               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.8.2017
            COM(2017) 452 final
            2017/0213(APP)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Euroopan keskuspankin harjoittaman määrällisen keventämisen politiikan yhteydessä sekä selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) varojen hoidossa noudatettavan turvallisuusperiaatteen mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joilla rahoitetaan hiili- ja teräsalan tutkimushankkeita, vähenevät huomattavassa määrin joka vuosi, minkä seurauksena vuotuisen ehdotuspyynnön järjestämiseen ei ehkä ole käytettävissä riittävää rahoitusta.

                  Hiili- ja terästutkimusrahaston ohjelman määrärahat ovat pienentyneet 46 miljoonasta eurosta vuonna 2017 (selvitystilassa olevalle EHTY:lle vuonna 2015 kertyneiden tulojen perusteella) 27 miljoonaan euroon vuonna 2018 (selvitystilassa olevalle EHTY:lle vuonna 2016 kertyneiden tulojen perusteella), ja määrän odotetaan olevan vieläkin pienempi vuonna 2019 (14–18 miljoonaa euroa).

                  Siirtymäratkaisuna voi olla käyttämättömien määrärahojen ja erityisesti hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa tehtyjen sitoumusten peruuntumisia vastaavien määrien antaminen uudelleen tämän ohjelman käyttöön. Näin säilytettäisiin hiili- ja teräsalan tutkimushankkeiden rahoitus tietyn aikaa riittävällä tasolla sillä välin, kun odotetaan rahapolitiikan muutosta ja varojen tuoton kasvua joukkovelkakirjalainamarkkinoilla.

               Ehdotetun tarkistuksen hyväksymisen myötä sallitaan kaikkien hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaan liittyvien peruuntumisten (myös takaisin perittyjen määrien), jotka on palautettu selvitystilassa olevan EHTY:n varoihin, ottaminen uudelleen käyttöön vuodesta 2003 alkaen. Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmalle näin saatavan mahdollisen täydentävän rahoituksen määrä on 40,3 miljoonaa euroa. Lisäksi tästä saadaan vuosittain noin 5 miljoonan euron lisärahoitus (keskimääräiset vuotuiset peruuntumiset hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa kolmen viime vuoden aikana).

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Hiili- ja terästutkimusrahaston ohjelma täydentää muita unionin välineitä, joilla voidaan tukea alan mukauttamista useilla tasoilla. Näitä ovat muun muassa Euroopan strategisten investointien rahasto, Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Horisontti 2020 puiteohjelmaan liittyvä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus SPIRE (resurssi- ja energiatehokas kestäväpohjainen prosessiteollisuus) ja Euroopan sosiaalirahasto.

                  Tämä ehdotus on Junckerin komission neljännen painopisteen ”Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja” mukainen. Se on myös yhdenmukainen sen tuen kanssa, jota unioni antaa terästeollisuuden kilpailukyvylle ja hiiliteollisuuden rakenneuudistukselle, jotka kuuluvat hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelman tavoitteisiin.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Ehdotus on täysin yhdenmukainen niiden aloitteiden kanssa, jotka toteutetaan teollisuuspolitiikan alalla unionin tasolla. Tämä koskee varsinkin vuonna 2014 annettua tiedonantoa ”Kohti Euroopan teollista renessanssia”
                  1
               , jossa määritellään unionin teollisuuspolitiikan painopisteet, ja vuonna 2016 annettua tiedonantoa ”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen”
                  2
               .

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Sitoumusten peruuntumisia koskevat säännöt on vahvistettu pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämiä säännöksiä koskevan neuvoston päätöksen 2003/76/EY
                  3
                4 artiklassa.

               Ehdotettu tarkistus rajoittuu neuvoston päätöksen 2003/76/EY 4 artiklan kahteen kohtaan, ja sen tarkoituksena on soveltaa samaa kohtelua (siirtäminen ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle) molempiin käyttämättömien varojen luokkiin: määrärahat, joita ei ole sidottu varainhoitovuoden lopussa, ja rauenneet sitoumukset.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Pöytäkirjan täytäntöön panemiseksi toteutettavat toimenpiteet vahvistetaan neuvoston päätöksessä, jonka tarkistaminen kuuluu lainsäädäntöehdotuksia koskevan komission yksinomaisen aloiteoikeuden piiriin.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Komission sisäisen lausuntokierroksen tuloksena tehtiin johtopäätös, ettei sitoumusten peruuntumisia vastaavia määriä voida ottaa uudelleen käyttöön nykyisen oikeusperustan tulkinnalla. Sen vuoksi on tarpeen tarkistaa neuvoston päätöksen 2003/76/EY 4 artiklan 4 ja 5 kohtaa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta – Vuoden 2013 seuranta- ja arviointitoimet vahvistivat, että hiili- ja terästutkimusrahasto on täyttänyt tehtävänsä hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen kilpailukyvyn tukemisessa ja että riittävä rahoitus on välttämätöntä.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelman komitealle (COSCO) on ilmoitettu käytettävissä olevien määrärahojen vähenemisestä (vuonna 2017 ne ovat 46 miljoonaa euroa ja vuonna 2018 enää 27 miljoonaa euroa).

                  Teräsalan eurooppalainen teknologiafoorumi (ESTEP, joka edustaa teräsalan sidosryhmiä) on ilmaissut täyden tukensa neuvoston päätöksen tarkistamiselle, koska muussa tapauksessa monet toimijat kärsisivät hiili- ja terästutkimusrahaston varojen tuntuvasta laskusta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei merkitystä.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

                  Ehdotettu tarkistus on soveltamisalaltaan rajallinen ja koskee teknisiä seikkoja, eikä sillä ole merkittäviä poliittisia, taloudellisia eikä talousarviovaikutuksia (siirtymätoimenpide).

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

                  Ehdotettu tarkistus kuitenkin yksinkertaistaa komission sisäistä työtaakkaa selvitystilassa olevan EHTY:n vuotuisten tilien päättämisessä, sillä peruuntuneita sitoumuksia ei enää rekisteröidä eikä kirjata selvitystilassa olevan EHTY:n taseeseen.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei ole. Ehdotuksella ei ole vaikutuksia henkilöstön tasolla, eikä se aiheuta uusia yleisestä talousarviosta katettavia maksuvelvoitteita nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Jos lainsäädäntävallan käyttäjä hyväksyisi tämän ehdotuksen nopeasti eli vuoden 2018 ensimmäisen puoliskon aikana, komission olisi mahdollista korottaa hiili- ja terästutkimusrahaston ohjelmalle vuodeksi 2018 odotettuja määrärahoja (27 miljoonaa euroa) siinä määrin, että ne olisivat 40 miljoonaa euroa seuraavassa vuotuisessa ehdotuspyynnössä.

                  Jäljelle jäävä määrä voidaan käyttää vuonna 2019, jotta hiili- ja terästutkimusrahaston rahoitus säilytetään samalla tasolla (40 miljoonaa euroa).

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ehdotetaan, että kohdellaan samalla tavalla

                  a) peruuntuneiden sitoumusten määriä: summia, jotka on sidottu avustussopimuksen allekirjoittamisella ja joita ei enää makseta tuensaajille (tukikelpoiset kustannukset ovat olleet odotettua pienemmät) tai jotka peritään takaisin, ja

                  b) määriä, joita ei ole sidottu vuoden lopussa avustussopimuksen allekirjoittamisella. Nämä käyttämättä jääneet varat siirretään nykyisin ilman eri toimenpiteitä yleiseen talousarvioon seuraavalle varainhoitovuodelle neuvoston päätöksen 2003/76/EY 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                  Näin ollen peruuntuneiden sitoumusten määrät rinnastettaisiin 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin käyttämättä jääneisiin varoihin.

                  Hiili- ja terästutkimusrahaston ohjelmassa takaisin perittyihin määriin sovelletaan samaa kohtelua, ja ne siirretään myös ilman eri toimenpiteitä varainhoitoasetuksen käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevien asianmukaisten säännösten mukaisesti (varainhoitoasetuksen 14 ja 21 artikla).

                  Tämän vuoksi on perusteltua poistaa kokonaan nykyinen neuvoston päätöksen 2003/76/EY 4 artiklan 5 kohta.

                  Tarkistus rajoittuu sen jälkeen seuraaviin säännöksiin:

                  1) Korvataan 4 artiklan 4 kohta seuraavasti:

                  4. Käyttämättä jääneet tulot sekä näihin tuloihin liittyvät määrärahat, jotka ovat käytettävissä tietyn varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä, sekä sitoumusten peruuntumisia hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa vastaavat määrät siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle. Näitä määrärahoja ei saa siirtää talousarvion muihin budjettikohtiin.

                  Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa 6 päivästä helmikuuta 2003 alkaen tehtyjä sitoumusten peruuntumisia vastaava määrä asetetaan käyttöön tämän päätöksen voimaan tullessa.

                  2) Poistetaan 4 artiklan 5 kohta.

               2017/0213 (APP)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta sekä erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, jäljempänä ’EHTY’, perustamissopimuksen 97 artiklan nojalla sen voimassaolo päättyi 23 päivänä heinäkuuta 2002.

               (2)Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’pöytäkirja’, EHTY:n varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle ja EHTY:n 23 päivänä heinäkuuta 2002 päätetyssä taseessa oleva nettovarallisuus kohdistettiin hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen.

               (3)Pöytäkirjassa määrättiin myös, että näistä varoista kertyvät tulot käytetään yksinomaan tutkimuksen puiteohjelman ulkopuoliseen hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen pöytäkirjan määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisesti.

               (4)Koska hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen määrätyt, selvitystilassa olevan EHTY:n varoista saatavat tulot ovat vähentyneet poikkeuksellisesti viime vuosina vallinneen pääomamarkkinoiden matalan korkotason vuoksi, on tarpeen tarkistaa hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa tehtyjen sitoumusten peruuntumisia koskevia sääntöjä siten, että sallitaan niiden käyttäminen uudelleen tutkimusohjelmassa.

               (5)Samasta syystä on tarpeen tarkistaa myös hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa takaisin perittyjä määriä koskevia sääntöjä siten, että sallitaan niiden käyttäminen uudelleen tutkimusohjelmassa varainhoitoasetuksen
                  4
                käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevien asianmukaisten säännösten mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan päätös 2003/76/EY seuraavasti:

               1) Korvataan 4 artiklan 4 kohta seuraavasti:

               ”4. Käyttämättä jääneet tulot sekä näihin tuloihin liittyvät määrärahat, jotka ovat käytettävissä varainhoitovuoden joulukuun 31 päivänä, sekä sitoumusten peruuntumisia hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa vastaavat määrät siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle. Näitä määrärahoja ei saa siirtää talousarvion muihin budjettikohtiin.

               Hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmassa 6 päivästä helmikuuta 2003 alkaen tehtyjä sitoumusten peruuntumisia vastaava määrä asetetaan käyttöön tämän päätöksen tullessa voimaan.”

               2) Poistetaan 4 artiklan 5 kohta.

               2 artikla

               Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  COM (2014)14.

                     (2)
                  COM (2016)155.

                     (3)
                  Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetty pöytäkirja nro 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta.

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).


title: Proposal for a Council Decision of extending the period of application of Decision 82/530/EEC authorising the United Kingdom to permit the Isle of Man authorities to apply a system of special import licences to sheepmeat and beef and veal

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005PC0712

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 9.1.2006KOM(2005) 712 lopullinenKOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLEluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn neuvoston päätöksen soveltamisestaEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisesta(komission esittämä)KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLEluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn neuvoston päätöksen soveltamisestaJohdantoTämä kertomus on laadittu neuvoston päätöksen 82/530/ETY[1] 2 artiklan perusteella. Mainitulla päätöksellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle annetaan lupa sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaan- ja naudanlihaan. Järjestelmää on tarkoitus soveltaa siten, että varmistetaan kaikkien mitä tahansa alkuperää olevien tuotteiden ja kaikkien lihantuojien ja -viejien yhtäläinen kohtelu säilyttäen samalla mahdollisimman pitkälle perinteiset kauppavirrat ja ottaen huomioon eläinten hyvinvointia koskevat yhteisön säännöt.PeruslainsäädäntöIrlanninmerellä sijaitseva Mansaari ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa vaan Englannin kruunun alainen itsehallintoalue. Mansaari ei ole EU:n jäsen, mutta sillä on liittymisasiakirjan[2] pöytäkirjassa nro 3 määritelty erityinen suhde, jonka perusteella se hyväksyy tavaroiden vapaan liikkuvuuden mutta ei maksa maksuja yhteisölle eikä näin ollen myöskään saa yhteisöltä rahoitusta. Mansaari on taloudellisesti riippumaton, ja sen hallitus rahoittaa maatalouden tukitoimenpiteet paikallisilla veroilla.Neuvosto antoi 12. maaliskuuta 1973 pöytäkirjan nro 3 nojalla asetuksen (ETY) N:o 706/73[3] Kanaalisaariin ja Mansaareen sovellettavista maataloustuotteiden kauppaa koskevista yhteisön säännöksistä.Pöytäkirjassa nro 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (ETY) N:o 703/73 mukaisesti neuvosto toteaa päätöksessä 82/530/ETY, että Mansaaren hallitukselle annetaan mahdollisuus soveltaa erityisten tuontitodistusten järjestelmää kolmansista maista ja yhteisön jäsenvaltioista peräisin olevan lampaan- ja naudanlihan tuontiin sen oman tuotannon ja saaren maatalouden tukijärjestelmän suojaamiseksi.Edellä mainitussa päätöksessä säädettyä Mansaarelle suuntautuvaan tuontiin sovellettavaa poikkeusta on jatkettu väliaikaisesti useaan otteeseen päätöksen tultua voimaan vuonna 1982. Soveltamisaikaa jatkettiin viimeksi neuvoston päätöksellä 2000/665/EY[4]. Mansaaren hallitus on pyytänyt poikkeuksen jatkamista edelleen.Maatalousmarkkinoiden tilanne ja organisaatioNoin kaksi prosenttia Mansaaren aktiiviväestöstä työskentelee maatalouden parissa. Noin 80 prosenttia saaren kokonaispinta-alasta on maatalouskäytössä. Maaperä ei ole erityisen hyvä. Vaihteleva ilmasto on leuto ja kostea, mutta saaren pohjoisosassa on yleensä kuivempaa.Maatalous on perinteisesti perustunut laajaan sekaviljelyyn, mutta kaupan paineiden vuoksi on vuosien mittaan pyritty erikoistumaan yhä enemmän. Maatalouskäytännöt ovat enimmäkseen luonnonmukaisia. Mansaarella harjoitetaan kolmea tuotantosuuntausta: lihakarja (naudat ja lampaat), maito ja vilja.Mansaaren hallitus on ilmoittanut tavoitteekseen maksaa Mansaaren viljelijöille samansuuruista maatilatukea kuin EU:n viljelijät saavat YMP:n yhteydessä. Tukitoimenpiteet eivät välttämättä ole samoja kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta niiden tavoitteena on varmistaa tuottajille samat etuudet. Mansaaren hallitus rahoittaa toimenpiteet kokonaisuudessaan. Mansaaren hallitus on kehittänyt ja soveltaa tällä hetkellä useita tukijärjestelmiä (ks. liite 2).Sen jälkeen kun tuontia koskevan erityisen poikkeuksen soveltamista jatkettiin viisi vuotta sitten, saaren lihakarja-alan tilanne on säilynyt lähestulkoon samana. Lampaiden ja nautojen lukumäärä on säilynyt vakaana, minkä vuoksi lihantuotannossa vallitsee sama suuntaus. Omavaraisuusaste on erittäin korkea: lähes 200 prosenttia nautojen osalta ja 400 prosenttia lampaiden osalta. Vuosina 2003 ja 2004 molempien alojen elävien eläinten vienti kaksinkertaistui. Määrä on kuitenkin edelleen vaatimaton. Samana aikana tuottajahinnat nousivat keskimäärin 15 prosenttia lampaiden osalta ja 10,5 prosenttia nautojen osalta verrattuna kolmeen edelliseen vuoteen (ks. liite 1).Viljelijät myyvät tuotteensa virallisesti tunnustetuille markkinointiyhdistyksille. Lihakarjajärjestelmässä perustettu organisaatio on Isle of Man Fatstock Marketing Association (FMA), jonka kanssa tuottajat tekevät sopimuksen ja jonka on otettava vastaan kaikki sopimustuottajien sille tarjoama karja. FMA hoitaa saaren teurastamoa, jonka hallitus omistaa.Mansaaren maatalouslaissa säädetään, että teurastettavaksi tarkoitettu karja voidaan myydä ainoastaan paikalliselle teurastamolle. Tästä syystä teurastamo on Mansaaren ainoa lihantoimittaja. Uusien jalostuslaitosten perustamista on rajoitettu eikä sitä rohkaista.Mansaaren hallitus pyytää tuontia koskevan poikkeuksen soveltamisen jatkamista pääasiassa siksi, että se ehtisi parantamaan teurastamon tehokkuutta. Tosiseikat osoittavat, että poikkeus ”suojelee” punaisen lihan jalostuslaitoksia ja että niiden kilpailukyky on heikentynyt suhteellisesti vähemmän kuin vähemmän suojatuissa olosuhteissa toimivien laitosten.Vähittäismyynnistä vastaa tällä hetkellä viisi valintamyymälää, joista neljä on Yhdistyneen kuningaskunnan kauppaketjujen sivuliikkeitä ja yksi mansaarelainen ketju. Tämän vuoksi saarella esiintyy jonkin verran ylikapasiteettia ja valintamyymälät kilpailevat keskenään. Tällä hetkellä saarella on ainoastaan 14 itsenäistä vähittäismyyntiä harjoittavaa lihakauppaa. Poikkeuksen jatkamista koskevan edellisen hakemuksen esittämisen aikaan niitä oli 20.Mansaaren hallitus panee tuontia koskevan poikkeuksen täytäntöön seuraavasti:1. Lampaanlihan tuontia ei sallita.2. Naudanlihan tuontikiintiö on 20 prosenttia saaren arvioidusta sisäisestä kulutuksesta.Mansaaren viranomaisten käyttöönottamilla vientisäännöillä rajoitetaan elävien eläinten vientiä. Rajoituksiin sisältyvät viljelijälle maksettavan suoran tuen peruuttaminen tai alentaminen, korkeat eläinlääkintämaksut ja kohtuuttomat merikuljetusmaksut (vain yksi lautta).Nykyisten järjestelyjen arviointiKun tuotanto ylittää sisäisen kulutuksen tarpeet kaksin- (naudat) tai nelinkertaisesti (lampaat) on ymmärrettävää, että tuontia halutaan rajoittaa. Useat toimijat, erityisesti pienet teurastajat ja kauppiaat, ovat kuitenkin tuoneet esille, että käyttöönotetut tuontirajoitukset ovat johtaneet vähittäismyynnin riittämättömään tarjontaan ja kuluttajien valinnanvapauden puutteeseen.Näyttää siltä, että suhteellisen korkeat kuluttajahinnat ja suhteellisen matalat tuottajahinnat ovat osoitus kilpailun puuttumisen aiheuttamasta jalostus-/vähittäismyyntialan tehottomuudesta.Saaren korkea omavaraisuusaste lampaan- ja naudanliha-alan tuotannossa osoittaa, että tuotannonala on säilynyt saarella. Toisaalta tuonnissa sovellettavat poikkeukset ovat väliaikaisia, ja niihin sisältyy useita negatiivisia tekijöitä, kuten edellä todetaan.Tavaroiden liikkuvuuden Mansaaren ja yhtenäismarkkinoiden muiden osien välillä pitäisi tuoda mukanaan hyötyjä erityisesti liiketoimintamahdollisuuksien ja kuluttajatyytyväisyyden muodossa. Nykyiset käytännön kaupanrajoitukset voivat kuitenkin vähentää näitä hyötyjä huomattavasti. Lisäksi nykyisissä EU:n ja kansainvälisissä politiikoissa ollaan siirtymässä markkinalähtöisempään maatalouteen niin kuluttajien tarpeiden tyydyttämiseksi kuin viljelijöiden valinnanvapauden varmistamiseksi.Nykyisen järjestelmän vaarana on, ettei Mansaaren viljelijöille avaudu uusia markkinamahdollisuuksia (vienti EU:hun) ja että paikalliset viljelijät jäävät järjestelmän vangeiksi. Kilpailun puuttuminen voi olla este tarvittavan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi kyseisillä aloilla. Toisaalta nykyisen järjestelmän ansiosta Mansaaren viljelijät ovat pystyneet säilyttämään lampaan- ja naudanlihan tuotannon ja edistämään saaren talouselämää.PäätelmätMaatalous ja erityisesti eläintuotanto ovat erittäin tärkeitä Mansaaren maaseutualueiden elinkelpoisuudelle ja säilymiselle.Kestävyyden varmistamiseksi pitkällä aikavälillä Mansaaren on mukauduttava EU:n maatalousalan kehitykseen. Markkinasuuntautuneisuus on viimeaikaisten uudistusten erittäin tärkeä osa.Nykyiset lampaan- ja naudanlihan tuontirajoitukset sekä monopolistiset suuntaukset jalostus- ja liikennealoilla näyttävät johtaneen tehottomuuteen Mansaarella, minkä vuoksi kuluttajahinnat ovat korkeita ja tuottajahinnat matalia. Tämä ei vastaa EU:n uudistuskehitystä ja vaarantaa kestävyyden pitkällä aikavälillä.Kertomuksessa esitettyjen eri seikkojen perusteella komissio katsoo, ettei erityisjärjestelmän soveltamisaikaa saisi jatkaa loputtomasti. Alojen sidosryhmien tulisi pyrkiä parantamaan kilpailukykyä keskipitkällä aikavälillä.Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että nykyisen väliaikaisen tuontia koskevan erityisjärjestelmän soveltamisaikaa jatketaan viimeisen kerran 31. joulukuuta 2010 saakka, jotta lampaan- ja naudanliha-alalla voidaan toteuttaa hallittu rakenneuudistus.Poikkeuksen soveltamisajan jatkamisen toivotaan auttavan pyrkimyksiä parantaa Mansaaren punaisen lihan tuottajien kilpailukykyä, jotta ala selviytyisi tulevaisuudessa EU:n yhtenäismarkkinoiden kilpailussa ilman, että poikkeusta on enää tarpeen jatkaa.Komissio pyytää tässä yhteydessä Mansaaren hallitusta toteuttamaan tarvittavat toimet alan rakenneuudistuksen tukemiseksi.LIITE ILAMPAAN- JA NAUDANLIHA - MANSAARI(Arvio, huhtikuu 2005)LAMPAAT | määrä | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |Lampaiden määrä kesäkuussa | tuhat eläintä | 176 | 169 | 171 | 169 | 171 |Sisäinen kokonaistuotanto | tonnia | 1 417 | 1 401 | 1 291 | 1 419 | 1 362 |Elävien eläinten tuonti | tonnia | 9 | 9 | 9 | 13 | 14 |Elävien eläinten vienti | tonnia | 119 | 114 | 103 | 267 | 234 |Teurastus | tonnia | 1 308 | 1 297 | 1 197 | 1 165 | 1 141 |Lihantuonti | tonnia | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Lihanvienti | tonnia | 962 | 982 | 846 | 832 | 798 |Kulutus | tonnia | 347 | 316 | 353 | 334 | 344 |Kulutus henkeä kohti | kg | 4,6 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 |Omavaraisuusaste | % | 409 | 443 | 366 | 425 | 396 |Hinta – 100 kg cwe:tä kohti | euroa | 283 | 286 | 281 | 334 | 317 |NAUDAT | määrä | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |Nautojen määrä kesäkuussa | tuhat eläintä | 14 | 14 | 15 | 15 | 16 |Sisäinen kokonaistuotanto | tonnia | 1 630 | 1 676 | 1 726 | 1 767 | 1 989 |Elävien eläinten tuonti | tonnia | 59 | 78 | 85 | 114 | 124 |Elävien eläinten vienti | tonnia | 86 | 90 | 90 | 180 | 252 |Teurastus | tonnia | 1 604 | 1 664 | 1 721 | 1 701 | 1 861 |Lihantuonti | tonnia | 165 | 204 | 222 | 238 | 196 |Lihanvienti | tonnia | 792 | 830 | 828 | 1 074 | 995 |Kulutus | tonnia | 977 | 1 038 | 1 115 | 865 | 1 062 |Kulutus henkeä kohti | kg | 12,9 | 13,7 | 14,7 | 11,4 | 14,0 |Omavaraisuusaste | % | 167 | 161 | 155 | 204 | 187 |Hinta – 100 kg cwe:tä kohti | euroa | 221 | 225 | 226 | 241 | 254 |Lähteet: DAFF, Fatstock Marketing Association, vuotuinen laskenta |cwe – teuraspainoekvivalentti Elävien eläinten tuonti on muutettu teuraspainoksi kertoimella 45 kg/eläin. Euron vaihtokurssina on käytetty kiinteää kurssia 70 puntaa/euro. |LIITE IIYHTEENVETO TUKIJÄRJESTELMISTÄ - MANSAARILammaspalkkiojärjestelmäJärjestelmässä maksetaan tukea teurastamossa teurastetuille tukikelpoisille eläimille. Tuki vaihtelee ruhojen laatuluokituksen perusteella, jotta tarjonta vastaisi paremmin markkinoiden tarpeita. Tukeen sisältyy kiinteä osa, joka maksetaan jokaisesta tukikelpoisesta eläimestä, ja muuttuva palkkio, joka lasketaan viikoittain Yhdistyneen kuningaskunnan keskimääräisen markkinahinnan perusteella.VuoristolammasjärjestelmäJärjestelmässä tuetaan tietyissä rajoissa jalostusuuhien kasvattamista luonnonoloissa hyväksytyllä ylängöllä. Tavoitteena on edistää laiduntamisen vaikutusta harvinaisessa kanervikkoisessa ylänköympäristössä kontrolloimalla laiduntavan karjan tiheyttä, joka saa olla enintään yksi uuhi kahta aaria (0,8 ha) kohden.Emolehmiä koskeva palkkiojärjestelmäJärjestelmässä maksetaan tukea lehmille, jotka tuottavat ja kasvattavat naudanlihantuotantoon soveltuvia teurasvasikoita. Järjestelmän tavoitteena on rohkaista lihantuotantoon soveltuvien vasikoiden kasvatusta eikä sitä sovelleta lypsykarjaan. Heikkotuottoisilla mailla pidetyille lehmille maksetaan lisäosa.Eläinkohtainen järjestelmäJärjestelmässä maksetaan tukea tukikelpoisille naudoille, jotka on teurastettu teurastamossa. Tuki vaihtelee ruhojen laatuluokituksen perusteella, jotta kausittainen tarjonta vastaisi paremmin markkinoiden tarpeita.PERUSTELUTKomission kertomus neuvostolle on laadittu neuvoston päätöksen 82/530/ETY 2 artiklan perusteella Mansaaren hallituksen esitettyä pyynnön jatkaa tuontia koskevan erityispoikkeuksen soveltamisaikaa. Kertomuksen tavoitteena on arvioida Mansaaren naudan- ja lampaanliha-alalla sovellettavan tuontia koskevan poikkeuksen vaikutusta ja ehdottaa sen perusteella jatkotoimia.Kertomuksessa esitetään yleiskatsaus lainsäädännöstä ja maatalousmarkkinoista sekä arvioidaan tilannetta. Tuontia koskevan poikkeuksen soveltamisen aikana lampaisiin ja nautoihin liittyvä elinkeino on säilynyt, ja se on edelleen tärkeä osa saaren talouselämää. Alan markkinoiden tehokkuus ja suuntautuminen voidaan kuitenkin asettaa kyseenalaiseksi, sillä liha-alalla esiintyy monopolistisia suuntauksia, joiden vuoksi kuluttajahinnat ovat korkeat ja tuottajahinnat matalat. Tämän ei uskota vastaavan YMP:n kehitystä, ja se voi vaarantaa kestävyyden pitkällä aikavälillä.Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei erityisjärjestelmän soveltamisaikaa saisi jatkaa loputtomasti. Näin ollen komissio ehdottaa, että nykyisen väliaikaisen tuontia koskevan erityisjärjestelmän soveltamisaikaa jatketaan viimeisen kerran 31. joulukuuta 2010 saakka hallitun rakenneuudistuksen toteuttamiseksi Mansaaren lampaan- ja naudanliha-alalla.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon vuoden 1972 liittymisasiakirjan pöytäkirjan nro 3 ja erityisesti sen 1 artiklan ja 5 artiklan toisen kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien maataloustuotteiden kauppaa kolmansien maiden kanssa koskevia yhteisön sääntöjä sovelletaan Mansaareen liittymisasiakirjan pöytäkirjassa nro 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan sekä Kanaalisaariin ja Mansaareen sovellettavista maataloustuotteiden kauppaa koskevista yhteisön säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 706/73[5] mukaisesti.2.  Kotieläintuotanto on perinteinen elinkeino Mansaarella ja olennainen osa saaren maataloutta.3.  Yhteisen markkinajärjestelyn nojalla Mansaareen sovellettujen, eräiden kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevien järjestelyjen yhteydessä oli suotavaa antaa saaren viranomaisille mahdollisuus soveltaa tiettyjä toimenpiteitä sen oman tuotannon ja maatalouden tukijärjestelmän toimivuuden suojaamiseksi, jollei saaren ja yhteisön välisiin suhteisiin sovellettavissa yhteisön säännöksissä toisin säädetä.4.  Tämän vuoksi neuvoston päätöksellä 82/530/ETY[6] Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen kolmansista maista ja yhteisön jäsenvaltioista peräisin olevan lampaan- ja naudanlihan tuontiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1254/1999[7] sekä lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2529/2001[8] säädettyjen kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevien toimenpiteiden soveltamista. Lupa annettiin 31 päivänä joulukuuta 2005 päättyväksi kaudeksi.5.  Lammas- ja nautakarja-alaan liittyvä elinkeino on säilynyt Mansaarella järjestelmän soveltamisen aikana. Komissio raportoi kuitenkin neuvostolle, että alalla esiintyvät rakenteelliset ongelmat voivat haitata saaren kotieläintuotannon kestävyyttä pitkällä aikavälillä. Tästä syystä nykyisen järjestelmän voimassaoloa jatketaan viimeisen kerran lampaan- ja naudanliha-alan rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi Mansaarella.6.  Jotta järjestelmän soveltamista voidaan jatkaa 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen, tämän päätöksen soveltamispäiväksi pitäisi vahvistaa 1 päivä tammikuuta 2006.7.  Tämän vuoksi päätös 82/530/EY olisi muutettava vastaavasti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan päätöksen 82/530/ETY 2 artikla seuraavasti:”Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2010.”2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYS |1. | BUDJETTIKOHTA: Momentti 05 02 14: Lampaan- ja vuohenliha Luku 10: Maatalousmaksut | MÄÄRÄRAHAT: pm. (ATE 2006) 763,5 miljoonaa euroa |2. | TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisesta |3. | OIKEUSPERUSTA: Vuoden 1972 liittymisasiakirjan pöytäkirja nro 3 ja erityisesti sen 1 artikla ja 5 artiklan toinen kohta Neuvoston asetus (EY) N:o 706/73, annettu 12 päivänä maaliskuuta 1973, Kanaalisaariin ja Mansaareen sovellettavista maataloustuotteiden kauppaa koskevista yhteisön säännöksistä |4. | TOIMENPITEEN TAVOITE: Päätöksessä ehdotetaan, että Yhdistyneelle kuningaskunnalle annetun luvan, joka koskee erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltamista Mansaarelle Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja kolmansista maista tuotuun lampaan- ja naudanlihaan, soveltamisaikaa jatketaan (muutoksitta). Lupaa ehdotetaan sovellettavaksi 31. joulukuuta 2010 asti. |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa euroa) | KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2005 (miljoonaa euroa) | SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2006 (miljoonaa euroa) |5.0 | MENOT – EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA – MUISTA LÄHTEISTÄ | – | – | – |5.1 | TULOT – EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) – KANSALLISELLA TASOLLA | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | MENOARVIO | – | – | – | – |5.1.1 | TULOARVIO | – | – | – | – |5.2 | LASKUTAPA: |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | ei sovelleta |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION ERI LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | ei sovelleta |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ / EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ / EI |HUOMAUTUKSIA: Toimenpiteellä ei ole taloudellisia vaikutuksia talousarvion menoihin tai tuloihin. |[1] Neuvoston päätös 82/530/ETY, tehty 19 päivänä heinäkuuta 1982, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan (EYVL L 234, 9.8.1982, s. 7).[2] EYVL L 73, 27.3.1972, s. 1.[3] EYVL L 68, 15.3.1973, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1174/86 (EYVL L 167, 24.4.1986, s. 1).[4] Neuvoston päätös 2000/665/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2000, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisesta (EYVL L 278, 31.10.2000, s. 25).[5] EYVL L 68, 15.3.1973, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1174/86 (EYVL L 167, 24.4.1986, s. 1).[6] EYVL L 234, 9.8.1982, s. 7, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2000/665/EY (EYVL L 278, 31.10.2000, s. 25).[7] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).[8] EYVL L 341, 22.12.2001, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.6.2016
            COM(2016) 400 final
            2016/0186(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman perustamista koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

                  Euroopan kulttuuripääkaupungit -toimintaa säännellään vuosien 2020–2033 nimitysten osalta päätöksellä 445/2014/EU
                     1
                  . Päätöksen liitteenä on aikajärjestyksessä esitetty luettelo, jossa ilmoitetaan, minä vuonna kukin jäsenvaltio on oikeutettu toimimaan Euroopan kulttuuripääkaupungin isäntämaana (kaksi jäsenvaltiota per vuosi). Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitystä koskevat kilpailut alkavat kuusi vuotta ennen nimitysvuotta asianomaisten kansallisten viranomaisten julkaisemalla hakemuspyynnöllä.

                  Verrattuna aiempaan päätökseen N:o 1622/2006/EY
                     2
                   päätöksellä N:o 445/2014/EU laajennetaan toiminta koskemaan myös ehdokasmaita ja mahdollisia Euroopan unionin ehdokasmaita, jos ne ovat mukana Luova Eurooppa -ohjelmassa tai myöhemmissä unionin kulttuuriohjelmissa hakemuspyynnön julkaisupäivänä. Näin ollen vuodesta 2021 alkaen joka kolmas vuosi (eli vuosina 2021, 2024, 2027, 2030 ja 2033) ehdokasmaiden tai mahdollisten ehdokasmaiden kaupunkeja voidaan nimetä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Myös nämä nimitystä koskevat kilpailut alkavat viimeistään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta komission julkaisemalla hakemuspyynnöllä.

                  Päätöksen N:o 445/2014/EU soveltamisalaan eivät kuitenkaan kuulu ne Euroopan vapaakauppaliiton maat, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolia (jäljempänä ’EFTA/ETA-maat’) (Norja, Islanti ja Liechtenstein). Siksi kulttuuripääkaupunkinimikettä ei voida antaa näissä maissa sijaitseville kaupungeille vuosina 2020–2033.

                  Jotta voitaisiin vahvistaa Euroopan unionin ja EFTA/ETA-maiden välisiä kulttuurisiteitä, on ehdotettu, että päätöstä N:o 445/2014/EU muutettaisiin niin, että Luova Eurooppa -ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin osallistuvien EFTA/ETA-maiden kaupunkien olisi mahdollista hakea Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimikettä.

                  Tämä olisi sopusoinnussa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 3 kohdan kanssa, jonka mukaan ”unioni ja jäsenvaltiot suosivat yhteistyötä kolmansien maiden [kanssa] [...] kulttuurin alalla [...]”.

                  EFTA/ETA-maiden mukaan ottaminen olisi myös ETA-sopimuksen 81 artiklan ja pöytäkirjan 31 (yhteistyö muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) 13 artiklan mukaista.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Tällä ehdotuksella muutetaan Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annettua päätöstä N:o 445/2014/EU ja näin ollen niiden oikeusperusta on sama eli SEUT-sopimuksen 167 artiklan 5 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate

               Koska päätös N:o 445/2014/EU on unionin säädös, sitä voidaan muuttaa ainoastaan vastaavalla säädöksellä. Jäsenvaltiot eivät voi toimia yksitellen.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ks. edellä; Käytettävissä ei ole muita vaihtoehtoja mahdollistaa EFTA/ETA-maiden osallistuminen kulttuuripääkaupunki -toimintaan.

               •Toimintatavan valinta

               Ks. edellä; Ehdotettu sääntelytapa: Päätös.

               •Julkinen kuuleminen

               Kun komissio valmisteli ehdotustaan päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta toiminnasta vuosiksi 2020–2033, se järjesti julkisen kuulemisen 27.10.2010–12.1.2011 ja sai siihen 212 vastausta. Yksi kysymyksistä liittyi mahdollisuuteen avata Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaan osallistuminen muillekin kuin EU:n jäsenvaltioille
                  3
               . Ajatus sai ristiriitaisen vastaanoton ja komissio päätti ehdottaa, että toiminta avattaisiin vain niille EU:n ulkopuolisille maille, jotka ovat hakemassa unionin jäsenyyttä.

               Komissio katsoo, ettei asiaa koskevia kuulumisia ole enää tarpeen tehdä, sillä ehdotuksella uudeksi päätökseksi pyritään vain (hieman) laajentamaan Euroopan kulttuuripääkaupunki toimintaa, jotta EFTA/ETA-maat voitaisiin myös ottaa mukaan.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Tällä komission ehdotuksella ei ole suoraa talousarviovaikutusta, kuten ei ollut myöskään päätöksellä N:o 445/2014/EU. Melina Mercouri -palkinto sekä unionin toimielinten ja elinten nimeämän asiantuntijapaneelin jäsenistä aiheutuvat kulut on katettu Luova Eurooppa ohjelmalle osoitetuista varoista vuosia 2014-2020 koskevassa rahoituskehyksessä ja myöhempien unionin kulttuuriohjelmien varoista vuoden 2020 jälkeen. Ehdotus ei myöskään johda tilanteeseen, jossa Euroopan kulttuuripääkaupunkien määrä nousisi vuosina 2020–2033, koska EFTA/ETA-maiden kaupungit kilpailevat jo kilpailussa mukana olevien ehdokasmaiden/mahdollisten ehdokasmaiden kaupunkien kanssa.

               4.LISÄTIEDOT

               Ehdotuksessaan komissio ehdottaa seuraavaa:

               Euroopan kulttuuripääkaupunki -toimintaan osallistuminen sallitaan Luova Eurooppa ohjelmassa tai myöhemmissä unionin kulttuuriohjelmissa hakemuspyynnön julkaisupäivänä mukana olevien EFTA/ETA-maiden kaupungeille;

               Näin ollen kilpailu avataan ehdokasmaiden/mahdollisten ehdokasmaiden kaupunkien lisäksi myös EFTA/ETA-maiden kaupungeille;

               Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimike myönnetään ehdokasmaan/mahdollisen ehdokasmaan tai EFTA/ETA-maan kaupungille vuodeksi 2028 vuoden 2027 sijaan, jotta kyseisillä mailla on mahdollisuus neuvotella osallistumisestaan unionin kulttuuriohjelmiin, jotka seuraavat Luova Eurooppa -ohjelmaa vuosina 2021–2027, ennen kuin komissio julkaisee asiaankuuluvan hakemuspyynnön vähintään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta;

               Päätöksen 445/2014/EU liitteenä oleva kalenteri muutetaan vastaavasti.

               2016/0186 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman perustamista koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
                  4
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 445/2014/EU
                  5
                tavoitteena on suojella ja edistää Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja korostaa niiden yhteisiä piirteitä ja samalla lisätä kansalaisten tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen. Päätöksellä edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen niiden omien strategioiden ja painopisteiden mukaisesti.

               (2)Päätöksen 445/2014/EU 3 artiklan mukaan ainoastaan jäsenvaltion, ehdokasmaan tai mahdollisen ehdokasmaan kaupunki tai unioniin mainitun päätöksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupunki, voi päästä mukaan unionin Euroopan kulttuuripääkaupungit -toimintaan.

               (3)Tämän unionin toiminnan olisi oltava tietyin rajoituksin avointa myös kaupungeille Euroopan vapaakauppaliiton maissa, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuolia (EFTA/ETA-maat), jotta voidaan vahvistaa kyseisten maiden ja Euroopan unionin välisiä kulttuurisiteitä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 81 artiklan mukaisesti.

               (4)Jäsenvaltioiden kaupunkien tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi EFTA/ETA-maiden kaupungit saisivat kuitenkin osallistua vain yhteen kilpailuun kyseisen päätöksen voimassaolokaudella, eli vuosina 2020–2033. Lisäksi kukin EFTA/ETA-maa saisi isännöidä vain yhtä nimitystä kyseisen ajanjakson aikana.

               (5)Ehdokasmaan, mahdollisen ehdokasmaan tai EFTA/ETA-maan olisi isännöitävä Euroopan kulttuuripääkaupunkia vuonna 2028 vuoden 2027 sijaan, jotta kyseisillä mailla on mahdollisuus neuvotella osallistumisestaan unionin kulttuuriohjelmiin, jotka seuraavat Luova Eurooppa -ohjelmaa vuosina 2021–2027, ennen kuin komissio julkaisee asiaankuuluvan hakemuspyynnön vähintään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta.

               (6)Sen vuoksi päätöstä N:o 445/2014/EU olisi muutettava,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan päätös N:o 445/2014/EU seuraavasti:

               1) Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

               a) korvataan 2 kohta seuraavasti:

               ”2. Nimityksen haltijakaupunkien lukumäärä tiettynä vuonna, jäljempänä ’nimitysvuosi’, on korkeintaan kolme.

               Nimitys annetaan kunakin vuonna enintään yhdelle kaupungille kummastakin liitteessä olevassa kalenterissa, jäljempänä ’kalenteri’, esitetystä jäsenvaltiosta sekä asiaankuuluvina vuosina yhtä EFTA/ETA-maan, ehdokasmaan ja mahdollisen ehdokkaan kaupunkia, tai unioniin 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupunkia.”;

               b) Korvataan 4 kohta seuraavasti:

               ”4. Luova Eurooppa -ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna hakemuspyynnön julkaisupäivänä osallistuvat EFTA/ETA-maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kaupungit voivat hakea nimitystä yhdeksi vuodeksi osallistumalla kalenterin mukaisesti kolmen vuoden välein järjestettävään avoimeen kilpailuun.

               EFTA/ETA-maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kaupungeilla on kuitenkin oikeus osallistua vain yhteen kilpailuun vuosina 2020–2033.

               Kukin EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voi saada nimityksen ainoastaan kerran vuosina 2020–2033.”;

               2) Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

               a) korvataan otsikko seuraavasti:

               ”Esivalinta ja valinta EFTA/ETA-maissa, ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokkaissa”;

               b) korvataan 1 kohta seuraavasti:

               ”1. Komissio vastaa kilpailun järjestämisestä kaupunkien välillä EFTA/ETA-maissa, ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokkaissa.”;

               c) korvataan 6 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

               ”6. Raati laatii esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien hakemuksista raportin, jossa on suositus enintään yhden yhdessä EFTA/ETA-maassa, ehdokasmaassa tai mahdollisessa ehdokkaassa sijaitsevan kaupungin nimeämisestä.”;

               3) korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:

               ”2. Kun on kyse EFTA/ETA-maista, ehdokasmaista ja mahdollisista ehdokkaista, komissio nimeää asiaankuuluvina vuosina yhden kaupungin nimityksen haltijakaupungiksi asiantuntijaraadin valintaraportin sisältämien suositusten pohjalta ja ilmoittaa viimeistään neljä vuotta ennen nimitysvuotta kyseisestä nimeämisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle.”;

               4) Muutetaan 13 artikla seuraavasti:

               a) korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

               ”Asianomainen EFTA/ETA-maa, jäsenvaltio, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voi nimetä tarkkailijan osallistumaan näihin kokouksiin.”;

               b) korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

               ”Raati toimittaa seurantaraporttinsa komissiolle sekä nimetyille kaupungeille ja asianomaiselle jäsenvaltiolle, EFTA/ETA-maalle, ehdokasmaalle tai mahdolliselle ehdokkaalle.”;

               5) Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 445/2014/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 132, 3.5.2014, s. 1).

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2007–2019 (EUVL L 304, 3.11.2006, s. 1).

                     (3)
                  Analyysi kuulemisen tuloksista:

                     http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/consultation-analysis-results_en.pdf

                     (4)
                  EUVL C , , s. .

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 445/2014/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 132, 3.5. 2014, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.6.2016
            COM(2016) 400 final
            LIITE
            Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman perustamista koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

               LIITE

               Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman perustamista koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

               KALENTERI

                        2020

                        Kroatia

                        Irlanti

                        2021

                        Romania

                        Kreikka

                        Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas

                        2022

                        Liettua

                        Luxemburg

                        2023

                        Unkari

                        Yhdistynyt kuningaskunta

                        2024

                        Viro

                        Itävalta

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas
                           1

                        2025

                        Slovenia

                        Saksa

                        2026

                        Slovakia

                        Suomi

                        2027

                        Latvia

                        Portugali

                        2028

                        Tšekki

                        Ranska

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas

                        2029

                        Puola

                        Ruotsi

                        2030

                        Kypros

                        Belgia

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas

                        2031

                        Malta

                        Espanja

                        2032

                        Bulgaria

                        Tanska

                        2033

                        Alankomaat

                        Italia

                        EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas

                     (1)
                  Edellyttäen, että tämä päätös tulee voimaan ennen kuin vuoden 2024 kilpailun hakemuspyyntö on määrä julkaista eli kuusi vuotta ennen nimitysvuotta.


Avis juridique important

|

51998PC0423(02)

Ehdotus neuvoston päätökseksi ydinalan monivuotisen toimintaohjelman (1998-2002) hyväksymisestä radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuuden, ydinmateriaalivalivalvonnan ja teollisuusyhteistyön alalla tiettyjen turvallisuusnäkökohtien edistämiseksi Tacis-ohjelmaan tällähetkellä osallistuvissa maissa sijaitsevissa ydinvoimalaitoksissa - (Sure-ohjelma)  /* KOM/98/0423 lopull. - CNS 98/0234 */

Virallinen lehti nro C 261 , 19/08/1998 s. 0008

Ehdotus neuvoston päätökseksi ydinalan monivuotisen toimintaohjelman (1998-2002) hyväksymisestä radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuuden, ydinmateriaalivalvonnan ja teollisuusyhteistyön alalla tiettyjen turvallisuusnäkökohtien edistämiseksi Tacis-ohjelmaan tällähetkellä osallistuvissa maissa sijaitsevissa ydinvoimalaitoksissa (Sure-ohjelma) (98/C 261/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 423 lopull. - 98/0234(CNS)(Komission esittämä 15 päivänä heinäkuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäydinmateriaalien käytön valvonnan ja korkean turvallisuuden tason edistäminen on yhteisön energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ydinalalla; näin ollen on syytä säätää energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman (1998-2002) yhteydessä ydinmateriaalivalvontaan liittyvien toimien ja ydinturvallisuuden edistämistä koskevasta erityisohjelmasta,koska ydinenergiaa käytetään sähkön tuotannossa ja radioaktiivisia materiaaleja käytetään yhä enemmän terveysalalla, teollisuudessa ja tutkimuksessa, on kehitettävä radioaktiivisten materiaalien kuljetusta; ydinalan turvallisuuden tason nostamiseksi on parannettava radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuutta,yhteisön on otettava huomioon Tacis-ohjelmaan osallistuvien maiden ydinalan tilanne; yhteisö voi osallistua näiden maiden ydinmateriaalivalvonnan turvaamiseen asettamalla kokemuksensa niiden käytettäväksi sekä edistää korkeaa turvallisuuden tasoa ydinlaitteistojen suunnittelussa ja toiminnassa kannustamalla alan teollisuutta tekemään yhteistyötä,on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ohjelma sekä assosioituneille Keski- ja Itä-Euroopan maille kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja komission asiasta neuvostolle toukokuussa 1994 antaman tiedonannon mukaisesti että Kyprokselle, jaEuroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa ei määrätä tämän ohjelman hyväksymiseksi tarvittavista valtuuksista muualla kuin 203 artiklassa,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla 1. Yhteisö toteuttaa vuosina 1998-2002 energia-alan puiteohjelman osana ydinalan toimia koskevan monivuotisen erityisohjelman, jäljempänä "Sure-ohjelma", radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuuden, ydinmateriaalivalvonnan ja teollisuusyhteistyön alalla tiettyjen turvallisuusnäkökohtien edistämiseksi Tacis-ohjelmaan osallistuvissa maissa sijaitsevissa ydinvoimalaitoksissa.2. Energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman hyväksymisestä annetun neuvoston päätöksen 1 artiklan 2 kohdassa mainittujen ensisijaisten tavoitteiden lisäksi Sure-ohjelman tavoitteena on:a) parantaa radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuutta Euroopan yhteisössä,b) auttaa yhteistyötoimin Tacis-ohjelmaan osallistuvia maita perustamaan tehokas ja luotettava turvavalvontajärjestelmä, jac) edistää teollisuusyhteistyötä kyseisten maiden kanssa ja tietotaidon vaihtoa ydinalalla siten, että niiden ydinlaitteistot ja -laitokset saavuttaisivat kansainvälisesti tunnustetun ydinturvallisuuden tason.2 artikla Budjettivallan käyttäjä vahvistaa käytettävissä olevat määrärahat vuosittain rahoitusnäkymien perusteella.3 artikla Edellä 1 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö osallistuu erityisesti sellaisten toimenpiteiden rahoitukseen, joiden tavoitteena on:1) radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen turvallisuuden alalla:- helpottaa sisämarkkinoiden toimintaa selvittämällä tarvittavat yhdenmukaistamistoimenpiteet,- myötävaikuttaa lainsäädännön tulevaan parantamiseen kehittämällä koetoimintaa ja osaamista,- arvioida kuljetusten aikana sattuneita tapahtumia tekniseltä kannalta ja tehdä niistä johtopäätöksiä tulevaisuuden varalle,- vahvistaa kuljetusten hätäjärjestelyjen ja niihin osallistuvan henkilöstön koulutuksen yhdenmukaisuutta,- tehdä yhteistyötä Tacis-ohjelmaan osallistuvien maiden kanssa tarkoituksena auttaa niitä parantamaan kuljetustensa turvallisuutta, ja- tehostaa tiedotusta, lisätä yleisön tietämystä ja parantaa sen käsitystä tästä alasta;2) ydinmateriaalivalvonnan alalla Tacis-ohjelmaan osallistuvissa maissa:- kouluttaa maiden asiantuntijoita, perehdyttää heitä ydinmateriaalivalvonnan kysymyksiin, testata heitä sekä antaa heille täydennyskoulutusta ja saattaa heidän tekniset tietonsa ajan tasalle,- tehdä yhteistyötä ydinmateriaalien kirjanpito- ja valvontajärjestelmän toteuttamiseksi, ja- asentaa nykyaikaisia logistiikka-, arviointi- ja valvontalaitteita ja antaa niihin liittyvää koulutusta;3) ydinteollisuusyhteistyön alalla yhdessä Tacis-ohjelmaan osallistuvien maiden kanssa:- selvittää kunkin maan teollisuuden, hallinnon, oikeuslaitoksen ja rahoituksen tilanne,- edistää teollisuusyhteistyötä, joka myötävaikuttaa yhteisön ydinturvallisuusteknologian siirtämiseen näihin maihin, ja- helpottaa Euroopan yhteisön kumppaneiden ja Tacis-ohjelmaan osallistuvien maiden assosioitumista yhteisten teollisuushankkeiden kehittämiseksi.4 artikla Edellä 3 artiklassa tarkoitettujen toimien rahoitusosuus on 80-100 prosenttia kokonaiskustannuksista.5 artikla 1. Komissio vastaa Sure-ohjelman taloudellisesta toteuttamisesta ja täytäntöönpanosta.2. Ohjelman taloudellisessa toteuttamisessa ja täytäntöönpanossa komissiota avustaa energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman hyväksymisestä tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea.6 artikla Tämän ohjelman toteuttamisen tutkiminen ja sisäinen ja ulkoinen arviointi tehdään energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman hyväksymisestä annetun neuvoston päätöksen 5 artiklan mukaisesti.7 artikla Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua Sure-ohjelmaan niiden yhteisön ohjelmaan osallistumista koskevien edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten mukaisesti, jotka on vahvistettu assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa tai itse assosiaatiosopimuksissa. Myös Kypros voi osallistua ohjelmaan sen kanssa myöhemmin sovittavalla menettelyllä lisämäärärahojen turvin ja samoin edellytyksin kuin EFTA- ja ETA-maat.8 artikla Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 19.2.2016
            COM(2016) 77 final
            2016/0048(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriliikenteen helpottamiskomitean 40. istunnossa, meriympäristön suojelukomitean 69. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 96. istunnossa esitettävästä kannasta meriliikenteen helpottamista koskevan MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen IV, SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 ja II-2/18 sääntöön, paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtyjen muutosten hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.JOHDANTO

               Tämä komission ehdotus koskee Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) meriliikenteen helpottamiskomitean 40. istunnossa (FAL 40), IMO:n meriympäristön suojelukomitean 69. istunnossa (MEPC 69) ja IMO:n meriturvallisuuskomitean 96. istunnossa (MSC 96) vahvistettavaa unionin kantaa jäljempänä olevissa alaotsakkeissa erikseen esitettävään kuuteen muutokseen.

               1.1         Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskevan yleissopimuksen (FAL-yleissopimuksen) yleinen tarkistus

               Meriliikenteen helpottamiskomitea hyväksyi 39. istunnossaan (FAL 39) muutokset FAL-yleissopimuksen liitteeseen, jotta ne voitaisiin hyväksyä FAL 40:ssä, sen jälkeen kun FAL 35:ssä oli päästy yhteisymmärrykseen yleissopimuksen kattavasta tarkistuksesta, jotta voidaan varmistaa, että yleissopimuksessa otetaan riittävästi huomioon merenkulkualan nykyiset ja tulevat tarpeet, ja jotta sen määräyksiä voidaan uudenaikaistaa ottaen huomioon kehitys tiedon ja datan siirtämisessä sähköisesti sekä keskitetyn palvelupisteen periaate.

               Erityisen merkittäviä seikkoja EU:n kannalta on vaatimus viisumin numeron sisällyttämisestä tarvittaessa matkustajaluetteloihin ja ilmoitusmuodollisuuksien täyttäminen sähköisessä muodossa.

               FAL-yleissopimuksessa ja EU:n lainsäädännössä on edelleen eroavaisuuksia, jotka koskevat standardia 2.6.1 (viranomaisten vaatimat tiedot, jotka on sisällytettävä miehistöluetteloon), standardia 2.23, standardia 3.10, standardia 3.10.2, standardia 3.45 ja suositeltavaa käytäntöä 3.21. FAL-yleissopimuksen VIII artiklan mukaisesti sopimushallitusten on ilmoitettava tällaisista eroista IMO:n pääsihteerille.

               Nämä FAL-yleissopimuksen muutokset esitetään FAL 39:n raportin (FAL 39/16) liitteessä 1. FAL 39:n raportin 4.43 kohdassa todetaan, että nämä muutokset hyväksytään lopullisesti FAL 40:ssä.

               1.2Erityisaluevaatimuksia koskevat muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV olevissa 1 ja 11 säännössä

               Meriympäristön suojelukomitea tarkasteli 68. istunnossaan (MEPC 68), oliko sataman vastaanottolaitteiden saatavuudesta saatu riittävät ilmoitukset MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV olevan 13 säännön mukaisesti, jotta Itämeren erityisaluetta koskevat määräykset voisivat tulla voimaan ja jotta voitaisiin määritellä alue, jonka osalta erityisaluemääräykset voisivat tulla voimaan ottaen huomioon, että ilmoituksen oli antanut ainoastaan kahdeksan yhdeksästä Baltian maasta.

               Katsottiin, että ilmoituksia oli saatu riittävästi ja että päivämäärät, jolloin asiakirjassa MEPC 68/10/2 määritelty erityisalue tulee voimaan, voitaisiin vahvistaa. Alueen ehdotetun määrittelyn todettiin poikkeavan MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV määritellystä alueesta, ja MARPOL-yleissopimuksen liitettä IV olisi siksi muutettava, jotta asiakirjassa MEPC 68/10/2 määritellyn mukainen erityisalueen uusi määritelmä voisi tulla voimaan.

               Nämä MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV olevien 1 ja 11 säännön muutokset esitetään asiakirjassa MEPC 69/3/3, ja ne on määrä hyväksyä lopullisesti MEPC 69:ssä, kuten MEPC 68 -raportin (MEPC 68/21) 10.22 kohdassa todetaan. IMO:n sihteeristö toimitti muutosehdotukset 7. lokakuuta 2015 päivätyllä kiertokirjeellä nro 3591 MARPOL-yleissopimuksen 16 artiklan mukaisesti, ja mukana oli myös ehdotus MEPC:n päätöslauselmaksi niiden lopullisesta hyväksymisestä.

               1.3Muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntöön

               MSC 95 hyväksyi SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntöön muutoksia, joilla otetaan käyttöön uusiin ro-ro-matkustaja-aluksiin ja muihin matkustaja-aluksiin, joiden matkustajamäärä on yli 36, sovellettavia vaatimuksia poistumisteiden arvioinnista evakuointianalyysin avulla jo varhain suunnitteluprosessissa. Analyysia käytetään, käytännön sanelemin rajoituksin, aluksen hylkäämisen yhteydessä, kun matkustajat ja miehistö liikkuvat tavanomaisesti poistumisteillä, mahdollisesti syntyvien tungosten toteamiseksi ja poistamiseksi ottaen huomioon, että miehistön saattaa olla tarpeen liikkua näitä reittejä pitkin eri suuntaan kuin matkustajat. Lisäksi analyysia on käytettävä osoittamaan, että poistumisjärjestelmät ovat riittävän joustavia, jotta otetaan huomioon, että tietyt poistumistiet, kokoontumisasemat, pelastusasemat tai pelastuslautat ja -veneet eivät välttämättä ole käytettävissä onnettomuuden vuoksi.

               Nämä muutokset esitetään asiakirjan MSC 95/22/Add.2 liitteessä 14. MSC 95:n raportin (MSC 95/22) 10.19 kohdassa todetaan, että nämä muutokset hyväksytään lopullisesti MSC 96:ssa.

               1.4 SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön yhdessä paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön lisättävän uuden 17 luvun kanssa tehtävät muutokset, jotka koskevat helikoptereiden laskeutumisalueita uusissa ro-ro-matkustaja-aluksissa

               SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 lukuun sisältyy helikopteritiloja koskevia vaatimuksia. Näillä SOLAS-yleissopimuksen muutoksilla on tarkoitus ottaa 22. päivästä kesäkuuta 2012 käyttöön IMO:n kiertokirjeessä MSC.1/Circ.1431 esitetyt suuntaviivat ”Guidelines for the approval of helicopter facility foam fire-fighting appliances”, jotta kiertokirjeen määräykset olisivat pakottavia. Vaahdonkehitinjärjestelmän on näin oltava kyseisten suuntaviivojen mukainen. Muutokset hyväksyttiin meriturvallisuuskomitean 92. istunnossa (MSC 92), jotta ne voitaisiin hyväksyä lopullisesti sen 93. istunnossa (MSC 93).

               Neuvosto hyväksyi 8. toukokuuta 2013 tämän MSC 93:ssa tapahtuvan lopullisen hyväksymisen suhteen päätöksen 2014/280/EU
                  1
               , jossa säädetään EU:n kannaksi hyväksyä SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön tehtävien muutosten lopullinen hyväksyminen.

               Lopullisessa hyväksymisvaiheessa MSC 93 kuitenkin päätti siirtää muutosluonnokset IMO:n aluksen järjestelmiä ja laitteistoja käsittelevän alakomitean (SSE 2) 2. kokoukseen lisätarkastelua varten.

               SSE 2:n kokouksen tulosten tullessa esiin SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön esitettyjen muutosehdotusten yhteydessä MSC 95 totesi, että SSE 2 oli myös laatinut paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön uuden luvun 17, joka koskee helikopteritilojen vaahtopalonsammutuslaitteita ja joka oli tarkoitus hyväksyä lopullisesti MSC 96:ssa. Koska paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön oli päätetty laatia uusi luku 17, SSE 2 pyysi MSC 95:tä tarkastelemaan, oliko SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön luonnosteltuja muutoksia tästä syystä mukautettava niin, että ne hyväksyisi lopullisesti MSC 96 paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön uuden 17 luvun lopullisen hyväksymisen yhteydessä eikä MSC 95.

               Sen vuoksi SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön tehdyt muutetut muutokset sisältyvät taas tähän ehdotukseen neuvoston päätökseksi, koska MSC 96 tarkastelee niitä uudelleen, ja ne on määrä hyväksyä lopullisesti yhdessä paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön uuden 17 luvun kanssa.

               SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön tehtävien muutosten muutokset esitetään SSE 2/20 -raportin liitteessä 2. MSC 95:n raportin (MSC 95/22) 12.16 kohdassa todetaan, että nämä muutokset hyväksytään lopullisesti MSC 96:ssa. Paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön uusi 17 luku esitetään MSC 95:n raportin (MSC 95/22/Add. 2) liitteessä 18 olevassa 2 kohdassa. MSC 95:n raportin (MSC 95/22) 12.15 kohdassa todetaan, että kyseinen uusi luku hyväksytään lopullisesti MSC 96:ssa.

               1.5 Automaattisia sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmiä koskeva paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön tarkistettu 8 luku

               Koska automaattisissa sprinklerijärjestelmissä esiintyy mineraalikertymistä tai tukkeumista johtuvia vikoja, MSC 95 hyväksyi paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön 8 lukuun muutosluonnoksia, joiden mukaan on kiinnitettävä erityistä huomiota järjestelmän valmistajan toimittamiin veden laatueritelmiin sisäisen korroosion ja sprinklereiden tukkeutumisen estämiseksi.

               Tilauksia, tarkastuksia ja huoltoa koskevissa valmistajan ohjeissa on oltava eritelmät koko järjestelmän käyttöiän käytettävän veden laadusta ja veden laatua on aktiivisesti valvottava aluksella.

               Nämä muutokset esitetään asiakirjan MSC 95/22/Add.2 liitteessä 18 olevassa 1 kohdassa. MSC 95:n raportin (MSC 95/22) 12.11 kohdassa todetaan, että nämä muutokset hyväksytään lopullisesti MSC 96:ssa.

               1.6Muutokset vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön

               IMO:n kunnonarviointijärjestelmässä (CAS-järjestelmässä) vahvistetaan puitteet vanhempien alusten tehostetulle tarkastukselle. Irtolasti- ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavassa laajennetussa katsastusohjelmassa (ESP-ohjelmassa) täsmennetään, miten tällainen tehostettu tarkastus tehdään. Koska CAS-järjestelmässä käytetään ESP-ohjelmaa järjestelmän tavoitteen saavuttamiseen, siinä viitataan ESP-ohjelmaan tähän tarvittavana työvälineenä. Nämä ESP-säännöstön muutokset koskevat hyväksyttyihin laitoksiin liittyvän terminologian käytön yhdenmukaistamista säännöstössä. Ehdotetut muutokset ovat tekstinlaadinnallisia. Sen vuoksi MSC 95 päätti, että MSC 94:n raportin (MSC 94/21) liitteeseen 2 laaditaan oikaisu, jossa edellä mainitut muutokset sisällytettäisiin irtolastialusten ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavaa laajennettua tarkastusohjelmaa koskevasta säännöstöstä vuonna 2011 annetun päätöslauselman MSC.381(94) alkuperäistekstiin.

               Nämä muutokset esitetään asiakirjan MSC 95/22/Add.2 liitteessä 15. MSC 95:n raportin (MSC 95/22) kohdassa 10.26 todetaan, että nämä muutokset hyväksytään lopullisesti MSC 96:ssa.

               2.IMO:N MUUTOSTEN LOPULLINEN HYVÄKSYMINEN

               2.1Muutosten lopullinen hyväksyminen

               Edellä 1.1–1.6 kohdassa esitetyt muutokset hyväksyttiin meriliikenteen helpottamiskomitean 39. istunnossa 22.–26. syyskuuta 2014, IMO:n meriympäristön suojelukomitean 68. istunnossa 11.–15. toukokuuta 2015 ja IMO:n meriturvallisuuskomitean 95. istunnossa 3.–12. kesäkuuta 2015, ja ne on määrä hyväksyä lopullisesti meriliikenteen helpottamiskomitean 40. istunnossa 4.–8. huhtikuuta 2016, IMO:n meriympäristön suojelukomitean 69. istunnossa 18.–22. huhtikuuta 2016 ja IMO:n meriturvallisuuskomitean 96. istunnossa 11.–20. toukokuuta 2016.

               2.2Hyväksyntä

               Kun nämä kolme komiteaa ovat hyväksyneet 1.1–1.6 kohdassa esitetyt muutokset, ne toimitetaan kyseessä oleville sopimuspuolille, jotta nämä voivat ilmaista hyväksyvänsä ne.

               3.ASIAA KOSKEVA EU:N LAINSÄÄDÄNTÖ JA EU:N TOIMIVALTA

               3.1Kansainvälisen meriliikenteen helpottamista koskevan yleissopimuksen (FAL-yleissopimuksen) yleinen tarkistus

               Jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU tarkoituksena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa meriliikenteen hallinnollisia menettelyjä tekemällä tietojen lähettämisestä sähköisesti pakollista ja järkiperäistämällä ilmoitusmuodollisuuksia. Direktiivin liitteessä eritellyt ilmoitusmuodollisuudet on jaettu kolmeen luokkaan seuraavasti: A) unionin säädöksistä johtuvat ilmoitusmuodollisuudet, B) FAL-lomakkeet ja kansainvälisistä oikeudellisista välineistä johtuvat muodollisuudet ja C) mahdollinen asiaan kuuluva kansallinen lainsäädäntö. FAL-lomakkeiden käyttöä EU:ssa arvioidaan ja unionin säädöksissä ja FAL-lomakkeissa vaaditut tiedot kartoitetaan sen varmistamiseksi, että sähköisiä FAL-lomake-eritelmiä käytetään silloin, kun niitä on määrä käyttää. Direktiivin 7 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on hyväksyttävä FAL-lomakkeet ilmoitusmuodollisuuksien täyttämiseksi ja että 1. kesäkuuta 2015 alkaen ne saa jättää ainoastaan sähköisessä muodossa.

               Vaatimus, jonka mukaan viisumin numero on tarvittaessa sisällytettävä miehistö- ja matkustajaluetteloihin, asetetaan henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 liitteessä VI olevassa 3.1.2 kohdassa (sisällytetty direktiivin 2010/65/EU liitteessä olevaan A.2 kohtaan).

               FAL-yleissopimuksen yleinen tarkistus vaikuttaisi näin ollen direktiiviin 2010/65/EU ja asetukseen (EY) N:o 562/2006.

               3.2 Erityisaluevaatimuksia koskevat muutokset MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV oleviin 1 ja 11 sääntöön

               Kysymys riittävistä satamarakenteista kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY 4 artiklan perusteella. Sitoumuksella päätöslauselman MEPC.200(62) 12 a säännön mukaisten sataman vastaanottolaitteiden tarjoamiseen on vaikutusta mainitun direktiivin asiasisältöön. Jos IMO hyväksyy MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen IV luonnostellut muutokset, jotka koskevat Itämeren osan erityisalueeksi nimeämisen voimaantulopäiviä, niistä tulee unionia sitovia.

               3.3 Matkustaja-alusten evakuointianalyysiä koskevat muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntöön

               SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntö koskee poistumisteitä. MSC 96:ssa hyväksyttäviksi aiotut muutokset, joilla muutetaan SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntöä, vaikuttaisivat EU:n lainsäädäntöön matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetun direktiivin 2009/45/EY soveltamisen kautta. Sen 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisia. Direktiivi 2009/45/EY sisältää myös B-, C- ja D-luokan ro-ro-matkustaja-alusten poistumisteitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joista säädetään liitteessä I olevan II luvun B osan 6-1 kohdassa.

               3.4SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön yhdessä paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön lisättävän uuden 17 luvun kanssa tehtävät muutokset, jotka koskevat helikoptereiden laskeutumisalueita uusissa ro-ro-matkustaja-aluksissa

               Unioni on pannut täytäntöön helikoptereiden laskeutumisalueiden varaamista koskevat vaatimukset direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan II-2 luvun säännöksillä. Erityisesti mainitun luvun B osan 18 säännössä säädetään, että ”helikopterikansilla varustettujen alusten on täytettävä SOLAS-yleissopimuksen II-2 luvun G osan 18 säännön vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina 1 päivänä tammikuuta 2003”. Sen 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisia. Tämän johdosta direktiivissä 2009/45/EY säädettyjä vaatimuksia, jotka koskevat uusissa ro-ro-matkustaja-aluksissa olevia helikoptereiden laskeutumisalueita, olisi tarkistettava, jos muutokset SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön hyväksytään lopullisesti.

               Lisäksi direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan 2 säännön A osan II-2 luvussa päätöslauselmalla MSC.98(73) hyväksyttyä paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöä sovelletaan 1. päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen rakennettuihin B-, C- ja D-luokan aluksiin.

               Hyväksyttävät SOLAS-yleissopimuksen muutokset ja paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön lisättävä uusi 17 luku, joka MSC 96:n on määrä hyväksyä lopullisesti, vaikuttaisivat näin ollen direktiivissä 2009/45/EY säädettyihin helikoptereiden laskeutumisalueita koskeviin vaatimuksiin, koska ne rajoittavat näiden sääntöjen tarkistamista.

               3.5 Automaattisia sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmiä koskeva paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön tarkistettu 8 luku

               Direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevassa automaattisia sprinkleri-, palonhavaitsemis- ja palohälytysjärjestelmiä koskevassa II-2 luvun A osan 8 säännössä edellytetään, että tällaiset järjestelmät ovat välittömästi käyttövalmiita ilman, että miehistön täytyy käynnistää ne. Sen 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisia.

               Lisäksi direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan 8 säännön A osan II-2 luvussa päätöslauselmalla MSC.98(73), sellaisena kuin se on muutettuna, hyväksyttyä paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöä sovelletaan 1. päivänä tammikuuta 2003 tai sen jälkeen rakennettuihin B-, C- ja D-luokan aluksiin.

               Sen vuoksi paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön 8 luvun muutokset vaikuttaisivat EU:n lainsäädäntöön direktiivin 2009/45/EY soveltamisen kautta.

               3.6 Muutokset vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön

               Yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 530/2012 tavoitteena on vahvistaa nopeutettu käyttöönottoaikataulu kyseisen asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen Marpol 73/78 -yleissopimuksen kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten soveltamiseksi yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin ja kieltää raskasöljyn kuljettaminen yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla jäsenvaltioiden satamiin tai satamista.

               Kyseisessä asetuksessa velvoitetaan soveltamaan IMO:n kunnonarviointijärjestelmää (CAS) yli 15 vuoden ikäisiin yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin. Asetuksen 5 artiklassa vaaditaan, että tällaisten säiliöalusten on oltava CAS-järjestelmän mukaisia, ja kyseinen järjestelmä määritellään 6 artiklassa kunnonarviointijärjestelmäksi, joka on hyväksytty 27. huhtikuuta 2001 annetulla päätöslauselmalla MEPC 94(46), sellaisena kuin se on muutettuna 11. lokakuuta 2002 annetulla päätöslauselmalla MEPC 99(48) ja 4. joulukuuta 2003 annetulla päätöslauselmalla MEPC 112(50). Irtolasti- ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavassa laajennetussa katsastusohjelmassa (ESP) täsmennetään, miten tämä tehostettu tarkastus on tehtävä. Koska CAS-järjestelmässä käytetään ESP-ohjelmaa välineenä järjestelmän tavoitteen saavuttamiseen, ESP-tarkastusten muutoksia sovelletaan suoraan ja automaattisesti asetuksen (EU) N:o 530/2012 kautta. Näin ollen ESP-säännöstöön tehtävät muutokset, jotka on määrä hyväksyä lopullisesti MSC 96:ssa, vaikuttavat EU:n lainsäädäntöön asetuksen (EU) N:o 530/2012 soveltamisen kautta.

               3.7Yhteenveto

               Ehdotettujen muutosten ja EU:n lainsäädännön väliset yhteydet huomioon ottaen komissio katsoo, että edellä mainittujen seitsemän muutoksen lopullinen hyväksyminen, jonka on määrä tapahtua FAL 40:ssä, MEPC 69:ssä ja MSC 96:ssa, kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan nojalla EU:n yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan siltä osin kuin kyseessä olevien kansainvälisten asiakirjojen lopullinen hyväksyminen vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden soveltamisalaa.

               Vaikka unioni ei olekaan IMO:n jäsen eikä kyseisten kansainvälisten välineitten sopimuspuoli, vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa ottaa itselleen velvoitteita, jotka todennäköisesti vaikuttavat perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi annettuihin EU:n sääntöihin, jollei jäsenvaltioita ole valtuutettu ottamaan tällaisia velvoitteita komission ehdotuksesta annetulla neuvoston päätöksellä.

               4.Päätelmät

               Tästä syystä komissio ehdottaa neuvoston päätöstä meriliikenteen helpottamiskomitean 40. istunnossa, meriympäristön suojelukomitean 69. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 96. istunnossa esitettävästä Euroopan unionin kannasta 1.1–1.6 kohdassa mainittuihin muutoksiin.

               2016/0048 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriliikenteen helpottamiskomitean 40. istunnossa, meriympäristön suojelukomitean 69. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 96. istunnossa esitettävästä kannasta meriliikenteen helpottamista koskevan MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen IV, SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 ja II-2/18 sääntöön, paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstöön ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtyjen muutosten hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 9 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Merenkulkualalla toteutettavalla Euroopan unionin toiminnalla olisi pyrittävä parantamaan meriturvallisuutta ja suojelemaan meriympäristöä.

               (2)Kansainvälisen merenkulkujärjestön, jäljempänä ’IMO’, meriliikenteen helpottamiskomitea, jäljempänä ’FAL’, hyväksyi 39. istunnossaan muutoksia meriliikenteen helpottamista koskevaan yleissopimukseen. Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi FAL:n 40. istunnossa, joka pidetään huhtikuussa 2016.

               (3)IMO:n meriympäristön suojelukomitea, jäljempänä ’MEPC’, pääsi 68. istunnossaan yhteisymmärrykseen siitä, että MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV olevan 12 a säännön nojalla oli saatu riittävästi ilmoituksia, jotta osa Itämerta voitaisiin nimetä erityisalueeksi, joten tällaisen liitteessä IV olevassa 11.3 säännössä määrätyn nimeämisen voimaantulopäivä voitaisiin kyseisen erityisalueen osalta vahvistaa. MEPC 68 totesi, että MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV olevia 1 ja 11 sääntöä olisi muutettava, jotta kyseinen erityisalueen osuus voi tulla voimaan, ja että olisi ehdotettava tätä varten tarvittavia muutoksia MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen IV. Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi MEPC:n 69. istunnossa, joka pidetään huhtikuussa 2016.

               (4)IMO:n meriturvallisuuskomitea, jäljempänä ’MSC’, hyväksyi 95. istunnossaan muutoksia SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 ja II-2/18 sääntöön, kansainväliseen paloturvallisuusjärjestelmiä koskevaan säännöstöön (FSS-säännöstö) ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön (ESP-säännöstö). Näiden muutosten odotetaan tulevan lopullisesti hyväksytyiksi MSC:n 96. istunnossa, joka pidetään toukokuussa 2016.

               (5)FAL-yleissopimuksen yleisessä tarkistuksessa nykyaikaistetaan sen määräyksiä ottaen huomioon kehitys tietojen ja datan sähköisessä välittämisessä sekä keskitetyn palvelupisteen periaate. Siinä otetaan erityisesti käyttöön Euroopan unionille merkityksellisiä toimenpiteitä, jotka koskevat viisumin numeroiden sisällyttämistä matkustajaluetteloihin muttei miehistöluetteloihin sekä viranomaisten oikeutta toimittaa pakolliset lomakkeet sähköisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/65/EU
                  2
                5 ja 7 artiklassa vahvistetaan, että jäsenvaltioiden satamiin saapuvien ja niistä lähtevien alusten ilmoitusmuodollisuudet voidaan 1 päivästä kesäkuuta 2015 alkaen hoitaa yksinomaan sähköisesti keskitetyn palvelupisteen kautta ja että jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ilmoitusmuodollisuuksien täyttämiseksi paperimuodossa toimitettavat FAL-lomakkeet mainittuun päivämäärään asti. Unionin säädöksen mukaisesti vaadittavat tiedot on toimitettava sähköisesti 1 päivästä kesäkuuta 2015 alkaen. Vaatimus, jonka mukaan viisumin numero on tarvittaessa sisällytettävä miehistö- ja matkustajaluetteloihin, asetetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006
                  3
                liitteessä VI olevassa 3.1.2 kohdassa Näissä vaatimuksissa asetetaan tiukempia velvoitteita kuin FAL-yleissopimuksen vastaavissa säännöissä ja niissä on mainitun yleissopimuksen VIII artiklassa tarkoitettua eroavuutta. Jäsenvaltiot ovat FAL-yleissopimuksen sopimuspuolia, joten niiden olisi ilmoitettava näistä eroavuuksista IMO:lle.

               (6)MARPOL-yleissopimuksen liitteeseen IV tehtävillä muutoksilla on tarkoitus luoda oikeuskehys, jolla pannaan täytäntöön MEPC 68:n yhteisymmärrys siitä, että sataman vastaanottolaitteiden saatavuudesta oli saatu riittävät ilmoitukset, jotta Itämeren erityisaluetta koskevat määräykset voisivat tulla voimaan, ja näin ollen voitaisiin vahvistaa päivämäärät, jolloin Itämeren kyseisen osan nimeäminen erityisalueeksi voi tulla voimaan mainittujen ilmoitusten mukaisesti. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY
                  4
                4 artiklassa säädetään sataman vastaanottolaitteiden saatavuudesta, ja asia sisältyy myös päätöslauselman MEPC.200(62) 12 a sääntöön, kun tarkoituksena on vähentää aluksella syntyvien jätteiden ja lastijäämien, erityisesti laittomien päästöjen, päästämistä mereen unionin satamia käyttävistä aluksista.

               (7)SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntöön tehtävillä muutoksilla otetaan käyttöön uusiin ro-ro-matkustaja-aluksiin ja muihin matkustaja-aluksiin, joiden matkustajamäärä on yli 36, sovellettavia vaatimuksia poistumisteiden arvioinnista evakuointianalyysin avulla jo varhain suunnitteluprosessissa. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY
                  5
                6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisia. Direktiivi 2009/45/EY sisältää myös B-, C- ja D-luokan ro-ro-matkustaja-alusten poistumisteitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joista säädetään liitteessä I olevan II luvun B osan 6-1 kohdassa.

               (8)SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntöön tehtävät muutokset, jotka koskevat helikoptereiden laskeutumisalueita uusissa ro-ro-matkustaja-aluksissa, tekevät 31 päivänä toukokuuta 2012 päivätyssä, helikopteritilojen vaahtopalonsammutuslaitteiden hyväksymisen suuntaviivoja koskeneessa IMO:n kiertokirjeessä MSC.1/Circ.1431 olevista määräyksistä pakottavia. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY liitteessä I olevan II-2 luvun B osan 18 säännössä säädetään, että helikopterikansilla varustettujen alusten on täytettävä SOLAS-yleissopimuksen vaatimukset, sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina 1 päivänä tammikuuta 2003, ja näitä määräyksiä on nyt tarkoitus muuttaa.

               (9)Paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön 8 luvun tarkistuksen mukaan on kiinnitettävä erityistä huomiota järjestelmän valmistajan toimittamiin veden laatueritelmiin sisäisen korroosion ja sprinklereiden sisäisen tukkeutumisen estämiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, joka kattaa IMO:n päätöslauselmalla MSC.99(73) SOLAS-yleissopimuksen nojalla pakolliseksi tehdyn paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön, vaatimusten mukaisia. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY sisältää B-, C- ja D-luokan ro-ro-matkustaja-alusten poistumisteitä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joista säädetään liitteessä I olevan II luvun B osan 4.5 ja 4.8 kohdassa.

               (10)Paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön uudessa 17 luvussa tarkennetaan edelleen SOLAS-yleissopimuksen II-2 luvussa vaaditun mukaisesti helikopteritilojen vaahtopalonsammutuslaitteita koskevia eritelmiä. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaan A-luokan uusien matkustaja-alusten on kaikilta osin oltava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, joka kattaa IMO:n päätöslauselmalla MSC.99(73) SOLAS-yleissopimuksen nojalla pakolliseksi tehdyn paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön, vaatimusten mukaisia. Direktiivi 2009/45/EY sisältää yksityiskohtaiset säännöt B-, C- ja D-luokan alusten helikopteritiloja koskevista erityisvaatimuksista, joista säädetään liitteessä I olevan II luvun B osan 18 kohdassa.

               (11)Vuoden 2011 ESP-säännöstön muutosten tarkoituksena on yhdenmukaistaa hyväksyttyihin laitoksiin liittyvän terminologian käyttöä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 530/2012
                  6
                5 ja 6 artiklassa velvoitetaan soveltamaan IMO:n kunnonarviointijärjestelmää, jäljempänä ’CAS-järjestelmä’, yli 15 vuoden ikäisiin yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin. Irtolasti- ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavassa laajennetussa katsastusohjelmassa eli ESP-ohjelmassa täsmennetään, miten tämä tehostettu tarkastus on tehtävä. Koska CAS-järjestelmässä käytetään ESP-ohjelmaa välineenä järjestelmän tavoitteen saavuttamiseen, ESP-tarkastusten muutoksia sovelletaan automaattisesti asetuksen (EU) N:o 530/2012 kautta.

               (12)Euroopan unioni ei ole IMO:n jäsen eikä kyseessä olevien yleissopimusten eikä säännöstöjen sopimuspuoli. Neuvoston on sen vuoksi tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin kanta ja ilmaisemaan suostumuksensa tulla mainittujen muutosten sitomiksi,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Unionin kanta IMO:n meriliikenteen helpottamiskomitean 40. istunnossa on hyväksyä IMO:n asiakirjan FAL 39/16 liitteessä 1 olevien meriliikenteen helpottamista koskevaan yleissopimukseen tehtävien muutosten lopullinen hyväksyminen.

               2.Jäsenvaltioiden on tarvittaessa annettava IMO:n pääsihteerille FAL-yleissopimuksen VIII artiklassa vaadittu ilmoitus 1 kohdassa tarkoitetuista muutoksista mahdollisimman pian kyseisten muutosten voimaantulon jälkeen.

               2 artikla

               Unionin kanta IMO:n meriympäristön suojelukomitean 69. istunnossa on hyväksyä IMO:n asiakirjan MEPC 69/3/3 liitteessä olevien MARPOL-yleissopimuksen liitteessä IV olevaan 1 ja 11 sääntöön tehtävien muutosten lopullinen hyväksyminen.

               3 artikla

               Unionin kanta IMO:n meriturvallisuuskomitean 96. istunnossa on hyväksyä seuraavien muutosten lopullinen hyväksyminen:

               –SOLAS-yleissopimuksen II-2/13 sääntö, sellaisena kuin muutokset vahvistetaan IMO:n asiakirjan MSC 95/22/add.2 liitteessä 14;

               –SOLAS-yleissopimuksen II-2/18 sääntö, sellaisena kuin muutokset vahvistetaan IMO:n asiakirjan SSE 2/20 liitteessä 2;

               –paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön 8 luku, sellaisena kuin muutokset vahvistetaan IMO:n asiakirjan 95/22/2add.2 liitteessä 18 olevassa 1 kohdassa;

               –paloturvallisuusjärjestelyjen säännöstön 17 luku, sellaisena kuin muutokset vahvistetaan IMO:n asiakirjan 95/22/2add.2 liitteessä 18 olevassa 2 kohdassa;

               –vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskeva säännöstö, sellaisena kuin muutokset vahvistetaan IMO:n asiakirjan 95/22/add.2 liitteessä 15.

               4 artikla

               1.Jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n jäseniä, esittävät 1 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa esitetyn unionin kannan toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               2.Edellä 1, 2 ja 3 artiklassa tarkoitettuihin kantoihin tehtävistä muodollisista ja vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman että kantaa muutetaan.

               5 artikla

               Jäsenvaltiot valtuutetaan ilmaisemaan suostumuksensa tulla 1, 2 ja 3 artiklan tarkoitettujen muutosten sitomiksi unionin etujen mukaisesti.

               6 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Puheenjohtaja

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös 2014/280/EU, Euroopan unionin puolesta Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä meriturvallisuuskomitean 93. istunnossa esitettävästä kannasta SOLAS-yleissopimuksen II-1/29, II-2/3, 2/9.7, 2/13.4, 2/18, III/20 sääntöön, hengenpelastuslaitteita koskevaan säännöstöön ja vuoden 2011 laajennettua katsastusohjelmaa koskevaan säännöstöön tehtyjen muutosten hyväksymiseen (EUVL L 145, 16.5.2014, s. 40).

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/65/EU, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, jäsenvaltioiden satamiin saapuvia ja/tai satamista lähteviä aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista ja direktiivin 2002/6/EY kumoamisesta (EUVL L 283, 29.10.2010, s. 1).

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 562/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa (EUVL L 332, 28.12.2000, s. 81).

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).

                     (6)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 530/2012, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2012, yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta (EUVL L 172, 30.6.2012, s. 3).