				|

		52014PC0448

			Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta 8 päivänä joulukuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1340/2008 muuttamisesta Kroatian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden
sekä Kazakstanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 17 artiklan 1
kohdassa määrätään, että tiettyjen terästuotteiden kauppaan sovelletaan
erityistä määrällisiä järjestelyjä koskevaa sopimusta.
Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan
hallituksen välisen tiettyjen terästuotteiden kauppaa koskevan kahdenvälisen
sopimuksen, joka tehtiin 19. heinäkuuta 2005, voimassaolo päättyi 31.
joulukuuta 2006. Vuodesta 2007 Euroopan yhteisön ja Kazakstanin välistä
tiettyjen terästuotteiden kauppaa on säännelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o
1870/2006 ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1531/2007 vahvistetuilla
yksipuolisilla toimenpiteillä. Odotettaessa, että uusi sopimus allekirjoitetaan
ja se tulee voimaan tai Kazakstan liittyy Maailman kauppajärjestöön (WTO),
määrälliset rajoitukset on vuodesta 2009 alkaen vahvistettu neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 1340/2008. Lisäksi asetuksessa säädetään näitä
järjestelyjä koskevasta hallintomenettelystä, jonka mukaisesti jäsenvaltioiden
toimivaltaiset viranomaiset eivät saa myöntää tuontilisenssejä ennen kuin ne
ovat saaneet komissiolta vahvistuksen siitä, että tarvittavat määrät ovat
edelleen käytettävissä kyseisen määrällisen rajoituksen puitteissa.
Kroatiasta tuli EU:n jäsenvaltio 1. heinäkuuta
vuonna 2013. Tällä ehdotuksella  mukautetaan asetusta Kroatian EU:hun
liittymisen huomioon ottamiseksi.
Sillä ei pyritä muuttamaan voimassa olevia
kiintiöitä. Kroatian kauppapolitiikkaviraston antamien tietojen mukaan Kroatia
ei kolmen viime vuoden aikana ole tuonut Kazakstanista mitään asetuksen
soveltamisalaan kuuluvia terästuotteita. Kiintiötä ei myöskään ole vielä
käytetty kokonaan. Kiintiön käyttöaste oli 0 prosenttia vuonna 2012 ja 0
prosenttia vuonna 2013.
2.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Kroatian liittymisasiakirjan 50 artiklassa
määrätään, että jos toimielinten ennen liittymistä antamia säädöksiä on
mukautettava liittymisen johdosta ja jos tarvittavista mukautuksista ei ole
määrätty liittymisasiakirjassa tai sen liitteissä, neuvosto hyväksyy tätä
varten tarvittavat säädökset määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Jos
kyseiset mukautukset hyväksytään liittymisen jälkeen, niitä voidaan soveltaa
liittymispäivästä alkaen.
Suunnitellut asetuksen muutokset liittyvät
suoraan ja yksinomaisesti Kroatian liittymiseen Euroopan unioniin, minkä vuoksi
ainoa oikeusperusta on liittymisasiakirjan 50 artikla.
Suunnitellut muutokset ovat:
1)           Muutetaan 9 artiklan 6 kohta
siten, että siihen lisätään kaksikirjaiminen tunnus HR, jolla Kroatia
yksilöidään aiotuksi määräjäsenvaltioksi vakiomuotoisessa sarjanumerossa,
jollainen on oltava jokaisessa vientilisenssissä tai vastaavassa asiakirjassa,
ja
2)           Muutetaan liite IV siten,
että siihen lisätään Kroatian kansallinen viranomainen niiden toimivaltaisten
kansallisten viranomaisten luetteloon, jotka vastaavat neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1340/2008 täytäntöönpanosta.
3.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.
2014/0207 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON ASETUS
Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan
välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta 8 päivänä joulukuuta 2008
annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1340/2008 muuttamisesta Kroatian
Euroopan unioniin liittymisen vuoksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja
erityisesti sen 50 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Kroatian liittymisasiakirjan
50 artiklan mukaan jos toimielinten antamia säädöksiä, joiden voimassaolo
jatkuu yli 1 päivän heinäkuuta 2013, on liittymisen johdosta mukautettava eikä
tarvittavista mukautuksista määrätä liittymisasiakirjassa tai sen liitteissä,
tarvittavat säädökset antaa neuvosto.
(2)       Euroopan yhteisön ja
Kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta
8 päivänä joulukuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1340/2008[1] hyväksyttiin ennen
Kroatian liittymistä, sitä on mukautettava liittymisen johdosta eikä
tällaisista mukautuksista määrätä Kroatian liittymisasiakirjassa tai sen
liitteissä.
(3)       Sen vuoksi asetukseen on
aiheellista lisätä kaksikirjaiminen tunnus HR, jolla Kroatia yksilöidään
aiotuksi määräjäsenvaltioksi vakiomuotoisessa sarjanumerossa, jollainen on
oltava jokaisessa vientilisenssissä tai vastaavassa asiakirjassa, sekä Kroatian
kansallinen viranomainen niiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten
luetteloon, jotka vastaavat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1340/2008
täytäntöönpanosta.
(4)       Muutosta on sovellettava
taannehtivasti sen varmistamiseksi, että se ei vaikuta neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1340/2008 mukaiseen terästuotteiden kauppaan.
(5)       Sen vuoksi asetusta (EY) N:o
1340/2008 olisi muutettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 1340/2008
seuraavasti:
1)           Korvataan 9 artiklan 6 kohta
seuraavasti:
”6.     Tässä numerossa on oltava seuraavat osat:
–
kaksi kirjainta, joilla yksilöidään viejämaa
seuraavasti:
KZ = Kazakstanin tasavalta
–
kaksi kirjainta, joilla yksilöidään aiottu
määräjäsenvaltio seuraavasti:
BE = Belgia
BG = Bulgaria
CZ = Tšekki
DK = Tanska
DE = Saksa
EE = Viro
IE = Irlanti
GR = Kreikka
ES = Espanja
FR = Ranska
HR = Kroatia
IT = Italia
CY = Kypros
LV = Latvia
LT = Liettua
LU = Luxemburg
HU = Unkari
MT = Malta
NL = Alankomaat
AT = Itävalta
PL = Puola
PT = Portugali
RO = Romania
SI = Slovenia
SK = Slovakia
FI = Suomi
SE = Ruotsi
GB = Yhdistynyt kuningaskunta
–
yksinumeroinen luku, jolla yksilöidään kiintiövuosi
ja joka
on asianomaisen vuosiluvun viimeinen numero, esimerkiksi
”9” vuoden 2009 osalta,
–
kaksinumeroinen luku, jolla yksilöidään asiakirjan
myöntävä
toimipaikka viejämaassa,
–
viisinumeroinen luku, joka on juokseva numero 00
001:n ja
99 999:n välillä ja joka on annettu kyseessä olevalle määräjäsenvaltiolle.”
2)           Korvataan asetuksen (EY) N:o
1340/2008 liite IV tämän asetuksen liitteellä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä
sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               Neuvoston asetus (EY) N:o 1340/2008, annettu 8
päivänä joulukuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisestä
tiettyjen terästuotteiden kaupasta (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 1).
LIITE
’Liite
IV
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46
60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство на икономиката и енергетиката
дирекция "Регистриране, лицензиране и контрол"
ул. "Славянска" № 8
1052 София
Факс: (359-2) 981 50 41
Fax (359-2) 980
47 10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44
91 81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail:
polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and
Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631 25 62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63
Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349
38 31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ (357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728
08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26
23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61
38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336
73 02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69
02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523
23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11
00/83 86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48
54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Faksi +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492
28 52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693
40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218
81 39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30
67 59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69’


title: Ehdotus neuvoston asetus toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 muuttamisesta

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0383(01)

Ehdotus Neuvoston asetus toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 muuttamisesta  /* KOM/2006/0383 lopull. - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 12.7.2006KOM(2006) 383 lopullinen2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUStoisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 muuttamisestaEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖStoisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä tehdyn neuvoston päätöksen 2001/886/YOS muuttamisesta(komission esittämät)PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Neuvosto antoi asetuksella (EY) N:o 2424/2001 ja päätöksellä 2001/886/YOS komission tehtäväksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisen. Näiden ehdotusten tarkoituksena on muuttaa edellä mainittua asetusta ja päätöstä SIS II:n kehittämisen määräajan pidentämiseksi 31 päivään joulukuuta 2007 saakka ja tarvittavien talousarviovarojen osoittamisen mahdollistamiseksi. Lisäksi niissä vahvistetaan, että järjestelmän kehittämisvaiheen aikana sen sijaintipaikkoina ovat Ranska ja Itävalta. |Yleinen tausta Schengenin tietojärjestelmä (jäljempänä ’SIS’), joka on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta vuonna 1990 tehdyn yleissopimuksen IV osaston määräysten mukaisesti, on keskeinen väline osaksi Euroopan unionia sisällytetyn Schengenin säännöstön määräysten soveltamisessa. Tällä hetkellä käytössä olevaa SIS-järjestelmää ei ole suunniteltu toimimaan olosuhteissa, joissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden määrä on laajentumisen jälkeen lisääntynyt ja SIS II -järjestelmään liitetään muitakin maita. Lisäksi vuonna 2001 päätettiin kehittää uusi, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), jotta voitaisiin hyödyntää tietotekniikan alan viimeisintä kehitystä sekä ottaa käyttöön uusia toimintoja. Tarpeelle pidentää neuvoston alun perin komissiolle antaman toimeksiannon määräaikaa vuodella on useita selittäviä tekijöitä. Ensinnäkin työt keskeytyivät tilapäisesti, kun yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin antoi SIS II -järjestelmän julkisia hankintoja koskevaa menettelyä koskeneen kieltomääräyksen (T-447/04), joka peruttiin myöhemmin. Lisäksi HVTYK-ohjelmasta rahoitettava S-Testa –viestintäinfrastruktuuri ei tule toimintavalmiiksi suunnitelmien mukaan ensimmäisen testivaiheen aikana. Myös järjestelmän kehityspaikan sijaintiin liittyvällä valmistautumattomuudella ja epävarmuudella sekä itse hankkeen monimutkaisuudella on ollut kielteinen vaikutus suunnitteluun. Ranskan ja Itävallan valitseminen järjestelmän kehittämispaikoiksi on seurausta neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2004 tekemistä päätelmistä. Niissä sovittiin seuraavaa: ”1. SIS II:n keskusosa sijaitsee Strasbourgissa ja operatiivinen hallinto ja näiden tilojen yhteydet komissioon ovat Ranskan vastuulla. 2. Toiminnan jatkuvuuden hallintajärjestelmä (business continuity site) sijaitsee Salzburgissa edellyttäen, että huolehditaan tietyistä järjestelyistä, jotka ovat tarpeen ennen järjestelmän toiminnan käynnistämistä. Tällöin operatiivinen hallinto ja näiden tilojen yhteydet komissioon ovat on Itävallan vastuulla.” |Voimassa olevat aiemmat säännökset - Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehty yleissopimus (92–119 artikla) - Neuvoston asetus (EY) N:o 871/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta, myös terrorismin torjunnassa - Neuvoston päätös 2005/211/YOS, tehty 24 päivänä helmikuuta 2005, Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta, myös terrorismin torjunnassa - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1160/2005, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005, tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta siltä osin, mikä koskee ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden pääsyä Schengenin tietojärjestelmään Edellä mainitut yleissopimus ja kolme säädöstä muodostavat tällä hetkellä oikeudellisen kehyksen SIS-järjestelmälle, jonka tuleva SIS II -järjestelmä korvaa. Komissio on tehnyt ehdotukset asetukseksi ja päätökseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä (asiakirjat KOM (2005) 230 ja 236) sekä toisen ehdotuksen asetukseksi ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden pääsyn sallimisesta SIS II –järjestelmään (asiakirja KOM (2005) 237). |Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta |KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Jäsenvaltioiden asiantuntijat ovat tiiviisti mukana SIS II -järjestelmän kehittämisessä, erityisesti SIS II -komitean yhteydessä. |Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Ei sovelleta |Asiantuntijatiedon käyttö |Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |Vaikutusten arviointi Vaikutusten arviointia ei ole tarpeen suorittaa tälle ehdotukselle, joka ei sisälly komission vuoden 2006 työohjelmaan. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotusten tarkoituksena on muuttaa asetusta (EY) N:o 2424/2001 ja päätöstä 2001/886/YOS SIS II:n kehittämisen määräajan pidentämiseksi 31 päivään joulukuuta 2007 saakka ja SIS II:n käyttöönoton ja lopullisen kehittämisvaiheen sijaintipaikkojen nimeämiseksi. Tähän sisältyy toimivaltaisille jäsenvaltioille asetettu velvoite tarjota käyttöön järjestelmän hoitamiseen tarvittava infrastruktuuri ja välineet; ne voivat saada tarkoitukseen yhteisön tukea. |Oikeusperusta Asetuksen oikeusperustana on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 66 artikla. Viittaus perustamissopimukseen on sama kuin muutettavassa säädöksessä. Päätöksen oikeusperustan muodostavat EU:sta tehdyn sopimuksen 30 artiklan 1 kohdan a alakohta, 31 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohta. Viittaus EU:sta tehtyyn sopimukseen on sama kuin muutettavassa säädöksessä. |Toissijaisuusperiaate |Jäsenvaltiot eivät pysty yksin saavuttamaan ehdotetun toimen tavoitetta, joka on yhteisen tietojärjestelmän perustaminen tietynlaisia henkilöitä ja esineitä koskevien tietojen käyttämiseksi tietokonepohjaisen tietojärjestelmän avulla. |SIS II –järjestelmä on tarpeen Euroopan unionin yhteisten politiikkojen toteuttamiseksi. Edellytyksenä on erityisesti sisäisistä rajatarkastuksista vapaan alueen takaaminen. |Yhteisön tehtävänä on pelkästään SIS II:n keskusosan ja sen viestintäinfrastruktuurin kehittäminen. Jäsenvaltioiden vastuulla on kehittää kansallisia järjestelmiään, joiden kautta taataan loppukäyttäjien pääsy SIS II -järjestelmän tarjoamiin palveluihin. |Ehdotukset ovat sen vuoksi toissijaisuusperiaatteen mukaiset. |Suhteellisuusperiaate Ehdotukset ovat suhteellisuusperiaatteen mukaiset seuraavasta syystä: |Jäsenvaltioilla on yksinomainen toimivalta kansallisten järjestelmiensä hallinnollisten ja taloudellisten järjestelyjen toteuttamisessa. Kansallisten valmistelujen on kuitenkin sovittava yhteen SIS II -järjestelmän kehittämistä koskevan yleissuunnitelman kanssa. Komissio laatii kansallisia käyttöliittymiä koskevat tekniset määritelmät, joiden avulla mahdollistetaan sujuvat yhteydet ja moitteeton tiedonvaihto kansallisten järjestelmien ja SIS II -järjestelmän välillä. |Asetuksessa (EY) N:o 2424/2001 ja päätöksessä 2001/886/YOS, joita ollaan muuttamassa, säädetään sääntelymenettelystä, joka koskee huomattavia taloudellisia vaikutuksia jäsenvaltioiden talousarvioihin merkitseviä SIS II -järjestelmän täytäntöönpanotoimenpiteitä. Menettely jää edelleen voimaan. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus ja päätös. |Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on muuttaa toista asetusta ja ehdotetun päätöksen tarkoituksena on muuttaa toista päätöstä. Menettelyjen vastaavuuden periaatteen mukaisesti muutossäädöksen lajin on oltava sama kuin muutettavan säädöksen. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |Toimeksiannon pidentäminen ja SIS II -järjestelmän kehittämisen loppuunsaattaminen vuonna 2007 edellyttävät jonkin verran lisävaroja, jotka on jo sisällytetty vuoden 2007 ATE:en (alustavaan talousarvioesitykseen). Lisämenot liittyvät verkostoon, keskusjärjestelmän laajuuden mukauttamiseen ja järjestelmän kehittämispaikoilla tarvittavaan tukeen. |1.  2006/0125 (CNS)EhdotusNEUVOSTON ASETUStoisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 66 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhdessä toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn päätöksen 2001/886/YOS kanssa asetus (EY) N:o 2424/2001 muodostaa vaaditun oikeusperustan SIS II –järjestelmän kehittämiseen tarvittavien määrärahojen sisällyttämiselle unionin talousarvioon ja talousarvion kyseisen osan toteuttamiselle. Sekä asetuksen (EY) N:o 2424/2001 että päätöksen 2001/886/YOS voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.(2) SIS II –järjestelmän kehittäminen kestää ennakoitua kauemmin, mikä edellyttää sitä, että määrärahoja olisi oltava käytettävissä vielä 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen.(3) Sen vuoksi on tarpeen pidentää asetuksen (EY) N:o 2424/2001 voimassaoloaikaa siten, että komissio voi toteuttaa talousarvion vuonna 2007 saattaakseen päätökseen SIS II –järjestelmän kehittämishankkeen sekä viestintäinfrastruktuurin luomisen.(4) Neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2004 antamissa päätelmissä todetaan, että SIS II:n kehittämisvaiheen ajan sen keskusosa sijaitsee Strasbourgissa ja toiminnan jatkuvuuden hallintajärjestelmä sijaitsee Salzburgissa edellyttäen, että huolehditaan tietyistä järjestelyistä, jotka ovat tarpeen ennen järjestelmän toiminnan käynnistämistä. Sijaintipaikan operatiivinen hallinnointi ja vastuu yhteyksistä komissioon ovat Strasbourgin osalta Ranskan ja Salzburgin osalta Itävallan vastuulla.(5) Tällä asetuksella ei rajoiteta sellaisen lainsäädännön myöhempää antamista, jossa säädetään SIS II -järjestelmän perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä.(6) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus sen vuoksi sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten nojalla, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.(7) Tällä asetuksella ja Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin osallistumisella sen antamiseen ja soveltamiseen ei rajoiteta niitä järjestelyjä, jotka koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin osittaista osallistumista Schengenin säännöstöön ja jotka on määritelty Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2000/365/EY[3] ja Irlannin osalta 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2002/192/EY[4].(8) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[5] 1 artiklan G kohdassa tarkoitetulla alalla.(9) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tarkoitetun Schengenin säännöstön sellaisia määräyksiä, jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa ja mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2004/860/EY[6] 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun alaan.(10) Tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.(11) Sen vuoksi asetus (EY) N:o 2424/2001 olisi muutettava vastaavasti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 2424/2001 seuraavasti:(1) Lisätään 4 a artikla seuraavasti:”4 a artikla1. SIS II –järjestelmän keskusosa sijoitetaan järjestelmän kehittämisen ajaksi Strasbourgiin Ranskaan ja varmistuskeskusosa Sankt Johann in Pongauhun Itävaltaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission vastuuta SIS II –järjestelmän kehittämisestä.2. Ranska tarjoaa käyttöön SIS II:n keskusosan hoitamiseen tarvittavan infrastruktuurin ja välineet ja Itävalta varmistuskeskusosan hoitamiseen tarvittavan infrastruktuurin ja välineet järjestelmän kehittämisen ajan.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu infrastruktuurin ja välineet käyttöön tarjoava kansallinen viranomainen voi saada yhteisön tukea sijaintipaikan valmistelemiseen ja ylläpitoon tai muiden SIS II –järjestelmän hoitamiseen sen kehittämisen aikana tarvittavien palvelujen tarjoamiseen.”.(2) Korvataan 7 artiklan toinen kohta seuraavasti:”Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007.”.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja2006/0126 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖStoisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä tehdyn neuvoston päätöksen 2001/886/YOS muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan, 31 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[7],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[8],sekä katsoo seuraavaa:2.  Yhdessä toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annetun asetuksen (EY) N:o 2424/2001 kanssa päätös 2001/886/YOS muodostaa vaaditun oikeusperustan SIS II –järjestelmän kehittämiseen tarvittavien määrärahojen sisällyttämiselle unionin talousarvioon ja talousarvion kyseisen osan toteuttamiselle. Sekä päätöksen 2001/886/YOS että asetuksen (EY) N:o 2424/2001 voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.3.  SIS II –järjestelmän kehittäminen kestää ennakoitua kauemmin, mikä edellyttää sitä, että määrärahoja olisi oltava käytettävissä vielä 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen.4.  Sen vuoksi on tarpeen pidentää päätöksen 2001/886/YOS voimassaoloaikaa siten, että komissio voi toteuttaa talousarvion vuonna 2007 saattaakseen päätökseen SIS II –järjestelmän kehittämishankkeen sekä viestintäinfrastruktuurin luomisen.5.  Neuvoston 29 päivänä huhtikuuta 2004 antamissa päätelmissä todetaan, että SIS II:n kehittämisvaiheen ajan sen keskusosa sijaitsee Strasbourgissa ja toiminnan jatkuvuuden hallintajärjestelmä sijaitsee Salzburgissa edellyttäen, että huolehditaan tietyistä järjestelyistä, jotka ovat tarpeen ennen järjestelmän toiminnan käynnistämistä. Sijaintipaikan operatiivinen hallinnointi ja vastuu yhteyksistä komissioon ovat Strasbourgin osalta Ranskan ja Salzburgin osalta Itävallan vastuulla.6.  Tällä päätöksellä ei rajoiteta sellaisen lainsäädännön myöhempää antamista, jossa säädetään SIS II -järjestelmän perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä.7.  Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[9] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.8.  Irlanti osallistuu tähän päätökseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja EY:n perustamissopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[10] 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.9.  Islannin ja Norjan osalta tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[11] 1 artiklan G kohdassa tarkoitetulla alalla.10.  Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tarkoitetun Schengenin säännöstön sellaisia määräyksiä, jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa ja mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 2004/849/EY[12] 4 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.11.  Tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.12.  Sen vuoksi päätös 2001/886/YOS olisi muutettava vastaavasti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan päätös 2001/886/YOS seuraavasti:(1) Lisätään 4 a artikla seuraavasti:”4 a artikla1. SIS II –järjestelmän keskusosa sijoitetaan järjestelmän kehittämisen ajaksi Strasbourgiin Ranskaan ja varmistuskeskusosa Sankt Johann in Pongauhun Itävaltaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission vastuuta SIS II –järjestelmän kehittämisestä.2. Ranska tarjoaa käyttöön SIS II:n keskusosan hoitamiseen tarvittavan infrastruktuurin ja välineet ja Itävalta varmistuskeskusosan hoitamiseen tarvittavan infrastruktuurin ja välineet järjestelmän kehittämisen ajan.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu infrastruktuurin ja välineet käyttöön tarjoava kansallinen viranomainen voi saada yhteisön tukea sijaintipaikan valmistelemiseen ja ylläpitoon tai muiden SIS II –järjestelmän hoitamiseen sen kehittämisen aikana tarvittavien palvelujen tarjoamiseen.”(2) Korvataan 7 artiklan toinen kohta seuraavasti:”Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007.”.2 artiklaTämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[…LIITESÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotukset neuvoston asetukseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 2424/2001 muuttamisesta ja neuvoston päätökseksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä tehdyn päätöksen 2001/886/YOS muuttamisesta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat – Solidaarisuus – Ulkorajat – Viisumipolitiikka – Henkilöiden vapaa liikkuvuus3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:ATE 18 02 04 (aikaisemmin 18 08 02)3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:20073.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |18 02 04 | Ei-pakoll. | JM[13] | EI | EI | EI | Nro 3 (a) |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2007 | 2008 | Yht. |Toimintamenot[14] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 9,000 |Maksumäärärahat (MM) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[15] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärä-rahat | a+c | 9,000 | 9,000 |Maksumäärärahat | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[16] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaX Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista[17] (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.X Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 13 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläEhdotuksen tarkoituksena on muuttaa edellä mainittua asetusta ja päätöstä seuraavista syistä:13.  pidennetään SIS II:n kehittämisen määräaikaa 31 päivään joulukuuta 2007 saakka ja mahdollistetaan SIS II:n kehittämisen loppuunsaattamiseen sekä viestintäinfrastruktuurin luomiseen tarvittavien talousarviovarojen osoittaminen;14.  nimetään sijaintipaikka keskusosalle (Strasbourg, Ranska) ja varmistuskeskusosalle (Sankt Johann in Pongau, Itävalta), mihin sisältyy toimivaltaisille jäsenvaltioille asetettu velvoite tarjota käyttöön järjestelmän hoitamiseen tarvittava infrastruktuuri ja varat; ne voivat saada tarkoitukseen yhteisön tukea.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutEhdotus koskee SIS II –järjestelmän kehittämisen jatkamista, jota komissio toteuttaa ja joka on ollut käynnissä vuodesta 2002.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaYleistavoitteena on saattaa SIS II –järjestelmän kehittämishanke nimetyillä sijaintipaikoilla päätökseen vuoden 2007 aikana. Sen vuoksi jotkin vuodelle 2006 suunnitellut toimet jatkuvat vuonna 2007. Lisäksi on kaavailtu useita uusia toimia, joilla pyritään minimoimaan eri tekijöistä kuten oikeustapauksista tai hankkeen monimutkaisuudesta johtuneiden viivästysten vaikutukset. Tämä koskee erityisesti verkostomenojen kasvua, lisäresursseja ja valmistelutöiden siirtämistä jäsenvaltioille. Lisäksi tietokonelaitteiden kapasiteettia voitaisiin lisätä kehitystyön alkuvaiheessa tehtyjen tutkimusten tulosten huomioon ottamiseksi. Vuodeksi 2007 on suunniteltu seuraavia toimia:Toimi 1: VerkostoSuunnitteluvaiheen aikana tehdyn edellytyksiä koskeneen analyysin tulosten mukaan verkoston kapasiteettia on lisättävä, jotta se toimii SIS II -järjestelmään tehdyille hauille määritellyn vastausajan puitteissa. Nopeammilla yhteyksillä varustettu verkosto edellyttää lisämäärärahoja.Koska S-Testa –verkostoa ei saada käyttöön ajoissa, SIS II -järjestelmän testaamiseksi on täytynyt luoda vaihtoehtoisia väliaikaisia ratkaisuja. Tämä tuo mukanaan lisämenoja, kun siirrytään väliaikaisesta verkostosta lopulliseen verkostoon.Toimi 2: Tekninen erityisasiantuntemus ja lisäselvityksetVaaditulle tietoteknisen asiantuntemuksen tasolle pääsemiseksi tarvitaan lisäresursseja. Koska sisäiset resurssit ovat rajalliset, seurantaan, tarkastukseen ja arviointiin käytetään laadukasta ulkopuolista apua. Lisäksi tarvitaan lisäselvityksiä ja ulkopuolista asiantuntemusta varsinkin turvallisuus- ja verkostoasioissa.Toimi 3: Tuki ja sijaintipaikan jatkuva valmistelu kehitysvaiheen aikanaHankkeen valmistelut on aloitettu kehitysvaiheen aikana järjestelmän sijaintipaikoissa Ranskassa ja Itävallassa, ja niihin tarvitaan huomattavasti määrärahoja. Komission henkilöstö ei suorita kaikkia valmisteluun liittyviä tehtäviä itse, vaan osa tehtävistä annetaan kehitysvaiheessa järjestelmiä hoitavien jäsenvaltioiden vastuulle. Näillä aloilla arvioituihin tarpeisiin tarvitaan lisämäärärahoja.5.4. Toteutustapa (alustava)X Keskitetty hallinnointiX komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:Osa vuoden 2007 määrärahoista voidaan osoittaa jäsenvaltioille tai kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille joko edelleenvaltuutuksella tai tukena järjestelmiä hoitavien sijaintipaikkojen valmistelun tai viestintäinfrastruktuurin rahoittamiseksi.6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyEdistymistä arvioidaan säännöllisin väliajoin ja tuloksia mitataan suhteessa vaadittuihin standardeihin ja ennalta määritettyihin arviointiperusteisiin. Tällä perusteella pyritään osoittamaan, että investoinnista saadaan vaadittuja tuloksia.6.2. Arviointimenettely6.2.1. Ennakkoarviointiei sovelleta6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)ei sovelleta6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitei sovelleta7. PetostentorjuntaJulkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön noudattaminen varmistetaan siten, että sopimusten tekemisessä noudatetaan komission hankintamenettelyjä.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)(Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. Kus-tan-nuk-set | 2007 | YHTEENSÄ |Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. |Toimi 1 Verkosto | siirtyminen testauksesta lopulliseen verkostoon verkoston kapasiteetin lisääminen | 5,000 | 5,000 |Toimi 2 Tekninen erityisasiantuntemus ja lisäselvitykset | asiantuntemus analyysit ja selvitykset | 1,000 | 1,000 |Toimi 3 Tuki ja sijaintipaikan valmistelu kehitysvaiheen aikana | ulkopuoliset henkilöstöre-surssit sijaintipaikan valmistelu | 3,000 | 3,000 |KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | 9,000 | 9,000 |8.2. Hallintomenot8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminenLaji | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) |2007 | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[21] | 6 |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[22] |YHTEENSÄ | 13 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausSIS II –järjestelmän kehittämishankkeen hallinnointi ja koordinointi.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)x Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | 2007 | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja seuraavat vuo-det | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |- sisäinen |- ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2007 | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja seuraavat vuodet |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,756 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,648 |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 1,404 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt7*108 000 (henkilö/vuosi) = 756 000 euroaLaskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö6*108 000 (henkilö/vuosi) = 648 000 euroa8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |2007 | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja seuraavat vuo-det | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Komiteat[24] (SIS II / VIS-komitea) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,186 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään10 (kokousten lukumäärä) * 15 000 (25 jäsenen komitean kokous) = 150 000 euroa[1] EUVL C [...], [...], s. [...].[2] EUVL C [...], [...], s. [...].[3] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.[4] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.[5] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.[6] EUVL L 370, 17.12.2004, s. 78.[7] EUVL C [...], [...], s. [...].[8] EUVL C [...], [...], s. [...].[9] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.[10] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.[11] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.[12] EUVL L 368, 15.12.2004, s. 26.[13] Jaksotetut määrärahat (JM).[14] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[15] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[16] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[17] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[18] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[19] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.[20] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[21] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[22] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[23] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[24] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


				|

		52013PC0769

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan teknisen täytäntöönpanon osalta /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Dohan muutos
Dohassa joulukuussa 2012 pidetyssä
ilmastonmuutoskonferenssissa ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden
Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan 192 osapuolta hyväksyivät
Kioton pöytäkirjaan tehtävän muutoksen.[1]
Tällä niin sanotulla Dohan muutoksella vahvistetaan Kioton pöytäkirjan mukainen
toinen velvoitekausi, joka alkaa 1. tammikuuta 2013 ja päättyy 31. joulukuuta
2020.
Dohan muutoksen nojalla Euroopan unioni, sen
jäsenvaltiot ja Islanti sitoutuvat vuosina 2013-2020 rajoittamaan
keskimääräisiä vuotuisia kasvihuonekaasupäästöjään 80 prosenttiin perusvuoden
(yleensä vuosi 1990) päästöistään[2].
Tämä sitoumus perustuu vuonna 2009 hyväksytyssä ilmasto- ja energiapaketissa
(erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmässä ja taakanjakopäätöksessä[3]) asetettuihin
päästövähennystavoitteisiin. Sitoumusta laskettaessa otettiin huomioon
soveltamisalan erot Euroopan unionin lainsäädännön ja Kioton pöytäkirjan toisen
velvoitekauden välillä[4].
Tämä lähestymistapa on linjassa neuvoston maaliskuussa 2012 antamien päätelmien
kanssa. Niissä todetaan, että Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin
yhteisen sitoumuksen olisi perustuttava ilmasto- ja energiapakettiin. Niissä
todetaan kuitenkin myös, etteivät yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden
päästövähennysvelvollisuudet Kioton pöytäkirjan mukaisella toisella
velvoitekaudella saa ylittää niille Euroopan unionin lainsäädännössä asetettuja
velvollisuuksia.  Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot noudattivat tätä
lähestymistapaa toimittaessaan tietoja toisen velvoitekauden sitoumuksestaan huhtikuussa
2012[5].
Sen lisäksi, että Dohan
ilmastonmuutoskonferenssissa hyväksyttiin Dohan muutos, siellä myös tehtiin
useita päätöksiä teknisistä seikoista, jotka liittyvät Dohan muutoksessa lueteltujen
olennaisten hillitsemisvelvoitteiden noudattamiseen: näihin kuuluvat päätökset
Kioton yksiköiden tilinpidosta ja hallinnoinnista siirryttäessä ensimmäiseltä
toiselle velvoitekaudelle sekä toisella velvoitekaudella (päätökset 1/CMP.8 ja
2/CMP.8)[6].
Valmisteilla on lisäpäätöksiä, joilla täydennetään täytäntöönpanopakettia, ja
Euroopan unioni tekee työtä helpottaakseen niiden hyväksymistä marraskuussa
2013 pidettävässä Varsovan ilmastonmuutoskonferenssissa.
Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja
Islannin velvoitteiden yhteinen täyttäminen
Kioton pöytäkirjan 4 artiklan mukaan osapuolet
voivat täyttää velvoitteensa yhteisesti. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot
hyödynsivät tätä vaihtoehtoa, kun ne ratifioivat Kioton pöytäkirjan vuonna 2002
ja panivat täytäntöön sen ensimmäisen velvoitekauden[7]. Dohan muutoksesta käytyjen
neuvottelujen aikana Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot tekivät selväksi, että
ne aikovat täyttää velvoitteensa yhteisesti myös toisena velvoitekautena, tällä
kertaa yhdessä Islannin kanssa.
Osapuolten, jotka sopivat täyttävänsä
velvoitteensa yhdessä, katsotaan kunkin täyttäneen velvoitteensa, mikäli niiden
yhteinen sitoumus täytetään (perusteena niiden kasvihuonekaasupäästöjen
kokonaismäärä velvoitekauden aikana). Kuitenkin mikäli yhteistä sitoumusta ei täytetä,
kunkin osapuolen katsotaan olevan vastuussa päästömäärästään, joka esitetään
velvoitteiden yhteistä täyttämistä koskevassa sopimuksessa. Kioton
pöytäkirjassa edellytetään sen vuoksi, että velvoitteiden yhteistä täyttämistä
koskevan sopimuksen osapuolet esittävät sopimuksessa kullekin sopimuksen yksittäiselle
jäsenelle asetetun päästötason ja ilmoittavat päästötasot hyväksymiskirjansa
tallettamisen yhteydessä.
Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja
Islannin sitoumuksen yhteisen täyttämisen ehdot esitetään ehdotuksessa neuvoston
päätökseksi (liite I) Dohassa hyväksytyn muutoksen tekemisestä ilmastonmuutosta
koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan ja
siihen perustuvien velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti[8]. Ehdot sisällytetään myös
Islannin kanssa tehtävään kahdenväliseen sopimukseen, jota varten komissio teki
kesäkuussa 2013 neuvostolle ehdotuksen suositukseksi neuvotteluvaltuuksista.
Kun ehdot on hyväksytty, niistä (myös sallituista päästötasoista) on
ilmoitettava UNFCC:lle, kun Euroopan unioni, sen jäsenvaltiot ja Islanti
yhdessä tallettavat Dohan muutoksen hyväksymiskirjan.
Päästöjen tilinpito vuoden 2012 jälkeen
Kioton pöytäkirjan toisella velvoitekaudella
jatketaan ja jossakin määrin parannetaan nykyistä kattavaa päästöjen
tilipitojärjestelmää, jotta voidaan varmistaa osapuolten tulosten avoimuus ja se,
että osapuolet noudattavat velvoitteitaan. Keskeisenä tässä järjestelmässä on
vaatimus, että kullekin osapuolelle, jolla on velvoite, lasketaan sallittu
päästömäärä. Tämä sallittu päästömäärä vastaa kullekin osapuolelle
velvoitekauden aikana sallittua päästöjen tonnimäärää ilmaistuna
hiilidioksidiekvivalenttina (CO2-eq).  Se myönnetään sallittujen
päästömääräyksiköiden (AAU) muodossa kunkin osapuolen kansallisessa
rekisterissä. Neuvoston päätöstä koskevan ehdotuksen liitteeseen II sisältyvän velvoitteiden
yhteistä täyttämistä koskevan sopimuksen mukaisesti tämä tarkoittaa, että
Euroopan unioni, sen jäsenvaltiot ja Islanti ovat kukin vastuussa siitä, että
ne myöntävät kansalliseen rekisteriin sallittuja päästömääräyksiköitä määrän,
joka vastaa niiden sallittuja päästömääriä.
Sallittujen päästömääräyksiköiden lisäksi
kansallisissa rekistereissä säilytetään ja niissä pidetään kirjaa yksiköistä,
joita saadaan Kioton joustomekanismien käytöstä. Näihin eivät kuulu ainoastaan
sallitut päästömääräyksiköt, vaan myös puhtaan kehityksen mekanismista saadut
sertifioidut päästövähennykset (CER), yhteistoteutushankkeista saadut
päästövähennysyksiköt (ERU) sekä nielujen aikaansaamat poistoyksiköt (RMU).
Näihin yksiköihin liittyviin transaktioihin sovelletaan kansainvälisiä
vaatimuksia, kuten joustomekanismeihin osallistumisen kelpoisuusperusteita
sekä  velvoitekausivarannon (CPR) hallinnointiin liittyviä perusteita.
Näillä vaatimuksilla varmistetaan, että osapuoli ei myy liikaa yksiköitä, kun
tämä ei ole perusteltua osapuolen todellisten päästövähennysten vuoksi. Lisäksi
Dohan ilmastonmuutoskonferenssissa sovittiin säännöistä, jotka koskevat
siirtymistä ensimmäiseltä velvoitekaudelta toiselle, erityisesti yli jääneiden
sallittujen päästömääräyksiköiden siirtämistä ensimmäiseltä velvoitekaudelta (”banking”).
Vaikka uudet Kioton säännöt eivät
periaatteessa vaikuta EU:n päästökauppajärjestelmän ja taakanjakopäätöksen toimintaan,
Kioton pöytäkirjan tilinpitojärjestelmän ja Euroopan unionin lainsäädännön
tilinpitosääntöjen välistä vuorovaikutusta olisi selkeytettävä ja Kioton
sääntöjen täytäntöönpano olisi yhdenmukaistettava EU:n lainsäädännön kanssa.
Lisäksi velvoitteiden yhteistä täyttämistä koskevan sopimuksen täytäntöönpano
edellyttää uusien teknisten sääntöjen laatimista.
Teknisen täytäntöönpanon oikeusperusta
Euroopan unionissa
Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden
aikana (2008–2012) kansainvälisesti sovitut vaatimukset pantiin täytäntöön
seurantajärjestelmäpäätöksellä[9]
sekä rekisteriasetuksilla, joita sovellettiin EU:n päästökauppajärjestelmän
toisella kaudella (2008-2012)[10].
Nämä vaatimukset kattoivat päästöjen ja yksiköiden tilipidon, EU:n
velvoitteiden täyttämisen yhteisesti, Kioton pöytäkirjan velvoitteiden
edellyttämän yksiköiden hallinnoinnin sekä niiden vuorovaikutuksen EU:n
päästökauppajärjestelmissä käytettävien yksiköiden hallinnointiprosessien
kanssa. Rekisteriasetukset sisälsivät säännöt tilinpidosta ja yksikköjen
hallinnoinnista EU:n päästökauppajärjestelmän sekä Kioton pöytäkirjan
ensimmäisen velvoitekauden täytäntöönpanoa varten. Tällä hetkellä voimassa
oleva rekisteriasetus[11]
sisältää ainoastaan yksiköiden hallinnointia koskevat säännökset, jotka
liittyvät EU:n päästökauppajärjestelmän kolmannen vaiheen sekä
taakanjakopäätöksen täytäntöönpanoon. Sillä ei säännellä tilipitovaatimuksia
pöytäkirjan teknistä täytäntöönpanoa varten vuoden 2012 jälkeen.
Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano vuoden 2012
jälkeen edellyttää, että laaditaan tiettyjä teknisiä täytäntöönpanosääntöjä
Euroopan unionia, sen jäsenvaltioita ja Islantia varten. Hiljattain hyväksytty
seurantajärjestelmäasetus[12]
ei sisällä oikeusperustaa, jonka perusteella komissio voisi tehdä niin jäsenvaltioiden
kansallisten rekisterien osalta. Tämän vuoksi tarvitaan
seurantajärjestelmäasetuksen muutosta, jossa säädetään tarvittavasta
oikeusperustasta.
2. Kioton pöytäkirjan tekninen
täytäntöönpano vuoden 2012 jälkeen
Jotta voidaan varmistaa Kioton pöytäkirjan
tekninen täytäntöönpano Euroopan unionissa vuoden 2012 jälkeen, mahdollistaa
Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteiden yhteisen
täyttämisen tehokas toimiminen ja varmistaa sen johdonmukaisuus EU:n
päästökauppajärjestelmän ja taakanjakopäätöksen kanssa, Euroopan unionissa
tarvitaan teknisiä täytäntöönpanosääntöjä. Näissä säännöissä olisi käsiteltävä
useita kysymyksiä, kuten:
–
yksiköiden hallinnointiprosessit, kuten Kioton
yksiköihin liittyvät transaktiot (yksiköiden myöntäminen, siirtäminen,
hankkiminen, mitätöiminen, poistaminen, siirtäminen seuraavalle
velvoitekaudelle, korvaaminen tai voimassaolon päättymisen muuttaminen)
Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja Islannin kansallisissa rekistereissä tai
niiden välillä;
–
tilipitoprosessit, jotka liittyvät siirtymiseen
ensimmäiseltä velvoitekaudelta toiselle, mukaan lukien yli jääneiden
sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU), sertifioitujen päästövähennysten (CER)
ja päästövähennysyksiköiden (ERU) siirtäminen ensimmäiseltä velvoitekaudelta toiselle;
–
aiemman kauden ylijäämävarannon luominen ja
ylläpito sekä velvoitekausivaranto kutakin velvoitteiden yhteistä täyttämistä
koskevan sopimuksen jäsentä varten;
–
maksu tai ”tuoton osuus”, jota sovelletaan
päästövähennysyksiköiden (ERU) myöntämiseen ja sallittujen
päästömääräyksiköiden (AAU) ensimmäiseen kansainväliseen siirtoon toisella
velvoitekaudella.
Tämä ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetukseksi muodostaa perustan näiden teknisten kysymysten täytäntöönpanolle
Euroopan unionissa säädösten antamisen kautta.
Yksiköiden hallinnointia koskevat
menettelyt
Tässä ehdotuksessa esitettyjä delegoituja
säädöksiä tarvitaan sen varmistamiseksi, että kaikki Kioton yksiköihin
liittyvät transaktiot Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin kansallisissa
rekistereissä ovat johdonmukaisia niiden velvoitteiden yhteisen täyttämisen
kanssa. Transaktioihin kuuluvat yksiköiden myöntäminen, siirtäminen,
hankkiminen, mitätöiminen,  siirtäminen seuraavalle velvoitekaudelle,
korvaaminen tai voimassaolon päättymisen muuttuminen ja poistaminen. Lisäksi on
tarpeen varmistaa niiden hallinnointiprosessien tehokas täytäntöönpano, jotka
on luotu päästöjen ja yksiköiden tilinpitoa varten EU:n
päästökauppajärjestelmässä ja taakanjakopäätöksen yhteydessä. Velvoitteiden
yhteistä täyttämistä koskeva sopimus toista velvoitekautta varten edellyttää
Kioton täytäntöönpanosääntöjen lisätarkennusta  Euroopan unionissa.
Lisäksi sekä EU:n päästökauppajärjestelmä että
taakanjakosopimus mahdollistavat Kioton yksiköiden rajallisen käytön EU:n
lainsäädäntöön perustuvien velvoitteiden noudattamiseksi. On olennaisen
tärkeää, että Kioton sääntöjen tekninen täytäntöönpano Euroopan unionissa mahdollistaa
unionin lainsäädännössä tarkoitetun täyden joustavuuden, jotta toiminnanharjoittajat
voivat hankkia näitä yksiköitä EU:n päästökauppajärjestelmän sääntöjen
mukaisesti ja jäsenvaltiot taakanjakosopimukseen perustuvien velvoitteidensa
mukaisesti. Olennaisen tärkeää on myös se, että teknisellä täytäntöönpanolla
ylläpidetään toimivia tilinpitokäytäntöjä, jotka liittyvät Kioton
täytäntöönpanosääntöjen yhdenmukaistamiseen EU:n päästökauppajärjestelmän ja
taakanjakopäätöksen kanssa. Tähän kuuluu muun muassa tarve varmistaa, että
Kioton yksikkö myönnetään tai poistetaan kunkin siihen liittyvän EU:n yksikön
osalta, joka luodaan tai jota käytetään määräysten noudattamiseksi.
Lisäksi tässä ehdotuksessa esitettyjä
delegoituja säädöksiä tarvitaan, jotta voidaan määrittää tehokas sääntely
yksiköiden poistamiselle vuoden 2012 jälkeen: yhteisen sitoumuksen täyttäminen
riippuu siitä, että Euroopan unioni, kukin jäsenvaltio ja Islanti  poistavat
yksiköitä päästötasojensa mukaisesti. Mikäli unioni, jäsenvaltio ja Islanti
poistavat yksiköt johdonmukaisesti ja kukin osapuoli määrittää poistettavat
yksiköt selkeästi, varmistetaan, että unionin lainsäädännön noudattaminen
tarkoittaa myös Kioton pöytäkirjaan perustuvien sitoumusten noudattamista ja
toisin päin. Lisäksi tällaista prosessia tarvitaan turvaamaan tilinpidon
oikeellisuus EU:n päästökauppajärjestelmässä. Mikäli EU:n
päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnanharjoittajat noudattavat sen
velvoitteita, varmistetaan myös, ettei ole tarpeen hankkia uusia Kioton
yksiköitä kattamaan kyseiset päästöt Kioton tilinpitovaatimusten
noudattamiseksi toisella velvoitekaudella. Tämän vuoksi tässä ehdotuksessa
esitetyillä delegoiduilla säädöksillä varmistettaisiin, että EU:n
päästökauppajärjestelmän 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2020
välisenä aikana kattamat päästöt vastaavat Kioton pöytäkirjan toisen
velvoitekauden aikana voimassa olevien yksiköiden poistoa. Säädöksillä
varmistettaisiin pääasiassa, että poistetaan yksi toisella velvoitekaudella
voimassa oleva Kioton yksikkö kunkin sellaisen yksikön osalta, joka palautetaan
EU:n päästökauppajärjestelmässä Kioton pöytäkirjan liitteessä A luetelluista
lähteistä peräisin olevia päästöjä varten. Samalla lailla niillä myös
vahvistetaan, että toisella velvoitekaudella voimassa olevat Kioton yksiköt poistetaan
jäsenvaltioiden ja Islannin päästöjä ja poistoja vastaan aloilla, jotka eivät
kuulu päästökauppajärjestelmään, siinä määrin kuin nämä kaasut, lähteet ja
nielut kuuluvat pöytäkirjan soveltamisalaan.
Tilinpitomenettelyt, jotka liittyvät
siirtymiseen ensimmäiseltä toiselle velvoitekaudelle
Päätöksessä 13/CMP.1, joka sisältää Kioton
pöytäkirjan keskeiset tilinpitosäännöt,[13]
vahvistetaan säännökset, joiden perusteella osapuolet voivat siirtää päästövähennysyksiköitä
(ERU), sertifioituja päästövähennyksiä (CER)  ja sallittuja
päästömääräyksiköitä (AAU) seuraavalle velvoitekaudelle sen jälkeen, kun
vaatimustenmukaisuuden arviointi on saatu päätökseen kaikkien osapuolten
osalta. Tämän päätöksen nojalla päästövähennysyksiköitä (ERU) ja sertifioituja
päästövähennyksiä (CER) voidaan siirtää enintään 2,5 prosenttia osapuolen
sallitusta päästömäärästä. Poistoyksiköitä (RMU), väliaikaisia sertifioituja
päästövähennyksiä (tCER), pitkäaikaisia sertifioituja päästövähennyksiä (lCER)
ja poistoyksiköistä (RMU) muunnettuja päästövähennysyksiköitä (ERU) ei voida
siirtää. Päätöksessä 1/CMP.8 vahvistetaan näiden sääntöjen soveltaminen vuoden
2012 jälkeen ja lisätään vaatimus, jonka mukaan siirretyt sallitut
päästömääräyksiköt (AAU) on siirrettävä kyseisen osapuolen aiemman kauden
ylijäämävarantoon (PPSR).
Sertifioitujen päästövähennysten (CER) ja
päästövähennysyksiköiden (ERU) siirtämisen enimmäismäärä prosentteina perustuu
sallittuun päästömäärään, ja ensimmäisellä velvoitekaudella voimassa olevia
päästövähennyksiä (CER) ja päästövähennysyksiköitä (ERU), joita käytetään vaatimusten
noudattamiseen EU:n päästökaupan  kolmannessa vaiheessa, säilytetään unionin
rekisterissä. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että kaikkialla Euroopan
unionissa ja sen jäsenvaltioissa enimmäismäärää sovelletaan tavalla, joka
mahdollistaa sen, että tällaiset yksiköt siirretään seuraavalle
velvoitekaudelle myöhempää poistoa varten. Lisäksi EU:n
päästökauppajärjestelmässä edellytetään, että tilejä avaavat ja niitä
ylläpitävät paitsi osapuolet myös yksityiset tahot. Siltä osin kuin kyseisillä
tileillä on sertifioituja päästövähennyksiä (CER) ja päästövähennysyksiköitä
(ERU), on tärkeää luoda johdonmukaiset säännöt, joiden avulla siirtämissäännöt
voidaan toteuttaa parhaalla mahdollisella tavalla. Sallitut päästömääräyksiköt
(AAU), jotka vastaavat EU:n päästökauppajärjestelmän toisen ja kolmannen vaiheen
välillä siirrettyjä  päästöoikeuksia, säilytetään myös unionin rekisterissä.
Tämän vuoksi myös delegoiduissa säädöksissä on tarpeen vahvistaa säännöt, jotka
koskevat sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU) siirtämissääntöjen
soveltamista sen varmistamiseksi, että Kioton tilinpitojärjestelmä on
yhdenmukainen EU:n päästökauppajärjestelmän ja taakanjakopäätöksen kanssa.
Velvoitekausivarannon (CPR) ja aiemman
kauden ylijäämävarannon (PPSR) luominen ja ylläpito velvoitteiden yhteistä
täyttämistä koskevan sopimuksen kutakin jäsentä varten
Tähän ehdotukseen perustuvissa delegoiduissa
säädöksissä on myös määritettävä velvoitekausivarannon toiminta Euroopan
unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin kansallisissa rekistereissä.
Kansainvälinen vaatimus velvoitekausivarannon laatimisesta ja ylläpidosta
muodostaa osan kunkin osapuolen vastuusta hallinnoida sen sallittua
päästömäärää ja pitää siitä kirjaa. Kansainvälisten päätösten mukaisesti
velvoitekausivaranto on joko 90 prosenttia osapuolen alkuperäisestä sallitusta
päästömäärästä tai 100 prosenttia sen viimeksi tarkistetusta inventaariosta
kerrottuna 8:lla sen mukaan, kumpi näistä on alhaisempi. Velvoitekausivarantoa
sovelletaan kuhunkin velvoitteiden yhteistä täyttämistä koskevan sopimuksen
jäseneen erikseen. Koska jäsenvaltioiden ja Islannin sallittu päästömäärä
kattaa ainoastaan alat, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään, ja
unionin sallittu päästömäärä kattaa EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat
alat, tässä ehdotuksessa esitettyjä delegoituja säädöksiä tarvitaan
määrittämään johdonmukainen lähestymistapa, jonka avulla voidaan laskea
tarkasti Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden sekä Islannin
velvoitekausivarannot sekä raportoida niistä avoimesti.
Päätöksessä 1/CMP.8 edellytetään, että kukin
osapuoli perustaa kansalliseen rekisteriinsä aiemman kauden ylijäämävarantotilin
(PPSR-tilin) ja vahvistaa varantoa koskevat säännöt seuraavasti: yksiköitä
voidaan siirtää PPSR-tilien välillä; kukin osapuoli voi poistaa yksiköitä
omassa ylijäämävarannossaan siinä määrin, kuin toisen velvoitekauden päästöt
ylittävät sallitun päästömäärän; ja osapuoli voi hankkia yksiköitä toisen
osapuolen ylijäämävarannosta enintään kahden prosentin verran sen aiemmalla
velvoitekaudella sallitusta päästömäärästä. Euroopan unioni, sen jäsenvaltiot
ja Islanti ovat kukin vastuussa siitä, että luodaan aiemman kauden ylijäämävaranto
kansainvälisesti sovittujen sääntöjen ja velvoitteiden yhteistä täyttämistä
koskevan sopimuksen ehtojen mukaisesti. On tarpeen määritellä kunkin aiemman
kauden ylijäämävarannon soveltamisala ehdotetun päätöksen liitteessä I
määritettyjen päästötasojen mukaisesti. Lisäksi on tarpeen laatia yhteiset
säännöt, jotka koskevat sekä aloitustasetta[14]
että yksiköiden käyttöä ja hankintaa  Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja
Islannin ylijäämävarannossa.
Sallittuihin päästömääräyksiköihin (AAU)
ja päästövähennysyksiköihin (ERU) sovellettava osuus tuotosta
Päätöksen 1/CMP.8 mukaan sallittujen
päästömääräyksiköiden (AAU)  ensimmäiseen kansainväliseen siirtoon sekä
päästövähennysyksiköiden (ERU) myöntämiseen sovelletaan maksua, joka on kaksi
prosenttia tuotosta. Siinä määrin kuin tätä maksua sovelletaan
päästövähennysyksiköiden (ERU) myöntämiseen, se kuuluu kunkin jäsenvaltion ja
Islannin vastuulle. Kuitenkin siinä määrin kuin sallittujen
päästömääräyksiköiden (AAU) tasoja on pidettävä yllä sen varmistamiseksi, että
voimassa oleva Kioton yksikkö voidaan poistaa kunkin sellaisen yksikön osalta,
jota käytetään taakanjakopäätöksen noudattamiseen, tässä ehdotuksessa
esitetyillä delegoiduilla säädöksillä on varmistettava, että maksu tai osuus
tuotosta vastaa Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia.
3.           Ehdotuksen oikeudellinen
sisältö
Tällä ehdotuksella muutetaan oikeusperustaa,
joka sisältyy seurantajärjestelmää koskevaan asetukseen. Näin komissio voi
antaa muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä säädöksiä säännöistä,
jotka koskevat Kioton yksiköiden tilinpidon muita kuin keskeisiä osia vuoden
2012 jälkeen. Keskeisistä osista, jotka koskevat Euroopan unionin, sen
jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteita, niiden täytäntöönpanoa ja  yhteistä
täyttämistä, säädetään useissa säädöksissä, myös erillisessä ehdotuksessa
neuvoston päätökseksi. Niitä käsitellään myös Islannin kanssa tehdyssä
kahdenvälisessä sopimuksessa. Lisäksi ne sisältyvät Dohan muutokseen ja siihen
liittyviin Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten
konferenssin päätöksiin sekä  seurantajärjestelmäasetukseen ja sen nojalla
annettuihin delegoituihin ja täytäntöönpanosäädöksiin.
Entisten rekisteriasetusten nojalla kyseiset
säännöt hyväksyttiin valvonnan käsittävää sääntelyä toteuttavassa komiteassa.
Ne perustuivat oikeusperustaan, joka sisältyy seurantajärjestelmäpäätökseen.
Oikeusperusta, joka mahdollisti yksiköiden hallinnointiin liittyvien teknisten
kysymysten täytäntöönpanon Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden aikana
rekisteriasetusten antamisen kautta, sisältyi seurantajärjestelmäpäätöksen 3
artiklan 3 kohtaan ja 6 artiklan 1 kohtaan. Siinä mainittiin muun muassa, että
on tarpeen hyväksyä komiteamenettelyä koskevat täytäntöönpanosäännökset niiden
kansallisesta rekisteristä saatujen tietojen raportoinnista, jotka koskevat
sallittujen päästömääräyksiköiden, poistoyksiköiden, päästövähennysyksiköiden
ja sertifioitujen päästövähennysten myöntämistä, hankkimista, hallintaa,
siirtämistä, peruuttamista, mitätöimistä ja siirtämistä seuraavalle
velvoitekaudelle. Siinä säädettiin myös komiteatoimenpiteiden hyväksymisestä,
jotta yhteisö ja sen jäsenvaltiot perustavat ja ylläpitävät rekistereitä sen
varmistamiseksi, että sallittujen päästömääräyksiköiden, poistoyksiköiden,
päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen päästövähennysten myöntäminen,
hallinta, siirtäminen, hankinta, peruuttaminen ja mitätöiminen sekä sallittujen
päästömääräyksiköiden, päästövähennysyksiköiden ja sertifioitujen
päästövähennysten luovuttaminen tilitetään oikealla tavalla.
Seurantajärjestelmäpäätös kumottiin ja
korvattiin uudella seurantajärjestelmäasetuksella, joka tuli voimaan 8.
heinäkuuta 2013. Seurantajärjestelmäasetuksen 10 artiklassa (rekisterien
perustaminen ja toiminta)
 viitataan rekisterijärjestelmään,  joka mahdollistaa Kioton pöytäkirjan
teknisen täytäntöönpanon mitä tulee yksiköiden hallinnointiin kansallisissa rekistereissä.
Se sisältää unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisen velvoitteen keskeisen
osan perustaa ja ylläpitää rekistereitä, joilla pidetään täsmällisesti kirjaa
tapauksen mukaan sallittujen päästömääräyksiköiden, poistoyksiköiden,
päästövähennysyksiköiden, sertifioitujen päästövähennysten, väliaikaisten
sertifioitujen päästövähennysten ja pitkäaikaisten sertifioitujen
päästövähennysten myöntämisestä, hallussapidosta, siirtämisestä, hankkimisesta,
mitätöimisestä, poistamisesta, siirtämisestä seuraavalle velvoitekaudelle,
korvaamisesta tai voimassaolon päättymispäivän muuttamisesta. Asetuksen 10
artiklan 4 kohta sisältää oikeusperustan delegoidulle säädökselle, jolla
pannaan täytäntöön Kioton pöytäkirjan teknisen täytäntöönpanon muut kuin
keskeiset osat, jotka liittyvät yksiköiden hallinnointiin kansallisissa
rekistereissä. Tällä korvataan seurantajärjestelmäpäätöksen 6 artiklan 1 kohta.
Kuitenkin vaikka seurantajärjestelmäpäätöksen 6 artiklan 1 kohtaa sovellettiin
kaikkiin yksiköiden hallinnointia koskeviin kysymyksiin yhteisön ja sen
jäsenvaltioiden rekistereissä, tämän säännöksen soveltamisalaa on kavennettu
seurantajärjestelmäasetuksessa. Delegoitujen säännösten hyväksymisen
oikeusperustaa sovelletaan nyt ainoastaan unionin rekisterin (pikemmin kuin
unionin ja jäsenvaltioiden rekisterin) "perustamiseen"
(pikemmin kuin sen perustamiseen ja ylläpitämiseen).
Jotta voidaan
luoda tehokas rekisterijärjestelmä, jolla pannaan täytäntöön uudet yksiköiden
hallinnointia koskevat vaatimukset Kioton pöytäkirjan toisella
velvoitekaudella, on tarpeen muuttaa seurantajärjestelmäasetuksen 10 artikla.
Sen soveltamisalaa on laajennettava kattamaan kaikki tekniset täytäntöönpanoa
koskevat kysymykset, jotka koskevat yksiköiden hallinnointia kansallisissa
rekistereissä, kuten edellytetään Kioton pöytäkirjassa, Dohan muutoksessa ja
sen nojalla annetuissa Kioton pöytäkirjan toista velvoitekautta koskevissa
päätöksissä.
Niiden sääntöjen sisällön perusteella, jotka
on hyväksyttävä tämän ehdotuksen nojalla annetuissa säädöksissä, nämä säädökset
on myös annettava Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen 290 artiklan
perusteella, samalla tavalla kuin jo säädetään seurantajärjestelmää koskevan
asetuksen 10 asetuksen 4 kohdassa.
Delegoitu säädös täydentää keskeisiä osia sisällön
ja yksityiskohtien osalta. Se eroaa täytäntöönpanosäädöksestä, joka on annettu
noudattaen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklaa, jossa
säädetään unionin lainsäädännön  yhdenmukaisesta lainsäädännöstä
jäsenvaltioissa. Kuten edellä esitetään, vuoden 2012 jälkeen sovellettavat
tilinpitovaatimukset eivät ole peräisin ainoastaan EU:n lainsäädännöstä, vaan
ne perustuvat suuressa määrin kansainvälisesti sovittuihin sääntöihin. Lisäksi
niitä eivät pane täytäntöön yksinomaan jäsenvaltiot, vaan niitä sovelletaan
samalla lailla itse Euroopan unioniin, mikä asettaa velvoitteen EU:n
toimielimille. Kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
artiklassa säädetään, tässä ehdotuksessa tarkoitetuilla delegoiduilla
säädöksillä ei yhdenmukaistettaisi nykyisten keskeisten sääntöjen
täytäntöönpanoa vaan säädettäisiin erityisistä teknisistä yksityiskohdista Kioton
pöytäkirjan täytäntöönpanoa varten vuoden 2012 jälkeen.
2013/0377 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta
ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton
pöytäkirjan teknisen täytäntöönpanon osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[15],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[16],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Neuvosto hyväksyi päätöksen
[…] Dohassa hyväksytyn muutoksen tekemisestä ilmastonmuutosta koskevan
Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan ja siihen
perustuvien velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti.[17] Päätöksellä  hyväksytään
muutos ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen
(UNFCCC) Kioton pöytäkirjaan. Sillä vahvistetaan toinen velvoitekausi unionin
puolesta ja esitetään ehdot unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin
velvoitteiden yhteiselle täyttämiselle Kioton pöytäkirjan 4 artiklan
mukaisesti.
(2)       Dohan muutoksen tekeminen,
siihen liittyvien Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimineen osapuolten
konferenssin päätösten täytäntöönpano sekä unionin, sen jäsenvaltioiden ja
Islannin velvoitteiden yhteisen täyttämisen ehdot edellyttävät sääntöjä, joilla
varmistetaan Kioton pöytäkirjan tekninen täytäntöönpano unionissa vuoden 2012
jälkeen, mahdollistetaan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteiden
yhteisen täyttämisen onnistunut toteutuminen ja varmistetaan sen yhdenmukaisuus
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY[18] sekä Euroopan parlamentin ja
neuvoston päätöksellä 406/2009/EY[19]
perustetun unionin päästökauppajärjestelmän toiminnan kanssa.
(3)       Kioton pöytäkirjan
ensimmäisellä velvoitekaudella kansainvälisesti sovitut vaatimukset päästöjen
ja yksiköiden laskennasta ja hallinnoinnista sekä unionin ja sen
jäsenvaltioiden velvoitteiden yhteisestä täyttämisestä pantiin täytäntöön
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 280/2004/EY[20] sekä niin sanotuilla
rekisteriasetuksilla[21].
Rekisteriasetukset korvattiin komission asetuksella (EU) N:o 389/2013[22], joka sisältää nyt säännökset EU:n
päästökauppajärjestelmän sekä päätöksen 406/2009/EY[23] täytäntöönpanoon ja toimintaan
liittyvästä yksikköjen hallinnoinnista. Hiljattain annettu Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetus N:o 525/2013[24]
ei enää sisällä vaadittua oikeusperustaa delegoiduille säädöksille, joilla pantaisiin
täytäntöön säännöt toista velvoitekautta varten.
(4)       Toisella velvoitekaudella
unionille osoitettu sallittu päästömäärä liittyy EU:n päästökauppajärjestelmän
kattamista lähteistä peräisin oleviin kasvihuonekaasupäästöihin siinä määrin,
kun nämä kuuluvat Kioton pöytäkirjan soveltamisalaan, kun taas tällöin
jäsenvaltioille ja Islannille osoitetut sallitut päästömäärät liittyvät
kaikkiin muihin kasvihuonekaasupäästöihin, jotka ovat peräisin Kioton
pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvista lähteistä ja nielujen aikaansaamista
poistumista.
(5)       Päätöksellä 1/CMP.8[25] muutetaan sääntöjä, jotka
koskevat kelpoisuutta osallistua Kioton pöytäkirjan mukaisiin
joustomekanismeihin. Siinä määritellään myös rajoitukset, jotka liittyvät
ensimmäiseltä velvoitekaudelta toiselle siirrettyihin yksiköihin, mukaan lukien
vaatimus siitä, että kukin osapuoli perustaa aiemman kauden ylijäämävarannon
(PPSR). Lisäksi kyseisessä päätöksessä säädetään siitä, että peritään kahden
prosentin osuus tuotoista, jotka ovat peräisin ensimmäisistä sallittujen
päästömääräyksiköiden (AAU) kansainvälisistä siirroista sekä
päästövähennysyksiköiden (ERU) myöntämisestä yhteistoteutushankkeita varten,
välittömästi kun aiemmin osapuolten hallussa olleita  sallittuja
päästömääräyksiköitä tai poistoyksiköitä muunnetaan päästövähennysyksiköiksi.
Lisäsäännöistä Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden täytäntöönpanemiseksi
neuvotellaan parhaillaan.
(6)       Jotta voidaan vahvistaa
yhdenmukaiset säännöt Kioton pöytäkirjan tekniselle täytäntöönpanolle Euroopan
unionissa vuoden 2012 jälkeen, mahdollistaa Euroopan unionin, sen
jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteiden yhteisen täyttämisen onnistunut
toteutuminen ja varmistaa sen johdonmukaisuus EU:n päästökauppajärjestelmän
toiminnan ja taakanjakopäätöksen  kanssa, olisi siirrettävä komissiolle valta
antaa delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
artiklan mukaisesti. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja
laatiessaan varmistettava johdonmukaisuus kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpitovaatimusten,
päätöksessä […] esitettyjen jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteiden yhteisen
täyttämisen ehtojen sekä asiaa koskevan unionin lainsäädännön  kanssa,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan
asetus (EU) N:o 525/2013 seuraavasti:
1.           Lisätään 3 artiklaan 13
a ja 13 b kohta seuraavasti:
”13 a) ”velvoitekausivarannolla” (CPR) tarkoitetaan
päätöksen 11/CMP.1 liitteen tai muiden UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elinten
päätösten mukaisesti muodostettua varantoa;
13 b) ”aiemman velvoitekauden ylijäämävarannolla”
(PPSR) tarkoitetaan päätöksen 1/CMP.1 tai muiden UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan
elinten päätösten mukaisesti muodostettua varantoa;”
2.           Muutetaan 10 artikla
seuraavasti:
a)       Lisätään 10 artiklan 1 kohtaan alakohta
seuraavasti:
”Unionin ja jäsenvaltioiden on otettava
rekistereissään huomioon Kioton pöytäkirjan, päätöksen 1/CMP.8 tai muiden
UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elinten päätösten nojalla edellytetty
yksiköiden siirto osuutena päästövähennysyksiköiden (ERU) myöntämisen jälkeen ja
sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU) ensimmäisestä kansainvälisestä siirrosta
saadusta tuotosta. ”
b)       Lisätään 10 artiklaan 5 kohta
seuraavasti:
”5.        Siirretään komissiolle valta antaa
delegoituja säädöksiä 25 artiklan mukaisesti, jotta voidaan varmistaa  unionin
ja jäsenvaltioiden rekisterien kautta Kioton pöytäkirjan tekninen
täytäntöönpano, mahdollistaa Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin
velvoitteiden yhteisen täyttämisen tehokas toiminta ja varmistaa sen
yhdenmukaisuus direktiivin 2003/87/EY ja päätöksen 406/2009/EY kanssa, mukaan
lukien:
a)       yksiköiden hallinnointiprosessit, kuten
sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU) ja sertifioitujen päästövähennysten
(CER) (mukaan lukien pitkäaikaiset sertifioidut päästövähennykset, väliaikaiset
sertifioidut päästövähennykset ja päästövähennysyksiköt ja poistoyksiköt) transaktiot
(myöntäminen, siirtäminen, hankkiminen, mitätöiminen, poistaminen, siirtäminen
seuraavalle velvoitekaudelle, korvaaminen tai voimassaolon päättymisen
muuttaminen) unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin kansallisissa
rekistereissä ja niiden välillä.
b)      tilipitoprosessit, jotka liittyvät siirtämiseen
ensimmäiseltä toiselle velvoitekaudelle, mukaan lukien yli jääneiden
sallittujen päästömääräyksiköiden (AAU), sertifioitujen päästövähennysten (CER)
ja päästövähennysyksiköiden (ERU)  siirtäminen ensimmäiseltä toiselle velvoitekaudelle;
c)       aiemman kauden ylijäämävarannon sekä
velvoitekausivarannon luominen ja ylläpito unionia ja jäsenvaltioita varten;
d)      tuoton osuuden huomioon ottaminen, kuten
tämän artiklan 1 kohdassa säädetään.
Antaessaan ensimmäisessä alakohdassa mainittuja
delegoituja säädöksiä komissio varmistaa kansainvälisesti sovittujen tilipitovaatimusten
johdonmukaisen täytäntöönpanon, pyrkii mahdollisimman suureen avoimuuteen ja
varmistaa sen, että unioni ja jäsenvaltiot pitävät täsmällisesti kirjaa Kioton
yksiköistä, samalla kun minimoidaan hallinnollinen taakka ja kustannukset.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               Päätös 1/CMP.8, hyväksytty Kioton pöytäkirjan osapuolten
kokouksena toimineessa osapuolten konferenssissa, ks. asiakirja
FCCC/KP/CMP/2012/13/add.1.
[2]               EU:ssa noudatetut perusvuodet olivat ensimmäisellä
velvoitekaudella seuraavat: hiilidioksidin (CO2), metaanin (CH4 ) ja
typpioksidin (N2O) osalta vuosi 1990 kaikissa muissa jäsenvaltioissa paitsi
Bulgariassa, jossa se on vuosi 1988. Unkarissa käytetään vuosien 1985–1987
keskiarvoa. Sloveniassa perusvuosi on 1986, Puolassa vuosi 1988 ja Romaniassa
vuosi 1989. Fluorattujen kaasujen osalta perusvuosi on vuosi 1995 kaikissa
muissa jäsenvaltioissa paitsi Itävallassa, Ranskassa, Italiassa ja Slovakiassa,
joissa se on vuosi 1990, ja Romaniassa, jossa se on vuosi 1989.
[3]               Lainsäädäntö hyväksytty 23. huhtikuuta 2009, mukaan
lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY direktiivin
2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan
yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi sekä Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY jäsenvaltioiden pyrkimyksistä
vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä, EUVL L 140, 5.6.
2009.
[4]               Soveltamisalaeroja selostetaan yksityiskohtaisesti
komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Preparing the EU's Quantified
Emission Limitation or Reduction Objective (QELRO) based on the EU Climate and
Energy Package”, SWD(2012) 18 final, 13.2.2012.
[5]               Tanskan ja Euroopan komission Euroopan unionin ja sen
jäsenvaltioiden puolesta 19. huhtikuuta 2012 toimittamat tiedot ”Information on
the quantified emission limitation or reduction objectives (QELROs) for the
second commitment period under the Kyoto Protocol”, FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Ks. edellä alaviite 1.
[7]               Neuvoston päätös 2002/358/EY, tehty 25 päivänä
huhtikuuta 2002, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien
puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta
sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti, EYVL L 130, 15.5.2002, s. 1.
[8]               COM(2013) 768 final.
[9]               Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös
N:o 280/2004/EY, tehty 11 päivänä helmikuuta 2004,
järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton
pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi, EUVL L 49, 19.2.2004, s. 1.
[10]             Komission asetus (EY) N:o 2216/2004, annettu 21 päivänä
joulukuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY sekä
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 280/2004/EY mukaisesta
standardoidusta ja suojatusta rekisterijärjestelmästä, EUVL L 386, 29.12.2004,
s. 1, ja komission asetus (EU) N:o 920/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesta standardoidusta
ja suojatusta rekisterijärjestelmästä, EUVL L 270, 14.10.2010, s. 1.
[11]             Komission asetus (EU) N:o 389/2013, annettu 2 päivänä
toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY
mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o
920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta, EUVL L 122, 3.5.2013, s. 1.
[12]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
525/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, järjestelmästä
kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista
ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin
tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta, EUVL L 165, 18.6.2013, s.
13.
[13]             Decision 13/CMP/1 on Modalities for the accounting of
assigned amounts under Article 7, paragraph 4, of the Kyoto Protocol:
FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Euroopan unionin aiemman kauden ylijäämävarannon
aloitustase, joka vahvistetaan unionin rekisterissä, koostuu pääasiassa unionin
rekisterissä asetuksen 920/2010/EY 56 artiklan mukaisesti pidettävistä
sallituista päästömääräyksiköistä (AAU), jotka vastaavat asetuksen 920/2010/EY
57 artiklan mukaisesti siirrettyjä (”banked”) EU:n päästökauppajärjestelmän
päästöoikeuksia. Kunkin jäsenvaltioiden ja Islannin aiemman kauden
ylijäämävarannon aloitustase koostuu kussakin kansallisessa rekisterissä
seuraavalle velvoitekaudelle siirretyistä sallituista päästömääräyksiköistä
(AAU).
[15]             EUVL C , , s. .
[16]             EUVL C , , s. .
[17]             EUVL L , , s. .
[18]             Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY,
annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan
järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY
muuttamisesta, EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.
[19]             Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY,
tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009, jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää
kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä,  EUVL L 140, 5.6.
2009.
[20]             Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 280/2004/EY,
tehty 11 päivänä helmikuuta 2004, järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen
seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi, EUVL L 49,
19.2.2004, s. 1.
[21]             Komission asetus (EY) N:o 2216/2004, annettu 21 päivänä
joulukuuta 2004, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY sekä
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 280/2004/EY mukaisesta
standardoidusta ja suojatusta rekisterijärjestelmästä, EUVL L 386, 29.12.2004,
s. 1, ja komission asetus (EU) N:o 920/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010 ,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesta standardoidusta
ja suojatusta rekisterijärjestelmästä, EUVL L 270, 14.10.2010, s. 1.
[22]             Komission asetus (EU) N:o 389/2013, annettu 2 päivänä
toukokuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY ja
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten N:o 280/2004/EY ja N:o 406/2009/EY
mukaisen unionin rekisterin perustamisesta ja komission asetusten (EU) N:o
920/2010 ja (EU) N:o 1193/2011 kumoamisesta, EUVL L 122, 3.5.2013, s. 1.
[23]             Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY,
tehty 23 päivänä huhtikuuta 2009 , jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää
kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen
vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä,  EUVL L 140,
5.6.2009, s. 136.
[24]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
525/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, järjestelmästä
kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista
ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin
tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta, EUVL L 165, 18.6.2013, s.
13.
[25]             Päätös 1/CMP.8, hyväksytty Kioton pöytäkirjan osapuolten
kokouksena toimineessa osapuolten konferenssissa, ks. asiakirja FCCC/KP/CMP/2012/13/add.1.