|

52011PC0477

Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 193/2007 muuttamisesta sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 192/2007 muuttamisesta  /* KOM/2011/0477 lopullinen - 2011/0213 (NLE) */

	PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTAEhdotuksen perustelut ja tavoitteetTämä ehdotus koskee muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009, jäljempänä ’perusasetus’, ja polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’polkumyynnin perusasetus’, soveltamista välivaiheen tarkastelussa, joka koskee tietyn Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa voimassa olevaa tasoitustullia.Yleinen taustaEhdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti.Voimassa olevat aiemmat säännöksetLopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20 luokiteltavan, tietyn polyeteenitereftalaatin tuonnissa otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 193/2007, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1286/2008. Lopullinen polkumyyntitulli kyseisille tuotteille otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 192/2007, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1286/2008.Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEi sovelleta.2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTIIntressitahojen kuuleminenMenettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä.Asiantuntijatiedon käyttöUlkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.Vaikutusten arviointiEhdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon.Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDATEhdotetun toimen lyhyt kuvausKomissio käynnisti 10. kesäkuuta 2010 välivaiheen tarkastelun voimassa olevista toimenpiteistä, joita sovellettiin Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontiin. Tarkastelu käynnistettiin yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan pyynnöstä.Oheinen ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu pyynnön esittäjän osalta tuen tarkasteluun rajoitetun tutkimuksen tuloksiin.Tutkimuksessa todettiin, että tuen taso on alhaisempi kuin viime tutkimuksessa ja että olosuhteiden muuttumisesta johtuva alhaisempi tuen taso on luonteeltaan pysyvä.Polkumyyntitulleja ei aiemmin otettu täysimääräisinä käyttöön, jotta vältettiin päällekkäisyys aiempien tasoitustullien kanssa. Tuen tason väheneminen on nyt otettu huomioon aiemmin asetettujen polkumyyntimarginaalien muuttamiseksi.Tämän vuoksi ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen ehdotuksen asetuksen muuttamiseksi.OikeusperustaNeuvoston asetus (EY) N:o 597/2009, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2009, muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta ja neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta.ToissijaisuusperiaateEhdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta.SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta.Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta.Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: asetus.Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä:Perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.2011/0213 (NLE)EhdotusNEUVOSTON ASETUSlopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 193/2007 muuttamisesta sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuonnissa annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 192/2007 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 19 ja 24 artiklan,ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaansekä katsoo seuraavaa:1.  MENETTELY2.  Aiempi tutkimus ja voimassa olevat tasoitustoimenpiteet3.  Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2603/2000[2] käyttöön lopullisen tasoitustullin muun muassa Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan polyeteenitereftalaatin (PET:n) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tukien vastainen tutkimus’. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 193/2007[3] käyttöön lopullisen tasoitustullin uuden viiden vuoden jakson ajaksi, jäljempänä ’tukien uudelleentarkastelua koskeva tutkimus’. Tasoitustoimenpiteitä muutettiin osittaisen välivaiheen tarkastelun, jäljempänä ’edellinen tarkastelu’, jälkeen neuvoston asetuksella (EY) N:o 1286/2008[4]. Tasoitustoimenpiteet muodostuvat erityistullista. Tullin taso on 0–106,5 euroa tonnilta tiettyjen nimeltä mainittujen intialaisten tuottajien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 69,4 euroa tonnilta, jäljempänä ’nykyiset tasoitustoimenpiteet’.4.  Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet5.  Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2604/2000[5] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa yhteisöön, jäljempänä ’alkuperäinen polkumyyntitutkimus’. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 192/2007[6] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin uudeksi viiden vuoden jaksoksi, jäljempänä ’polkumyynnin uudelleentarkastelua koskeva tutkimus’. Polkumyyntitoimenpiteitä muutettiin edellisen tukien uudelleentarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen neuvoston asetuksella (EY) N:o 1286/2008. Toimenpiteet asetettiin vahingon korjaavalle tasolle ja ne koostuivat yksilöllisistä polkumyyntitulleista Tullin taso on 87,5–200,9 euroa tonnilta tiettyjen nimeltä mainittujen intialaisten viejien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 153,6 euroa tonnilta, jäljempänä ’nykyiset polkumyyntitoimenpiteet’.6.  Komissio hyväksyi useiden vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset asettaen vähimmäistuontihinnan, jäljempänä ’sitoumus’, 29 päivänä marraskuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä[7].7.  Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille paneminen8.  Perusasetuksen 19 artiklan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’nykyinen tarkastelu’, koskevan pyynnön esitti intialainen polyeteenitereftalaatin vientiä harjoittava tuottaja Reliance Industries Limited., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’Reliance’. Pyyntö rajoittui tukiin ja pyynnön esittäjään. Pyynnön esittäjä pyysi samanaikaisesti myös nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkastelua. Jäännöspolkumyyntitullia ja tasoitustulleja sovelletaan Reliancen tuottamien tuotteiden tuontiin, ja pyynnön esittäjän myynti unioniin tapahtuu sitoumusten perusteella9.  Pyynnön esittäjä toimitti alustavan näytön siitä, että tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien vaikutusten korjaaminen ei enää edellyttänyt nykytasoisen toimenpiteen soveltamista. Pyynnön esittäjä on toimittanut alustavaa näyttöä siitä, että sen saaman tuen määrä on laskenut huomattavasti alle siihen tällä hetkellä sovellettavan tullin. Tämä tuen kokonaistason aleneminen johtunee pääasiassa tuontitullien hyvitysjärjestelmän (Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB)) nojalla saatujen etuuksien merkittävästä vähenemisestä.10.  Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio tuli siihen tulokseen, että pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö, ja ilmoitti 10 päivänä kesäkuuta 2010 perusasetuksen 19 artiklaan perustuvan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla menettelyn aloittamista koskevalla ilmoituksella[8]. Tarkastelu rajattiin koskemaan pyynnön esittäjän saamia tukia.11.  Tutkimuksen kohteena olevat osapuolet12.  Komissio ilmoitti pyynnön esittäjälle, viejämaan edustajille ja unionin tuottajien järjestölle virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.13.  Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.14.  Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti pyynnön esittäjälle ja Intian hallitukselle kyselylomakkeen ja sai vastaukset asetetussa määräajassa.15.  Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pidetyt tiedot. Komissio teki tarkastuskäyntejä pyynnön esittäjän toimitiloihin Mumbaissa, Intiassa, ja Intian viranomaisten toimitiloihin New Delhissä (ulkomaankaupan pääosasto, Directorate General of Foreign Trade, ja kauppaministeriö, Ministry of Commerce) ja Mumbaissa (ulkomaankaupan pääosaston aluetoimisto).16.  Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso17.  Tukea koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.18.  Rinnakkainen polkumyynnin vastainen tutkimus19.  Komissio ilmoitti 10 päivänä kesäkuuta 2010[9] käynnistävänsä nykyisiä polkumyyntitulleja koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[10], jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja menettely rajoitettiin koskemaan polkumyynnin tarkastelua saman pyynnön esittäjän osalta.20.  Rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntiin vaikuttavat olosuhteet eivät olleet muuttuneet pysyvästi ja merkittävästi, joten tutkimus päätettiin ilman, että nykyisiä Relianceen sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä muutettiin.21.  TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE22.  Tarkasteltavana oleva tuote23.  Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaatti (PET), jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.24.  Samankaltainen tuote25.  Tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Intiassa tuotetulla ja Intian kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella. Tämän vuoksi päätellään, että koti- ja vientimarkkinoilla myydyt tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. Koska tässä tarkastelussa käsiteltiin vain tuen määrittämistä pyynnön esittäjän osalta, päätelmiä ei tehty unionin tuotannonalan valmistamasta ja unionin markkinoilla myymästä tuotteesta.26.  TUTKIMUKSEN TULOKSET27.  Tuet28.  Komissio tutki Intian viranomaisten ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen sekä komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joista esitettyjen väitteiden mukaan myönnetään tukea:Kansalliset järjestelmäta) Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)b) Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)c) Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)d) Focus Market Scheme, FMSe) Focus Product Scheme (FPS)f) Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES).Alueelliset järjestelmät:g) Gujaratin osavaltion Capital Investment Incentive Scheme29.  Edellä a–e alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FTP’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyy kaksi FTP-asiakirjaa, FTP 04–09 ja FTP 09–14. Jälkimmäinen tuli voimaan elokuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FTP 04–09- ja FTP 09–14-asiakirjoja koskevia menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures – Volume I”, jäljempänä ’HOP I 04–09’ ja ’HOP I 09–14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.30.  Luettelon f alakohdassa mainittu järjestelmä perustuu vuoden 1961 tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain annettavalla varainhoitolailla (Finance Act).31.  Järjestelmää g hallinnoi Gujaratin osavaltion hallitus, ja se perustuu teollisuuden kannustinpolitiikkaan.32.  Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)a) Oikeusperusta33.  Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 04–09 -asiakirjan ja FTP 09–14 -asiakirjan kohdissa 4.1.1–4.1.14 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan kohdissa 4.1–4.30A.b) Tukikelpoisuus34.  AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin johdanto-osan 22 kappaleessa. Kyseiset alajärjestelmät eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa FTP 04–09- ja FTP 09-14-asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien AAS-alajärjestelmien yhteydessä.c) Käytännön toteutus35.  Ennakkolupia voidaan myöntää seuraavasti:36.  i) Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tullitta tuotantopanoksia tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Luvassa mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi.37.  ii) Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja jalosteet). Luvanhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.38.  iii) Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotetta, voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.39.  iv) Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina FTP 09–14 -asiakirjan ja FTP 04-09 –asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j mainituille asiakasryhmille. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.40.  v) Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkohyväksynnät vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FTP 04–09 –asiakirjan ja FTP 09–14 -asiakirjan 8.3 kohdassa (välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus). ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.41.  vi) Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja on oikeutettu tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FTP 04–09 –asiakirjan ja FTP 09–14 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksiin tai vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltamiseen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyihin ja lopullisen valmisteveron palautukseen.42.  Pyynnön esittäjän todettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saaneen etua ainoastaan yhdestä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä alajärjestelmästä, joka on iv-kohdassa käsitelty vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tuki. Sen vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta muiden, käyttämättömien alajärjestelmien suhteen.43.  Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vientiin rinnastettavaan toimintaan hyödynnetyn AAS-tuen käytön osalta Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrän ja arvon, ja ne kirjataan lupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän nk. SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle, on olemassa Intian viranomaisten julkaisemat SION-vakionormit.44.  Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi ennakkohyväksynnän haltija on laissa velvoitettu jokaista lupaa varten tekemään totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen tullitta tuotujen tai kotimarkkinoilta hankittujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan kohdat 4.26 ja 4.30 sekä lisäys 23) eli pitämään rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Ulkopuolisen laillistetun tilintarkastajan / kustannusten ja töiden tarkastajan on varmennettava tämä rekisteri ja annettava todistus, jossa vahvistetaan, että määrätyt rekisterit ja niihin liittyvät tallenteet on tarkastettu ja että lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat kaikilta osin totuudenmukaiset ja asianmukaiset.45.  Vientivelvoite on täytettävä luvan antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (24 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella).46.  Todettiin, että tuotujen tuotantopanoksien ja vietyjen lopputuotteiden välillä ei ollut yhteyttä. Tarkastelun kohteena oleviksi tuotantopanoksiksi katsotaan myös raaka-aineet, joita käytetään alhaisemman jalostusasteen tuotteiden valmistukseen. Lisäksi todettiin, että yritys ei säilyttänyt kaikista lisensseistä edellä johdanto-osan 24 kappaleessa (lisäys 23) tarkoitettua kulutusta koskevaa pakollista rekisteriä, joka ulkopuolisen tilintarkastajan on mahdollista tarkastaa. Vaikka yritys ei noudattanut kyseistä vaatimusta, se sai AAS-järjestelmästä etuuksia, jotka olivat todetun SION-normien yliarvioinnin vuoksi liiallisia sovellettaviin säännöksiin nähden.d) Päätelmä47.  Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle.48.  Vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-järjestelmä on oikeudellisesti selkeästi vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta.49.  Tässä tarkastelussa on siis todettu, että tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä tehokkaasti varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II luvun 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II luvun 2 kohta). SION-vakionormeja ei voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska ne on todettu liian väljiksi ja on todettu, että Intian viranomaiset eivät peri liiallisia etuja takaisin. Viranomaiset eivät myöskään suorita asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin perustuvaa tehokasta valvontaa. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta). Lopuksi todettiin, että lain edellyttämää laillistettujen tilintarkastajien mukanaoloa tarkastusprosessissa ei ollut varmistettu.50.  Vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-järjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.e) Tuen määrän laskeminen51.  Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tältä osin on huomattava, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkijaviranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkijaviranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen.52.  Pyynnön esittäjän tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vientiin rinnastettavan toiminnan alajärjestelmän nojalla tuotujen raaka-aineiden kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tuen määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jos sitä koskeva pyyntö oli perusteltu. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.53.  Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,52 prosenttia.54.  Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)a) Oikeusperusta55.  DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 04–09 -asiakirjan ja FTP 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan kohdassa 4.b) Tukikelpoisuus56.  Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.c) Käytännön toteutus57.  Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien (katso edellä oleva johdanto-osan 24 kappale) perusteella ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannetun tullin perusteella riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. DEPBS-prosentti tarkasteltavana olevalle tuotteelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 8 prosenttia ja enimmäisarvo 58 Rs/kg.58.  Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.59.  Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.60.  DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Hakemukset on jätettävä viimeistään kolme kuukautta viennin jälkeen, mutta kuten HOP I 04–09 ja 09–14 –käsikirjan kohdassa 9.3 selvästi todetaan, määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä).61.  Pyynnön esittäjän todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.d) DEPBS:ää koskeva päätelmä62.  DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten myöntämästä taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.63.  Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.64.  Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, kuten yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.e) Tuen määrän laskeminen65.  Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea.66.  DEPBS-järjestelmän etuuksien todettiin keskittyvän tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista tarkasteltavana olevan tuotteen vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana.67.  Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).68.  Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (nimittäjä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.69.  Edellä esitetyn perusteella tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 7,52 prosenttia.70.  Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)a) Oikeusperusta71.  EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 04–09 -asiakirjan ja FTP 09–14 -asiakirjan luvussa 5 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 5.b) Tukikelpoisuus72.  Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.c) Käytännön toteutus73.  Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 3 prosentin tuontitullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FTP 09–14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi.74.  EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.d) EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät75.  EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.76.  EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.77.  EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.e) Tuen määrän laskeminen78.  Tuotantohyödykkeiden, joita käytetään petrokemian alalla ja muilla aloilla, joilla yritys sai vastaavia etuuksia, tuonnissa kantamattomien tullien perusteella laskettiin tuen määrä perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Pyynnön esittäjän myyntiinsä soveltama kaupallinen korko katsottiin soveltuvaksi tähän tarkoitukseen.79.  Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti petrokemian alan ja muiden alojen, joilla vastaavia etuja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saatiin, viennin liikevaihdolle, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta ja näin ollen asianmukainen peruste.80.  Tämän järjestelmän osalta vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1,49 prosenttia.81.  Focus Market -järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)a) Oikeusperusta82.  FMS on kuvailtu yksityiskohtaisesti FTP 04-09 -asiakirjan kohdissa 3.9.1–3.9.2.2 ja FTP 09-14 –asiakirjan kohdissa 3.14.1–3.14.3 sekä HOP I 04-09 –käsikirjan kohdissa 3.20–3.20.3 ja HOP I 09-14 –käsikirjan kohdissa 3.8–3.8.2.b) Tukikelpoisuus83.  Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.c) Käytännön toteutus84.  Tässä järjestelmässä kaikkien tuotteiden vientiin HOP I 04–09 -asiakirjan ja HOP I 09-14 –asiakirjan lisäyksessä 37-C mainittuihin maihin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2,5–3 prosenttia järjestelmän mukaan vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Järjestelmään eivät sisälly tietyntyyppiset vientitapahtumat, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. Järjestelmään eivät myöskään kuulu tietyntyyppiset tuotteet, esimerkiksi timantit, jalometallit, malmit, viljat, sokeri sekä öljytuotteet.85.  FMS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvitykseen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien.86.  Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun tavarat on lähetty. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan pyynnön esittäjä toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista, pankkitositteista).d) FMS-järjestelmää koskevat päätelmät87.  FMS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FMS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. FMS-tullihyvityksestä koituu myös etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.88.  Lisäksi FMS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.89.  Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FMS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FMS-järjestelmän etuuksia. Viejä voi käyttää FMS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.e) Tuen määrän laskeminen90.  Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta laskettiin sen edun mukaan, joka järjestelmän käyttäjälle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, siten kuin pyynnön esittäjä oli sen kirjannut suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (osoittaja) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.91.  Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).92.  Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,87 prosenttia.93.  Focus Product Scheme, FPS94.  Tutkimuksen aikana todettiin, että Reliance ei saanut mitään etuuksia FPS-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.95.  Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä, ITES96.  Tutkimuksen aikana todettiin, että Reliance ei saanut mitään etuuksia ITES-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää sen enempää tässä tutkimuksessa.97.  Gujaratin osavaltion Capital Invesment Incentive Scheme, CIIS98.  Gujaratin osavaltio myöntää tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannustimia liikevaihto- ja kauppaveron vapautuksen ja/tai lykkäämisen muodossa osavaltion taloudeltaan kehittymättömien alueiden teollisuuden kehittämiseksi.a) Oikeusperusta99.  Kyseistä Gujaratin osavaltion käyttämää järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti osavaltion 11 päivänä syyskuuta 1995 antamassa päätöslauselmassa N:o INC-1095/2000(3)/I, 1 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä osavaltion talousosaston tiedotteessa N:o (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH ja Gujaratin arvonlisäverosääntöjen (2006) 18A–säännössä.b) Tukikelpoisuus100.  Järjestelmästä voidaan myöntää tukia yrityksille, jotka perustavat kehittymättömälle alueelle uuden teollisuuslaitoksen tai laajentavat merkittävästi tällaisella alueella sijaitsevaa olemassa olevaa teollisuuslaitosta. On kuitenkin olemassa kattavat ei-tukikelpoisten tuotannonalojen luettelot, joiden perusteella tiettyjen toiminta-alojen yritykset eivät voi hyötyä kannustejärjestelmistä.c) Käytännön toteutus101.  Järjestelmässä edellytetään, että yritysten on investoitava kehittymättömille alueille. Gujaratin osavaltion tietyt alueet luokitellaan eri luokkiin niiden taloudellisen kehittyneisyyden mukaan, kun taas tietyt muut alueet eivät voi lainkaan saada etuja näistä kannustejärjestelmistä. Kannusteiden määrää laskettaessa tärkeimpänä perusteena käytetään investoinnin määrää ja aluetta, jolle yritys sijoittautuu tai on sijoittautunut.102.  Kannusteita voidaan myöntää milloin tahansa, sillä ei ole olemassa aikarajoja kannusteita koskevien hakemusten tekemiselle tai määrällisten perusteiden täyttämiselle.d) Päätelmä103.  Järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Ne ovat Gujaratin osavaltion taloudellista tukea, koska kannusteet eli tässä tapauksessa vapautukset liikevaihto- ja kauppaverosta vähentävät tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi näistä kannusteista koituu etua yritykselle, sillä ne parantavat sen taloudellista tilannetta, koska muutoin kannettavat verot jäävät maksamatta.104.  Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla alueellisesti erityinen, koska sitä voivat käyttää ainoastaan tietyt yritykset, jotka ovat investoineet tietyille asianomaisen osavaltion lainkäyttövaltaan kuuluville maantieteellisille alueille. Kyseisen alueen ulkopuolelle sijoittautuneet yritykset eivät voi käyttää niitä, ja edun taso vaihtelee lisäksi alueittain.105.  Intian viranomaisten CIIS-järjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.e) Tuen määrän laskeminen106.  Pyynnön esittäjä väitti, että se ei ole enää tukikelpoinen saadakseen CIIS-järjestelmän tukia yhdelle sen tehtaista. Tutkimus vahvisti väitteen paikkansa pitävyyden. Yrityksen toisen tehtaan tukikelpoisuus meni umpeen nykyisen tutkimuksen aikana. Kyseisten tehtaiden toimintaan saatuja tukia ei näin ollen otettu huomioon tuen määrässä.107.  Tuen määrä on laskettu sellaisen liikevaihto- tai kauppaveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei tämän järjestelmän mukaisesti kannettu. Tukien määrät (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille; se on nimittäjä, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tukiprosentti oli 0,31 prosenttia.108.  Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä109.  Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien kokonaismäärä arvon perusteella ilmaistuna on pyynnön esittäjän osalta 10,73 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason.110.  Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.111.  Tukeen liittyvien muuttuneiden olosuhteiden pitkäkestoisuus112.  Perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, ovatko tukeen liittyvät olosuhteet merkittävästi muuttuneet tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.113.  Kävi ilmi, että Reliance sai tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Tarkastelussa selvitetty tukiaste oli lisäksi alhaisempi kuin edellisessä tarkastelussa määritetty. Käytettävissä ei ole näyttöä siitä, että järjestelmät poistettaisiin tai uusia järjestelmiä otettaisiin käyttöön lähitulevaisuudessa.114.  On osoitettu, että yritys saa vähemmän tukea kuin aikaisemmin ja että sen todennäköisesti jatkossakin saama tuki on tasoltaan pienempi kuin edellisessä tarkastelussa määritettiin. Sen vuoksi katsotaan, että voimassa olevan toimenpiteen taso olisi korkeampi kuin vahinkoa aiheuttava tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki ja että toimenpiteiden tasoa olisi siksi muutettava uusien havaintojen mukaiseksi.115.  TASOITUSTOIMENPITEET JA POLKUMYYNTITOIMENPITEET116.  Tasoitustoimenpiteet117.  Perusasetuksen 19 artiklan säännösten ja menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettyjen tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun perusteiden mukaisesti vahvistetaan, että tukimarginaali on laskenut pyynnön esittäjän osalta 13,8 prosentista 10,7 prosenttiin, ja sen vuoksi tälle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetuksella (EY) N:o 1286/2008 asetettua tasoitustullia on muutettava vastaavasti.118.  Muutettava tasoitustulli olisi määritettävä tässä tarkastelussa havaitulle uudelle tukitasolle, koska alkuperäisessä tukien vastaisessa tutkimuksessa määritetyt vahinkomarginaalit ovat edelleen suurempia.119.  Jotta raakaöljyn hintavaihteluiden aiheuttama PET:n hintavaihtelu ei johtaisi korkeampien tullien kantamiseen, alkuperäisessä tutkimuksessa päädyttiin käyttämään erityistulleja. Katsotaan, että kyseistä lähestymistapaa olisi noudatettava samasta syystä myös tässä tarkastelussa. Erityistullin tarkistettu määrä on näin ollen 90,4 euroa/tonni.120.  Polkumyyntitoimenpiteet121.  Tasoitustullin muutos vaikuttaa asetuksella (EY) N:o 192/2007 Reliancen valmistaman PET:n tuonnille asetettuun lopulliseen polkumyyntitulliin.122.  Kaikissa aiemmissa tutkimuksissa polkumyyntitullia oikaistiin, jotta vältettäisiin vientituista saatavien etujen vaikutusten mahdollinen kaksinkertainen laskenta. Tässä suhteessa todettakoon, että polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 14 artiklan 1 kohdan ja tukien vastaisen perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaan mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynnin vastaisia että tasoitustoimenpiteitä polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan saman tilanteen korjaamiseksi. Aiemmissa tutkimuksissa ja tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa todettiin, että tietyt tutkituista tukijärjestelmistä, joiden todettiin mahdollistavan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, olivat tukien vastaisen perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Muiden tukijärjestelmien ja erityisesti Intian CIIS-järjestelmän osalta ei ole näyttöä eikä väitteitä siitä, vaikuttavatko samanaikaisesti samalle tuotteelle asetetut polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet kaksi kertaa samoja tukia vastaan ja missä määrin. Tarkemmin sanottuna ei ole mitään todisteita siitä, että CIIS alentaisi tuotteen vientihintaa eri tavalla kuin kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden hintaa. Näin ollen CIIS vaikuttaa samalla tavoin ja samassa laajuudessa hintoihin, joilla tuottaja myy tuotteita kotimaan markkinoilla ja vientimarkkinoilla.123.  Tällaisina nämä tuet vaikuttivat pyynnön esittäjän vientihintaan polkumyyntimarginaalia suurentavasti. Toisin sanoen alkuperäisessä polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa määritetyt lopulliset polkumyyntimarginaalit johtuivat osittain vientituista.124.  Näin ollen pyynnön esittäjään sovellettavia lopullisia polkumyyntitulleja on nyt oikaistava, jotta vientituista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadun edun tarkistettu taso otetaan huomioon tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa siten, että ne vastaavat tosiasiallista polkumyyntimarginaalia, joka jää jäljelle, kun vientitukien vaikutuksen korjaava oikaistu lopullinen tasoitustulli on otettu käyttöön.125.  Toisin sanoen uudet tukitasot on otettava huomioon aiemmin vahvistettujen polkumyyntimarginaalien oikaisemista varten.126.  Reliancen polkumyyntitullin tulisi siis olla 132,6 euroa/tonni.127.  Pyynnön esittäjälle sekä muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa menettelyn päättämistä,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaKorvataan asetuksen (EY) N:o 193/2007 1 artiklan 2 kohdassa olevassa taulukossa Reliance Industries Ltd. –yritystä koskeva osa seuraavasti:Maa | Yritys | Tasoitustulli (euroa/tonni) | Taric-lisäkoodi |Intia | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181 |2 artiklaKorvataan asetuksen (EY) N:o 192/2007 1 artiklan 2 kohdassa olevassa taulukossa Reliance Industries Ltd. –yritystä koskeva osa seuraavasti:Maa | Yritys | Polkumyyntitulli (euroa/tonni) | Taric-lisäkoodi |Intia | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181 |3 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.[2] EYVL L 301, 30.11.2000, s. 1.[3] EUVL L 59, 27.2.2007, s. 34.[4] EUVL L 340, 19.12.2008, s. 1.[5] EYVL L 301, 30.11.2000, s. 21.[6] EUVL L 59, 27.2.2007, s. 1.[7] EYVL L 301, 30.11.2000, s.88.[8] EUVL C 151, 10.6.2010, s. 17.[9] EUVL C 151, 10.6.2010, s. 15.[10] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.