviytyminen on epävarmaa. Sen vuoksi suositellaan vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin lykkäämistä vuoteen 2022 tai 2023.

               Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen johdosta vain yhdellä kaupungilla on aikataulun mukaan määrä olla hallussaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitys vuonna 2023. Jos kaksi kolmesta vuoden 2021 kulttuuripääkaupungista lykättäisiin vuoteen 2023, tulos olisi tasapainoisempi: Euroopan kulttuuripääkaupunkeja olisi kolme vuonna 2022 ja kolme vuonna 2023. Tällainen tasapainoinen ratkaisu maksimoisi Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan näkyvyyden.

               Jotta otettaisiin huomioon edellä kuvatut olosuhteet, eli annettaisiin vuoden 2020 kahdelle kulttuuripääkaupungille mahdollisuus jatkaa kulttuuriohjelmiaan vuoteen 2021 ja lykättäisiin vuosia, joina vuoden 2021 kulttuuripääkaupunkia isännöivät maat voivat pitää nimitystä hallussaan, on tarpeen muuttaa päätöstä N:o 445/2014/EU.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Tällä ehdotuksella muutetaan Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annettua päätöstä N:o 445/2014/EU, ja näin ollen sen oikeusperusta on sama eli SEUT-sopimuksen 167 artiklan 5 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Koska päätös N:o 445/2014/EU on unionin säädös, sitä voidaan muuttaa ainoastaan vastaavalla säädöksellä. Jäsenvaltiot eivät voi toimia yksittäin.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotetut muutokset soveltuvat käsittelemään vuoden 2020 ja 2021 Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevaa poikkeuksellista tilannetta luomalla niille suotuisammat olosuhteet niiden kulttuuriohjelmien ja toimien toteutukseen tavalla, jolla varmistetaan toiminnan tavoitteiden saavuttaminen.

                  Ehdotetut muutokset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen edellä tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi, sillä ne rajoittuvat muutoksiin, jotka koskevat vuosia 2020 ja 2021, jolloin pandemian vaikutuksen odotetaan olevan suurimmillaan.

               •Toimintatavan valinta

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 445/2014/EU on unionin säädös, ja sitä voidaan muuttaa ainoastaan samantyyppisellä säädöksellä.

               3.SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN TULOKSET

                  Covid-19-pandemian puhjettua komissio on ollut tiiviissä yhteydessä ja vuoropuhelussa vuosien 2020–2023 kaikkien kulttuuripääkaupunkien toteutuksesta vastaavien tiimien kanssa erilaisissa yksittäisissä, kahdenvälisissä ja kollektiivisissa kokoonpanoissa tarkoituksena ymmärtää paremmin pandemian vaikutuksia meneillään olevien ja tulevien Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑hankkeiden toteutukseen ja valmisteluun. Toteutuksesta vastaavat tiimit ovat myös olleet yhteydessä omiin hallintoelimiinsä ja paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin viranomaisiin selvittääkseen niiden kanssa parhaita vaihtoehtoja asiassa etenemiseen. Jotkin kansalliset viranomaiset ovat myös ottaneet suoraan yhteyttä komissioon (Irlanti, Romania, Kreikka, Liettua, Luxemburg, Unkari ja Serbia).

               Tarkemmin sanoen tällä kaudella järjestettiin neljä yhteistä kokousta verkossa: 2. huhtikuuta yhteinen teleneuvottelu vuoden 2020 kahden kulttuuripääkaupungin sekä Irlannin ja Kroatian kulttuuriministeriöiden edustajien kanssa; 29. huhtikuuta yhteinen verkkokokous vuoden 2022 kahden kulttuuripääkaupungin kanssa; 30. huhtikuuta yhteinen verkkokokous vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin kanssa; ja 5. toukokuuta yhteinen verkkokokous vuosien 2020–2023 kahdeksan kulttuuripääkaupungin kanssa.

                  Komission pyynnöstä kukin vuosien 2020, 2021, 2022 ja 2023 kulttuuripääkaupunki lähetti komissiolle kirjeen (useimmat niistä oli allekirjoitettu yhteisesti maan kulttuuriministeriön/-ministerin kanssa) ilmoittaakseen, oliko se halukas jatkamaan/lykkäämään nimitysvuotensa kulttuuriohjelmaa, ja esittääkseen vankat perustelut kannalleen.

                  Seuraavissa kohdissa esitetään yleiskatsaus tämän kuulemismenettelyn tuloksiin.

                  Vaikutus vuoden 2020 kahteen kulttuuripääkaupunkiin on vakavin ja suorin. Kumpikin joutui lykkäämään tai perumaan kaikki tapahtumat maaliskuusta 2020 alkaen ilman mitään selvyyttä siitä, milloin tilanne palaa normaaliksi (tai palaako). Käytännössä ne ovat estyneitä toteuttamasta kulttuuripääkaupunkivuottaan ja hyötymästä tehdyistä mittavista investoinneista. Kummankin kulttuuripääkaupungin toteutuksesta vastaavat tiimit joutuivat vähentämään henkilöstöään, ja niiden toiminta on lähes pysähdyksissä.

                  Vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin kohdalla pandemia aiheuttaa hyvin suurta epävarmuutta lähes kaikilla valmistelun osa-alueilla: julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden epävarmat rahoitusnäkymät, tuntemattomat tulevaisuuden turvallisuussäännökset, jotka vaikuttavat siihen, millainen osallistava toiminta ja minkätyyppiset tapahtumat sallitaan, sekä matkustusrajoitukset, jotka vähentävät matkailijavirtoja ja mahdollisuuksia eurooppalaisiin ja kansainvälisiin kumppanuuksiin. Torjuntatoimenpiteet ovat hidastaneet vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin valmistelutöitä kriittiseen pisteeseen, kun niiden pitäisi normaaleissa olosuhteissa ponnistella kahta kovemmin; tämä johtuu siitä, että toteutuksesta vastaavat tiimit olivat sulkutoimien alaisina, ja mahdollisten sopimuskumppaneiden taloudellinen selviytyminen on epävarmaa.

                  Vaikutus on paljon vähäisempi vuoden 2022 kahteen kulttuuripääkaupunkiin ja vuoden 2023 yhteen kulttuuripääkaupunkiin, koska niillä on vielä riittävästi aikaa harkita perusteellisesti, miten ne voivat mukauttaa ohjelmiaan erilaisten rajoittavien skenaarioiden huomioon ottamiseksi tulevaisuudessa.

                  Päätelmänä vaikuttaa siltä, että pandemia ei vaikuta samalla tavoin vuosien 2020–2023 kulttuuripääkaupunkeihin.

                  Euroopan kulttuuripääkaupungit, joita asia eniten koskee, ovat luonnollisesti ne kaupungit, joiden pitäisi nyt olla toteuttamassa omaa kulttuuripääkaupunkivuottaan (vuoden 2020 kaksi kulttuuripääkaupunkia) tai vauhdittamassa omia valmistelutöitään ollakseen ajoissa valmiina ensi vuonna (vuoden 2021 kolme kulttuuripääkaupunkia).

                  On myös syytä huomata, että vaikutus saman vuoden kulttuuripääkaupunkeihin voi vaihdella, koska eristystoimenpiteet eivät olleet samanlaiset kaikkialla Euroopassa, koska kulttuurisektorin resilienssi ja paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten taloudellinen kapasiteetti ei ole sama ja/tai koska ne eivät olleet edenneet samalle tasolle valmistelutyössään, kun pandemian vaikutukset osuivat niihin, jolloin osa oli tilanteessa, jossa niiden piti toimia hyvin nopeasti.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Komission ehdotuksella ei ole suoria talousarviovaikutuksia. Melina Mercourin nimeä kantava rahapalkinto maksetaan kullekin nimetylle kaupungille nimitysvuoden maaliskuun loppuun mennessä päätöksen 14 artiklassa täsmennettyjen ehtojen mukaisesti, ja unionin toimielinten ja elinten nimeämien asiantuntijapaneelin jäsenten työstä aiheutuvat kulut on katettu Luova Eurooppa -ohjelmalle osoitetuista varoista vuosia 2014–2020 koskevassa rahoituskehyksessä tai katetaan myöhempien unionin kulttuuriohjelmien varoista vuoden 2020 jälkeen. Ehdotuksella ei myöskään lisätä Euroopan kulttuuripääkaupunkien määrää kaudella 2020–2033.

               5.LISÄTIEDOT

                  Ehdotuksessaan komissio ehdottaa seuraavaa:

               –sallitaan se, että liitteessä vahvistetussa kalenterissa jäsenvaltioita voi olla enemmän kuin kaksi vuoden 2023 kohdalla;

               –annetaan Kroatian ja Irlannin vuodelle 2020 nimeämille Euroopan kulttuuripääkaupungeille mahdollisuus toteuttaa ohjelmiaan 30. huhtikuuta 2021 saakka nimitysvuotta muuttamatta;

               –lykätään vuodesta 2021 vuoteen 2023 sitä vuotta, jona Romanialla ja Kreikalla on oikeus isännöidä Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑nimitystä;

               –lykätään vuodesta 2021 vuoteen 2022 sitä vuotta, jona ehdokasmaalla tai mahdollisella ehdokasmaalla on oikeus isännöidä Euroopan kulttuuripääkaupunki ‑nimitystä;

               –vahvistetaan niiden päätöksen N:o 445/2014/EU 7–11 ja 13 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen pätevyys, jotka on jo saatu päätökseen vuoden 2021 nimitystä varten (ainoastaan nimitysvuosi muuttuu edellä ilmoitetun mukaisesti);

               –ajantasaistetaan tämän mukaisesti loppuarviointien toimittamisen päivämäärät vuoden 2020 kahden kulttuuripääkaupungin osalta.

               2020/0179 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
                  3
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan kulttuuripääkaupungit ‑toiminnan tavoitteina on päätöksen N:o 445/2014/EU 2 artiklan mukaan se, että suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta, edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen, vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla, laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia, vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin ja kohotetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta.

               (2)Näiden tavoitteiden saavuttamisen edellytyksenä on liikkuvuus, matkustaminen, tapahtumien järjestäminen ja yleisön osallistuminen; nämä ovat äärimmäisen vaikeita elleivät lähes mahdottomia covid-19-pandemian aikana.

               (3)Eri puolilla Eurooppaa toteutettujen eristämistoimenpiteiden välittömänä seurauksena kulttuuritiloja on suljettu ja kulttuuritapahtumia peruttu tai lykätty määrittelemättömäksi ajaksi. Eurooppalaiset ja kansainväliset kulttuuriyhteistyön hankkeet ovat hiljenneet merkittävästi, kun fyysistä rajojen ylitystä on rajoitettu. Lisäksi nopeasti vähenevien tulojen ja esiin nousevien kansanterveydellisten tarpeiden vuoksi paikallis-, alue- ja kansallisiin hallintoihin kohdistuu kasvavia budjettipaineita. Kulttuurin yksityinen sponsorointi on myös toistaiseksi muuttumassa haasteellisemmaksi, koska sponsoroitavia yleisötapahtumia ei ole tai koska yritykset asettavat etusijalle kansanterveyteen liittyvät sponsorointitoimet.

               (4)Vaikutus nykyisiin ja tuleviin Euroopan kulttuuripääkaupunkeihin vaihtelee pääasiassa sen mukaan, minä vuonna niillä on kulttuuripääkaupunkinimitys. Vaikuttaa siltä, että vaikutus kohdistuu voimakkaimmin vuoden 2020 kahden kulttuuripääkaupungin toteutukseen sekä vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin valmistelutyöhön.

               (5)Vuoden 2020 kaksi kulttuuripääkaupunkia joutuivat lykkäämään tai perumaan kaikki tapahtumat maaliskuusta 2020 alkaen ilman mitään selvyyttä siitä, milloin tilanne palaa normaaliksi (tai palaako). Käytännössä ne ovat estyneitä toteuttamasta kulttuuripääkaupunkivuottaan ja hyötymästä tehdyistä mittavista investoinneista.

               (6)Vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin kohdalla pandemia aiheuttaa hyvin suurta epävarmuutta lähes kaikilla valmisteluun liittyvillä osa-alueilla: julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden epävarmat rahoitusnäkymät, tuntemattomat tulevaisuuden turvallisuussäännökset, jotka vaikuttavat siihen, millainen osallistava toiminta ja minkätyyppiset tapahtumat sallitaan, sekä matkustusrajoitukset, jotka vähentävät matkailijavirtoja ja mahdollisuuksia eurooppalaisiin kumppanuuksiin. Torjuntatoimenpiteet hidastivat vuoden 2021 kolmen kulttuuripääkaupungin valmistelutöitä kriittiseen pisteeseen, kun niiden pitäisi normaaleissa olosuhteissa ponnistella kahta kovemmin; tämä johtuu siitä, että toteutuksesta vastaavat tiimit olivat sulkutoimien alaisina, ja mahdollisten sopimuskumppaneiden taloudellinen selviytyminen on epävarmaa.

               (7)Päätöksessä N:o 445/2014/EU ei säädetä riittävästä joustomahdollisuudesta tällaisten poikkeuksellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi; tarkemmin sanoen siinä ei ole säännöksiä kulttuuripääkaupunkivuoden jatkamisesta tai lykkäämisestä silloin, kun tietty kaupunki pitää hallussaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä.

               (8)Päätöstä N:o 445/2014/EU olisi sen vuoksi muutettava siten, että rajoitutaan nimenomaisesti ottamaan huomioon tarve käsitellä tätä poikkeuksellista tilannetta, jotta niille Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä hallussaan pitäville kaupungeille, joihin pandemia vaikuttaa vakavimmin, annetaan mahdollisuus toteuttaa ohjelmansa tavalla, joka sallii toimen tavoitteiden saavuttamisen.

               (9)Asianomaisten kaupunkien ja jäsenvaltioiden kanssa käydyn kuulemismenettelyn jälkeen on tultu siihen päätelmään, että on aiheellista säätää Kroatian ja Irlannin vuodelle 2020 nimeämien Euroopan kulttuuripääkaupunkien mahdollisuudesta jatkaa ohjelmiensa toteutusta 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka nimitysvuotta muuttamatta. Sen vuoksi päätöksen N:o 445/2014/EU 3, 4 ja 16 artiklaa olisi muutettava.

               (10)Asianomaisten kaupunkien ja jäsenvaltioiden kanssa käydyn kuulemismenettelyn jälkeen on tultu siihen päätelmään, että vuotta, jona Romanialla ja Kreikalla on oikeus isännöidä Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä, olisi lykättävä vuodesta 2021 vuoteen 2023, ja vuotta, jona ehdokasmaalla tai mahdollisella ehdokasmaalla on oikeus isännöidä Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä, olisi lykättävä vuodesta 2021 vuoteen 2022. Sen vuoksi päätöksen N:o 445/2014/EU 3 artiklaa ja kyseisen päätöksen liitteessä vahvistettua kalenteria olisi muutettava. Tämän päätöksen ei pitäisi vaikuttaa niiden 7–11 ja 13 artiklassa tarkoitettujen menettelyjen pätevyyteen, jotka on jo saatettu päätökseen kulttuuripääkaupunkivuoden 2021 osalta,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan päätös N:o 445/2014/EU seuraavasti:

               (1)Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

               (a)korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

               ”Nimitys annetaan kunakin vuonna enintään yhdelle kaupungille kummastakin liitteessä olevassa kalenterissa, jäljempänä ’kalenteri’, esitetystä jäsenvaltiosta sekä asiaankuuluvina vuosina yhdelle Euroopan vapaakauppaliiton maan, joka on Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuoli, jäljempänä ’EFTA/ETA-maa’, ehdokasmaan tai mahdollisen ehdokasmaan kaupungille taikka unioniin 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupungille. Vuonna 2023 enintään yksi kaupunki kustakin kolmesta liitteessä olevassa kalenterissa esitetystä jäsenvaltiosta saa pitää hallussaan nimitystä.”;

               (b)korvataan 3 kohta seuraavasti:

               ”Jäsenvaltioiden kaupungit voivat saada kalenterin jäsenvaltiojärjestyksen mukaisesti nimityksen yhden vuoden ajaksi. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävillä kaupungeilla on mahdollisuus jatkaa kulttuuriohjelmiensa toteutusta 30 päivään huhtikuuta 2021 asti ilman, että nimitysvuosi muuttuu.”

               (2)Korvataan 4 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

               ”Kulttuuriohjelman keston on katettava nimitysvuosi, ja se on perustettava erityisesti nimitystä varten 5 artiklassa säädettyjen kriteerien mukaisesti. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävillä kaupungeilla on mahdollisuus jatkaa kulttuuriohjelmiensa toteutusta 30 päivään huhtikuuta 2021 asti.”

               (3)Lisätään 16 artiklan 1 kohtaan viides alakohta seuraavasti:

               ”Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävien kaupunkien on laadittava arviointiraporttinsa ja toimitettava ne komissiolle 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä.”

               (4)Korvataan liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

               2 artikla

               Päätöksen N:o 445/2014/EU 7–11 artiklassa ja 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut menettelyt, jotka on jo saatettu päätökseen nimitysvuoden 2021 osalta, pysyvät voimassa. Nimitysvuosi muutetaan tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 445/2014/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 132, 3.5.2014, s. 1).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/1545, annettu 13 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta (EUVL L 237, 15.9.2017, s. 1).

                     (3)

                        EUVL C , , s. .

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 18.8.2020
            COM(2020) 384 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

               LIITE

               KALENTERI

                        2020

                        Kroatia

                        Irlanti

                        2021

                        2022

                        Liettua

                        Luxemburg

                        Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

                        2023

                        Unkari

                        Romania

                        Kreikka

                        2024

                        Viro

                        Itävalta

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

                        2025

                        Slovenia

                        Saksa

                        2026

                        Slovakia

                        Suomi

                        2027

                        Latvia

                        Portugali

                        2028

                        Tšekki

                        Ranska

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

                        2029

                        Puola

                        Ruotsi

                        2030

                        Kypros

                        Belgia

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

                        2031

                        Malta

                        Espanja

                        2032

                        Bulgaria

                        Tanska

                        2033

                        Alankomaat

                        Italia

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa