Avis juridique important

|

52001PC0777

Ehdotus neuvoston päätös Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Maltan tasavallan assosioimiseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002)  /* KOM/2001/0777 lopull. - CNS 2001/0303 */

Virallinen lehti nro 103 E , 30/04/2002 s. 0208 - 0216

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Maltan tasavallan assosioimiseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002)(komission esittämä)PERUSTELUT1. Luxemburgissa 12. ja 13. joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä annetaan mahdollisuus assosioida EU:n ehdokasvaltiot tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan yhteisön puiteohjelmaan osana näihin maihin sovellettavaa liittymistä valmistelevaa strategiaa.Helsingissä 10. ja 11. joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti järjestää kahdenvälisen hallitustenvälisen konferenssin Maltan tasavallan (jäljempänä 'Malta') liittymisestä Euroopan unioniin.Malta on ilmoittanut virallisesti komissiolle haluavansa assosioitua tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002) (jäljempänä 'viides puiteohjelma') 1. tammikuuta 2001 alkaen.2. Komissio pyysi 26. heinäkuuta 2000 neuvostolta valtuudet neuvotella Maltan kanssa vuonna 1971 tehtyyn assosiaatiosopimukseen lisäpöytäkirjan Maltan assosioimiseksi viidenteen puiteohjelmaan (jäljempänä 'lisäpöytäkirja').3. Neuvosto valtuutti 17. lokakuuta 2000 komission neuvottelemaan mainitun lisäpöytäkirjan tekemisestä. Neuvottelujen tuloksena laadittiin liitteenä oleva lisäpöytäkirja ja sen kaksi liitettä.4. Neuvosto antoi 22. toukokuuta 2001 tekemällään päätöksellä valtuudet neuvottelujen tuloksena laaditun lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseksi ja voimaan saattamiseksi väliaikaisesti 1. maaliskuuta 2001 lähtien sillä edellytyksellä, että lisäpöytäkirja tehdään lopullisesti myöhemmin.5. Lisäpöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä 20. kesäkuuta 2001.6. Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto:- hyväksyy kuultuaan Euroopan parlamenttia Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan Maltan tasavallan assosioimiseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002)- ilmoittaa Maltan viranomaisille, että Euroopan yhteisö on saattanut päätökseen lisäpöytäkirjan voimaan saattamisen kannalta tarvittavat menettelyt.2001/0303 (CNS)Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Maltan tasavallan assosioimiseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C , , s. .ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan (jäljempänä 'Malta') välisestä assosiaatiosta tehty sopimus (jäljempänä 'assosiaatiosopimus') tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1971.(2) Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmissä esitetään, että ehdokasvaltiot voivat assosioitua tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla toteutettavaan yhteisön puiteohjelmaan osana näihin maihin sovellettavaa liittymistä valmistelevaa strategiaa.(3) Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o 182/99/EY [3] Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan puiteohjelman (1998-2002) (jäljempänä 'viides puiteohjelma').[3]  EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1.(4) Eurooppa-neuvosto päätti Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 järjestää kahdenvälisen hallitustenvälisen konferenssin Maltan liittymisestä Euroopan unioniin.(5) Malta on ilmoittanut virallisesti komissiolle haluavansa assosioitua viidenteen puiteohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2001.(6) Neuvosto valtuutti 17 päivänä lokakuuta 2000 tekemällään päätöksellä komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön puolesta assosiaatiosopimukseen lisäpöytäkirjan Maltan tasavallan assosioimiseksi viidenteen puiteohjelmaan (jäljempänä 'lisäpöytäkirja').(7) Neuvosto antoi 22 päivänä toukokuuta 2001 tekemällään päätöksellä valtuudet neuvottelujen tuloksena laaditun lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseksi ja voimaan saattamiseksi väliaikaisesti 1 päivästä maaliskuuta 2001 sillä edellytyksellä, että lisäpöytäkirja tehdään lopullisesti myöhemmin.(8) Lisäpöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä 20 päivänä kesäkuuta 2001.(9) Olisi tehtävä lisäpöytäkirja ja ilmoitettava Maltan viranomaisille sen voimaantulosta,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja Maltan tasavallan assosioimiseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002).Lisäpöytäkirja ja sen kaksi liitettä ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaLisäpöytäkirjan 10 artiklan mukaisesti neuvoston puheenjohtaja ilmoittaa Maltan tasavallalle siitä, että Euroopan yhteisö on saattanut päätökseen tarvittavat menettelyt lisäpöytäkirjan voimaan saattamiseksi.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLISÄPÖYTÄKIRJAEuroopan talousyhteisön sekä Maltan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn sopimukseenEUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä "yhteisö",jaMALTAN TASAVALTA, jäljempänä "Malta",jotka KATSOVAT, ettäEuroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehty sopimus, jäljempänä "assosiaatiosopimus", tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1971,Eurooppa-neuvosto päätti Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 pitämässään kokouksessa järjestää kahdenvälisen hallitustenvälisen konferenssin Maltan liittymisestä Euroopan unioniin,Eurooppa-neuvosto edellytti Luxemburgissa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 1997 pitämässään kokouksessa tiettyjen yhteisön ohjelmien (esimerkiksi tutkimusohjelmien) avaamista ehdokasvaltioille, jotta nämä voivat tutustua unionin politiikkoihin ja työtapoihin; kunkin ehdokasvaltion olisi osallistuttava rahoitukseen tasaisesti lisääntyvällä osuudella,edellä mainitun Eurooppa-neuvoston päätelmissä edellytettiin myös, että ehdokasvaltioiden olisi voitava osallistua niitä koskevia asioita käsiteltäessä tarkkailijoina työskentelyyn komiteoissa, jotka avustavat komissiota sellaisten ohjelmien toteuttamisessa, joiden rahoitukseen kyseiset valtiot osallistuvat,Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto hyväksyivät päätöksellä N:o 182/1999/EY Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan puiteohjelman (1998-2002), jäljempänä "viides puiteohjelma", jaMaltan hallitus pyysi 3 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Maltan assosioimista viidenteen puiteohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2001,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artikla1. Maltaan sijoittautuneet tutkimusyksiköt saavat osallistua kaikkiin viidennen puiteohjelman erityisohjelmiin Maltan lainsäädännön mukaisesti. Maltan tiedemiehet ja tutkimusyksiköt saavat osallistua Yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaan.2. Yhteisöön sijoittautuneet tutkimusyksiköt saavat osallistua Maltan tutkimusohjelmiin ja -hankkeisiin viidenteen puiteohjelmaan kuuluvien ohjelmien aihepiirejä vastaavien tutkimusaiheiden osalta.3. Tässä pöytäkirjassa tarkoitetut "tutkimusyksiköt" käsittävät muun muassa korkeakoulut, tutkimustoimintaa harjoittavat laitokset, teollisuusyritykset - mukaan luettuina pienet ja keskisuuret yritykset - sekä luonnolliset henkilöt.2 artiklaYhteistyön muodot voivat olla seuraavia:1. Maltaan sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen kaikkien viidennen puiteohjelman yhteydessä hyväksyttyjen erityisohjelmien toteuttamiseen niiden ehtojen ja edellytysten mukaisesti, joista on määrätty Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoa varten laadituissa yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevissa säännöissä;2. Maltan osallistuminen viidennen puiteohjelman toteuttamiseksi hyväksyttyjen ohjelmien rahoitukseen Maltan bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden bruttokansantuotteiden välisen suhteen perusteella;3. yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen Maltan tutkimushankkeisiin ja niiden tuloksia koskevien oikeuksien saaminen kussakin tapauksessa sovellettavan Maltan lainsäädännön mukaisesti siten, että kuhunkin hankkeeseen osallistuu vähintään yksi Maltan tutkimusyksikkö. Yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden, jotka osallistuvat Maltan tutkimushankkeisiin tutkimus- ja kehitysohjelmien yhteydessä, on katettava omat kustannuksensa, mukaan luettuna näiden yksiköiden suhteellinen osuus hankkeen yleisistä hallinnointikustannuksista;4. oikea-aikainen tiedottaminen Maltassa ja yhteisössä toteutettavista tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevista ohjelmista ja yhteistyössä toteutetun tutkimustyön tuloksista;5. yhteistyötä voidaan mukauttaa ja kehittää milloin tahansa osapuolten keskinäisellä sopimuksella.3 artikla1. Maltaan sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat yhteisön tutkimusohjelmiin, on tällaisen osallistumisen yhteydessä tuotettavan tiedon ja henkisen omaisuuden omistuksen, käytön ja levittämisen osalta samat oikeudet ja velvoitteet kuin yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jollei liitteen A määräyksistä muuta johdu.2. Yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat Maltan tutkimushankkeisiin tutkimus- ja kehitysohjelmien yhteydessä, on tällaisen osallistumisen yhteydessä tuotettavan tiedon ja henkisen omaisuuden omistuksen, käytön ja levittämisen osalta samat oikeudet ja velvoitteet kuin Maltan tutkimusyksiköillä kyseisessä hankkeessa.4 artiklaTämän pöytäkirjan mukaisesti perustetaan sekakomitea, josta käytetään nimitystä "EY-Malta-tutkimuskomitea" ja jonka tehtävänä on:- tarkastella ja arvioida tämän pöytäkirjan täytäntöönpanon varmistavia toimenpiteitä sekä keskustella niistä,- tarkastella kaikkia toimenpiteitä, jotka ovat omiaan parantamaan ja kehittämään yhteistyötä.Komitea, joka muodostuu komission ja Maltan edustajista, vahvistaa työjärjestyksensä.Komitea kokoontuu jommankumman osapuolen pyynnöstä vähintään kerran vuodessa.5 artikla1. Rahoitusosuus, jonka Malta maksaa osallistumisesta erityisohjelmien toteuttamiseen, vahvistetaan suhteessa siihen määrään ja sen määrän lisäksi, joka on kunakin vuonna varattu Euroopan unionin yleiseen talousarvioon maksusitoumusmäärärahoiksi näiden ohjelmien toteuttamiseen, hallinnointiin ja toimintaan liittyvien komission rahoitusvelvoitteiden täyttämistä varten.2. Maltan rahoitusosuuden määräävä suhdeluku saadaan määrittämällä Maltan markkinahintaisen bruttokansantuotteen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Maltan yhteenlaskettujen markkinahintaisten bruttokansantuotteiden välinen suhde. Tämä suhde lasketaan Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen julkaisuajankohtana saatavissa olevien Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) tuoreimpien samaa vuotta koskevien tilastotietojen perusteella.3. Jotta voitaisiin helpottaa Maltan osallistumista erityisohjelmiin, sen rahoitusosuus toteutetaan seuraavasti:- Vuosi 2001: 2 kohdan mukaisesti määritetyn suhdeluvun perusteella laskettu rahoitusosuus kerrottuna 0,5:llä;- Vuosi 2002: 2 kohdan mukaisesti määritetyn suhdeluvun perusteella laskettu rahoitusosuus kerrottuna 0,9:llä.4. Maltan rahoitusosuutta koskevat säännöt määritetään liitteessä B.5. Yhteisön rahoitusosuutta koskevat säännöt määritetään 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn päätöksen N:o 182/1999/EY liitteessä IV.6 artikla1. Maltaan sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat viidenteen puiteohjelmaan, on samat sopimusperusteiset oikeudet ja velvoitteet kuin yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, ottaen huomioon yhteisön ja Maltan molemminpuoliset edut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan määräysten soveltamista.2. Ehdotusten jättämisessä ja arvioinnissa sekä yhteisön ohjelmiin kuuluvien sopimusten myöntämisessä ja tekemisessä sovellettavat ehdot ja edellytykset ovat Maltan tutkimusyksiköiden osalta samat kuin sopimuksissa, jotka tehdään samojen ohjelmien yhteydessä yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden kanssa, ottaen huomioon yhteisön ja Maltan molemminpuoliset edut.3. Maltan asiantuntijat otetaan huomioon yhteisön asiantuntijoiden ohella valittaessa yhteisön TTK-ohjelmien arvioijia ja asiantuntijoita sekä jäseniä neuvoa-antaviin ryhmiin ja muihin vastaaviin elimiin, jotka avustavat komissiota viidennen puiteohjelman toteuttamisessa.4. Yhteisöön sijoittautuneilla tutkimusyksiköillä, jotka osallistuvat tutkimushankkeisiin tutkimus- ja kehitysohjelmien yhteydessä, on samat sopimusperusteiset oikeudet ja velvoitteet kuin Maltan yksiköillä, ottaen huomioon yhteisön ja Maltan keskinäiset edut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan määräysten soveltamista.5. Maltan tutkimusyksiköt voivat olla hankkeen koordinoijina samoin ehdoin ja edellytyksin kuin yhteisöön sijoittautuneet yksiköt. Maltan tutkimusyksiköiden kanssa tehdyissä tai niiden tekemissä sopimusjärjestelyissä on Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti määrättävä valvonnasta ja tarkastuksista, jotka suoritetaan komission ja tilintarkastustuomioistuimen toimesta tai niiden vastuulla. Tilintarkastuksia voidaan suorittaa mainittujen yksiköiden sellaisten tulojen ja menojen selvittämiseksi, jotka liittyvät niiden sopimusvelvoitteisiin yhteisöön nähden. Maltan asianomaisten viranomaisten on yhteistyön ja keskinäisen edun nimissä annettava kohtuulliseksi ja mahdolliseksi katsottavissa määrin apua tällaisen valvonnan ja tällaisten tarkastusten suorittamisessa siten kuin kussakin tilanteessa on tarpeen tai hyödyllistä.6. Ehdotusten jättämisessä ja arvioinnissa sekä Maltan tutkimus- ja kehitysohjelmiin kuuluvien hankesopimusten myöntämisessä ja tekemisessä sovellettavat ehdot ja edellytykset ovat yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osalta vastaavat kuin sopimuksissa, jotka tehdään samojen tutkimus- ja kehitysohjelmien yhteydessä Maltan tutkimusyksiköiden kanssa, ottaen huomioon yhteisön ja Maltan keskinäiset edut.7 artikla1. Osapuolet helpottavat omien sääntöjensä ja määräystensä mukaisesti niiden tutkijoiden liikkumista ja asumista, jotka osallistuvat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan Maltassa ja yhteisössä, sekä tällaisessa toiminnassa käytettäviksi tarkoitettujen tavaroiden liikkumista rajojen yli.2. Tämän pöytäkirjan mukaisessa yhteistyössä käytettäviksi tarkoitettuihin tavaroihin ja palveluihin ei sovelleta Maltan välillisiä veroja, tullimaksuja eikä tuontia ja vientiä koskevia kieltoja tai rajoituksia.8 artikla1. Maltan edustajat osallistuvat heitä koskevia asioita käsiteltäessä tarkkailijoina viidennen puiteohjelman ohjelmakomiteoiden työskentelyyn. Äänestettäessä komiteat kokoontuvat ilman Maltan edustajia. Maltalle ilmoitetaan äänestyksessä tehdyistä päätöksistä.2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa osallistumisessa, tiedon ja asiakirjojen saantiin liittyvät menettelyt mukaan luettuina, noudatetaan samoja muotoja kuin jäsenvaltioiden osalta.9 artikla1. Tämä pöytäkirja tehdään vuosiksi 2001 ja 2002.2. Kumpikin osapuoli voi irtisanoa tämän pöytäkirjan milloin tahansa kirjallisesti noudattamalla kahdentoista kuukauden irtisanomisaikaa, jollei 1 kohdasta muuta johdu. Tämän pöytäkirjan irtisanomisen ja/tai sen voimassaolon päättymisen hetkellä käynnissä olevia hankkeita ja toimintaa jatketaan, kunnes ne saadaan päätökseen tässä pöytäkirjassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.3. Jos yhteisö päättää tarkistaa yhtä tai useampaa yhteisön ohjelmaa, tämä pöytäkirja voidaan irtisanoa molemminpuolisesti hyväksytyin edellytyksin. Maltalle ilmoitetaan tarkistettujen ohjelmien täsmällisestä sisällöstä viikon kuluessa siitä, kun yhteisö on ne hyväksynyt. Osapuolten on ilmoitettava toisilleen pöytäkirjan irtisanomista koskevasta aikomuksestaan kuukauden kuluessa siitä, kun tarkistuksia koskeva yhteisön päätös on tehty.4. Yhteisön hyväksyessä uuden monivuotisen tutkimusta ja kehittämistä koskevan puiteohjelman tämä pöytäkirja voidaan neuvotella uudelleen tai uusia molemminpuolisesti hyväksytyin edellytyksin.10 artiklaTämä pöytäkirja tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjensä saattamisesta päätökseen.Tällä välin pöytäkirjaa sovelletaan kaikilta osin väliaikaisesti ja vastavuoroisesti 1 päivästä maaliskuuta 2001.11 artiklaTämä pöytäkirja ja sen liitteet A ja B ovat erottamaton osa Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyä sopimusta.12 artiklaTämä pöytäkirja laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan ja maltan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.Tehty BrysselissäEuroopan yhteisön puolestaMaltan tasavallan puolestaLIITE ATEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN JAKOA KOSKEVAT PERIAATTEETOikeudet tämän pöytäkirjan mukaisesti tuotettuun tai käyttöön annettuun henkiseen omaisuuteen jaetaan tässä liitteessä määrätyllä tavalla.I. SoveltaminenTämän liitteen määräyksiä sovelletaan tämän pöytäkirjan mukaisesti tehtävään yhteiseen tutkimukseen, jolleivät sopimuspuolet nimenomaisesti muuta sovi.II. Oikeuksien omistus, jako ja käyttö1. Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan "henkisellä omaisuudella" Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitettua henkistä omaisuutta.2. Tämä liite koskee oikeuksien, osuuksien ja tekijänpalkkioiden jakamista sopimuspuolten ja niiden osanottajien kesken. Kumpikin sopimuspuoli ja sen osanottajat huolehtivat siitä, että toinen sopimuspuoli ja sen osanottajat voivat saada niille tämän liitteen mukaisesti jaettavat oikeudet henkiseen omaisuuteen. Tämä liite ei muulla tavoin muuta eikä rajoita oikeuksien jakamista sopimuspuolen ja sen kansalaisten tai osanottajien kesken kuhunkin sopimuspuoleen sovellettavien lakien ja käytäntöjen mukaisesti.3. Sopimusjärjestelyissä noudatetaan seuraavia periaatteita, joista on määrättävä kyseisten järjestelyjen yhteydessä:a) henkisen omaisuuden riittävä suoja. Sopimuspuolten, niiden elinten ja/tai osanottajien on ilmoitettava toisilleen kohtuullisen ajan kuluessa tämän pöytäkirjan tai sen täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti syntyneestä henkisestä omaisuudesta ja pyrittävä hyvissä ajoin suojaamaan tällainen omaisuus,b) sopimuspuolten tai niiden osanottajien panosten huomioon ottaminen määritettäessä sopimuspuolten ja osanottajien oikeuksia ja osuuksia,c) tulosten tehokas hyödyntäminen,d) toisen sopimuspuolen osanottajien syrjimätön kohtelu verrattuna omien osanottajien kohteluun,e) liiketoiminnan kannalta luottamuksellisen tiedon suojaaminen.4. Osanottajat laativat yhdessä teknologian hallintasuunnitelman yhteisessä tutkimuksessa tuotettavan tiedon ja henkisen omaisuuden omistuksesta ja käytöstä, mukaan luettuna julkaiseminen. Teknologian hallintasuunnitelman pääpiirteet esitetään tämän pöytäkirjan lisäyksessä. Tutkimuksen rahoitukseen osallistuvan sopimuspuolen rahoituksesta vastaavan elimen tai yksikön on hyväksyttävä suunnitelma ennen siihen liittyvän erityisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyösopimuksen tekemistä.Teknologian hallintasuunnitelmia laadittaessa otetaan huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, sopimuspuolten tai osanottajien suhteelliset rahoitus- tai muut panokset, alueittaisen tai käyttöaloittaisen lupien myöntämisen hyödyt ja haitat, vientirajoitusten kohteena olevan tiedon, tavaroiden tai palvelujen siirto, sovellettavissa laeissa - mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat sopimuspuolten lait - säädetyt vaatimukset sekä muut osanottajien aiheellisina pitämät tekijät.Lisäksi yhteisissä teknologian hallintasuunnitelmissa määritetään vierailevien tutkijoiden tekemiin tutkimuksiin liittyvät oikeudet ja velvollisuudet henkisen omaisuuden osalta.5. Jollei sopimuspuolten teollis- ja tekijänoikeuksia koskevista erityisistä säännöksistä muuta johdu, yhteisessä tutkimuksessa tuotettu tieto tai henkinen omaisuus, josta ei erikseen määrätä teknologian hallintasuunnitelmassa, jaetaan sopimuspuolten suostumuksella teknologian hallintasuunnitelmassa määritettyjen periaatteiden mukaisesti. Jos asiasta ei päästä yhteisymmärrykseen, kyseisen tiedon tai henkisen omaisuuden omistavat yhdessä kaikki osanottajat, jotka ovat osallistuneet yhteiseen tutkimukseen, jossa tieto tai henkinen omaisuus on tuotettu. Jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä sovelletaan, on oikeus käyttää tällaista tietoa tai henkistä omaisuutta omiin kaupallisiin tarkoituksiinsa ilman maantieteellisiä rajoituksia.6. Kumpikin sopimuspuoli huolehtii siitä, että toiselle sopimuspuolelle ja sen osanottajille voidaan jakaa teollis- ja tekijänoikeudet näiden periaatteiden mukaisesti.7. Samalla kun sopimuspuolet pitävät yllä kilpailun edellytyksiä tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät siihen, että tämän pöytäkirjan mukaisesti saatuja oikeuksia ja sen mukaisia järjestelyjä käytetään tavalla, joka edistää erityisesti: i) pöytäkirjan mukaisesti tuotetun, julkistetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä ja ii) kansainvälisten standardien käyttöönottoa ja soveltamista.8. Tämän pöytäkirjan irtisanominen tai sen voimassaolon päättyminen ei vaikuta tämän liitteen mukaisiin oikeuksiin eikä velvollisuuksiin.III. TEKIJÄNOIKEUDEN PIIRIIN KUULUVAT TEOKSETSopimuspuolten tai niiden osanottajien tekijänoikeuksille annetaan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn Maailman kauppajärjestön sopimuksen (TRIPS-sopimus) sekä Bernin yleissopimuksen (vuoden 1971 Pariisin asiakirjan) mukainen kohtelu.IV. TIETEELLISET KIRJALLISET TEOKSETJollei yhteisessä teknologian hallintasuunnitelmassa muuta sovita, sopimuspuolet tai yhteisen tutkimuksen osanottajat julkaisevat tutkimuksen tulokset yhteisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta V jakson määräysten soveltamista. Jollei edellä olevasta yleisestä säännöstä muuta johdu, sovelletaan lisäksi seuraavia menettelyjä:1. Jos sopimuspuoli tai sen julkiset elimet julkaisevat tieteellisiä tai teknisiä lehtiä, artikkeleita, raportteja tai kirjoja taikka tämän sopimuksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia videoita tai tietokoneohjelmia, toisella sopimuspuolella on maailmanlaajuinen mutta ei yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia.2. Sopimuspuolet huolehtivat siitä, että tämän sopimuksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia ja riippumattomien kustantajien julkaisemia tieteellisiä kirjallisia teoksia levitetään mahdollisimman laajasti.3. Kaikissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten kappaleissa, joita levitetään ja valmistetaan julkisesti tämän määräyksen mukaisesti, on oltava tekijän nimi tai tekijöiden nimet, jolleivät tekijä tai tekijät nimenomaisesti sitä kiellä. Lisäksi niissä on oltava sopimuspuolten yhdessä antamaa tukea koskeva selvä maininta.V. JULKISTAMATON TIETOA. Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto1. Sopimuspuolet, niiden elimet tai niiden osanottajat yksilöivät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten teknologian hallintasuunnitelmassa, tiedon, jota ne eivät halua julkistettavaksi, ottaen huomioon muun muassa seuraavat perusteet:a) tiedon luottamuksellisuus siinä mielessä, että se ei ole kokonaisuudessaan tai samanlaisina osina taikka osien yhdistelmänä yleisesti alan asiantuntijoiden tiedossa tai laillisin keinoin heidän käytettävissään,b) tiedon luottamuksellisuudesta johtuva todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo,c) tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että tiedon laillinen haltija on toteuttanut sen osalta olosuhteisiin nähden aiheellisia toimenpiteitä tiedon luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.Sopimuspuolet, niiden elimet ja niiden osanottajat voivat tietyissä tapauksissa sopia, että jollei toisin ilmoiteta, yhteisessä tutkimuksessa annettua, vaihdettua tai tuotettua tietoa tai sen osaa ei saa julkistaa.2. Sopimuspuolten ja niiden osanottajien on ilmaistava selkeästi, esimerkiksi asianmukaisella merkinnällä tai rajoituksista kertovan tekstin avulla, että tietoa ei saa julkistaa. Tämä koskee myös kyseisen tiedon kaikkia täydellisiä tai osittaisia jäljennöksiä.Sopimuspuolten ja osanottajien, jotka saavat julkistamatonta tietoa, on kunnioitettava sen luottamuksellista luonnetta. Nämä rajoitukset päättyvät ilman eri toimenpiteitä, kun tiedon omistaja saattaa tiedon julkisuuteen.3. Vastaanottava sopimuspuoli tai sen organisaatio voi levittää tämän pöytäkirjan mukaisesti saamaansa julkistamatonta tietoa sopimuspuoleen tai sen organisaatioon kuuluville tai palkkaamilleen henkilöille, joille on annettu siihen erikseen oikeus käynnissä olevaa yhteistä tutkimusta varten, edellyttäen, että julkistamattoman tiedon levittämisessä noudatetaan mitä luottamuksellisuudesta on sovittu ja että tieto on helposti tunnistettavissa luottamukselliseksi siten kuin edellä määrätään.4. Vastaanottava sopimuspuoli voi levittää julkistamatonta tietoa laajemmin kuin edellä 3 kohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Sopimuspuolet laativat yhteistyössä menettelyjä, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen suostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin sopimuspuoli antaa tällaisen suostumuksen omien sisäisten menettelytapojensa, määräystensä ja lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa.B. Muu kuin asiakirjoihin perustuva julkistamaton tietoSopimuspuolten tai niiden osanottajien on kohdeltava asiakirjoihin perustumatonta julkistamatonta tai muuten luottamuksellista tietoa, jonka ne saavat tämän pöytäkirjan mukaisesti järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa, sekä tietoa, jonka ne saavat henkilöstön palvelukseen ottamisen, tilojen ja laitteistojen käytön tai yhteisten hankkeiden myötä, siten, että ne noudattavat pöytäkirjassa määritettyjä, asiakirjoihin perustuvaa tietoa koskevia periaatteita; tällöin kuitenkin edellytetään, että tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon vastaanottajalle on tietoa välitettäessä ilmoitettu tiedon luottamuksellisesta luonteesta.C. ValvontaKummankin sopimuspuolen on pyrittävä varmistamaan, että sen tämän pöytäkirjan mukaisesti saamaa julkistamatonta tietoa valvotaan pöytäkirjassa määrätyllä tavalla. Jos jompikumpi sopimuspuolista toteaa, että se ei kykene noudattamaan tai että on aihetta epäillä sen myöhemmin tulevan kykenemättömäksi noudattamaan edellä A ja B kohdassa olevia tietojen levityskieltoa koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava asiasta välittömästi toiselle sopimuspuolelle. Sopimuspuolet neuvottelevat tämän jälkeen sopivasta toimintatavasta.LISÄYSTeknologian hallintasuunnitelman pääpiirteetTeknologian hallintasuunnitelma on osanottajien tekemä erityinen sopimus yhteisen tutkimuksen toteuttamisesta sekä osanottajien oikeuksista ja velvollisuuksista.Teknologian hallintasuunnitelmassa käsiteltäviä asioita ovat henkisen omaisuuden osalta yleensä muun muassa omistus, suojelu, käyttöoikeudet tutkimus- ja kehitystarkoituksiin, hyödyntäminen ja tiedon levittäminen, mukaan luettuna yhteistä julkaisutoimintaa koskevat järjestelyt, vierailevien tutkijoiden oikeudet ja velvollisuudet sekä riitojenratkaisumenettelyt. Lisäksi teknologian hallintasuunnitelmassa voidaan käsitellä tutkimuksen aikana syntyvää uutta tietoa ja aiempaa tutkimuksen alaan liittyvää tietoa, lupien myöntämistä sekä suoritteita.LIITE BTÄMÄN PÖYTÄKIRJAN 5 ARTIKLASSA TARKOITETTUA MALTAN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT1. Rahoitusosuuden määrittäminen1.1. Euroopan yhteisöjen komissio ilmoittaa Maltalle ja antaa tämän ilmoituksen tiedoksi tämän pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle mahdollisimman pian ja viimeistään syyskuun 1 päivänä kunkin varainhoitovuoden osalta seuraavat tiedot toimittaen lisäksi asiaa koskevan taustamateriaalin:a) Euroopan unionin alustavan talousarvioesityksen menotaulukkoon viidettä puiteohjelmaa varten varattujen maksusitoumusmäärärahojen määrät,b) alustavan talousarvioesityksen mukaisen arvion saatavasta rahoituksesta, joka vastaa Maltan osuutta tämän osallistuessa viidenteen puiteohjelmaan.Sisäisten talousarviomenettelyjen helpottamiseksi komission yksiköt toimittavat kuitenkin vastaavat suuntaa-antavat luvut viimeistään kunkin vuoden toukokuun 30 päivänä.1.2. Heti kun yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty, komissio antaa Maltalle tiedoksi edellä mainitut menotaulukon määrät, jotka koskevat Maltan osallistumista.2. Maksumenettelyt2.1. Komissio esittää viimeistään kunkin varainhoitovuoden tammikuun 1 päivänä ja kesäkuun 15 päivänä Maltalle rahoituspyynnön, joka koskee tämän pöytäkirjan mukaista Maltan rahoitusosuutta. Näissä pyynnöissä edellytetään:- ensimmäisen pyynnön osalta, että Malta maksaa kuusi kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan viimeistään 20 päivänä helmikuuta,- toisen pyynnön osalta, että Malta maksaa kuusi kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan viimeistään 15 päivänä heinäkuuta.Viimeistään 20 päivänä helmikuuta maksettava kuuden kahdestoistaosan erä lasketaan kuitenkin alustavan talousarvioesityksen tulotaulukossa olevan määrän perusteella: näin maksettu määrä tasataan toisen, viimeistään 15 päivänä heinäkuuta maksettavan kuuden kahdestoistaosan erän yhteydessä.2.2. Pöytäkirjan ensimmäisenä voimassaolovuonna komissio esittää ensimmäisen rahoituspyynnön 30 päivän kuluessa pöytäkirjan voimaantulosta. Jos tämä pyyntö esitetään kesäkuun 15 päivän jälkeen, siinä edellytetään, että Malta maksaa kaksitoista kahdestoistaosaa rahoitusosuudestaan 30 päivän kuluessa; maksettava määrä lasketaan talousarvion tulotaulukossa olevan määrän perusteella.2.3. Maltan rahoitusosuus ilmaistaan ja maksetaan euroina.2.4. Malta maksaa tämän pöytäkirjan mukaisen rahoitusosuutensa edellä 2.1 ja 2.2 kohdassa esitetyn aikataulun mukaisesti. Maksun viivästymisestä maksetaan korkoa, joka vastaa Teleraten sivulla euroina noteerattua yhden kuukauden pankkien välistä korkoa (EURIBOR). Tätä tasoa korotetaan 1,5 % kunkin viivästyskuukauden osalta. Korotettua tasoa sovelletaan koko viivästymisajan osalta. Korkoa peritään kuitenkin vasta silloin, kun rahoitusosuus maksetaan yli kolmekymmentä päivää edellä 2.1 ja 2.2 kohdassa mainittujen maksuaikataulun mukaisten maksupäivien jälkeen.2.5. Komissio korvaa tämän pöytäkirjan 4 artiklassa, 6 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden työskentelyyn sekä viidennen puiteohjelman toteuttamiseen osallistuvien Maltan edustajien ja asiantuntijoiden matkakustannukset Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajiin ja asiantuntijoihin nykyisin sovellettavien perusteiden ja menettelyjen mukaisesti.3. Toteuttamista koskevat edellytykset3.1. Tämän pöytäkirjan 5 artiklan mukainen Maltan rahoitusosuus viidenteen puiteohjelmaan pysyy pääsääntöisesti muuttumattomana kyseisen varainhoitovuoden ajan.3.2. Päättäessään kunkin varainhoitovuoden (n) tilit komissio suorittaa tulostilin laatimisen yhteydessä tilien tasauksen Maltan osuuden osalta ja ottaa tässä yhteydessä huomioon muutokset, jotka ovat tapahtuneet varainhoitovuoden aikana joko varojen siirtojen, peruutusten, vapauttamisten, varainhoitovuodelta toiselle siirtämisten tai korjaavien ja täydentävien talousarvioiden muodossa. Tämä tilien tasaus tehdään vuoden (n + 1) toisen maksun yhteydessä. Tilien tasauksia tehdään joka vuosi vuoden 2006 heinäkuuhun saakka.Maltan maksut kirjataan yhteisön ohjelmiin budjettisaatavina, jotka jaetaan asianmukaisille budjettikohdille Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukossa.Määrärahojen hoidossa sovelletaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta.4. Tiedoksi antaminenEdeltävään varainhoitovuoteen (n) liittyvä viidennen puiteohjelman määrärahalaskelma laaditaan ja toimitetaan tiedoksi Maltalle viimeistään kunkin varainhoitovuoden (n + 1) toukokuun 31 päivänä komission tulostilin muodossa.RAHOITUSSELVITYS1. Toimenpiteen nimiEhdotus neuvoston päätökseksi Euroopan talousyhteisön ja Maltan tasavallan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan tekemisestä Maltan tasavallan assosioimiseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998-2002).2. Budjettikohta/-kohdatKulut osallistumisesta suoriin ja epäsuoriin TTK-toimiin sekä asiantuntijoiden ja EY:n virkamiesten työmatkakustannukset kirjataan yhteisön TTK-puiteohjelmaan kuuluvia ohjelmia koskeviin budjettikohtiin.Maltan osallistuminen:- luku 60 (tulot), momentit B6-451 ja B6-551 (menot)- Maltan osallistuminen puiteohjelman rahoitukseen määritetään sen BKT:n ja unionin BKT:n välisen suhteen perusteella (ks. kohta 7.1.1)3. Oikeusperusta- EY:n perustamissopimuksen 170 ja 300 artikla- Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 182/1999/EY Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)4. Toimenpiteen kuvaus4.1 Yleinen tavoiteKeskeisenä tavoitteena on edistää EY:n ja Maltan TTK-yhteistyötä tutkimuspuiteohjelmassa.4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat järjestelyt2001-20025. Menojen ja tulojen luokitus5.1 Ei-pakolliset menot5.2 Jaksotetut määrärahat5.3 Oletettu tulolajiYhteisön ulkopuolisen maan osallistuminen kyseisen puiteohjelman erityisohjelmiin6. meno- tai tulolajiMenot:- osallistuminen suoriin TTK-toimiin ja epäsuoriin TTK-toimiin (yhteisrahoitteiset toimet, koulutusapurahat, verkostojen tukeminen, koordinoiva toiminta, liitännäistoimenpiteet)- rahoitusosuus 100 %:iin saakka- komission virkamiesten ja EU:n asiantuntijoiden työmatkat Maltalle sekä työpajojen, seminaarien ja kokousten järjestäminen jäsenvaltioissa ja MaltallaTulot:- yhteisön ulkopuolisen maan osallistuminen viidennen puiteohjelman talousarvion rahoitukseen7. Taloudelliset vaikutukset7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)7.1.1 Maltan rahoitusosuus EU:n puiteohjelman talousarvioon (ohjeellinen)EU:n puiteohjelman talousarvio 1998-2002 (5 vuotta) (ohjeellinen)>TAULUKON PAIKKA>Maltan täysimääräinen rahoitusosuus EU:n puiteohjelman talousarviosta (ohjeellinen)>TAULUKON PAIKKA>Maltan täysimääräinen rahoitusosuus EU:n puiteohjelman talousarviosta vuotta kohti (ohjeellinen, milj. euroa)>TAULUKON PAIKKA>Maltan rahoitusosuus EU:n puiteohjelman talousarviosta vuotta kohti (milj. euroa) rahoitusosuuden alennus huomioon ottaen>TAULUKON PAIKKA>7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat selvityksistä, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toimintakustannuksetM>TAULUKON PAIKKA>aksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat)7.4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu(miljoonaa euroa)>TAULUKON PAIKKA>8. Petostenvastaiset toimenpiteetTutkimussopimusten tekemisen ja täytäntöönpanon jokaisessa vaiheessa suoritetaan useita hallinnollisia ja varainhoidollisia valvontatoimenpiteitä. Niihin kuuluvat seuraavat:Ennen sopimuksen tekemistä- ehdotusten alustava valinta, joka perustuu hankkeen tieteellisiin ansioihin sekä siihen, miten realistisia tutkimuksen kustannukset ovat suhteessa sisältöön, hankkeen kestoon ja sen mahdollisiin seurausvaikutuksiin- ehdotuksen tekijöiden sopimusneuvottelulomakkeessa antamien taloudellisten tietojen tarkasteluSopimuksen allekirjoittamisen jälkeen- menojen tarkastaminen usealla eri tasolla ennen maksua (rahoituksesta ja tieteellisestä puolesta vastaavat virkamiehet)- varainhoidon valvojan suorittama sisäinen tarkastus,- paikalla tehtävä tilintarkastus, jossa asiakirjoja tutkimalla pyritään löytämään virheet ja muut sääntöjenvastaisuudet; tarkastusten tehostamiseksi komission yksiköt ovat perustaneet tarkastusyksikön, joka koordinoi kaikkia tehtäviä tarkastuksia; tarkastusten suorittajina toimivat joko tarkastusyksikön omat virkemiehet tai tarkastusyksikön valvonnassa toimivat tilintarkastusyritykset, joiden kanssa komissio on tehnyt sopimuksen- komission yksiköiden ja Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen paikalla tekemät tarkastukset.9. Kustannustehokkuusanalyysi9.1 Erityiset ja määrälliset tavoitteet ja kohderyhmä- Erityistavoitteet: Päätöksen tavoitteena on, että Malta ja Euroopan yhteisö voivat molemmat hyötyä tieteellisestä ja teknisestä kehityksestä, joka saavutetaan niiden vastavuoroisten tutkimusohjelmien yhteydessä sekä sen myötä, että Maltan tiedeyhteisö ja teollisuus osallistuvat yhteisön tutkimusohjelmiin. Lisäksi se valmistaa Maltaa Euroopan unioniin liittymiseen tarjoamalla sille tilaisuuden tutustua puiteohjelman toimintamekanismeihin.- Kohderyhmä: Yhteistyön välittömät ja välilliset vaikutukset hyödyttävät sekä Euroopan unionin että Maltan tiedeyhteisöä, teollisuutta ja väestöä yleensä.9.2 Toimenpiteen perustelut- Yhteisön rahoitus on välttämätöntä, koska suunniteltu yhteistyö toteutetaan osana puiteohjelmaa, jonka talousarvio käsittää Maltan osallistumisen erityisohjelmiin sekä siihen liittyvät EU:n hallintomenot (asiantuntijoiden ja EU:n virkamiesten virkamatkat, seminaarien järjestäminen EU:ssa ja Maltalla).- Talousarviota koskevat järjestelyt valitaan ehdotetun yhteistyömuodon perusteella (yhteisön ulkopuolisen maan assosioituminen yhteisön tutkimuksen erityisohjelmiin).- Toistaiseksi ei tiedetä aivan tarkkaan, kuinka laajasti Malta käytännössä osallistuu erityisohjelmiin ja kuinka tämä vaikuttaa talousarvioon.9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointiAsiasta vastaavat komission yksiköt arvioivat päätöstä säännöllisesti, ja lisäksi yhteisö ja Malta arvioivat sen yhdessä vuosittain. Arviointi käsittää seuraavat osat:a) Tuloksellisuuden osoittimet:- Maltan kutakin erityisohjelmaa kohti esittämien ehdotusten määrä suhteessa erityisohjelmasta rahoitettaviksi valittujen ehdotusten määrään- Maltan tekemien ehdotusten määrä suhteessa puiteohjelmasta rahoitettaviksi valittujen ehdotusten määrään- puiteohjelman erityisohjelmissa esitettyjen ehdotusten määrä suhteessa Maltan osallistumisen suhteelliseen osuuteen kyseisissä erityisohjelmissa- puiteohjelman erityisohjelmista rahoitettaviksi valittujen Maltan ehdotusten määrä verrattuna maan osallistumisen suhteelliseen osuuteen kyseisissä ohjelmissab) Tiedon kerääminen:Puiteohjelman erityisohjelmia koskevien tietojen perusteellac) Toimenpiteen kokonaisarviointi:Komissio arvioi kaikki päätöksen perusteella toteutetut yhteistyötoimet viidennen puiteohjelman päättyessä.d) Korjaukset:Korjaukset tehdään tiedottamalla kummankin osapuolen osallistujille puiteohjelman erityisohjelmiin osallistumista koskevista käytännön järjestelyistä. Tiedot välitetään ETY:n ja Maltan välisen assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan mukaisesti perustetun toimivaltaisen alakomitean antamien suositusten mukaisesti.10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokka III, osa A)Komissio ei pyydä lisävirkoja päätöksen hallinnointia varten.Päätöksen hallinnointiin ei nimetä erikseen virkamiehiä, vaan siitä vastaa viidettä puiteohjelmaa hallinnoiva henkilöstö.


                             EUROOPAN
                             KOMISSIO
                                                         Bryssel 26.6.2015
                                                         COM(2015) 217 final
                                                         2015/0111 (NLE)
                                              Ehdotus
                                   NEUVOSTON PÄÄTÖS
       Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa
     koskevalla sopimuksella perustetussa eläinlääkintäalan sekakomiteassa Euroopan
   unionin puolesta esitettävästä kannasta sekakomitean päätökseen N:o 1/2015 liitteen 11
                      lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja 11 muuttamisesta
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                      PERUSTELUT
   1. EHDOTUKSEN TAUSTA
      Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa
      koskeva sopimus, jäljempänä ’maataloussopimus’, tuli voimaan 1. kesäkuuta 2002.
      Useita säädöksiä on muutettu tai saatettu ajan tasalle sen jälkeen, kun
      maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksiä viimeksi muutettiin.
      Sopimuksen määräysten mukaisesti Sveitsi on toimittanut eläinlääkintäalan
      sekakomitealle suunnitelman, jossa määritellään yksityiskohtaisesti toimenpiteet,
      jotka se aikoo toteuttaa siipikarjan ja siitosmunien tuotantolaitostensa
      hyväksymiseksi. Sopimuksen mukaan eläinlääkintäalan sekakomitealla on toimivalta
      hyväksyä suunnitelma.
      Sveitsille on myönnetty 31. joulukuuta 2014 asti mahdollisuus soveltaa
      trikiinitutkimusta koskevaa poikkeusta lihotukseen ja lihakauppoihin tarkoitettujen
      kotieläiminä pidettävien sikojen ruhoihin ja lihaan pienteurastamoissa. Lisäksi
      trikiinitutkimusta koskevaa unionin lainsäädäntöä on hiljattain muutettu, joten
      Sveitsille myönnettyä poikkeusta on aiheellista tarkastella uudelleen, jotta Sveitsin
      nykyisiä käytäntöjä voidaan mukauttaa asteittain.
      Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäyksissä 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ja 10 tarkoitettua
      lainsäädäntöä on muutettu maataloussopimuksen voimaantulon jälkeen. Myös
      lisäyksessä 11 olevia yhteyspisteiden osoitteita on muutettu.
      Maataloussopimuksen liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja 11 määräyksiä on
      näin ollen syytä mukauttaa.
      Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdalla perustetaan
      sopimuspuolten edustajista muodostuva eläinlääkintäalan sekakomitea. Sen
      tehtävänä on tutkia kaikkia mainittuun liitteeseen ja sen täytäntöönpanoon liittyviä
      kysymyksiä ja hoitaa liitteessä määrätyt tehtävät. Eläinlääkintäalan sekakomitealla
      on      päätösvalta    erityisesti  liitteessä    11    tarkoitetuissa    tapauksissa.
      Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 3 kohdalla annetaan
      eläinlääkintäalan sekakomitealle lupa päättää kyseisen liitteen lisäysten
      muuttamisesta etenkin niiden mukauttamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi.
      Olisi vahvistettava eläinlääkintäalan sekakomiteassa noudatettava unionin kanta,
      joka koskee sopimuksen liitteeseen 11 tarvittavien muutosten hyväksymistä.
      Päätöksen 2002/309/EY, Euratom 5 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan
      mukaan unionin kannan vahvistaa neuvosto komission ehdotuksesta.
      Eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2015 julkaistaan Euroopan unionin
      virallisessa lehdessä.
   2. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
      Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4
      kohtaan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
FI                                          2                                                FI
 ---pagebreak---                                                                  2015/0111 (NLE)
                                                     Ehdotus
                                          NEUVOSTON PÄÄTÖS
          Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa
        koskevalla sopimuksella perustetussa eläinlääkintäalan sekakomiteassa Euroopan
     unionin puolesta esitettävästä kannasta sekakomitean päätökseen N:o 1/2015 liitteen 11
                             lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja 11 muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207
   artiklan 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)      Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus maataloustuotteiden kaupasta1,
            jäljempänä ’maataloussopimus’, tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.
   (2)      Maataloussopimuksen liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdan nojalla
            maataloussopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean, jäljempänä
            ’eläinlääkintäalan sekakomitea’, tehtävänä on tutkia kaikkia mainittuun liitteeseen ja
            sen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja suorittaa liitteessä määrätyt tehtävät.
            Mainitun liitteen 19 artiklan 3 kohdassa valtuutetaan eläinlääkintäalan sekakomitea
            tekemään päätökset liitteen 11 lisäysten muuttamisesta, erityisesti niiden
            mukauttamiseksi ja ajan tasalle saattamiseksi.
   (3)      Neuvoston ja komission päätöksen 2002/309/EY, Euratom2 5 artiklan 2 kohdan
            ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että eläinlääkintäalan sekakomiteassa
            noudatettavan Euroopan unionin kannan vahvistaa neuvosto komission ehdotuksesta.
   (4)      Olisi vahvistettava eläinlääkintäalan sekakomiteassa noudatettava unionin kanta, joka
            koskee tarvittavien muutosten hyväksymistä.
   (5)      Eläinlääkintäalan sekakomitean päätöksen N:o 1/2015 olisi tultava voimaan päivänä,
            jona se hyväksytään,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                     1 artikla
   Maataloustuotteiden kaupasta tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen
   liitteessä 11 olevan 19 artiklan 1 kohdalla perustetussa eläinlääkintäalan sekakomiteassa
   noudatettava Euroopan unionin kanta, joka koskee liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja
   1
            EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132.
   2
            Neuvoston ja, tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen osalta, komission päätös
            2002/309/EY, Euratom, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2002, seitsemän sopimuksen tekemisestä Sveitsin
            valaliiton kanssa (EYVL L 114, 30.4.2002, s. 1).
FI                                                        3                                                  FI
 ---pagebreak---    11 muuttamista, perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan eläinlääkintäalan sekakomitean
   päätösluonnokseen.
                                               2 artikla
   Liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja 11 muuttamisesta tehty Euroopan yhteisön ja
   Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun
   eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2015 julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
   lehdessä, kun se on hyväksytty.
                                               3 artikla
   Maataloustuotteiden kaupasta tehdyllä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksella
   perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätös N:o 1/2015 tulee voimaan päivänä, jona se
   hyväksytään.
                                               4 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
   Tehty Brysselissä
                                                Neuvoston puolesta
                                                Puheenjohtaja
FI                                                 4                                            FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.10.2015
            COM(2015) 469 final
            2015/0230(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman kauppajärjestön ministerikokouksessa esitettävästä Euroopan unionin kannasta Liberian tasavallan liittymiseen Maailman kauppajärjestöön

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Maailman kauppajärjestön WTO:n jäsenten ja Liberian tasavallan väliset neuvottelut Liberian tasavallan WTO:n jäsenyyttä koskevista ehdoista ovat loppuvaiheessaan. Tätä edelsivät 8 vuotta kestäneet neuvottelut, jotka aloitettiin Liberian tasavallan jätettyä WTO:n jäsenyyshakemuksen vuonna 2007. Jäljempänä 5 kohdassa esitetään lyhyt kuvaus liittymisehdoista.

               Toimittaessaan Liberian tasavallan WTO:hon liittymistä koskevat ehdot neuvostolle hyväksyttäväksi komissio katsoo, että ehtoihin sisältyy tasapainoinen ja samalla kunnianhimoinen markkinoiden avaamiseen liittyvien sitoumusten kokonaisuus, joka hyödyttää merkittävästi sekä Liberiaa että sen kauppakumppaneita WTO:ssa. Liberian liittymishakemus on tutkittu WTO:n yleisneuvoston vähiten kehittyneiden maiden jäseneksi liittymisestä antamien suuntaviivojen mukaisesti ja ottaen huomioon kahdenväliset kauppasuhteet Liberian kanssa AKT–EU-kumppanuuden puitteissa.

               •Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin

                  Monenvälisyys on EU:n kauppapolitiikan ytimessä ja EU tukee kolmansien maiden liittymistä WTO:hon asianmukaisin ehdoin.

               •Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan

               Ehdotus on EU:n ulkoisen toiminnan ja kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa johdonmukainen, ja sillä liitetään Liberia monenväliseen kauppajärjestelmään WTO:n yleisneuvoston vähiten kehittyneiden maiden jäseneksi liittymisestä antamien suuntaviivojen mukaisesti ja kahdenväliset kauppasuhteet Liberian kanssa AKT–EU-kumppanuuden puitteissa huomioon ottaen.

               2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan tarvitaan neuvoston päätös, jolla hyväksytään Liberian tasavallan WTO:n jäsenyyden ehdot, ennen kuin EU voi virallisesti tukea maan hyväksymistä WTO:hon.

               •Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta)

               Ei sovelleta. EU:n yksinomainen toimivalta kaupan osalta.

               •Suhteellisuusperiaate

               Ei sovelleta. Edellytetään 218 artiklan 9 kohdan mukaista neuvoston päätöstä.

               •Sääntelytavan valinta

               Ei sovelleta. Edellytetään 218 artiklan 9 kohdan mukaista neuvoston päätöstä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutusten arviointi

                  Ei tarvita. Edellytetään 218 artiklan 9 kohdan mukaista neuvoston päätöstä.

               •Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen

                  Ehdotus ei liity sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaan REFIT-ohjelmaan.

               •Perusoikeudet

                  Ehdotuksella ei ole seurauksia perusoikeuksien suojeluun.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.MUUT ASIAT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

                  Ei sovelleta.

               •Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen erityissäännöksistä

               Yhteenveto jäsenyyttä koskevista ehdoista

               Sitoumusluettelot

               Tavarat (yleisesti)

               Keskimääräinen lopullinen sidottu tulli (FBR) Liberian tasavallan liittymisohjelmassa on 26,6 prosenttia.

               23,6 prosentin keskimääräinen lopullinen sidottu tulli maataloustuotteille on alhaisempi kuin teollisuustuotteiden 27,2 prosentin vastaava tulli.

               Liberia panee lopulliset sidotut tullit täytäntöön liittymispäivästä lähtien. 249 tullinimikkeen eli Liberian luettelosta neljän prosentin osalta Liberia panee sidotut tullit täytäntöön vasta vuoteen 2019 mennessä.

               Näiden tullitariffien keskimääräinen taso on vähiten kehittyneelle maalle erittäin hyvä, erityisesti kun otetaan huomioon Liberian talouden pieni koko ja haavoittuvuus.

               Teollisuustuotteet

               Muiden kuin maataloustuotteiden keskimääräinen lopullinen sidottu tulli on 27,2 prosenttia.

               Liberian tulliluettelo on 100-prosenttisesti sitova, ja Liberia tekee sidottua tullia koskevat sitoumukset kaikista teollisuustuotteista.

               Korkeimmat tullit eli 50 prosenttia peritään maaleista, muovisista kotitaloustavaroista, paperisista saniteettitarvikkeista sekä puisista huonekaluista.

               Maataloustuotteet

               Maataloustuotteiden keskimääräinen lopullinen sidottu tulli on 23,6 prosenttia.

               Korkeimmat tullit eli 50 prosenttia peritään kaakaopavuista, tomaattiketsupista ja kivennäisvesistä.

               Palvelut

               Liberian luettelo erityisistä palvelusitoumuksista on hyvin kattava ja kunnianhimoinen, kun otetaan huomioon maan kuuluminen vähiten kehittyneiden maiden joukkoon. Liberia tekee markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua koskevia sitoumuksia useilla palvelusektoreilla, joihin kuuluvat asiantuntija-, tietokone- ja muut liike-elämän palvelut, viestintäpalvelut, rakennusalan palvelut, jakelupalvelut, yksityiset koulutuspalvelut, ympäristöalan palvelut, rahoituspalvelut (vakuutukset ja pankkitoiminta), yksityisrahoitteiset terveys- ja sosiaalipalvelut, matkailupalvelut, virkistys-, kulttuuri- ja urheilualan palvelut sekä liikennealan palvelut (meri-, sisävesi- ja maantieliikennepalvelut sekä kaikkien liikennemuotojen tukipalvelut).

               Pöytäkirjaan sisältyvät sitoumukset

               Jäsenyysvalmistelujen lopullisessa monenkeskisessä vaiheessa WTO:n jäsenet pyrkivät yhdessä varmistamaan kaupankäyntiin liittyvien Liberian lakien ja instituutioiden periaatteellisen yhteensopivuuden WTO:n sääntöjen ja sopimusten kanssa sisällyttämällä ne työryhmän raporttiin.

               Joidenkin WTO-sitoumusten täytäntöönpanemiseksi on pyydetty teknistä apua ja/tai siirtymäaikoja. Siirtymäaikojen osalta Liberialla on 1. päivään elokuuta 2017 aikaa varmistaa tuonti- ja vientimaksuihin, kaupan teknisiin esteisiin ja terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien WTO:n vaatimusten noudattaminen. Liberia saa myös pitää jotkin TRIMS-järjestelmän kanssa yhteensopimattomat investointikannustimet 1. päivään elokuuta 2019.

               2015/0230 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman kauppajärjestön ministerikokouksessa esitettävästä Euroopan unionin kannasta Liberian tasavallan liittymiseen Maailman kauppajärjestöön

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan, 100 artiklan 2 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Liberian tasavallan hallitus jätti 13 päivänä kesäkuuta 2007 hakemuksen liittymisestä Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisesta tehtyyn Marrakeshin sopimukseen mainitun sopimuksen XII artiklan mukaisesti.

               2)Liberian tasavallan liittymistä käsittelevä työryhmä perustettiin 18 päivänä joulukuuta 2007, jotta voitaisiin sopia liittymisehdoista, jotka sekä Liberian tasavalta että kaikki WTO:n jäsenet voisivat hyväksyä.

               3)Komissio on neuvotellut unionin puolesta kattavan kokonaisuuden Liberian tasavallan tekemiä, markkinoiden avaamiseen liittyviä sitoumuksia, jotka ovat WTO:n yleisneuvoston vähiten kehittyneiden maiden jäseneksi liittymisestä antamien ohjeiden mukaisia ja jotka täyttävät unionin vaatimukset ottaen huomioon kahdenväliset kauppasuhteet Liberian tasavallan kanssa EU–AKT-kumppanuuden puitteissa.

               4)Mainitut sitoumukset on nyt sisällytetty Liberian tasavallan liittymisestä WTO:hon tehtyyn pöytäkirjaan.

               5)Liittymisellä WTO:hon odotetaan olevan myönteinen ja kestävä vaikutus Liberian tasavallan talousuudistukseen ja kestävään kehitykseen.

               6)Liittymispöytäkirja olisi tämän vuoksi hyväksyttävä.

               7)WTO:n perustamissopimuksen XII artiklassa määrätään, että liittymisehdoista sovitaan liittyvän jäsenen ja WTO:n kesken ja että WTO:n ministerikokous hyväksyy liittymisehdot WTO:n puolesta. WTO:n perustamissopimuksen IV artiklan 2 kohdassa määrätään, että ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana yleisneuvosto huolehtii sen tehtävistä.

               8)Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa WTO:n ministerikokouksessa esitettävä unionin kanta Liberian tasavallan liittymiseen WTO:hon,

               ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Maailman kauppajärjestön ministerikokouksessa esitettävänä Euroopan unionin kantana on, että Liberian tasavallan liittyminen WTO:hon hyväksytään.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja


Avis juridique important

|

52001PC0674

Ehdotus: neuvoston päätös jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan yhteisön puolesta vuonna 1996 tehty kansainvälinen yleissopimus vahingonkorvausvastuusta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (HNS-yleissopimus)  /* KOM/2001/0674 lopull. - CNS 2001/0272 */

Virallinen lehti nro 051 E , 26/02/2002 s. 0370 - 0370

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan yhteisön puolesta vuonna 1996 tehty kansainvälinen yleissopimus vahingonkorvausvastuusta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (HNS-yleissopimus)(komission esittämä)PERUSTELUTHNS-yleissopimusKansainvälinen yleissopimus vahingonkorvausvastuusta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (jäljempänä 'HNS-yleissopimus') tehtiin vuonna 1996. Sillä luodaan vastuu- ja korvausjärjestelmä monista meriteitse kuljetettavista aineista, kuten kaasuista ja kemikaaleista, aiheutuville saastevahingoille. Yleissopimuksella pyritään siis täydentämään öljyvahinkoja koskevaa nykyistä kansainvälistä järjestelmää, ja se noudattelee pääosin tuon järjestelmän periaatteita. HNS-sopimus ei kuitenkaan vielä ole tullut voimaan ja toistaiseksi sen on ratifioinut ainoastaan Venäjän federaatio.HNS-yleissopimus perustuu - kuten öljyvahinkojen korvausperiaatteita säätelevät kaksi yleissopimustakin - kaksitasoiseen korvausjärjestelmään. Vastuujärjestelmän ensimmäistä tasoa, aluksen rekisteröidyn omistajan vastuuta, säädellään yleissopimuksen luvussa II. Aluksen omistajalla on objektiivinen vastuu, joka ei edellytä tahallisuutta tai tuottamusta hänen taholtaan. Omistajalla on yleensä oikeus rajoittaa vastuunsa tiettyyn summaan, joka on sidoksissa aluksen vetoisuuteen. Tällä hetkellä enimmäismäärä on isoimpien laivojen osalta enintään 100 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (noin 147 miljoonaa euroa). Lisäksi HNS-yleissopimuksessa edellytetään, että aluksen omistaja ottaa vastuuvakuutuksen, ja annetaan korvauksenhakijoille oikeus esittää korvausvaatimuksensa suoraan vakuutuksen myöntäneelle vakuutusyhtiölle aluksen omistajan vastuun rajana olevaan summaan saakka.Ensimmäistä tasoa täydentää HNS-korvausrahasto, joka perustettiin yleissopimuksen luvussa III maksamaan korvauksia uhreille tapauksissa, joissa aluksen omistajan vastuu ei riitä kattamaan vahinkoa. HNS-rahaston varat saadaan yrityksiltä tai muilta tahoilta, joille toimitetaan kalenterivuonna vähintään tietty rahtimäärä vaarallisia ja haitallisia aineita. Tämä toinen taso koostuu yhdestä yleistilistä ja kolmesta erillisestä tilistä öljylle, nestemäisille luonnonkaasuille (LNG) ja nestekaasulle (LPG). Erillisillä tileillä on pyritty välttämään ristikkäistuet eri aineiden välillä. HNS-rahastosta maksettavien korvausten enimmäismäärä on noin 250 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (noin 370 miljoonaa euroa).IMOn aiempien vastuuyleissopimusten käytännön mukaisesti HNS-yleissopimuksen voivat ratifioida ainoastaan sopimusvaltiot (artikla 45).Toistaiseksi saastumista aiheuttavien merionnettomuuksien vastuukysymyksiä on säännelty kansainvälisillä yleissopimuksilla ja kansallisilla säädöksillä. Yhteisö ei ole tästä syystä antanut erillisiä säännöksiä vastuukysymyksistä erityisesti vaarallisten ja haitallisten aineiden aiheuttamissa saastumistapauksissa.HNS-yleissopimuksen IV luku sisältää kuitenkin määräyksiä toimivallasta sekä yleissopimuksen tulkintaan liittyvien tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta. Nämä artiklat vaikuttavat yhteisön oikeuden säännöksiin, tarkemmin sanottuna 22 päivänä joulukuuta annettuun neuvoston asetukseen 44/2001 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa (EYVL L 12, 16.1.2001, s. 1). Kyseisen asetuksen nojalla toimivalta voi määräytyä monilla eri perusteilla, kun taas HNS-yleissopimuksen 38 artiklan mukaan pääsääntönä on, että yksinomainen toimivalta on sillä sopimusvaltiolla, jonka alueella vahinko tapahtuu. HNS-yleissopimuksen 38 artiklan 5 kohdan mukaan sen maan tuomioistuimilla, johon aluksen omistaja tai vakuutuksenantaja on perustanut rahaston voidakseen rajoittaa vastuutaan, on yksinomainen toimivalta kaikissa rahaston varojen jakamiseen ja osoittamiseen liittyvissä kysymyksissä. HNS-rahaston osalta 39 artiklassa määrätään vastaavanlaisesta rajoittavasta toimivaltajärjestelystä.Lisäksi HNS-yleissopimuksen 40 artiklassa edellytetään toimivaltaisen tuomioistuimen tuomion tunnustamista heti, kun siihen ei enää ole tavanomaista muutoksenhakuoikeutta, lukuun ottamatta tilanteita, joissa tuomio on saatu petollisin keinoin tai vastaajalle ei ole annettu riittävästi aikaa tai asianmukaista mahdollisuutta vastata kanteeseen. Tuomio on täytäntöönpanokelpoinen jokaisessa sopimusvaltiossa heti kun tuomiovaltiossa edellytetyt muodollisuudet on saatettu päätökseen. Asian aineellista puolta ei voida tutkia uudelleen näiden muodollisuuksien vuoksi.Neuvoston asetus 44/2001Neuvoston asetuksessa 44/2001 annetaan yhteiset säännöt tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa. Asetus sitoo kaikkia jäsenvaltioita Tanskaa lukuun ottamatta. Tanskan ja muiden jäsenvaltioiden välisiin suhteisiin sovelletaan edelleen vuoden 1968 Brysselin yleissopimusta.Asetuksen 44/2001 yhteisiä toimivaltasäännöksiä sovelletaan, kun vastaajan kotipaikka on jossakin niistä jäsenvaltioista, joita asetus sitoo. Sellaista vastaajaa koskeva asia, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, voidaan saattaa jonkin jäsenvaltion tuomioistuimen käsiteltäväksi kyseisen jäsenvaltion kansallisten toimivaltasäännösten mukaisesti. Toimivaltajärjestelmä perustuu ensisijaisesti vastaajan kotipaikkaan. Lisäksi sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausta koskevaan deliktivelvoitteeseen ja kvasideliktivelvoitteeseen liittyvissä kysymyksissä jäsenvaltiossa kotipaikkaansa pitävä oikeussubjekti voidaan haastaa oikeuteen jäsenvaltiossa, jossa vahingollinen tapahtuma sattui tai voi sattua. Vakuutuksiin liittyvissä kysymyksissä vakuutuksenantaja, jonka kotipaikka on jäsenvaltiossa, voidaan haastaa oikeuteen a) sen jäsenvaltion tuomioistuimessa, jossa sen kotipaikka on, b) jos kantajana on vakuutuksen ottaja, vakuutettu tai edunsaaja, siinä jäsenvaltiossa, jossa kantajan kotipaikka on tai c) jos kyseessä on rinnakkaisvakuutuksen antaja, sen jäsenvaltion tuomioistuimessa, jossa kanne on nostettu johtavaa vakuutuksenantajaa vastaan. Vastuuvakuutusta koskevassa asiassa kanne vakuutuksenantajaa vastaan voidaan nostaa myös sen paikkakunnan tuomioistuimessa, jolla vahinko sattui tai siinä tuomioistuimessa, jossa vahingonkärsinyt on nostanut kanteen vakuutettua vastaan, jos tuomioistuimen laki sen sallii.Asetuksessa 44/2001 säädetään, että jossakin jäsenvaltiossa annettu tuomio on tunnustettava ja toimeenpantava muissa jäsenvaltioissa ilman eri toimenpidettä. Tunnustamisesta voidaan kuitenkin tietyin tarkasti rajatuin perustein pidättäytyä oikeusjärjestykseen liittyvistä syistä, puolustautumisoikeuksien turvaamiseksi tai eri tuomioiden keskinäisen ristiriitaisuuden vuoksi.Yhteisön toimivalta HNS-yleissopimukseen liittyvissä kysymyksissäYhteisöllä on yksinomainen toimivalta HNS-yleissopimuksen 38-40 artiklassa olevien toimivalta-, tunnustamis- ja täytäntöönpanosäännösten osalta, koska ne vaikuttavat neuvoston päätöksen 44/2001 vastaaviin säännöksiin.Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti jäsenvaltiot menettävät yksin tai yhdessä toimiessaan oikeutensa sitoutua velvoitteisiin kolmansiin maihin nähden heti kun sellaiset yhteiset säännöt, joihin kyseiset velvoitteet voisivat vaikuttaa, tulevat voimaan. Tästä seuraa, että ainoastaan yhteisöllä on toimivalta neuvotella, tehdä ja täyttää tällaisia kansainvälisiä sitoumuksia.Jäsenvaltioiden valtuuttaminenAsetuksen 44/2001 sisältö ei vielä ollut tiedossa neuvoteltaessa HNS-yleissopimuksesta. Tuona ajankohtana näitä kysymyksiä säänneltiin vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksella tuomioistuimen toimivallasta ja tuomioiden täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa, jonka 57 artiklassa määrätään poikkeustapauksiksi tietyissä kysymyksissä kyseisiä näkökohtia sääntelevät yleissopimukset.Koska HNS-yleissopimusta ei vielä ole jäsenvaltioissa ratifioitu ja pantu täytäntöön, asetuksen 44/2001 voimaantulon aiheuttama juridinen muutos on sekä kyseisten oikeusvälineiden sisällön yhteensopimattomuuden että yhteisön toimivallan suhteen otettava asianmukaisella tavalla huomioon.Nykytilanteessa HNS-yleissopimuksessa ei tunnusteta yhteisön yksinomaista toimivaltaa tuomiovaltaan, tunnustamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvissä kysymyksissä, eikä HNS-yleissopimuksen IV lukua voida enää käytännössä muuttaa.Tästä syystä jäsenvaltiot eivät voi hyväksyä yleissopimusta, jota kuitenkin yleisesti pidetään tärkeänä välineenä vahvistettaessa alusten omistajien vastuuta saastevahingoista ja pakollisia vastuuvakuutuksia koskevia vaatimuksia. Yhteisön etujen turvaamiseksi ulkoisen toimivallan suhteen niin, että samalla annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus ratifioida yleissopimus, ehdotetaan neuvoston päätöstä ratifioinnin valtuuttamisesta jäljempänä kuvailtavalla varauksella. Näin neuvosto voisi poikkeuksellisesti valtuuttaa jäsenvaltiot, Tanskaa lukuun ottamatta, allekirjoittamaan ja ratifioimaan HNS-yleissopimuksen yhteisön puolesta kuitenkin sillä varauksella, että jäsenvaltiot ilmoittavat soveltavansa asetusta 44/2001 keskinäisissä suhteissaan.Tätä toimenpidettä tulisi pitää väliaikaisratkaisuna. Pidemmällä aikavälillä ja heti kun siihen tulee mahdollisuus, HNS-yleissopimusta olisi tarkistettava tarpeellisten muutosten tekemiseksi. Koska HNS-yleissopimusta ei kuitenkaan todennäköisesti lähivuosina päästä tarkistamaan, ja koska sen nopeaa voimaan saattamista ja soveltamista yhteisön merialueilla pidetään tärkeänä, ratifiointiin kyseisellä varauksella olisi annettava poikkeuksellisesti valtuudet.On syytä tehdä selväksi, että tämä ehdotus, jossa otetaan huomioon asetuksen 44/2001 äskettäinen voimaantulo, ei muodosta ennakkotapausta tulevia tilanteita varten. Tulevista, asetukseen 44/2001 tai muihin vastaaviin yhteisön säädöksiin vaikuttavista kansainvälisistä sopimuksista neuvottelee ja ne tekee yhteisö niiden sopimusmääräysten osalta, jotka voivat vaikuttaa yhteisön säädöksiin.Varauman sisältöKomissio katsoo, että HNS-yleissopimusta ratifioitaessa tai siihen liityttäessä - varauksella, joka koskee yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä - eriytetty lähestymistapa on perusteltu toimivaltasäännösten osalta, mutta ei tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevien säännösten osalta. Jälkimmäisten kohdalla on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltioiden välillä sovelletaan edelleen asetuksen 44/2001 III lukua, kun tarkastellaan jäsenvaltiossa sijaitsevan tuomioistuimen tuomion tunnustamista ja täytäntöönpanoa toisessa jäsenvaltiossa. HNS-yleissopimuksen 40 artiklan soveltamisen rajoittaminen tällä tavoin varmistaisi oikeudellisen yhtenäisyyden yhteisössä ja tuomioiden "vapaan liikkuvuuden" yhteisössä heikentämättä yleissopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa ja aiheuttamatta olennaisia oikeusvaikutuksia EU:n ulkopuolisille sopimusvaltioille.Toimivaltasäännösten osalta tilanne on monimutkaisempi. HNS-yleissopimuksen 38 ja 39 artikla on laadittu niin, että ne soveltuvat mahdollisimman hyvin riitatilanteisiin vaarallisiin ja haitallisiin aineisiin liittyvissä onnettomuuksissa. Kuten edempänä on selitetty, tämä järjestelmä poikkeaa asetuksen 44/2001 mukaisesta järjestelmästä, jossa toimivalta voi määräytyä monin eri perustein.Arvioitaessa näiden kahden toimivaltajärjestelmän eroja on tarkasteltava syitä, joiden vuoksi saastumista aiheuttavissa merionnettomuuksissa on päädytty rajoittamaan mahdollisten toimivaltaisten tuomioistuinten määrää. Näitä syitä ovat tarve välttää itselle suotuisimman tuomioistuimen valitsemista (ns. forum shopping) ja pyrkimys varmistaa kantajien tasavertainen kohtelu, tarvittava liityntä tapahtuman ja sitä käsittelevän tuomioistuimen välillä sekä pyrkimys prosessuaalisesti järkevään lainkäyttöön niin että vältetään vaikeudet, joita voisi syntyä samojen kysymysten tarkastelusta, samojen asiantuntijoiden käytöstä, samojen todistajien ja kantajien kuulemisesta jne. eri tuomioistuimissa eri toimivalta-alueilla. Vaarallisiin ja haitallisiin aineisiin liittyvissä merionnettomuuksissa on usein mukana kantajia, myös vakuutuksenantajia, yhteisön ulkopuolisilta toimivalta-alueilta. HNS-yleissopimuksessa käsitellään myös HNS-rahastoa vastaan toteutettavia toimia tai sen toteuttamia toimia, kuten rahaston varojen jakamista, jotka on määrätty yhden tietyn tuomioistuimen toimivaltaan.HNS-yleissopimuksen toimivaltajärjestelmän erityislaadun vuoksi ja koska se, että yhteisössä sovellettaisiin eri toimivaltajärjestelmää kuin muihin HNS-yleissopimuksen osapuoliin, aiheuttaisi todennäköisesti juridisia ja käytännön ongelmia, poikkeusta neuvoston päätöksen 44/2001 soveltamisesta pidetään perusteltuna. Edellä esitetyn johdosta ja koska neuvottelut HNS-yleissopimuksesta käytiin useita vuosia ennen asetuksen 44/2001 antamista, hyväksytään poikkeuksellisesti, että HNS-yleissopimuksen 38 ja 39 artiklaa voidaan soveltaa suhteessa neuvoston asetukseen 44/2001 erityislainsäädäntönä ja näin ollen ensisijaisesti mainittuun asetukseen nähden. Tällainen varauma olisi yhteensopiva yleissopimuksen tavoitteen ja tarkoituksen kanssa, kuten kansainvälisessä oikeudessa edellytetään (ks. valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 19 artiklan c kohta).Euroopan unionin perustamissopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti neuvoston asetus 44/2001 ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Näin ollen Tanska voi vapaasti päättää HNS-yleissopimuksen hyväksymisestä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 10 artiklassa määrätty yhteistyövelvoite merkitsee kuitenkin, että Tanskan on kuultava asiassa muita jäsenvaltioita neuvostossa.PäätelmätEdellä esitetyistä syistä komissio suosittelee neuvostolle seuraavan päätöksen tekemistä.2001/0272 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan yhteisön puolesta vuonna 1996 tehty kansainvälinen yleissopimus vahingonkorvausvastuusta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (HNS-yleissopimus)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c kohdan, 67 artiklan 1 kohdan ja 300 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C ..., ..., s. ...ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]  EYVL C ..., ..., s. ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Vuonna 1996 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella vahingonkorvausvastuusta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä (jäljempänä 'HNS-yleissopimus') pyritään varmistamaan riittävä, nopea ja tehokas korvaus oikeussubjekteille, joille aiheutuu vahinkoa meriteitse kuljetettujen vaarallisten ja haitallisten aineiden päästöistä. Yleissopimus paikkaa huomattavan aukon merionnettomuuksien päästöihin liittyvien vastuiden kansainvälisessä sääntelyssä.(2) Yhteisöllä ja sen jäsenvaltioilla on yhteistä toimivaltaa HNS-yleissopimuksen kattamilla aloilla ja yhteisöllä on yksinomainen toimivalta mainitun yleissopimuksen 38-40 artiklaan liittyvissä kysymyksissä.(3) HNS-yleissopimuksen 38-40 artikla on ristiriidassa toimivaltaa sekä tuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevan yhteisön johdannaislainsäädännön kanssa, sellaisena kuin niistä on säädetty neuvoston asetuksessa 44/2001 tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa.(4) Yleissopimus on laadittu vuonna 1996, eikä lähiaikoina näyttäisi olevan mahdollisuuksia aloittaa neuvotteluja uudelleen yhteisön toimivallan sekä yleissopimuksen ja yhteisön lainsäädännön välisten epäjohdonmukaisuuksien huomioon ottamiseksi.(5) Neuvosto voi poikkeuksellisesti valtuuttaa jäsenvaltiot Tanskaa lukuun ottamatta ratifioimaan HNS-yleissopimuksen yhteisön puolesta tietyin varauksin.(6) Tanskalla on velvollisuus kuulla asiassa muita jäsenvaltioita neuvostossa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaJäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan vuonna 1996 tehty kansainvälinen yleissopimus vahingonkorvausvastuusta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä, tai liittymään siihen, 2 ja 3 artiklassa säädetyin ehdoin.2 artiklaRatifioidessaan HNS-yleissopimuksen tai hyväksyessään muuten sen määräykset itseään sitoviksi, jäsenvaltioiden on esitettävä seuraava varauma:"Sellaisessa Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa sijaitsevan tuomioistuimen, johon sovelletaan yhteisön sääntöjä tällä alalla, antama yleissopimuksen 40 artiklassa tarkoitettu tuomio on tunnustettava ja pantava täytäntöön toisessa Euroopan yhteisön jäsenvaltiossa kyseisten sääntöjen mukaisesti."3 artiklaHNS-yleissopimusta ratifioidessaan tai siihen liittyessään yhteisön jäsenvaltion on ilmoitettava kirjallisesti Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMOn pääsihteeristölle, että ratifiointi tai liittyminen on suoritettu tämän päätöksen mukaisesti.4 artiklaJäsenvaltioiden on, heti kun siihen on mahdollisuus, toteutettava toimenpiteet HNS-yleissopimuksen muuttamiseksi niin, että Euroopan yhteisö voi tulla sen sopimuspuoleksi.5 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille Tanskaa lukuun ottamatta.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja


title: Ehdotus: neuvoston päätös vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa

text:
Avis juridique important

|

52001PC0210

Ehdotus: Neuvoston Päätös vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa  /* KOM/2001/0210 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa(komission esittämä)PERUSTELUTG7-ryhmä päätti Kölnissä kesäkuussa 1999 järjestetyssä huippukokouksessaan parantaa vuonna 1996 sovittua, voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevaa HIPC-aloitetta niiden ulkomaisen velan helpottamiseksi nopeammin, tehokkaammin ja laaja-alaisemmin. Tässä yhteydessä Euroopan yhteisö ja AKT-maat päättivät joulukuussa 1999 myöntää parannetulle HIPC-aloitteelle noin miljardi euroa Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. Summalla oli tarkoitus kattaa toisaalta yhteisön rahoitusosuus lainanantajana ensimmäisille aloitteeseen hyväksytyille AKT-maille (arviolta 320-360 miljoonaa euroa) ja toisaalta yhteisön rahoitusosuus Maailmanpankin hallinnoiman HIPC-rahaston rahoittajana (enintään 680 miljoonaa euroa, josta 670 miljoonaa Afrikan kehityspankille ja 10 miljoonaa Guyanalle); määrät olisivat riittäviä ja vastaisivat tavoitetta jakaa taakka oikeudenmukaisesti rahoittajien kesken. Lisäksi neuvosto päätti HIPC-rahastolle myönnettävästä 54 miljoonan euron rahoituksesta niille Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille, jotka täyttävät ehdot HIPC-aloitteen piiriin pääsemiseksi.Yhteisö päätti näin mittavasta rahoituksesta HIPC-rahastolle, jotta eräät monenkeskiset kehityspankit ja erityisesti Afrikan kehityspankki voisivat tosiasiallisesti selviytyä HIPC-aloitteen parantamiseen liittyvästä kustannusten merkittävästä noususta. EY:n päätös oli uraauurtava myös siinä mielessä, että se suo Afrikan kehityspankille mahdollisuuden tarjota aloitteen yhteydessä väliaikaista velkahelpotusta. Tilanteessa, jossa rahoittajien rahastolle suorittamat maksut yleisesti ottaen olivat ja ovat edelleen riittämättömiä, EY:n päätös oli käänteentekevä huojentaessaan velkataakkaa tehokkaasti ja nopeasti vapauttaen siten uusia varoja köyhyyden lievittämiseen ja sosiaalialan määrärahojen kasvattamiseen. Tällä oli aivan erityistä merkitystä vähiten kehittyneille maille, jotka ovat voimakkaasti velkaantuneista köyhistä maista kaikkein heikoimmassa asemassa. On huomionarvoista, että EY:n rahoitusosuus vastaa noin kolmasosaa kaikista HIPC-rahastoon tähän mennessä suoritetuista maksuista.Sen lisäksi, että yhteisö on ollut päättäväisesti mukana aloitteen rahoituksessa sekä lainan- että avunantajana, se on ollut eturivissä myös käsitteellisimmissä kysymyksissä, erityisesti korostamalla tarvetta sitoa velkahuojennukset edistymiseen köyhyyden lievittämisessä. Esimerkiksi lisätessään voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille tarkoitettuja erityisiä rakennesopeutusvaroja hyvissä ajoin ennen Kölnin huippukokousta yhteisö oli yksi niistä rahoittajista, jotka ensimmäisenä olivat vaatimassa velkahuojennusten sitomista sosiaalialan määrärahojen lisäämiseen.Sen jälkeen kun Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto toteuttivat parannettua HIPC-kehystä koskevat järjestelyt, aloitteen täytäntöönpanossa on edistytty merkittävästi. Vuoden 2000 lopusta lukien jopa 22 maata on päätöksentekoajankohdan saavuttamalla täyttänyt velkahelpotuksen myöntämisehdot ja nauttii näin suoraan velanhoitohelpotuksista. Lisäedistymisen parannetun HIPC-aloitteen ja siihen liittyvien köyhille edunsaajamaille tarkoitettujen velkahelpotustoimien täytäntöönpanossa pitäisi kuitenkin pysyä etusijalla G7-ryhmän keskusteluissa. Monet teollisuusmaat (Alankomaat, Australia, Iso-Britannia, Italia, Japani, Kanada, Norja, Ranska, Saksa ja Yhdysvallat) ovat ilmoittaneet aikeistaan myöntää jopa 100 prosentin velkahuojennus niiden kahdenvälisten lainojen osalta, jotka ne ovat myöntäneet ehdot täyttäville voimakkaasti velkaantuneille köyhille maille.Vähiten kehittyneet maat muodostavat voimakkaasti velkaantuneiden köyhien maiden enemmistön. Ryhmänä ne edustavat 48:aa maailman köyhintä kansakuntaa, joiden yhteenlaskettu väestö on 610,5 miljoonaa. Tämä maaryhmä sijoittuu maailmantaloudessa marginaaliasemaan erityisesti kaupan ja investointien osalta. Lisäksi näiden maiden kotimaiset resurssit ovat rajalliset ja institutionaaliset valmiudet heikot. Ne ovat erittäin riippuvaisia ulkomaisesta avusta. Lyhyesti sanottuna niiden taloudet ovat erittäin haavoittuvia. Komissio on hiljattain tehnyt useita käytännön ehdotuksia näiden maiden auttamiseksi kehittymään kestävällä tavalla ja köyhyyden vähentämiseksi entisestään. Yhteisö päätti hiljattain lisätä toimia sellaisten tartuntatautien kuten aids ja malaria torjumiseksi, jotka ovat monien vähiten kehittyneiden maiden ensisijaisia huolenaiheita. Lisäksi paraikaa keskusteltavana oleva komission "kaikki paitsi aseet" -ehdotus hyödyttäisi sekin nimenomaan vähiten kehittyneitä maita suomalla niille lähes vapaan pääsyn markkinoille.Ottaakseen uuden edistysaskeleen velkahelpotuksista muotoutumassa olevaa kansainvälistä yhteisymmärrystä mukaillen ja vastatakseen kansainvälisen yhteisön lisääntyvään huolestuneisuuteen vähiten kehittyneiden maiden syrjäytymiskehityksen voimistumisesta maailmantaloudessa yhteisö on nyt valmis ehdottamaan kaikkien niiden, kolmen ensimmäisen Lomén yleissopimuksen nojalla vähiten kehittyneille AKT-maille myönnettyjen ja siinä määriteltyjen erityislainojen anteeksi antamista kokonaisuudessaan, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun osana parannettua HIPC-aloitetta sovitut velkahelpotukset on pantu täytäntöön. Yhteisö katsoo toimenpiteen olevan ajankohtainen Brysselissä 14.-20. toukokuuta 2001 järjestettävää kolmatta vähiten kehittyneitä maita käsittelevää YK:n konferenssia silmällä pitäen; tarkoituksena on käydä tehokkaasti käsiksi kaikkein köyhimpien maiden velkaongelmaan ja täydentää vähiten kehittyneiden maiden hyväksi toteutettavia muita toimia. Päätös on nähtävä myös osana erityislainajärjestelyn, jota ei ole käytetty neljännen Lomén yleissopimuksen jälkeen, vaiheittaista lakkauttamista. Tämä EY:n toimintalinja menisi parannettua HIPC-aloitetta pidemmälle mutta noudattaisi sovittuja parametrejä.Näistä syistä komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan päätöksen vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossa.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskevan yhteisön kannan vahvistamisesta AKT-EY-ministerineuvostossaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 310 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neljännessä AKT-EY-yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdassa määrätään, että "jakamattomat ohjelmoitavista varoista jäljelle jääneet varat käytetään rahoitustoimiin, jotka kuuluvat kehitysrahoitusyhteistyön soveltamisalaan, erityisesti sellaisiin, jotka liittyvät ohjelmoitavaan apuun, jollei ministerineuvosto toisin päätä.".(2) Määräystä sovelletaan jatkossakin Cotonoun sopimuksen voimaantuloa edeltävistä siirtymäkauden toimenpiteistä tehdyn AKT-EY-ministerineuvoston päätöksen N:o 1/2000 mukaan.(3) AKT-EY-ministerineuvostossa olisi vahvistettava vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämistä koskeva yhteisön kanta,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaAKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan kyseisen neuvoston päätösluonnokseen.Tehty BrysselissäEuroopan unionin neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuonnos:AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖSvähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun HIPC-velkahuojennusjärjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön, järjestämisestäAKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, jokaottaa huomioon Cotonoun sopimuksen sellaisena kuin sitä AKT-EY-ministerineuvoston päätöksellä N:o 1/2000 sovelletaan ennakkoon,ottaa huomioon neljännen AKT-EY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Mauritiuksessa 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen 282 artiklan 5 kohdan,sekä katsoo seuraava:(1) AKT-maat ovat johdonmukaisesti ja toistuvasti vaatineet pidemmälle meneviä aloitteita niiden ulkomaisen velan vähentämiseksi ja erityisesti julkisen velan antamiseksi kokonaisuudessaan anteeksi.(2) Kölnissä kesäkuussa 1999 pidetyssä G7-ryhmän huippukokouksessa ministerit hyväksyivät parannetun aloitteen nopeammasta, tehokkaammasta ja laaja-alaisemmasta velkahuojennuksesta. Ehdotettujen parannusten johdosta Euroopan yhteisö päätti merkittävästä EY-rahoituksesta voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevalle HIPC-aloitteelle sekä lainanantajan (320 miljoonaa euroa ja tarkoitukseen aiemmin varatuista 40 miljoonasta eurosta jäljellä oleva määrä) että avunantajan (680 miljoonaa euroa Euroopan kehitysrahastosta (EKR) ja 54 miljoonaa euroa yhteisön talousarviosta) ominaisuudessa.(3) Vaikka vähiten kehittyneille voimakkaasti velkaantuneille köyhille AKT-maille myönnetäänkin osana HIPC-aloitetta merkittäviä velkahelpotuksia niiden velkataakan tekemiseksi siedettäväksi, lisärahoituksella näiden maiden kehitystä voitaisiin vauhdittaa ja köyhyyttä lieventää.(4) Kolmessa ensimmäisessä Lomén yleissopimuksessa määriteltyjä ja niiden nojalla AKT-maille myönnettyjä pitkäaikaisia pehmeäehtoisia erityislainoja ei ole myönnetty neljännen Lomén sopimuksen voimaantulon jälkeen.(5) Yhteisön osallistumisessa parannettuun HIPC-aloitteessa otetaan huomioon sekä erityislainoihin että riskipääomaan liittyvä vastuu, mutta siinä vaaditaan voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita käyttämään varoja, jotka yhteisö on myöntänyt osana aloitetta, ensin erityislainojen takaisinmaksuun ennen riskipääoman takaisinmaksun aloittamista.(6) Monissa vähiten kehittyneissä AKT-maissa HIPC-aloitteen tarjoama tavanomainen velkahelpotusjärjestely on riittävä kaikkien erityislainojen järjestämiseksi; näin ei kuitenkaan ole eräiden maiden kuten Guyanan, Sambian, Beninin, Tsadin, Madagaskarin, Nigerin, Kongon demokraattisen tasavallan ja Togon tapauksessa.(7) Vähiten kehittyneiden voimakkaasti velkaantuneiden köyhien AKT-maiden kaikkien niiden erityislainojen järjestäminen, jotka olisivat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun tavanomainen HIPC-järjestely on pantu täysimääräisesti täytäntöön, maksaisi noin 55-60 miljoonaa euroa, ja määrä tarvittaisiin niiden arviolta 530 miljoonan euron (joista 320+40 miljoonaa euroa on jo sidottu) lisäksi, josta EY on jo päättänyt lainanantajan ominaisuudessa. Jos lisähelpotusten kokonaiskustannukset ylittävät 60 miljoonaa euroa, on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin tarvittavan rahoituksen kattamiseksi EKR:n varoista.(8) Tällainen päätös antaisi kaikille päätöksentekoajankohdan saavuttaneille vähiten kehittyneille AKT-maille mahdollisuuden hyötyä välittömästi erityislainoihin liittyvien velanhoitomaksujen järjestämisestä kokonaisuudessaan edellyttäen, että niihin ei sovelleta Cotonoun sopimuksen 96 ja 97 artiklaa.(9) Tällaisen täydentävän aloitteen rahoituksessa hyödynnetään niitä järjestelyjä, joilla hallinnoidaan yhteisön osallistumista HIPC-aloitteeseen lainanantajana,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaEuroopan yhteisö myöntää kullekin HIPC-aloitteen päätöksentekoajankohdan saavuttaneelle vähiten kehittyneelle AKT-maalle väliaikaista velkahelpotusta, joka kattaa vähintään erityislainojen koko velanhoidon. Lopetusajankohdan jälkeen yhteisö järjestää HIPC-aloitteen soveltamisalaan kuuluvien vähiten kehittyneiden AKT-maiden kaikki ne erityislainat, jotka ovat takaisin maksamatta vielä sen jälkeen, kun nykyiset parannetut HIPC-järjestelyt on pantu täysimääräisesti täytäntöön.2 artiklaEdellä 1 artiklassa tarkoitettu lisähelpotus suoritetaan yhdessä 60 miljoonan euron erässä, joka maksetaan kahdeksannen EKR:n tai sitä edeltäneiden EKR:ien taikka voimaantulonsa jälkeen yhdeksännen EKR:n varoista Euroopan investointipankin (EIP) rahastoon, josta yhteisön osallistuminen HIPC-aloitteeseen lainanantajana rahoitetaan. Määrällä rahoitetaan yksinomaan vähiten kehittyneiden AKT-maiden erityislainojen lisähelpotuksia, ja sitä käsitellään tästä syystä EIP:n rahaston varoina.3 artiklaYlimääräisen velkahelpotuksen täytäntöönpano sisällytetään siis osaksi järjestelyä, jolla hallinnoidaan yhteisön tämänhetkistä osallistumista HIPC-aloitteeseen lainanantajana Euroopan yhteisöjen komission ja AKT-valtioiden välisessä rahoitussopimuksessa määritellyn mukaisesti. Vähiten kehittyneisiin voimakkaasti velkaantuneisiin AKT-maihin sovelletaan tavanomaisia HIPC-menettelyjä ja yhteistä vähennyskerrointa, joka mahdollistaa ainakin kaikkien erityislainojen järjestämisen: jos yhteinen vähennyskerroin riittää tähän tarkoitukseen, mitään ei muuteta; jos se ei riitä, komissio nostaa sitä yksipuolisesti lisähelpotuksen suomiseksi siinä määrin, että se kattaa erityislainojen järjestämisen kokonaisuudessaan.4 artiklaJos 60 miljoonan euron määrärahaa ei käytetä kokonaan, jäljelle jäävät varat käytetään tavanomaisten HIPC-velkahelpotusten rahoittamiseen.5 artiklaKomissiota pyydetään toteuttamaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Päätös tulee voimaan sen tekopäivänä.TehtyAKT-EY-ministerineuvoston puolestaPuheenjohtaja