               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.3.2021
            COM(2021) 95 final
            2021/0051(CNS)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Ranskan syrjäisimpien alueiden meriverojärjestelmästä ja päätöksen 940/2014/EU muuttamisesta
            {SWD(2021) 44 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) määräyksiä sovelletaan unionin syrjäisimpiin alueisiin. Ranskan syrjäisimmät alueet jäävät kuitenkin alv- ja valmisteverodirektiivien alueellisen soveltamisalan ulkopuolelle.

               SEUT-sopimuksen ja etenkin sen 110 artiklan mukaan verotuksessa ei periaatteessa saa tehdä eroa Ranskan syrjäisimpien alueiden paikallisten tuotteiden sekä Ranskan Euroopassa sijaitsevilta alueilta, muista jäsenvaltioista tai kolmansista maista tuotavien tuotteiden välillä. SEUT-sopimuksen 349 artiklassa määrätään kuitenkin mahdollisuudesta ottaa käyttöön syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavia erityistoimenpiteitä niiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavien pysyvien rajoitteiden vuoksi. Tällaisia toimenpiteitä toteutetaan eri politiikanaloilla, joihin kuuluu myös veropolitiikka.

               Merivero on välillinen vero, joka on voimassa ainoastaan Ranskan merentakaisilla alueilla Martiniquella, Guadeloupella, Ranskan Guayanassa, Réunionilla ja Mayottella. Tätä veroa sovelletaan tavaroiden tuontiin riippumatta siitä, mistä ne tuodaan, ja tuotantoon osallistuvien henkilöiden vastikkeelliseen tavaroiden luovutukseen. Sitä sovelletaan periaatteessa samalla tavalla paikallisesti valmistettuihin tuotteisiin ja tuontituotteisiin.

               Ranskalle annetaan kuitenkin 17 päivänä joulukuuta 2014 annetulla neuvoston päätöksellä N:o 940/2014/EU
                  1
                lupa myöntää 31. joulukuuta 2020 saakka vapautuksia tai alennuksia meriverosta tietyille paikallisesti tuotettaville tuotteille, koska merkittävä tuonti voisi vaarantaa paikallisen tuotannon säilymisen ja aiheuttaa paikalliselle tuotannolle lisäkustannuksia, jotka nostavat sen omakustannushintoja muualta tuotaviin tuotteisiin verrattuna. Mainitun päätöksen liitteessä on luettelo tuotteista, joihin verovapautuksia tai veronalennuksia voidaan soveltaa. Ero paikallisesti valmistettujen tuotteiden ja muiden tuotteiden verokannan välillä saa olla tuotteesta riippuen enintään 10, 20 tai 30 prosenttiyksikköä.

               Tällaisen veroporrastuksen tarkoituksena on lieventää kilpailullisia haittoja, joista syrjäisimmät alueet kärsivät ja joiden vuoksi paikallisesti valmistettujen tuotteiden tuotantokustannukset kasvavat ja tuotteiden omakustannushinnat nousevat. Ilman erityistoimenpiteitä paikalliset tuotteet eivät pystyisi kilpailemaan tasapuolisesti muualta tuotavien tuotteiden kanssa, vaikka huomioon otettaisiin myös kuljetuskustannukset. Tämä vaarantaisi paikallisen tuotannon säilymisen, sillä sen tuotantokustannukset ovat korkeammat näiden alueiden erityisten pysyvien rajoitteiden vuoksi.

               Ranskan viranomaiset pyysivät 1. maaliskuuta 2019 komissiolta lupaa jatkaa meriverojärjestelmää 31. joulukuuta 2020 jälkeen.

               Komissio on neuvoston päätöksessä säädetyn voimassaolon päättymisen vuoksi käynnistänyt ulkoisen tutkimuksen arvioidakseen nykyistä järjestelmää ja vuoden 2020 jälkeisten eri vaihtoehtojen mahdollisia vaikutuksia. Kyseisen tutkimuksen perusteella komissio katsoo, että on perusteltua myöntää pyydetty pidennys muutamin nykyiseen järjestelmään tehtävin muutoksin.

               Neuvoston päätöksen N:o 940/2014/EU soveltamisaikaa pidennettiin 16 päivänä marraskuuta 2020 annetulla neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1793
                  2
                kuudella kuukaudella eli 30. kesäkuuta 2021 saakka 31. joulukuuta 2020 sijaan, jotta Ranskan viranomaisilla olisi mahdollisuus kerätä kaikki tarvittavat tiedot, joiden kerääminen on viivästynyt covid-19-pandemian vuoksi, ja jotta komissiolla olisi aikaa esittää tasapainoinen ehdotus asianomaiset eri intressit huomioon ottaen.

               Näin ollen tällä ehdotuksella luodaan 30. kesäkuuta 2021 jälkeen sovellettava oikeudellinen kehys meriverolle. Sillä otetaan käyttöön uusi poikkeusjärjestelmä 1. tammikuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2027 väliseksi ajaksi ja tarkistetaan nykyisiä säännöksiä järjestelmän joustavuuden ja avoimuuden lisäämiseksi. Samalla sillä pidennetään päätöksen 940/2014/EU voimassaoloa kuudella kuukaudella 31. joulukuuta 2021 saakka, jotta Ranskalla olisi aikaa saattaa kyseinen 1. tammikuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2027 välisenä aikana sovellettava uusi järjestelmä osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               Ehdotetut muutokset verrattuna nykyiseen järjestelmään ovat seuraavat:

               (a)Veroporrastuksen piiriin kuuluvien tuotteiden valintaperusteiden määrittäminen.

               Tuotteet on valittu luetteloon niiden korkeampien tuotantokustannusten perusteella, jotka nostavat paikallisen tuotannon omakustannushintoja muualta tuotaviin tuotteisiin verrattuna vaarantaen siten paikallisesti tuotettujen tuotteiden kilpailukyvyn.

               Tapauksissa, joissa:

               (1)paikallisen tuotannon markkinaosuus on alle 5 prosenttia,

               (2)tai sen markkinaosuus on yli 90 prosenttia,

               pyydettiin lisäperusteita osoittamaan kaikki seuraavat seikat tai osan niistä:

               –tuotanto on työvoimavaltaista;

               –tuotanto on alkuvaiheessa tai sen tarkoituksena on täydentää ja monipuolistaa yrityksen tuotantoa;

               –tuotannolla on strateginen merkitys paikalliselle kehitykselle (esimerkiksi kiertotalouden, biologisen monimuotoisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla);

               –tuotanto on innovatiivista tai se tuo merkittävää lisäarvoa;

               –kyseessä on tuotanto, jossa muualta tulevan tuotannon, kuten rakennustarvikkeiden tai elintarvikkeiden, toimituskatko voisi vaarantaa alueen talouden tai väestön;

               –tuotanto voi olla olemassa vain, jos sillä on määräävä markkina-asema syrjäisimpien alueiden markkinoiden pienen koon vuoksi;

               –terveyskriisien torjumiseksi tarvittavien lääkinnällisten tuotteiden ja henkilönsuojaimien tuotanto.

               (b)Otetaan käyttöön porrastettu 20 ja 30 prosentin enimmäisverokanta, kun se tällä hetkellä on 3 prosenttia. Sallittu ero verotuksessa ei saa kuitenkaan ylittää perusteltuja lisäkustannuksia.

               (c)Meriveron soveltamisen raja-arvo on 550 000 euroa. Ehdotetussa järjestelmässä toimijoihin ei sovellettaisi meriveroa, jos niiden vuotuinen liikevaihto on alle kyseisen raja-arvon. Ne eivät kuitenkaan voisi vähentää tuotantoketjun aikaisemmassa vaiheessa kannetun veron määrää verotuksessa, jotta pienyritysten tuotanto voitaisiin vapauttaa verosta ja jotta niiden hallinnollista taakkaa voitaisiin keventää ja niiden kehitystä tukea. Tätä toimenpidettä voidaan perustella sillä, että sen vaikutus talousarvioon
                  3
                ja kilpailuun on vähäinen asiaankuuluvien talouden toimijoiden alhaisen lukumäärän
                  4
                vuoksi.

               (d)Välikertomuksen sijaan on laadittava 30. syyskuuta 2025 mennessä kertomus, jossa on oltava vähintään päätöksen liitteessä II olevat tiedot. Järjestelmää uusitaan kyseisten tietojen perusteella. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on keventää liian usein tehtävästä järjestelmän arvioinnista koituvaa rasitetta ja lisätä seuranta- ja arviointitoimien hyödyllisyyttä ja tehokkuutta.

               Ranskan viranomaiset ovat lisäksi esittäneet kunkin nelinumeroisen tullinimikkeen osalta arvioinnin niistä paikallisille yrityksille aiheutuvista korkeammista tuotantokustannuksista, jotka veroporrastuksella on tarkoitus kompensoida. Näitä kustannuksia aiheutuu toimitus- ja palkkakustannusten lisäksi pääasiallisesti siitä, että energia-, ylläpito- ja rahoituskustannukset ovat korkeammat, sekä siitä, että pidettävien varastojen on oltava suuremmat ja tuotantolaitteita ei käytetä täysitehoisesti.

               Päätöksen liitteessä on luettelo tuotteista, joihin meriverovapautuksia tai meriveron alennuksia voidaan soveltaa. Ero paikallisesti valmistettujen tuotteiden ja muiden tuotteiden verokannan välillä saa olla tuotteesta riippuen enintään 20 tai 30 prosenttiyksikköä. Liitteessä olevassa a osassa luetellaan tuotteet, joiden osalta verokannan ero saa olla enintään 20 prosenttiyksikköä, ja b osassa tuotteet, joiden osalta ero saa olla enintään 30 prosenttiyksikköä.

               Liitteessä mainittavat tuotteet ovat pitkälti samoja kuin neuvoston päätöksen 940/2014/EU liitteessä. Luetteloista poistettiin kuitenkin seikkaperäisen tarkastelun jälkeen monia tuotteita, joiden osalta veroporrastus ei enää ollut perusteltua. Toisaalta luetteloihin on lisätty tuotteita, joita ei ole päätöksessä 940/2014/EU mutta joiden osalta uutta tuotantoa on aloitettu tai tuotantoa on kehitetty. Joidenkin luetteloissa pidettävien tuotteiden osalta sallittua verokannan eroa on muutettu joko korottamalla tai alentamalla sitä lisäkustannuksia koskevien muutosten huomioon ottamiseksi.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Vahvemmasta ja uudistetusta strategisesta kumppanuudesta EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa vuonna 2017 annetussa tiedonannossa
                  5
                korostetaan, että syrjäisimmillä alueilla on edelleen suuria vaikeuksia, joista monet ovat pysyviä. Tiedonannossa esitetään komission uusi lähestymistapa siihen, miten syrjäisimpien alueiden kehitystä on tuettava hyödyntämällä kaikin tavoin niiden vahvuuksia sekä mahdollisuuksia, joita kasvun ja työpaikkojen luomisen uudet osatekijät tarjoavat.

               Ehdotuksen tavoitteena on tältä osin edistää paikallistuotantoa ja siten parantaa työllisyyttä Ranskan syrjäisimmillä alueilla. Tämä ehdotus palauttaa näiden paikallisten tuotannonalojen kilpailukyvyn kompensoimalla niiden maantieteellisestä ja taloudellisesta tilanteesta johtuvia haittoja. Se täydentää alkutuotantoa ja raaka-aineiden tuotantoa tukevaa syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevaa ohjelmaa (POSEI)
                  6
               , Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR)
                  7
                sekä Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR)
                  8
               , johon sisältyy erityinen lisämääräraha syrjäisimpien alueiden pysyvistä rajoitteista johtuvien lisäkustannusten korvaamiseksi.

               Lisäksi tarvittava yhtenäisyys maatalouspolitiikan sääntöjen kanssa on johtanut siihen, että veroporrastus ei koske elintarvikkeita, jotka saavat maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä 13 päivänä maaliskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013 III luvussa säädettyjä tukia ja etenkin erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvia tukia.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen vuoden 2015 sisämarkkinastrategian
                     9
                   kanssa. Siinä komissio asettaa tavoitteeksi syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat, jotka hyödyttävät kaikkia sidosryhmiä. Yksi ehdotetun toimenpiteen tavoitteista on vähentää syrjäisimpien alueiden yrityksille aiheutuvia lisäkustannuksia, jotka vaikeuttavat niiden täysimääräistä osallistumista sisämarkkinoihin. Koska tuotanto Ranskan syrjäisimmillä alueilla on vähäistä, sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan ei odoteta kohdistuvan kielteisiä vaikutuksia.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 349 artikla. Kyseisen määräyksen nojalla neuvosto voi antaa erityissäännöksiä, joiden tarkoituksena on vahvistaa edellytykset perussopimusten soveltamiselle EU:n syrjäisimpiin alueisiin.

                  •
                        Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ainoastaan neuvostolla on SEUT-sopimuksen 349 artiklan nojalla valtuudet toteuttaa syrjäisimpien alueiden hyväksi erityistoimenpiteitä, joilla mukautetaan perussopimusten, mukaan lukien yhteisten politiikkojen, soveltamista kyseisiin alueisiin syrjäisimpien alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavien pysyvien rajoitteiden vuoksi. Tämä pätee myös SEUT-sopimuksen 110 artiklaa koskeviin poikkeuksiin. Sen vuoksi ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotuksessa noudatetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa määrättyä suhteellisuusperiaatetta. Se koskee ainoastaan tuotteita, joiden osalta paikalliselle tuotannolle aiheutuvat lisäkustannukset on pystytty perustelemaan.

                  Lisäksi tähän ehdotukseen sisältyviin tuotteisiin sovellettava veroporrastus koskee vain sitä, mikä on tarpeen paikalliselle tuotannolle aiheutuvien lisäkustannusten kannalta. Ranskan syrjäisimmille alueille tuotaviin tuotteisiin kohdistuva verorasitus ei sen vuoksi ylitä sitä, mikä on tarpeen kyseessä olevien paikallisesti valmistettujen tuotteiden heikomman kilpailukyvyn kompensoimiseksi. Siten saavutetaan perussopimuksen tavoitteet eli varmistetaan sisämarkkinoiden moitteeton ja tehokas toiminta.

               •Toimintatavan valinta

                  Neuvoston päätöksen 940/2014/EU korvaamiseksi ehdotetaan neuvoston päätöstä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •
                     Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Meriverojärjestelmän soveltamisala mukautetaan asiaankuuluvien talouden toimijoiden tarpeisiin. Järjestelmän tarkoituksena on tukea paikallisia tuotteita pienentämällä kilpailukykyeroja paikallisten tuotteiden ja muualta tuotavien tuotteiden välillä. Tällaiset erot johtuvat pysyvistä rajoitteista, jotka nostavat tuotantokustannuksia ja siten paikallisesti tuotettujen tuotteiden omakustannushintaa. Meriverojärjestelmällä korvataan noin puolet lisäkustannuksista. Vuosina 2014–2020 veroporrastus osoittautui oikeasuhteiseksi laskettuihin lisäkustannuksiin nähden
                     10
                  .

                  Ulkoisesta tutkimuksesta saatujen määrällisten tietojen analyysin tulokset osoittavat, että ilman meriverojärjestelmää paikallisen tuotannon suorituskyky olisi heikentynyt merkittävästi. Veroporrastuksen piiriin kuuluneiden tuotteiden arvosta noin 37 prosenttia (noin 850 miljoonaa euroa) saatiin veroporrastuksen ansiosta. Tällä oli myönteinen vaikutus työllisyyteen, joka on parantunut meriverojärjestelmään kuuluvilla aloilla vuodesta 2014 lähtien (verrattuna aloihin, joilla järjestelmää ei sovelleta), ja aktiivisten yritysten lukumäärään, joka kasvoi noin 1,7 prosenttia kyseisellä ajanjaksolla (kokonaisvähennyksen ollessa 3 prosenttia). Sitä vastoin vaikutuksista investointeihin ja paikallisen tuotannon monipuolistamiseen ei ole näyttöä. Meriverojärjestelmän kustannus-hyötysuhde on kaiken kaikkiaan positiivinen, ja veroporrastuksesta johtuva paikallisen tuotannon lisäys oli 2,5 kertaa suurempi kuin toimenpiteen ”kustannukset”.

                  Meriverojärjestelmän soveltaminen ei johtanut tuonnin korvaamiseen. Käytännössä valtaosa veroporrastuksen piiriin kuuluvista paikallisista tuotteista on ajan mittaan menettänyt markkinaosuuttaan, mikä vahvistaa sen, että meriverojärjestelmä on pikemminkin paikallisen tuotannon kilpailukyvyn menetystä vähentävä toimenpide kuin kehitysväline.

                  Ulkoisessa tutkimuksessa todetaan, että meriveron porrastuksen vaikutukset Ranskan syrjäisimpien alueiden kuluttajahintoihin ja elinkustannuksiin ovat vähäisiä, sillä veroporrastuksen piiriin kuuluvista tuotteista kannettavat verot korottivat hintoja syrjäisimmillä alueilla enintään 1,5 prosenttia lopullisessa kulutusvaiheessa.

                  Alueellisten kauppatietojen analyysin tulokset osoittavat, että meriveron porrastuksella on vähäinen vaikutus Cariforum-maista sekä eteläisestä ja itäisestä Afrikasta tulevan tuonnin määrään. Lisäksi jos meriverojärjestelmä lopetettaisiin kokonaan, se vaikuttaisi hyvin vähän kyseisistä maista tulevaan tuontiin (noin 2 miljoonaa euroa), mutta sillä olisi erittäin kielteinen vaikutus paikalliseen tuotantoon (noin 300 miljoonaa euroa). Tämä hyödyttäisi pääasiassa EU:n viejiä ja muiden kolmansien maiden kuin Cariforum-maiden sekä eteläisen ja itäisen Afrikan maiden viejiä.

               •
                     Sidosryhmien kuuleminen

               Tämän aloitteen yhteydessä toteutettiin tärkeimpien poliittisten ja talouden toimijoiden kattava kuuleminen, johon kuului haastatteluja (80) ja vierailuja kolmella alueella (Réunion, Guadeloupe ja Martinique), sekä tehtiin kyselytutkimus yhteensä 196 yritykselle eri puolilla asianomaisia viittä syrjäisintä aluetta. Kyseistä verkossa tehtyä tutkimusta jaettiin pääasiassa eri alueilla toimivien toimialajärjestöjen kautta, mutta myös kauppakamarien antamissa yritysluetteloissa oleville 15 420 yritykselle suoraan lähetetyillä kutsuilla.

                  Kuulemisen aikana kiinnitettiin huomiota tarpeeseen varmistaa asianomaisten sidosryhmien asianmukainen kattavuus ja hyvä tasapaino. Kuulemisen tarkoituksena oli erityisesti saada mukaan kaikki asiaankuuluvat viranomaiset eri hallintotasoilta (keskus- ja paikallistaso) ja eri politiikan aloilta (politiikan laatimisesta vastaavat viranomaiset, vero- ja tullihallinto, tilastokeskukset jne.). Lisäksi kuulemiseen osallistui edustajia paikallisilta tuotantoaloilta (eli meriveron porrastuksen edunsaajia) sekä kauppa- ja palvelualojen edustajia, joihin veroporrastus vaikuttaa suoraan tai välillisesti.

               •
                     Vaikutustenarviointi

                  Vaikutustenarviointi on valmisteltu kahdella perättäisellä toimenpiteellä: nykyisen järjestelmän jälkiarviointi ja tulevaisuudentutkimus. Järjestelmän jatkamisen ja mahdollisen muuttamisen aiheuttamia vaikutuksia koskevasta tutkimuksesta on laadittu analyysiasiakirja, johon sisältyy järjestelmän arviointia koskeva liite. Kyseinen asiakirja on laadittu ulkopuolisen tutkimuksen ja Ranskan toimittamien tietojen perusteella.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Järjestelmän kesto on rajattu kuuteen vuoteen, ja se päättyy 31. joulukuuta 2027. Järjestelmän soveltamisen tulokset on kuitenkin arvioitava ennen mainittua ajankohtaa.

                  Sen vuoksi Ranskan on toimitettava viimeistään 30. syyskuuta 2025 kertomus verotusjärjestelmän soveltamisesta vuosina 2019–2024
                     11
                  . Kertomuksen on sisällettävä seuraavat:

               –tiedot korkeammista tuotantokustannuksista;

               –mahdolliset kilpailun vääristymät ja vaikutukset sisämarkkinoihin;

               –tiedot, joita tarvitaan arvioitaessa järjestelmää vaikuttavuutta, tehokkuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta EU:n muiden politiikkojen kanssa ja EU:n lisäarvoa koskevien kriteerien perusteella.

                  Kertomukseen olisi myös kerättävä kaikilta asianomaisilta osapuolilta tietoja niille aiheutuvien korkeampien tuotantokustannusten tasosta ja kehityksestä ja niille vaatimusten noudattamisesta aiheutuvista kustannuksista sekä mahdollisista markkinoiden vääristymistapauksista.

                  Sen varmistamiseksi, että Ranskan viranomaisten keräämät tiedot sisältävät ne tiedot, joita komissio tarvitsee tehdäkseen perustellun päätöksen siitä, onko järjestelmä oikeutettu ja toteuttamiskelpoinen tulevaisuudessa, komissio on laatinut erityiset ohjeet vaadituista tiedoista. Kyseiset tiedot ovat ehdotuksen liitteessä II. Kyseiset suuntaviivat ovat mahdollisuuksien mukaan yhteisiä samanlaisten EU:n syrjäisimmillä alueilla sovellettavien järjestelmien kanssa.

                  Niiden avulla komissio voi määrittää, ovatko meriveron porrastuksen perusteet edelleen olemassa, ovatko Ranskalle myönnetyt veroedut edelleen oikeasuhteisia ja olisiko mahdollista toteuttaa muita tälle järjestelmälle vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon sen kansainvälinen ulottuvuus.

                  Kun Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet seurantakertomuksen, komissio arvioi veroporrastuksen vaikutuksia ja sitä, onko tarvetta tehdä muutoksia.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Tätä osaa ei sovelleta, sillä ehdotuksen säännökset ovat itsestään selviä.

               2021/0051 (CNS)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Ranskan syrjäisimpien alueiden meriverojärjestelmästä ja päätöksen 940/2014/EU muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 349 artiklan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  12
               ,

               noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Perussopimuksen määräykset, joita sovelletaan Ranskan syrjäisimpiin alueisiin, eivät periaatteessa salli eroa paikallisten tuotteiden ja Ranskan emämaasta tai muista jäsenvaltioista tuotavien tuotteiden verotuksessa. Perussopimuksen 349 artiklassa määrätään kuitenkin mahdollisuudesta ottaa käyttöön syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavia erityistoimenpiteitä niiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavien pysyvien rajoitteiden vuoksi.

               (2)Sen vuoksi olisi toteutettava erityistoimenpiteitä erityisesti niiden edellytysten vahvistamiseksi, joilla perussopimusta sovelletaan Ranskan syrjäisimpiin alueisiin. Kyseisissä toimenpiteissä on otettava huomioon näiden alueiden erityispiirteet ja rajoitteet heikentämättä kuitenkaan yhteisön oikeusjärjestyksen yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, mukaan lukien sisämarkkinat ja yhteiset politiikat. Ranskan syrjäisimpien alueiden kilpailuhaitat mainitaan perussopimuksen 349 artiklassa: syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä riippuvuus muutamista harvoista tuotteista. Kyseisten pysyvien rajoitteiden vuoksi syrjäisimmät alueet ovat riippuvaisia raaka-aineista ja energiasta, niiden on pidettävä suurempia varastoja, paikalliset markkinat ovat pienet, vientitoiminta on vähäistä ja niin edelleen. Kaikki nämä kilpailuhaitat johtavat paikallisesti valmistettujen tuotteiden tuotantokustannusten ja sitä kautta myös omakustannushintojen nousuun, minkä vuoksi kyseiset tuotteet olisivat ilman erityistoimenpiteitä vähemmän kilpailukykyisiä kuin muualta tuodut tuotteet, vaikka kuljetuskustannukset Ranskan syrjäisimmille alueille otettaisiin huomioon. Tämä vaarantaisi paikallisen tuotannon säilymisen. Sen vuoksi on tarpeen toteuttaa erityistoimenpiteitä, joilla lujitetaan paikallista teollisuustuotantoa parantamalla sen kilpailukykyä.

               (3)Jotta paikallistesti valmistettujen tuotteiden kilpailukyky voitaisiin palauttaa, Ranskalle annetaan neuvoston päätöksellä N:o 940/2014/EU
                  13
                lupa myöntää 30 päivään kesäkuuta 2021 saakka vapautuksia tai alennuksia meriverosta tietyille tuotteille, jotka on valmistettu Martiniquen, Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Réunionin ja Mayotten syrjäisimmillä alueilla ja joiden osalta paikallista tuotantoa on olemassa, koska merkittävä tuonti voisi vaarantaa paikallisen tuotannon säilymisen ja aiheuttaa lisäkustannuksia, jotka nostavat sen omakustannushintoja muualta tuotaviin tuotteisiin verrattuna. Mainitun päätöksen liitteessä on luettelo tuotteista, joihin verovapautuksia tai veronalennuksia voidaan soveltaa. Tuotteesta riippuen ero paikallisesti tuotettujen tuotteiden ja muiden tuotteiden verokannan välillä saa olla enintään 10, 20 tai 30 prosenttiyksikköä.

               (4)Ranska on pyytänyt päätöksessä 940/2014/EU säädettyä järjestelmää vastaavan järjestelmän jatkamista 1 päivästä tammikuuta 2021. Se huomauttaa, että edellä luetellut kilpailuhaitat ovat edelleen olemassa, mutta että päätöksessä 940/2014/EU säädetty verojärjestelmä on mahdollistanut paikallisen tuotannon säilyttämisen ja tietyissä tapauksissa sen kehittämisen ilman että se olisi häirinnyt ulkomaankauppaa tai johtanut liiallisin korvauksiin yrityksille aiheutuneista korkeammista kustannuksista.

               (5)Ranska on toimittanut komissiolle kunkin viiden syrjäisimmän alueen osalta luettelon tuotteista, joihin Ranska aikoo soveltaa enintään 20 tai 30 prosenttiyksikön suuruista veroporrastusta sen mukaan, onko ne tuotettu paikallisesti vai ei. Ranskan syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Saint-Martin ei ole tämän säädöksen kohteena.

               (6)Tällä päätöksellä pannaan täytäntöön SEUT-sopimuksen 349 artiklan määräykset ja annetaan Ranskan viranomaisille oikeus soveltaa veroporrastusta tuotteisiin, joiden osalta on osoitettu ensinnäkin se, että paikallista tuotantoa on olemassa, ja toiseksi se, että merkittävä tavaroiden tuonti (mukaan lukien Ranskan emämaasta ja muista jäsenvaltioista) voisi vaarantaa paikallisen tuotannon säilymisen, ja lopuksi se, että aiheutuvien lisäkustannusten vuoksi paikallisen tuotannon omakustannushinnat nousevat muualta tuotaviin tuotteisiin verrattuna vaarantaen paikallisesti tuotettujen tuotteiden kilpailukyvyn. Sallittu ero verotuksessa ei saa ylittää perusteltuja lisäkustannuksia.

               (7)Tapauksissa, joissa paikallisen tuotannon markkinaosuus on alle 5 prosenttia tai tuonnin osuus on alle 10 prosenttia, pyydettiin lisäperusteita osoittamaan kaikki seuraavat seikat tai osan niistä: tuotanto on työvoimavaltaista; tuotanto on alkuvaiheessa tai sen tarkoituksena on täydentää ja monipuolistaa yrityksen tuotantoa; tuotannolla on strateginen merkitys paikalliselle kehitykselle (esimerkiksi kiertotalouden, biologisen monimuotoisuuden ja ympäristönsuojelun aloilla); tuotanto on innovatiivista tai se tuo merkittävää lisäarvoa; kyseessä on tuotanto, jossa muualta tulevan tuotannon toimituskatko voisi vaarantaa alueen talouden tai väestön; tuotanto voi olla olemassa vain, jos sillä on määräävä markkina-asema syrjäisempien alueiden markkinoiden pienen koon vuoksi; terveyskriiseissä tarvittavien lääkinnällisten tuotteiden tai henkilönsuojainten tuotanto. Näiden periaatteiden soveltaminen mahdollistaa perussopimuksen 349 artiklan täytäntöönpanon ylittämättä sitä, mikä on tarpeen, ja tuottamatta perusteetonta etua paikalliselle tuotannolle, jottei veroporrastus haittaa unionin oikeusjärjestyksen yhtenäisyyttä ja johdonmukaisuutta, mukaan lukien kilpailun vääristymisen välttäminen sisämarkkinoilla ja valtiontukipolitiikka.

               (8)Pienten yritysten velvoitteiden yksinkertaistamiseksi ja keventämiseksi ja niiden kehityksen tukemiseksi verovapautukset tai veronalennukset koskevat kaikkia toimijoita, joiden vuosittainen liikevaihto on vähintään 550 000 euroa. Toimijoilta, joiden vuotuinen liikevaihto jää tämän raja-arvon alle, ei kanneta meriveroa, mutta ne eivät voi vähentää tuotantoketjun aikaisemmassa vaiheessa kannetun veron määrää.

               (9)Johdonmukaisuus unionin oikeuden kanssa tarkoittaa myös, ettei veroporrastus koske elintarvikkeita, jotka saavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 228/2013
                  14
                III luvussa säädettyjä tukia. Kyseisen säännöksen tarkoituksena on varmistaa, ettei erityisestä hankintajärjestelmästä myönnettyjen maataloustukien vaikutus kumoutuisi tai vähenisi sen vuoksi, että tuettujen tuotteiden merivero olisi korkeampi.

               (10)Veron tarkoitusta koskevat vaatimukset vastaavat Ranskan syrjäisimpien alueiden sosioekonomista kehittämistä koskevan tuen tavoitteita, joista säädetään jo päätöksessä 940/2014/EU. Kyseisestä verosta saatavien tulojen sisällyttäminen Ranskan syrjäisimpien alueiden verovaroihin ja niiden varaaminen näiden alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehittämisstrategiaan paikallisen toiminnan edistämiseksi on lakiin perustuva velvoite.

               (11)Päätöstä 940/2014/EU on tarpeen muuttaa, jotta sillä myönnetyn poikkeuksen soveltamisaikaa voidaan jatkaa kuudella kuukaudella 31 päivään joulukuuta 2021 saakka. Jatkamisen pitäisi mahdollistaa se, että Ranska voi saattaa tämän päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               (12)Järjestelmän kestoksi olisi vahvistettava kuusi vuotta 31 päivään joulukuuta 2027 saakka. Jotta komissio voisi arvioida, täyttyvätkö poikkeuksen perusteena olevat edellytykset edelleen, Ranskan olisi toimitettava komissiolle seurantakertomus viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2025. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa mainitun kertomuksen rakenne ja sisältö.

               (13)Oikeudellisen riskin välttämiseksi tätä päätöstä on tarpeen soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2022, kun taas päätöksellä 940/2014/EU sallitun poikkeuksen soveltamisajan pidentämisen olisi tultava voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2021.

               (14)Tällä päätöksellä ei rajoiteta SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mahdollista soveltamista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1. Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 28, 30 ja 110 artiklassa määrätään, Ranskalle annetaan lupa myöntää 31 päivään joulukuuta 2027 asti vapautus tai alennus meriverosta liitteessä I luetelluille tuotteille, jotka tuotetaan paikallisesti Guadeloupessa, Ranskan Guayanassa, Martiniquessa, Mayottessa tai Réunionissa, jotka ovat perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäisimpiä alueita. Kyseisten vapautusten tai alennusten on unionin kehys huomioon ottaen oltava sopusoinnussa asianomaisten syrjäisimpien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisstrategian kanssa, ja niillä on edistettävä paikallista taloudellista toimintaa ilman että niillä muutetaan kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

               2. Muualta kuin asiaankuuluvilta syrjäisimmiltä alueilta tuotaviin samankaltaisiin tuotteisiin sovellettavien verokantojen osalta 1 kohdassa tarkoitetut kokonaisvapautukset tai alennukset eivät saa johtaa eroihin, jotka ovat yli

               a) 20 prosenttiyksikköä liitteessä I olevassa a osassa lueteltujen tuotteiden osalta;

               b) 30 prosenttiyksikköä liitteessä I olevassa b osassa lueteltujen tuotteiden osalta.

               Ranskan on sitouduttava varmistamaan, että liitteessä I luetelluille tuotteille myönnetyt vapautukset tai alennukset eivät ole suuremmat kuin perustellut lisäkustannukset eivätkä suuremmat kuin prosenttiyksikkö, joka on ehdottoman välttämätön paikallisen taloudellisen toiminnan säilyttämiseksi, edistämiseksi ja kehittämiseksi.

               3. Ranska soveltaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja verovapautuksia tai veronalennuksia toimijoihin, joiden vuosittainen liikevaihto on vähintään 550 000 euroa. Toimijoilta, joiden vuotuinen liikevaihto on alle tämän raja-arvon, ei kanneta meriveroa.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet on valittu sen perusteella, että niiden korkeampien tuotantokustannusten vuoksi paikallisen tuotannon omakustannushinnat nousevat muualta tuotaviin tuotteisiin verrattuna vaarantaen paikallisesti tuotettujen tuotteiden kilpailukyvyn.

               Tapauksissa, joissa:

               a)paikallisen tuotannon markkinaosuus on alle 5 prosenttia,

               b)tai sen markkinaosuus on yli 90 prosenttia,

               pyydettiin lisäperusteita osoittamaan kaikki seuraavat seikat tai osan niistä:

               1)tuotanto on työvoimavaltaista;

               2)tuotanto on alkuvaiheessa tai sen tarkoituksena on täydentää ja monipuolistaa yrityksen tuotantoa;

               3)tuotannolla on strateginen merkitys paikalliselle kehitykselle;

               4)tuotanto on innovatiivista tai se tuo merkittävää lisäarvoa;

               5)kyseessä on tuotanto, jossa muualta tulevan tuotannon toimituskatko voisi vaarantaa alueen talouden tai väestön;

               6)tuotanto voi olla olemassa vain, jos sillä on määräävä markkina-asema syrjäisimpien alueiden markkinoiden pienen koon vuoksi;

               7)terveyskriisien torjumiseksi tarvittavien lääkinnällisten tuotteiden ja henkilönsuojaimien tuotanto.

               3 artikla

               Ranskan viranomaiset soveltavat asetuksen (EU) N:o 228/2013 III luvussa säädetystä erityisestä hankintajärjestelmästä tukia saaneisiin tuotteisiin samaa verotusjärjestelmää kuin paikallisesti tuotettuihin tuotteisiin.

               4 artikla

               Ranskan on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2025 seurantakertomus, jonka avulla komissio voi arvioida, täyttyvätkö 1 artiklassa tarkoitetun verotusjärjestelmän soveltamisedellytykset edelleen. Seurantakertomuksessa on oltava liitteessä II säädetyt tiedot.

               5 artikla

               Korvataan päätöksen 940/2014/EU 1 artiklan 1 kohdassa päivämäärä ”31 päivään kesäkuuta 2021” päivämäärällä ”30 päivään joulukuuta 2021”.

               6 artikla

               Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022 lukuun ottamatta 5 artiklaa, jota sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021.

               7 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös N:o 940/2014/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, Ranskan syrjäisimpien alueiden meriverojärjestelmästä (EUVL L 367, 23.12.2014, s.1).

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/1793, annettu 16 päivänä marraskuuta 2020, päätöksen N:o 940/2014/EU muuttamisesta Ranskan syrjäisimpien alueiden meriverojärjestelmän soveltamisajan osalta (EUVL L 402, 1.12.2020, s. 21–22).

                     (3)

                        Yritysten, joiden liikevaihto on 300 000 – 550 000 euroa, verotuksesta saatavien tulojen arvioidaan olevan vuonna 2019 vain 1,22 miljoonaa euroa, mikä on vain noin 0,1 prosenttia meriverotulojen kokonaismäärästä (1,2 miljardia euroa).

                     (4)

                        Tällaisia yrityksiä on 222.

                     (5)

                        COM(2017)623 final.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta.

                     (8)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä.

                     (9)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (COM(2015) 550 final), s. 4.

                     (10)

                        Lisäkustannuksia koskevassa päivitetyssä (vuonna 2020 tehdyssä) laskelmassa havaittiin erittäin harvoja tapauksia (0,6 prosenttia tukikelpoisista tuotteista), joissa korvaus oli ollut liian suuri (keskimäärin alle 3 prosenttiyksikköä).

                     (11)

                        Kertomuksessa olisi oltava vuotta 2019 koskevat tiedot, jotta voidaan määrittää perustaso ja jotta komissio voi tarkastella järjestelmän vaikutusta vuoden 2021 jälkeisenä aikana. Kertomuksessa olisi oltava mahdollisuuksien mukaan kaikkein uusimmat tiedot vuoteen 2024 asti.

                     (12)

                        EUVL C  du , s. .

                     (13)

                        Neuvoston päätös N:o 940/2014/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, Ranskan syrjäisimpien alueiden meriverojärjestelmästä (EUVL L 367, 23.12.2014, s.1).

                     (14)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013,unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistäja neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.3.2021
            COM(2021) 95 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Ranskan syrjäisimpien alueiden meriverojärjestelmästä ja päätöksen 940/2014/EU muuttamisesta
            {SWD(2021) 44 final}

               LIITE I

               Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista tuotteista, joihin voidaan soveltaa meriveron porrastusta

               (a)Luettelo 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tuotteista yhteisen tullitariffin nimikkeistön
                  1
                luokittelun mukaisesti

               (1)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Guadeloupe

               0105 11, 0201, 0203, 0207, 0208, 0210 12 19, 0302, 0304, 0305 49 80, 0306, 0307 91, 0307 99, 0403, ei kuitenkaan 0403 10, 0407, 0408, 0409, 0702, 0704, 0705 19, 0706 10 00 10, 0707 00 05, 0709 60 10, 0709 60 99, 0709 99 90, 0713, 0714, 0804 30 00, 0805 50 90, 0807 11, 0807 19, 0904 22 00, 0910 91, 1106, 1601, 1602, 1604 20, 1806 31, 1806 32 10, 1806 32 90, 1806 90 31, 1806 90 60, 1901 20, 1902 11, 1902 19, 2103 30 90, 2103 90 30, 2103 90 90, 2105, 2106, 2201 10 90, 2201 90, 2202 91, 2202 99, 2207 10, 2207 20 00, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90, eivät kuitenkaan 2309 90 96 39, 2309 90 41 89
                  2
               , 2309 90 512, 2309 90 96 39 ja 2309 90 96 952, 2505, 2517 10, 2523 29, 2712 10 90, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828, 2833, 2834, 2836, 2853 00 10, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3208, 3209, 3303 00 90, 3304 99 00, 3305 10, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820 00 00, 3917, ei kuitenkaan 3917 10 10, 3919, 3920, 3923, 3925 30, 3926 90, 4407 11, 4407 21 à 4407 29, 4407 99, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818, 4819 10 00, 4821 10, 4821 90, 4910, 4911 10, 6303 12, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6307 90 98, 6810, ei kuitenkaan 6810 11 10, 7003 12 99, 7003 19 90, 7003 20, 7213 10, 7213 91 10, 7214 20, 7214 99 10, 7308 90 59, 7308 90 98, 7310 10, 7314, ei kuitenkaan 7314 12, 7610 10, 7610 90 90, 7616 99 90, 8419 19, 8903 99 10, 8907 90 00, 9001 50, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9403 70 00, 9404 10, 9404 21, 9406 00 20, 9506 99 90.

               (2)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Ranskan Guayana

               0105 11, 0201, 0203, 0204, 0206 10 95, 0206 10 98, 0206 30, 0206 80 99, 0207 11, 0207 12, 0207 13, 0207 41, 0207 43, 0209 10 90, 0209 90, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 99, 0302, 0303 59, 0303 89, 0304, 0305 31 00, 0305 39 90, 0305 44 90, 0305 49 80, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 0305 69 80, 0306 17, 0406, 0408 99, 0702, 0704 90 10, 0709 60, 0805, 0807, 0810 90 75, 0901, ei kuitenkaan 0901 10, 0904 11, 0904 12, 1106 20 90, 1601, 1602, 1604, 1605, 1806 31, 1806 32, 1806 90, 1905, 2005 99 80, 2008 99, eivät kuitenkaan 2008 99 47 90, 2008 99 48 19, 2008 99 48 99 ja 2008 99 49 80, 2103, 2105, 2106 90 98, 2201, 2202, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90 eivät kuitenkaan 2309 90 31 30, 2309 90 31 80, 2309 90 35, 2309 90 41 89, 2309 90 43, 2309 90 51, 2309 90 96 31, 2309 90 96 39, 2309 90 96 91 ja 2309 90 96 95, 2505 10, 2517 10, 2523 29 00, 2828 90, 3204 17 00, 3208 20 90, 3208 90, 3209 10, 3402, 3809 91, 3824 50, 3919, 3920 51, 3923, eivät kuitenkaan 3923 10, 3923 40 ja 3923 90, 3925, 3926 90, 4818, 4821 10, 4909, 4910, 4911, 6109, 6111 20 90, 6201 19 00, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6205, 6204 42 00, 6206, 6302 91 00, 6303 12, 6303 19, 6306 12, 6306 19, 6307 90 98, 6505 00 30, 6802 23, 6802 29, 6802 93, 6802 99, 6810, 6912 00, 7006 00 90, 7009, 7210, 7214 20, 7308 30, 7308 90, 7314, 7604, 7610 10, 7610 90, 7616 99, 7907, 8211, 8421 21 00 90, 8537 10, 9001 50, 9004 90, 9021 21, 9021 29, 9404 21, 9405 40, 9405 60.

               (3)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Martinique

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0203, 0207, 0208 10, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 20, 0210 99 49, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307, 0403, ei kuitenkaan 0403 10, 0406 10, 0406 90 50, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604, 0702, 0704 90, 0705, 0706, 0707, 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 51 00, 0709 60, 0709 93 90, 0709 99, 0710, 0714, 0801 11, 0801 13 – 0801 18, 0803, 0804 30, 0804 40 00, 0804 50, 0805, 0807, 0809 10, 0809 40, 0810 30, 0810 90, 0813, 0910 91, 1106 20, 1601, 1602, 1604 20, 1605 10, 1605 21, 1702, 1704 90 61, 1704 90 65, 1704 90 71, 1806, 1902, 1904 10, 1904 20, 2005 99, 2103 30, 2103 90, 2104 10, 2105, 2106, 2201, 2202 10, 2202 91, 2202 99, 2208 40, 2309, ei kuitenkaan 2309 90 96, 2505, 2517 10, 2523 21, 2523 29, 2710, 2711, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828 10, 2828 90, 2836, 2853 90 10, 2903, 2907, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3204, 3205, 3206, 3207, 3208, 3209, 3303, 3305, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820, 3824, 3907 61 00, 3919, 3920, 3921 11, 3921 19, 3923 10 90, 3923 21, 3923 29, 3923 30, 3924, 3926, 4012 11, 4012 12, 4012 19, 4401, 4407 21 – 4407 29, 4408, 4409, 4415 20, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4421 90, 4811, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 90, 4819, 4820, 4821, 4823, 4902, 4909, 4910, 4911 10, 6103, 6104, 6105, 6109 10, 6109 90 20, 6109 90 90, 6203, 6204, 6205, 6207, 6208, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6805, 6810, 6902, 6904 10, 7003 12, 7003 19, 7113–7117, 7213, 7214, 7217, 7225, 7308, 7314, 7610, 7616 91, 7616 99, 8418 69 00, 8419 19 00, 8708 99 97, 8716 40 00, 8901 90 10, 8902, 8903 99, 8907 90 00, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21, 9021 29, 9403, 9404 10, 9404 21, 9405 60, 9406, 9506 99 90.

               (4)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Mayotte

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0204, 0206, 0207, 0302, 0303, 0304, 0305, 0407, 0702, 0704 90 90, 0705 19, 0707 00 05, 0709 30, 0709 60, 0709 93 10, 0709 99 10, 0714, 0801 11, 0801 12, 0801 19, 0803, 0804 30, 0805 10, 0905, 1513 11, 1513 19, 1806, 2106 90 92, 2201, 2309 90, ei kuitenkaan 2309 90 96, 3301 29 11, 3301 29 31, 3917, 3923 90 00, 3924 90 00, 3925 10 00, 3926 90 92, 3926 90 97, 4401, 4403, 4407, 4409, 4418, 4820, 4821, 4902, 4909, 4910, 4911, 6904 10 00, 7003, 7005, 7210, 7216 61 90, 7216 91 10, 7308 30, 7308 90 98, 7312, 7314, 7326 90 98, 7606, 7610 10, 8301 40 90, 8310, 8421 21 00, 8716 80 00, 9021 10 10, 9406 00 31, 9406 00 38.

               (5)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Réunion

               0105 11, 0105 12, 0105 13, 0105 15, 0207, 0208 10, 0208 90 30, 0208 90 98, 0209, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306 11, 0306 31, 0306 91, 0307 59, 0403, 0405, ei kuitenkaan 0405 10, 0406 10, 0406 90 91, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604 90 91, 0604 90 99, 0703 10 19, 0703 20 00, 0709 60, 0710, 0711 90 10, 0801, 0803, 0804, 0805, 0806, 0807, 0808, 0809, 0810, 0811, 0812, 0813, 0901 21, 0901 22, 0904, 0909 31, 0910 11, 0910 12, 0910 30, 0910 91 10, 0910 91 90, 0910 99 99, 1101 00 15, 1106 20, 1108 14, 1302 19, 1516 20, 1601, 1602, 1604 14, 1604 19, 1604 20, 1605, 1702, 1704, 1806, 1901, 1902, 1903, 1904, 1905, 2001, 2002 90 11, 2004 10 10, 2004 10 91, 2004 90 50, 2004 90 98, 2005 10, 2005 20, 2005 40, 2005 59, 2005 99 10, 2005 99 30, 2005 99 50, 2006, 2007, ei kuitenkaan 2007 99 97 10, 2008, eivät kuitenkaan 2008 19 19 80, 2008 30 55 90, 2008 40 51 90, 2008 40 59 90, 2008 50 61 90, 2008 60 50 90, 2008 70 61 90, 2008 80 50 90, 2008 97 59 90, 2008 99 49 80 ja 2008 99 99 90, 2102 30 00, 2103 20, 2103 90, 2104, 2105, 2106 90, 2201, 2208 40, 2309 10, 2309 90, eivät kuitenkaan 2309 90 35 ja 2309 90 96 95, 2501 00 91, 2710 19 81, 2710 19 83, 2710 19 87, 2710 19 91, 2710 19 99, 2710 19 94 à 2710 19 99, 2834 29 80, 3102 10 90, 3210, 3211, 3212, 3301 12, 3301 13, 3301 24, 3301 29, 3301 30, 3401 11, 3402, 3808 92, 3808 99, 3809, 3811 90, 3814, 3820, 3824, 3917, 3920, ei kuitenkaan 3920 10, 3921 11, 3921 13, 3921 90 60, 3921 90 90, 3923, ei kuitenkaan 3923 21, 3925 10, 3925 20, 3925 30, 3925 90 80, 3926 90, 4009, 4010, 4012, 4016, 440711, 440712, 4407 19, 4409 10, 4409 21, 4409 29, 4415 20, 4418, 4421, 4811, 4818 10, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 20 99, 4818 90 10, 4818 90 90, 4819 10, 4820, 4821, 4823 70, 4823 90, 4909, 4910, 4911 10, 4911 91, 4911 99, 6303 92 90, 6306, 6801, 6811 89, 7007 29, 7009, ei kuitenkaan 7009 10, 7216 61 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 7308, ei kuitenkaan 7308 90, 7309, 7310 21 91, 7310 21 99, 7312 90, 7314, 7326, 7606, 7608, 7610, 7616 91, 7616 99 90, 8310, 8418 50, 8418 69, 8418 91, 8418 99, 8419 19, 8419 90 85, 8421 21 à 8421 29, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00, 8537, 8707, 8708, 8902, 8903 99, 9001, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21 90, 9021 29, 9401, eivät kuitenkaan 9401 10 ja 9401 20, 9403, 9404 10, 9405, 9406, 9506 21, 9506 29, 9506 99 90, 9619.

               (b)Luettelo 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista tuotteista yhteisen tullitariffin nimikkeistön luokittelun mukaisesti

               (1)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Guadeloupe

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101, 1701, 1905, 2007, 2009, eivät kuitenkaan 2009 11 91 90, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 49 19 90, 2009 49 30 91, 2009 49 99 90, 2009 61 10 00, 2009 71 99 90, 2009 79 19 90, 2009 79 98 20, 2009 89 19 90, 2009 89 69 90, 2009 89 73 13, 2009 89 73 99, 2009 89 79 99, 2009 89 96 90, 2009 89 97 29, 2009 89 97 99, 2009 89 99 99, 2009 90 29 80, 2009 90 49 00, 2009 90 51 80, 2009 90 59 39, 2009 90 59 90 ja 2009 90 97 00, 2202 10 00, 2202 99 19, 2203, 2208 70
                  3
               , 2208 903, 3925 10 00, 7009 91, 7009 92, 8421 21 00.

               (2)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Ranskan Guayana

               0403, 1702, 2007, eivät kuitenkaan 2007 99 33 25 ja 2007 99 35 25, 2009, eivät kuitenkaan 2009 11 99 98, 2009 31 19 99, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 89 97 99, 2009 49 99 90, 2009 81 99 90, 2009 89 36 90, 2009 89 97 99, 2009 90 29 80, 2009 90 59 90, 2009 90 97 00 ja 2009 90 98 80, 2203, 2208 703, 4401 12 00, 4403 49, 4407 29, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 10, 4418 20, 4418 40, 4418 50, 4418 60, 4418 90, 4418 99, 4420 10, 9406 10 00, 9406 90 10, 9406 90 38.

               (3)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Martinique

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101 00 11, 1101 00 15, 1701, 1901, 1905, 2006 00 10, 2006 00 35, 2006 00 91, 2007, eivät kuitenkaan 2007 10 99 15, 2007 99 33 15 ja 2007 99 39 29, 2008, eivät kuitenkaan 2008 20 51, 2008 50 61 90, 2008 60 50 10, 2008 80 50 90, 2008 93 93 90, 2008 97 51 90, 2008 97 59 90, 2008 99 48 94, 2008 99 48 99, 2008 99 49 80 ja 2008 99 99 90, 2009, eivät kuitenkaan 2009 11 99 96, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 49 91 90, 2009 69 51 10, 2009 79 11 91, 2009 79 11 99, 2009 89 97 99
                  4
               , 2009 89 99 994 ja 2009 90 59 904, 2203, 2204 21, 2205, 2208 703, 2208 903, 2309 90 96, ei kuitenkaan 2309 90 96 39, 3917, 3925, 7009 91, 7009 92, 7212 30, 8421 21 00.

               (4)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Mayotte

               0401, 0403, 0406, 2105, 2202, 3208, 3209, 3210, 3214 10 90, 3401, 3402, 9403 20 80, 9403 30, 9403 40, 9403 50, 9403 60, 9404 29 90.

               (5)Syrjäisimpiin alueisiin kuuluva Réunion

               0905 10, 1512 19, 1514 19 90, 1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 2009, eivät kuitenkaan 2009 11 99 96, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 31 19, 2009 69 19 10, 2009 69 51 10, 2009 79 19 90, 2009 79 30 90, 2009 79 98 20, 2009 89 69 90
                  54, 2009 89 73 91, 2009 89 73 99, 2009 89 97 994, 2009 89 99 96, 2009 89 99 994, 2009 90 51 804 ja 2009 90 594, 2202 10, 2202 99 19, 2203, 2204 21 79, 2204 21 80, 2204 21 83, 2204 21 84, 2204 29 83, 2204 29 84, 2206 00 59, 2206 00 89, 2208 70
                  63, 2208 903, 2402 20, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00, 7113, 7114, 7115, 7117, 7308 90, 9404 21 10, 9404 21 90, 9404 29 10, 9404 29 90.

               LIITE II

               4 artiklassa tarkoitettuun seurantakertomukseen lisättävät tiedot

               1.Arvioidut korkeammat tuotantokustannukset. Ranskan viranomaisten on toimitettava komissiolle tiivistelmäkertomus, jossa on tarvittavat tiedot sen määrittämiseksi, ovatko kyseessä lisäkustannukset, jotka nostavat paikallisen tuotannon omakustannushintoja muualta tuotaviin tuotteisiin verrattuna. Tiivistelmäkertomuksessa annettavissa tiedoissa on oltava ainakin seuraavat, jos ne ovat saatavilla: tuotantopanoskustannukset, varastointiin liittyvät kustannukset (tarve pitää suurempia varastoja ja pidempi kierto), välineiden ylimitoitukseen liittyvät kustannukset sekä henkilöstöön ja rahoitukseen liittyvät lisäkustannukset. Nämä tiedot on annettava ainakin jokaisesta harmonoidun järjestelmän nimikkeistön nelinumeroisesta tuoteluokasta.

               Kyseisessä kertomuksessa on oltava myös tuoteselosteet, jotka liittyvät Ranskalle säännöllisesti aiheutuviin lisäkustannuksiin.

               2.Muut tuet. Ranskan viranomaisten on toimitettava komissiolle luettelo kaikista muista tukitoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kattaa ne korkeammat tuotantokustannukset, joita aiheutuu talouden toimijoille Martiniquen, Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Mayotten ja Réunionin alueiden syrjäisimmän luonteen vuoksi.

               3.Vaikutus julkiseen talousarvioon. Ranskan viranomaiset lisäävät taulukkoon 1 arvion niiden verojen kokonaismäärästä (euroina), jotka kannettiin ja joita ei kannettu meriveron porrastuksen soveltamisen vuoksi.

               Taulukko 1

                        Vuosi*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Huom.**

                        Kantamattomat verot1

                        Verotulot – tuonti2

                        Verotulot – paikallinen tuotanto3

               Taulukkoa koskevat huomautukset:

               (1)”Kantamattomat verot”: paikalliseen tuotantoon sovellettavan veroporrastuksen vuoksi kantamatta jätettyjen verojen kokonaismäärä (euroina) (alennukset/vapautukset). Tuotetasolla se lasketaan kertomalla myydyn paikallisen tuotannon määrä (vientiä lukuun ottamatta) sovellettavalla porrastetulla verokannalla. Indikaattori saadaan sen jälkeen laskemalla yhteen kunkin tuotteen tulokset.

               (2)”Verotulot – tuonti”: tuontituotteista kannetun meriveron kokonaismäärä (euroina).

               (3)”Verotulot – paikallinen tuotanto”: paikallisesta tuotannosta kannetun meriveron kokonaismäärä (euroina).

               (*)
                     Tietoja ei välttämättä ole saatavilla kaikilta vuosilta.

               (**)
                     Tarvittaessa annettavat huomautukset ja selvennykset.

               4.Vaikutus talouden yleiseen suorituskykyyn. Ranskan viranomaiset täyttävät taulukon 2 kunkin alueen osalta ja ilmoittavat kaikki tiedot, jotka osoittavat veroporrastuksen vaikutuksen kyseisten alueiden sosioekonomiseen kehitykseen. Taulukossa vaadittavat indikaattorit mittaavat niiden alojen suorituskykyä, joilla veroporrastusta sovelletaan, vertaamalla niitä kyseisten syrjäisimpien alueiden talouden yleiseen suorituskykyyn. Jos joitakin indikaattoreita ei ole saatavilla, Ranskan on toimitettava lisätietoja vaikutuksesta kyseisten alueiden talouden suorituskykyyn.

               Taulukko 2

                        Vuosi*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Huom.**

                        Bruttoarvonlisäys alueellisella tasolla

                        -Alat, joilla veroporrastusta sovelletaan1

                        Alueen kokonaistyöllisyys

                        -Alat, joilla veroporrastusta sovelletaan1

                        Aktiivisten tuottajien lukumäärä

                        -Alat, joilla veroporrastusta sovelletaan1

                        Hintatasoindeksi – Ranskan emämaa

                        Hintatasoindeksi – Syrjäisimmät alueet

               Taulukkoa koskevat huomautukset:

               (1)”Alat, joilla veroporrastusta sovelletaan”: toimialat (NACE-määritelmä tai vastaava), joilla valtaosaan tuotannosta sovelletaan (tuotannon määrän perusteella) veroporrastusta.

               (*)
                     Tietoja ei välttämättä ole saatavilla kaikilta vuosilta.

               (**)
                     Tarvittaessa annettavat huomautukset ja selvennykset.

               5.Järjestelmän eritelmä. Ranskan viranomaiset lisäävät taulukkoihin 3 ja 4 kaikki Martiniquen, Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Mayotten ja Réunionin alueita koskevat asianomaiset tuotteet (tapauksen mukaan 4- tai 6-numeroinen HS-nimike, 8-numeroinen CN-nimike tai 10-numeroinen Taric-nimike) kunakin vuonna (2009–2024). Luettelo sisältää ainoastaan tuotteet, joihin sovelletaan veroporrastusta.

               Taulukko 3 Tuotteiden yksilöinti ja sovelletut verokannat

                        Tuote, johon veroporrastusta sovelletaan – tullinimikkeistö (4-, 6-, 8- tai 10-numeroinen nimike)

                        Vuosi

                        Ulkoinen meriverokanta1

                        Sisäinen meriverokanta2

                        Sovellettu eriytetty verokanta3

                        Huom.*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Taulukkoa koskevat huomautukset:

               (1)”Ulkoinen meriverokanta”: tuonnissa sovellettava meriverokanta.

               (2)”Sisäinen meriverokanta”: paikallisessa tuotannossa sovellettava meriverokanta.

               (3)”Sovellettu veroporrastus”: sisäisen ja ulkoisen meriverokannan välinen ero.

               (*)
                     Tarvittaessa annettavat huomautukset ja selvennykset.

               Taulukko 4 Veroporrastuksen piiriin kuuluvien tuotteiden markkinaosuus.

                        Veroporrastuksen piiriin kuuluva tuote (tullinimikkeistön 4-, 6-, 8- tai 10-numeroinen nimike)

                        Vuosi

                        Paljous1

                        Määrä (euroina)2

                        Huom.**

                        paikallinen tuotanto

                        yksikkö

                        tuonti

                        markkinaosuus

                        paikallinen tuotanto

                        tuonti

                        markkinaosuus*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Taulukkoa koskevat huomautukset:

               (*)
                     Ensimmäisen sarakkeen on oltava sama kuin edellisessä taulukossa, jotta tiedot voidaan sovittaa yhteen.

               (1)”Paljous”: sarakkeessa ”yksikkö” ilmoitetaan mittayksikkö (tonnia, hehtolitraa, kappaletta jne.).

               (2)”Määrä”: tuonnin osalta se on sama kuin veron peruste.

               (*)
                     ”Markkinaosuus”: markkinaosuus lasketaan vähentämällä paikallisten tuotteiden vienti.

               (**)
                     Tarvittaessa annettavat huomautukset ja selvennykset.

               6.Sääntöjenvastaisuudet. Ranskan viranomaisten on toimitettava tiedot kaikista hallinnollisia sääntöjenvastaisuuksia ja etenkin veropetos- tai salakuljetustapauksia koskevista tutkimuksistaan silloin, kun ne liittyvät meriveron porrastukseen. Niiden on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot vähintään asianomaisen tapauksen luonteesta, arvosta ja kestosta.

               7.Kantelut. Ranskan viranomaisten on ilmoitettava paikallisten, alueellisten tai kansallisten viranomaisten (tuensaajilta tai muilta kuin tuensaajilta) saamista kanteluista, jotka koskevat meriveron porrastusta.

                     (1)

                        Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liite I (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

                     (2)

                        Lukuun ottamatta muita kuin luonnonmukaisia tuotteita.

                     (3)

                        Vain nimikkeen 2208 40 rommipohjaiset tuotteet.

                     (4)

                        Jos tuotteen Brix-arvo on yli 20.

                     (5)
                  4
                        Jos tuotteen Brix-arvo on yli 20.

                     (6)
                  3
                        Vain nimikkeen 2208 40 rommipohjaiset tuotteet.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.3.2021
            COM(2021) 112 final
            2021/0057(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä trooppisen puun neuvostossa unionin puolesta otettavasta kannasta vuonna 2006 tehdyn kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee neuvoston päätöstä kansainvälisessä trooppisen puun neuvostossa, jäljempänä ’trooppisen puun neuvosto’, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa ehdotus vuonna 2006 tehdyn kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2006 sopimus’ tai ’sopimus’, voimassaolon jatkamisesta.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Vuoden 2006 kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus

               Vuoden 2006 sopimuksen tavoitteena on edistää kestävästi hoidetuista ja laillisesti korjatuista metsistä lähtöisin olevan trooppisen puun kansainvälisen kaupan laajentamista ja monipuolistamista sekä edistää trooppista puuta tuottavien metsien kestävää hoitoa. Euroopan unioni on vuoden 2006 sopimuksen sopimuspuoli.
                  1

               Vuoden 2006 sopimuksella korvattiin vuonna 1994 tehty vastaava sopimus. Ensimmäinen sopimus samasta aiheesta oli tehty vuonna 1983.

               Vuoden 2006 sopimus tuli voimaan 7. joulukuuta 2011 kymmeneksi vuodeksi. Sopimuksen voimassaolo päättyy näin ollen 6. joulukuuta 2021, jollei trooppisen puun neuvosto äänten määräenemmistöllä päätä pidentää sen voimassaoloaikaa, neuvotella sitä uudestaan tai päättää sitä sopimuksen 44 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti. Sopimuksen voimassaoloa voidaan sen 44 artiklan 2 kohdan nojalla pidentää ensin viidellä vuodella ja sen jälkeen kolmella vuodella.

               2.2.Kansainvälinen trooppisen puun neuvosto

               Kansainvälinen trooppisen puun neuvosto on vuoden 2006 sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan nojalla kansainvälisen trooppisen puun järjestön (International Tropical Timber Organisation, ITTO)
                  2
               , jäljempänä ’järjestö’, ylin toimielin. Järjestön piiriin kuuluu noin 80 prosenttia maailman trooppisista metsistä ja yli 90 prosenttia puun ja puutuotteiden kaupasta. Trooppisen puun neuvostoon kuuluvat kaikki järjestön jäsenet. Järjestöllä on kahdenlaisia jäseniä: tuottajia ja kuluttajia. Vuoden 2006 sopimuksen 44 artiklan 1 kohdan nojalla trooppisen puun neuvosto voi äänten määräenemmistöllä päättää pidentää sopimuksen voimassaoloaikaa, neuvotella sen uudestaan tai päättää sen. Sopimuksen 44 artiklan 2 kohdan nojalla sen voimassaoloa voidaan pidentää ensin viidellä vuodella ja sen jälkeen kolmella vuodella. Vuoden 2006 sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan nojalla trooppisen puun neuvosto pyrkii tekemään päätöksensä ja antamaan suosituksensa yhteisymmärryksessä. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, trooppisen puun neuvosto tekee vuoden 2006 sopimusta koskevan päätöksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti äänten määräenemmistöllä. Vuoden 2006 sopimuksen 2 artiklan 8 kohdan nojalla ’äänten määräenemmistöllä’ tarkoitetaan läsnäolevien äänestykseen osallistuvien tuottajajäsenten äänten vähintään kahden kolmasosan enemmistöä sekä vähintään 60 prosenttia läsnäolevien äänestykseen osallistuvien kuluttajajäsenten äänistä erikseen laskettuina edellyttäen, että näihin enemmistöihin sisältyy vähintään puolet läsnäolevista äänestykseen osallistuvista tuottajajäsenistä ja vähintään puolet läsnäolevista ja äänestykseen osallistuvista kuluttajajäsenistä. Vuoden 2006 sopimuksen 7 artiklan a alakohdan mukaan trooppisen puun neuvosto voi myös päättää tietyistä kysymyksistä kokoontumatta.

               Trooppisen puun neuvoston jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä (sekä tuottaja- että kuluttajajäsenillä on molemmilla 1 000 ääntä). Vuotuiset maksuosuudet ja äänet jakautuvat tasan näiden kahden ryhmittymän kesken. Kummankin ryhmittymän sisällä yksittäisten jäsenten maksuosuudet ja äänet lasketaan trooppisen puun kaupan ja tuottajien osalta maan trooppisten metsien laajuuden perusteella. EU maksaa järjestön hallintobudjetin maksuosuuksista suurimman arvioidun osuuden (jonka komissio suorittaa kaikkien jäsenvaltioiden puolesta). EU:lla on myös eniten ääniä (ja eniten kuluttajajäseniä), ja se voisi muodostaa määräenemmistöllä äänestettäessä määrävähemmistön.

               2.3.Vuoden 2006 sopimuksen voimassaolon suunniteltu jatkaminen

               Järjestöllä on ollut vakavia taloudellisia ongelmia, sillä sihteeristön aiemman johtoryhmän epäonnistuneiden investointien seurauksena järjestölle aiheutui vuosina 2012–2015 kaikkiaan 18 miljoonan dollarin tappiot.

               Järjestön talous on nyt elpymässä, joskin tämä prosessi on vasta alkuvaiheessa. Hankkeiden ja toimintojen rahoituksessa ja johtamisessa ilmenneisiin ongelmiin on puututtu ja rahoitusrakenteen uudistus aloitettu. Uuden rahoitusrakenteen pilottivaihe kestää vuoteen 2022.

               Vuoden 2006 sopimuksen voimassaolon jatkaminen antaa järjestölle ja sen jäsenille riittävästi aikaa jatkaa järjestön rahoitusrakenteen uudistamista ja sen talouden vakiinnuttamista kaikilta osin. Samalla voidaan selvittää, olisiko vuoden 2006 sopimukselle tehtävä jatkossa perusteellinen uudelleentarkastelu.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Suunniteltu säädös on neuvoston päätös, joka koskee Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdan nojalla unionin puolesta otettavaa kantaa.

               Tämän ehdotuksen tarkoituksena on pyytää neuvostoa antamaan komissiolle valtuutus antaa trooppisen puun neuvostossa unionin puolesta hyväksyntä sille tai äänestää sen puolesta, että vuoden 2006 sopimuksen voimassaoloa jatketaan.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Säädös, jonka trooppisen puun neuvosto voi päättää antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0057 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä trooppisen puun neuvostossa unionin puolesta otettavasta kannasta vuonna 2006 tehdyn kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Vuonna 2006 tehty kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus, jäljempänä ’vuoden 2006 sopimus’, on tehty unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2011/731/EU
                  4
               , ja se tuli voimaan 7 päivänä joulukuuta 2011.

               (2)Vuoden 2006 sopimus on sen 44 artiklan 1 kohdan nojalla voimassa kymmenen vuotta voimaantulonsa jälkeen eli 6 päivään joulukuuta 2021, jollei kansainvälinen trooppisen puun neuvosto 12 artiklassa tarkoitetulla määräenemmistöllä päätä 44 artiklan määräysten mukaisesti pidentää sen voimassaoloaikaa, neuvotella sitä uudestaan tai päättää sitä.

               (3)Kansainvälinen trooppisen puun neuvosto, joka vuoden 2006 sopimuksen 6 artiklan nojalla on trooppisen puun järjestön ylin toimielin ja johon kuuluvat kaikki järjestön jäsenet, voi sopimuksen 44 artiklan 2 kohdan nojalla jatkaa sopimuksen voimassaoloa kahdesti, ensin viidellä vuodella ja sitten kolmella vuodella.

               (4)Kansainvälinen trooppisen puun neuvosto päättää vuoden 2006 sopimuksen voimassaolon jatkamisesta joko marraskuussa 2021 pidettävässä 57:nnessä kokouksessaan tai istuntojen välisenä aikana menettelyssä, jossa päätöksiä voidaan tehdä kokoontumatta.

               (5)Vuoden 2006 sopimuksen voimassaolon jatkaminen aluksi viidellä vuodella on Euroopan unionin edun mukaista, koska järjestön talouden elpyminen on vasta alkuvaiheessa ja sen rahoitusrakenteen uudistaminen käynnissä.

               (6)Olisi vahvistettava kansainvälisessä trooppisen puun neuvostossa otettava unionin kanta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin kanta kansainvälisessä trooppisen puun neuvostossa on antaa hyväksyntä sille tai äänestää sen puolesta, että vuonna 2006 tehdyn kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen voimassaoloa jatketaan aluksi viidellä vuodella.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        2007/648/EY: Neuvoston päätös, tehty 26 päivänä syyskuuta 2007, vuoden 2006 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 262, 9.10.2007, s. 6–7).

                     (2)

                        Järjestö perustettiin vuoden 1983 sopimuksella.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2011/731/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2011, vuoden 2006 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 294, 12.11.2011, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.3.2021
            COM(2021) 116 final
            2021/0061(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa ja Reinin navigaation keskuskomissiossa otettavasta kannasta jokitiedotuspalvelujen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan unionin puolesta otettava kanta Euroopan sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan komitean (CESNI), 15. huhtikuuta 2021 pidettävässä kokouksessa ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK), täysistunnossa jokitiedotuspalveluja koskevan eurooppalaisen standardin (ES-RIS, painos 2021/1) suunniteltua hyväksymistä varten.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.RNKK ja CESNI

               Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) on kansainvälinen järjestö, jolla on sääntelyvaltaa sisävesiliikenteeseen liittyvissä kysymyksissä Reinillä. RNKK:hon kuuluu neljä EU:n jäsenvaltiota (Alankomaat, Belgia, Ranska ja Saksa) sekä Sveitsi.

               Reinin vesiliikenteestä tehdyssä tarkistetussa yleissopimuksessa, joka allekirjoitettiin Mannheimissa 17. lokakuuta 1868, määritellään oikeudelliset puitteet Reinin käyttöön sisävesiliikenteessä ja RNKK:n tehtävät. Tällä hetkellä sovellettava yleissopimus perustuu 20. marraskuuta 1963 tehtyyn ja 14. huhtikuuta 1967 voimaan tulleeseen yleissopimukseen, jolla muutetaan Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopimusta. Täysistunnot pidetään kahdesti vuodessa. Niihin osallistuu RNKK:n jäsenmaiden edustajia. Täysistunto on RNKK:n päätöksentekoelin. Se hyväksyy keskuskomission päätöslauselmat. Kullakin valtiolla on yksi ääni, ja päätökset tehdään yksimielisesti. Päätöslauselmat ovat oikeudellisesti sitovia. EU ei ole RNKK:n jäsen.

               RNKK hyväksyi vuonna 2015 päätöslauselman sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean perustamisesta (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). CESNI:n tehtävä on hyväksyä sisävesiliikenteen teknisiä standardeja eri aloilla (erityisesti aluksiin, tietotekniikkaan ja miehistöön liittyviä), varmistaa näiden standardien ja niihin liittyvien menettelyjen yhdenmukainen tulkinta sekä tarkastella vesiliikenteen turvallisuutta, ympäristönsuojelunäkökulmaa ja muita vesiliikenteen alaan liittyviä kysymyksiä.

               CESNI:n muodostavat RNKK:n jäsenvaltioita edustavat asiantuntijat, jotka käyttävät äänivaltaa periaatteella yksi ääni kutakin valtiota kohti. EU ei ole CESNI:n jäsen. Se voi kuitenkin osallistua ilman äänivaltaa CESNI:n työhön sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, joiden toimenkuva kattaa CESNI:n toiminta-alat.

               2.2.CESNI:n ja RNKK:n suunniteltu säädös

               CESNI:n on määrä hyväksyä 15. huhtikuuta 2021 pidettävässä kokouksessaan ensimmäinen jokitiedotuspalveluja koskeva eurooppalainen standardi (ES-RIS, painos 2021/1).

               Vuosina 2019 ja 2020 CESNI:n asiantuntijat laativat standardin ES-RIS 2021/1 luonnoksen. Se on CESNI:n ensimmäinen painos RIS-standardeista, ja siinä vahvistetaan perustaso ES-RIS-standardin tuleville tarkistuksille. ES-RIS 2021/1 sisältää tekniset eritelmät yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä 7. syyskuuta 2005 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/44/EY
                  1
                ja komission tämän direktiivin 5 artiklan nojalla antamissa täytäntöönpanosäädöksissä säännellyillä aloilla. Täytäntöönpanosäädöksiin sisältyvät tekniset eritelmät perustuvat direktiivin 2005/44/EY liitteessä II vahvistettuihin teknisiin periaatteisiin, ja niissä otetaan huomioon asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen (esim. RNKK, UNECE) tällä alalla tekemä työ. ES-RIS:n ensimmäisessä painoksessa ei muuteta teknisten eritelmien sisältöä. Asiaa koskevat standardit on toistettu ES-RIS:n osissa ja liitteissä eikä ole pelkästään viitattu UNECE:n julkaisemiin asiakirjoihin. Lisäksi ES-RIS 2021/1 sisältää sisävesiliikenteen testistandardin AIS 2021/3.0, jonka CESNI hyväksyi 13. lokakuuta 2020 ja josta oli annettu neuvoston päätös (EU) 2020/1508
                  2
               .

               ES-RIS 2021/1 kattaa seuraavat jokitiedotuspalveluja koskevat tekniset standardit:

               I osa: Sisävesiliikenteen elektroniset merikarttajärjestelmät

               II osa: Alusten tavanomainen paikannus ja seuranta sisävesiliikenteessä

               III osa: Sisävesiliikenteen alusten AIS-järjestelmän laitteiden toiminta- ja suorituskykyvaatimukset, testausmenetelmät ja vaaditut testitulokset (sisävesiliikenteen AIS-testistandardi)

               IV osa: Elektroninen alusten vakioilmoittautumisjärjestelmä sisävesiliikenteessä

               V osa: Laivureille tarkoitetut vakiomuotoiset ilmoitukset

               ES-RIS-standardia päivitetään säännöllisesti ottaen huomioon CESNI:n työryhmien työ. ES-RIS-standardin säännöllinen päivittäminen on tarpeen, jotta voidaan

               –ylläpitää korkeaa turvallisuustasoa sisävesiliikenteessä

               –seurata tekniikan kehitystä

               –varmistaa yhteensopivuus EU:n oikeudellisen kehyksen ja kansainvälisten vaatimusten kanssa.

               CESNI päätti kokouksessaan 13. lokakuuta 2020 ottaa standardin ES-RIS 2021/1 hyväksymisen 15. huhtikuuta 2021 pidettävän kokouksen asialistalle. On odotettavissa, että standardin luonnostekstiin tehdään ainoastaan vähäisiä muutoksia ennen 15. huhtikuuta 2021 pidettävää kokousta. ES-RIS 2021/1 julkaistaan asiaa koskevalla verkkosivustolla (cesni.eu). Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on (suojatut) käyttöoikeudet edellä mainittuihin standardiluonnoksiin.

               ES-RIS 2021/1:n sisältämät tekniset eritelmät vastaavat teknisiä eritelmiä, jotka on jo hyväksytty direktiivin 2005/44/EY oikeudellisen kehyksen puitteissa.
                  3

               RNKK antaa päätöslauselman, jolla muutetaan RNKK:n määräyksiä lisäämällä viittaus standardiin ES-RIS 2021/1.

               Kahden voimassaolevan yhdenmukaistettuja jokitiedotuspalveluja koskevan oikeudellisen järjestelmän (Rein ja EU) yhdenmukaisuuden varmistamiseksi niiden standardit on aiheellista yhdenmukaistaa toisiinsa. Asiaa koskeva EU:n lainsäädäntö on jo voimassa, mutta RNKK:n määräyksissä standardiin ES-RIS 2021/1 viitataan 25. huhtikuuta 2022 alkaen. Tämä päivämäärä vastaa viimeisimmän direktiivin 2005/44/EY mukaan voimaantulleen täytäntöönpanosäädöksen eli komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1744 soveltamispäivämäärää.  Näin varmistetaan täytäntöönpanoaikataulun yhdenmukaistaminen.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unionin kanta on tarpeen, koska suunniteltujen säädösten kohteena on ala, joka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, ja on tarpeen varmistaa, että EU:n edut otetaan asianmukaisesti huomioon hyväksyttäessä päätöksiä yhdenmukaistettuja jokitiedotuspalveluja (RIS) koskevien standardien vahvistamisesta. SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaan unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta kyseisten standardien kattamilla aloilla, koska ne voivat vaikuttaa unionin yhteisiin sääntöihin. Jäsenvaltioiden on siksi direktiivin 2005/44 4 artiklan mukaisesti perustettava jokitiedotuspalvelut komission tämän direktiivin 5 artiklan nojalla antamissa täytäntöönpanosäädöksissä olevien teknisten eritelmien mukaisesti. Standardiluonnosten sisällön on tarkoitus olla täysin yhdenmukainen niiden standardien kanssa, jotka tällä hetkellä on sisällytetty direktiivin 2005/44/EY mukaan hyväksyttyihin sitoviin EU:n teknisiin eritelmiin ja jotka sisältyvät täytäntöönpanoasetuksiin (EU) 2018/2032, 2018/1973, 2019/838 ja 2019/1744. Nämä standardit liittyvät yhdenmukaistettujen jokitiedotuspalvelujen teknisiin eritelmiin, jotka olisi direktiivin 2005/44/EY johdanto-osan 3 kappaleen mukaisesti otettava huomioon hyväksyttäessä mainitun direktiivin 5 artiklan mukaisia sitovia teknisiä eritelmiä.

               ES-RIS:n päivitystä on valmisteltu intensiivisesti CESNI:ssä asiantuntijatasolla. Julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita on kuultu laajasti. CESNI:n tasolla pidettiin standardien laadinnan aikana teknisiä kokouksia seuraavasti:

               –työryhmien kokoukset (13.–14.2.2019, 11.12.2019, 1.–2.4.2020, 23.–26.6.2020, 2.–3.9.2020) ja

               –komitean kokous (13.10.2020).

               Näiden kokousten avulla päästiin asiantuntijatasolla yhteisymmärrykseen yhdenmukaistettuja jokiliikennepalveluja koskevista standardeista.

               Ehdotettu unionin kanta on, että ES-RIS 2021/1 hyväksytään, koska siten säilytetään sisävesiliikenteen mahdollisimman korkea turvallisuustaso, pysytään mukana alan teknisessä kehityksessä ja varmistetaan jokitiedotuspalveluja koskevien vaatimusten yhteensopivuus

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli.
                  4

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Lisäksi se kattaa välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  5

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Sekä CESNI että RNKK ovat kansainvälisellä sopimuksella perustettuja elimiä.

               Vaikka CESNI:n vahvistamat säännöt eivät sinällään ole sitovia, niistä tulee RNKK:n jäsenten kannalta sitovia heti, kun RNKK muuttaa RIS:n teknisiä eritelmiä koskevaa sääntelykehystään niin, että siinä viitataan CESNI:n hyväksymiin standardeihin, jolloin niistä tulee pakollisia Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisessa. Reinin määräysten sitova vaikutus RNKK:n jäseniin perustuu 17. lokakuuta 1868 tehdyn Mannheimin yleissopimuksen
                  6
                määräyksiin.

               Lisäksi ES-RIS 2021/1 ja sen tulevat tarkistukset ovat SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovellettaessa säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, koska ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön. Direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä teknisiä suuntaviivoja ja teknisiä eritelmiä jokitiedotuspalvelujen tukemiseksi ja näiden palvelujen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Sen johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, että turvallisuuteen liittyvistä syistä ja yleiseurooppalaisen yhdenmukaistamisen mahdollistamiseksi näiden yhteisten vaatimusten ja teknisten eritelmien sisällön olisi perustuttava työhön, jota alalla ovat tehneet asiaan liittyvät kansainväliset organisaatiot, kuten Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) sekä YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE).

               ES-RIS 2021/1 sisältää tekniset eritelmät, jotka vastaavat niitä eritelmiä, jotka on tähän mennessä hyväksytty direktiivin 2005/44/EY 5 artiklan puitteissa. Mannheimin yleissopimuksen nojalla jokitiedotuspalveluihin sovellettavat tekniset eritelmät yhdenmukaistetaan direktiivin 2005/44/EY puitteissa hyväksyttyjen eritelmien kanssa, ja ES-RIS 2021/1:n mahdolliset tulevat tarkistukset vaikuttavat suoraan unionin säännöstöön tällä alalla.

               RNKK:n hyväksymä päätöslauselma, jolla muutetaan RNKK:n määräyksiä lisäämällä niihin viittaus standardiin ES-RIS 2021/1, on RNKK:n osapuolia oikeudellisesti sitova asiakirja. Sillä ei kuitenkaan täydennetä eikä muuteta Mannheimin yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tätä varten on vahvistettava unionin puolesta CESNI:ssä ja RNKK:ssa otettava kanta jokitiedotuspalvelujen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymiseen.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen liikennepolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0061 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa ja Reinin navigaation keskuskomissiossa otettavasta kannasta jokitiedotuspalvelujen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Mannheimissa 17 päivänä lokakuuta 1868 allekirjoitettu tarkistettu yleissopimus Reinin vesiliikenteestä, jota muutettiin Strasbourgissa 20 päivänä marraskuuta 1963 allekirjoitetulla yleissopimuksella Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen muuttamisesta, tuli voimaan 14 päivänä huhtikuuta 1967.

               2)Reinin navigaation keskuskomissio, jäljempänä ’RNKK’, voi sopimuksen 1 artiklan nojalla muuttaa jokitiedotuspalveluja koskevaa sääntelykehystään viittaamalla sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean, jäljempänä ’CESNI’, hyväksymiin standardeihin ja tekemällä niistä pakollisia Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisen yhteydessä.

               3)CESNI perustettiin 3 päivänä kesäkuuta 2015 RNKK:n yhteyteen etenkin aluksiin, tietotekniikkaan ja miehistöön liittyvien sisävesiliikenteen teknisten standardien laatimiseksi eri aloilla.

               4)Sisävesiliikenteen alalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä varmistamaan yhdenmukaisuus unionissa sovellettavien jokitiedotuspalveluja koskevien teknisten vaatimusten laadinnassa.

               5)Sisävesiliikenteen tehokkuuden ja turvallisuuden varmistamiseksi on tärkeää, että jokitiedotuspalvelut ovat yhteensopivia ja mahdollisimman yhdenmukaisia Euroopan eri oikeusjärjestelmissä.

               6)CESNI:n on määrä hyväksyä 15 päivänä huhtikuuta 2021 pidettävässä kokouksessaan ensimmäinen jokitiedotuspalveluja koskeva eurooppalainen standardi – Jokitiedotuspalvelut (ES-RIS) 2021/1.

               7)ES-RIS 2021/1 sisältää yhtenäiset tekniset eritelmät ja standardit, joilla tuetaan jokitiedotuspalveluja ja varmistetaan näiden palvelujen yhteentoimivuus. Nämä tekniset eritelmät ja standardit ovat samat kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/44/EY
                  7
                edellytetyt tekniset eritelmät ja standardit erityisesti seuraavilla aloilla: sisävesiliikenteen elektroninen merikarttajärjestelmä, elektroninen alusten ilmoittautumisjärjestelmä, laivureille tarkoitetut ilmoitukset, alusten paikannus- ja seurantajärjestelmät sekä jokitiedotuspalvelujen käyttöön tarvittavien laitteiden yhteensopivuus.

               8)Tekniset eritelmät perustuvat direktiivin 2005/44/EY liitteessä II vahvistettuihin teknisiin periaatteisiin, ja niissä otetaan huomioon asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen tällä alalla tekemä työ.

               9)On aiheellista vahvistaa CESNI:ssä unionin puolesta otettava kanta, koska ES-RIS 2021/1 voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli direktiivin 2005/44/EY puitteissa hyväksyttyihin sitoviin teknisiin eritelmiin.

               10)RNKK antaa 2 päivänä kesäkuuta 2021 pidettävässä täysistunnossaan päätöslauselman, jolla muutetaan RNKK:n sääntelyä lisäämällä viittaus standardiin ES-RIS 2021/1. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa myös RNKK:ssa unionin puolesta otettava kanta.

               11)Unioni ei ole RNKK:n eikä CESNI:n jäsen. Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä mainituissa elimissä, toimien yhdessä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean (CESNI) 15 päivänä huhtikuuta 2021 pidettävässä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on puoltaa eurooppalaisen standardin ’Jokitiedotuspalvelut (ES-RIN) 2021/1’ hyväksymistä.

               2.Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) kokouksessa, jossa päätetään jokitiedotuspalveluista, unionin puolesta otettava kanta on kannattaa kaikkia ehdotuksia, joilla RNKK:n määräyksiä yhdenmukaistetaan ES-RIS 2021/1:n kanssa.

               2 artikla

               1.Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat CESNI:n jäseniä.

               2.Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat RNKK:n jäseniä.

               3 artikla

               Vähäisistä teknisistä muutoksista 1 artiklassa esitettyihin kantoihin voidaan sopia ilman uutta neuvoston päätöstä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152).

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/1508, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa (CESNI) ja Reinin navigaation keskuskomissiossa (RNKK) sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevien normien hyväksymiseen (EUVL L 345, 19.10.2020, s. 6).

                     (3)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/2032, annettu 20 päivänä marraskuuta 2018, laivureille tarkoitettuja ilmoituksia koskevista teknisistä eritelmistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 416/2007 muuttamisesta (EUVL L 332, 28.12.2018, s. 1–181);
                        komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1973, annettu 7 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2005/44/EY tarkoitetuista sisävesiliikenteen elektronista merikarttajärjestelmää (sisävesien ECDIS-järjestelmä) koskevista teknisistä eritelmistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 909/2013 muuttamisesta (EUVL L 324, 19.12.2018, s. 1–44);
                        komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/838, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä ja asetuksen (EY) N:o 415/2007 kumoamisesta (EUVL L 138, 24.5.2019, s. 31–69);
                        komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1744, annettu 17 päivänä syyskuuta 2019, sisävesiliikenteen elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevista teknisistä eritelmistä ja asetuksen (EU) N:o 164/2010 kumoamisesta (EUVL L 273, 25.10.2019, s. 1–182).

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (5)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (6)

                        Reinin vesiliikenteestä 17. lokakuuta 1868 tehty tarkistettu yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna 20. marraskuuta 1963.

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152).