               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.10.2021
            COM(2021) 653 final
            2021/0336(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               PERUSTELUT

               1EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Sopimus Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyöstä
                     1
                  , jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 7. elokuuta 2007. Sopimuksen XII artiklan 2 kohdassa määrätään, että se ”tehdään aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa osapuolten suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen”. Sopimus uusittiin viimeksi vuonna 2017, ja se on voimassa 7. elokuuta 2022 asti, elleivät osapuolet uusi sitä seuraavaksi viisivuotiskaudeksi.

               Sen jälkeen, kun sopimus viimeksi uusittiin (päätös (EU) 2018/343
                  2
               )), Brasilia on jatkuvasti edistynyt tieteen, teknologian ja innovoinnin (TTI) kehittämisessä. Kokonsa ja resurssiensa puolesta maata voidaan pitää Latinalaisen Amerikan ”tieteen supervaltana”. Maa on EU:n tärkein tiede-, teknologia- ja innovaatiokumppani alueella, ja tutkimus- ja innovointiyhteistyö (T&I-yhteistyö) on jatkuvasti ollut tärkeä ja positiivinen tekijä EU:n yleisissä suhteissa tähän maahan.

                  Yhteistyön tärkeimpiä välineitä ovat EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmat. Puiteohjelmiin assosioitumattomista kolmansista maista Brasilia oli kuudenneksi aktiivisin osallistuja Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Maan osuus oli yli 25 prosenttia kaikesta Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden osallistumisesta ja onnistumisaste selvästi keskiarvoa korkeampi. Euroopan komission tekemä arviointi osoittaa selvästi, että sopimus tarjoaa tärkeän kehyksen EU:n ja Brasilian välisen yhteistyön edistämiselle yhteisillä tieteen ja teknologian prioriteettialoilla, mikä johtaa molemminpuoliseen hyötyyn.

               Horisontti 2020 -puiteohjelman voimassaoloaikana 2014–2020 EU:n ja Brasilian tutkimusyhteisöjen välinen yhteistyö on johtanut muiden tulosten ohella Atlantin valtamereen liittyvän tutkimus- ja innovaatiotoiminnan kehittämiseen Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymän puitteissa Belémin julkilausuman pohjalta, jonka allekirjoittajina ovat Brasilian lisäksi EU ja Etelä-Afrikka. Lisäksi on tehty tärkeää yhteistyötä terveystutkimuksen alalla globaaleista haasteista (ml. zikavirus). Brasilia osallistui aktiivisesti EU:n vuonna 2016 käynnistämiin ehdotuspyyntöihin. Tässä yhteydessä on syytä mainita hedelmällinen yhteistyö covid-19-pandemian torjumiseksi. Brasilialaiset tutkimustahot osallistuvat kahteen hankkeeseen Euroopan komission käynnistämien ”poikkeustilanteeseen liittyvien ehdotuspyyntöjen” pohjalta sekä myös monenvälisiin aloitteisiin, kuten maailmanlaajuiseen tutkimusyhteistyöhön tartuntatautien alalla (GloPID-R). Lisäksi viiden viime vuoden aikana brasilialaisten tahojen positiivinen panos tutkimusinfrastruktuurihankkeisiin on edistänyt Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen tutkimusinfrastruktuurien kartoitusta.

               Brasilia on keskeinen toimija tulevissa maailmanlaajuisissa ilmastonmuutoksen torjunnan ja kestävän kehityksen skenaarioissa, ja maa on arvokas kumppani biodiversiteettitutkimuksessa ja ekosysteemilähtöisissä lähestymistavoissa ympäristöhaasteiden ratkaisemiseksi. Yhteistyötä on tiivistetty vihreän kehityksen ohjelmaa ja kestävää kehitystä edistävillä aloilla kuten makean veden hoidossa ja luonnon monimuotoisuuden suojelemisessa sitä kautta, että Brasilia osallistuu aktiivisesti BiodivERsA:n ehdotuspyyntöihin. Brasilia on ERA:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen yhteistyön keskiössä biodiversiteettitutkimuksessa. Team Europe -lähestymistapa tarjoaa mahdollisuuksia uusiin toimiin ilmastoon liittyvissä kysymyksissä, mukaan lukien metsien tilan heikkeneminen, metsäkato ja kestävä maatalous.

               Yhteistyötä on edistetty myös kestävän, vihreämmän ja turvallisemman ilmailun alalla. EU ja Brasilia ovat myös aloittaneet yhteistyön kestävien ja älykkäiden kaupunkien edistämiseksi. EU:n ja Brasilian yhteistyö digitaalisissa avainkysymyksissä, joihin kuuluvat 5G-verkot, esineiden internet ja pilvilaskenta, on Horisontti 2020 -puiteohjelmassa tehnyt EU:sta Brasilian merkittävän kumppanin tällä alalla. Yhteistyö on huipentunut valokaapelin käyttöönottoon BELLA-hankkeessa, johon on saatu merkittävää rahoitusta Brasilialta. Yhteistyö tarjoaa hyviä mahdollisuuksia arvokkaisiin tutkimus- ja innovaatiokumppanuuksiin muun muassa suurteho- ja kvanttilaskennan ja avaruustutkimuksen aloilla.

               Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ja Brasilian tiede-, teknologia- ja innovaatioministeriön vuonna 2013 allekirjoittamaan ja vuonna 2018 uusittuun sopimukseen perustuva yhteistyöjärjestely on tehostanut kahdenvälistä yhteistyötä useilla aloilla. Näihin kuuluvat katastrofien ehkäisy ja kriisinhallinta, maastopalojen ja metsien tilan heikkenemisen seuranta kaukokartoituksen avulla, ilmastonmuutos ja kriittiset raaka-aineet.

               Puiteohjelmiin assosioitumattomiin korkean tulotason kolmansiin maihin, kuten Brasiliaan, sijoittautuneet oikeussubjektit vastaavat yleensä kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden osallistumisesta yhteistyötoimiin EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että Brasilian liitto- ja osavaltiotason rahoituselinten ja Euroopan komission välisen toukokuussa 2018 allekirjoitetun hallinnollisen järjestelyn tarkoituksena on helpottaa yhteistyötä niiden virastojen kanssa, jotka ovat myöntäneet rahoitusta Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteistyötoimiin osallistuville brasilialaisille oikeussubjekteille. Vastaava järjestely on tarkoitus allekirjoittaa myös Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteydessä, jotta varmistetaan tuki brasilialaisille osallistujille tässä ohjelmassa rahoitettavaksi valituissa hankkeissa.

                  EU:n ja Brasilian tiede- ja teknologia-asioiden yhteisen ohjauskomitean 24. maaliskuuta 2021 pidetty kokous vahvisti positiivisen dynamiikan vuoropuhelussamme kaikilla edellä mainituilla aloilla sekä mahdollisuudet jatkaa ja tehostaa kahdenvälistä tutkimus- ja innovaatioyhteistyötä Horisontti Eurooppa -ohjelman (2021-2027) puitteissa. Kaikki tämä enteilee hyvää Brasilian osallistumiselle Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tuleviin missioihin ja kumppanuuksiin. Brasilia on myös tärkeällä sijalla EUH:n seuraavassa ohjelmasuunnittelussa vuosiksi 2021–2027. Useissa EU:n ja Brasilian Team Europe -aloitteissa keskitytään EU:n yleisiin tavoitteisiin. Tämä vahvistaa aseman, joka Brasilialla on EU:n strategisena tiede-, teknologia- ja innovaatiokumppanina, sekä merkittävät mahdollisuudet synergioihin.

                  Näistä syistä on EU:n edun mukaista uusia Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva sopimus uudeksi viiden vuoden jaksoksi.

                  Molemmat osapuolet vahvistivat toiveensa uusia sopimus kirjeillä, jotka oli päivätty 11. toukokuuta 2021 ja 24. toukokuuta 2021.

                  Uusittava sopimus vastaa asiasisällöltään täysin nykyistä sopimusta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämä aloite on täysin johdonmukainen 18. toukokuuta 2021 julkaistun komission tiedonannon ”Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia” (COM(2021)252 final/2)
                     3
                   kanssa.

                  Erityisen arvokas esimerkki EU:n ja Brasilian edistämästä maailmanlaajuisesta allianssista on jo mainittu Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymä, joka on suurelta osin toiminut esikuvana tiedonannossa esitetylle maailmanlaajuisten allianssien konseptille. Toinen hyvä esimerkki on ”Mission Innovation” -aloite (MI), 22 maan ja Euroopan unionin yhteinen maailmanlaajuinen aloite, jonka tavoitteena on vauhdittaa innovaatioponnisteluja puhtaan energian alalla. MI:n jäsenten osuus puhtaan energian tutkimukseen ja innovointiin tehtävistä maailmanlaajuisista julkisista investoinneista on yli 90 prosenttia. Sekä EU että Brasilia ovat hyvin aktiivisia jäseniä MI-aloitteessa erityisesti biopolttoaineiden alalla.

                  Globaalin lähestymistavan strategiassa pidetään kiinni ajatuksesta, jonka mukaan ”Brasilian […] ja muiden alueeseen kuuluvien EU:n kumppaneiden kanssa olisi pyrittävä vahvempaan yhteistyöhön sellaisilla aloilla kuin vihreä ja digitaalinen siirtymä, terveydenhuolto tai yhteisten ratkaisujen kehittäminen kestävän elpymisen varmistamiseksi. Lisääntyvä yhteistyö EU:n avaruusohjelman sekä alueelle perustettujen uusien Copernicus-keskittymien ja Galileo-keskusten kanssa on avainasemassa alueen innovoinnin ja tutkimuksen edistämisessä.”

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa globaalistrategiassa vahvistetaan, että tutkimusyhteistyö on tärkeä osa EU:n ulkopolitiikkaa, ja pidetään tutkimusyhteistyötä vahvempien sosioekonomisten siteiden keskeisenä elementtinä, muun muassa Latinalaisen Amerikan maiden kanssa. On myös tärkeää mainita, että tutkimusta ja innovointia koskevasta globaalista lähestymistavasta annetussa komission tiedonannossa vahvistetaan EU:n sitoutuminen kansainväliseen avoimuuteen ja perusarvojen kunnioittamiseen tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Tämä on muistutus monenvälisen ja kahdenvälisen yhteistyön merkityksestä eri kansainvälisten kumppaneiden kuten Brasilian kanssa. EU:n yleiset poliittiset painopisteet, kuten vihreän kehityksen ohjelma, kestävä kehitys, digitaalinen siirtymä ja globaali terveys, näkyvät EU:n kahdenvälisissä tiede-, teknologia- ja innovaatioalan suhteissa Brasiliaan erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelmassa tehtävässä yhteistyössä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               EU:n valta toimia kansainvälisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla perustuu SEUT-sopimuksen 186 artiklaan. Ehdotuksen menettelyllisenä oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Tämä aloite ei ole osa REFIT-ohjelmaa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ainoastaan henkilö- ja hallintoresurssit ovat tarpeen; ne esitetään säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.

               Edellä esitetyn perusteella komissio pyytää, että neuvosto

               –
                     hyväksyy unionin puolesta Euroopan parlamentin annettua hyväksyntänsä Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisen viiden vuoden voimassaolon päätyttyä viiden vuoden lisäjaksoksi (eli 8.8.2022–7.8.2027);

               –
                     valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilön (henkilöt), jo(i)lla on valtuudet ilmoittaa Brasilian liittotasavallan hallitukselle, että unioni on saattanut päätökseen uusitun sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt.

               2021/0336 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2005/781/EY
                  4
                Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen
                  5
               , jäljempänä ’sopimus’, tekemisen.

               (2)Sopimuksen XII artiklan mukaisesti sopimus tulee voimaan päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti siitä, että sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Sopimus tehtiin aluksi viideksi vuodeksi, ja sitä voidaan jatkaa osapuolten suostumuksella kunkin sopimuskauden viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun arvioinnin jälkeen.

               (3)Neuvosto hyväksyi päätöksillä 2012/646/EY
                  6
                ja 2018/343/EU
                  7
                sopimuksen uusimisen kulloinkin uudeksi viisivuotiskaudeksi.

               (4)Sopimuspuolten välillä 11 päivänä toukokuuta 2021 ja 24 päivänä toukokuuta 2021 päivätyillä kirjeillä käydyssä kirjeenvaihdossa vahvistettiin niiden halukkuus uusia sopimus uudeksi viisivuotiskaudeksi.

               (5)Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen uudeksi viisivuotiskaudeksi unionin puolesta.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on valtuudet ilmoittaa unionin puolesta Brasilian liittotasavallan hallitukselle siitä, että unioni on saattanut päätökseen sopimuksen uusimisen edellyttämät sisäiset menettelynsä sopimuksen XII artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               Sisältö

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t)

               1.3.Ehdotus/aloite liittyy

               1.4.Tavoitteet

               1.4.1.Yleistavoite (Yleistavoitteet)

               1.4.2.Erityistavoite (Erityistavoitteet)

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               1.4.4.Tulosindikaattorit

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.

               1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

               1.5.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin

               1.5.5.Arvio käytettävissä olevista rahoitusvaihtoehdoista, mukaan lukien mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle

               2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä

               2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset määrärahoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista toimintamäärärahoihin

               3.2.2.Arvioidut toimintamäärärahoista rahoitetut tuotokset

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               1.2.Toimintalohko(t)

                  Erityisesti pääosastojen RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE, MOVE ja SANTE toimintastrategia ja koordinointi.

               1.3.Ehdotus/aloite liittyy

               ◻ uuteen toimeen

               ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
                  8

               ☑ käynnissä olevan toimen jatkamiseen

               ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen

               1.4.Tavoitteet

               1.4.1.Yleistavoite (Yleistavoitteet)

                  Tämän aloitteen myötä osapuolet voivat parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.

               1.4.2.Erityistavoite (Erityistavoitteet)

                  Erityistavoite

                  Tämän päätöksen myötä molemmat osapuolet voisivat tehostaa yhteistyötään ja kehittää strategisempaa kumppanuutta lisäämällä ja laajentamalla nykyistä yhteistyötä ja vastaamalla yhdessä keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin edistäen vastavuoroista pääsyä ohjelmiin ja rahoitukseen. Sen myötä myös alueellista yhteistyötä voidaan lisätä soveltuvin osin.

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

                  Päätöksen ansiosta sekä Brasilia että Euroopan unioni voivat hyötyä vastavuoroisesti kummankin osapuolen tutkimusohjelmissa tehtävässä tutkimuksessa saavutettavista tieteellisistä ja teknologisista tuloksista sekä meneillään olevista yhteistyötoimista. Päätös mahdollistaa erityistietämyksen ja osaamisen siirron kummankin osapuolen tiedeyhteisön, elinkeinoelämän ja kansalaisten hyväksi.

               1.4.4.Tulosindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen etenemistä ja tuloksia seurataan.

                  Komission yksiköt seuraavat säännöllisesti kaikkia sopimuksen nojalla toteutettavia toimia, mihin sisältyy myös EU:n arviointi yhteistyötoimista. Tämä arviointi kattaa muun muassa seuraavat kohdat:

                  a) yhteistyöindikaattorit — analyysi brasilialaisten yhteisöjen lukumäärästä ja osallistumistyypistä EU:n rahoittamissa ohjelmissa (esim. ehdotusten määrä, allekirjoitettujen avustussopimusten määrä, yhteistyön pääasialliset yhteydet, pääaiheet; aikaansaadut tuotokset) ja päin vastoin (aina kun tiedot ovat saatavilla);

                  b) suoritusindikaattorit – EU:n puiteohjelmiin osallistuvien brasilialaisten yhteisöjen onnistumisaste verrattuna muihin EU:n ulkopuolisiin maihin sekä jäsenvaltioihin ja assosioituneisiin maihin; analyysi osallistumisen laadusta (esim. ohjelmaan osallistuvien parhaimmiksi rankattujen yliopistojen määrä, yhteistyöhankkeista tulevien patenttien ja julkaisujen määrä);

                  c) tiedonkeruu asianomaista tutkimusrahoitusohjelmaa laajemmalle ulottuvista yhteistyötoimista ja yhteyksistä ja arviointi näiden toimien vaikutuksesta, kuten osallistuminen monenvälisiin aloitteisiin ja työryhmiin.

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

                  Tämän päätöksen myötä osapuolet voivat edelleen parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla.

                  Tutkimus- ja innovaatioyhteistyö Brasilian ja EU:n sekä sen jäsenvaltioiden välillä on kasvanut vakaasti viime vuosina. EU:n mukanaolo antaa mahdollisuuden laajempiin ja kattavampiin toimiin, joista kaikki jäsenvaltiot hyötyvät. Tämän sopimuksen uusiminen antaa EU:lle mahdollisuuden saada helpommin käyttöön Brasiliassa tuotettua tieteellistä tietoa ja osallistua useampiin yhteistyötoimiin, jotka lisäävät tietämyksen ja teknologioiden vaihtoa. Se tarjoaa lisäksi eurooppalaisille yrityksille helpomman pääsyn Brasilian markkinoille.

               1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Tiede- ja teknologiayhteistyöstä tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella katsotaan, että olisi molemmille osapuolille hyödyksi jatkaa tutkimusyhteistyötä Brasilian kanssa, joka on unionin strateginen kumppani tieteen ja innovoinnin alalla.

               1.5.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin

                  Brasilian kanssa tehdyn sopimuksen uusimista pidetään täysin johdonmukaisena kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön yleisen toimintapoliittisen kehyksen eli 18. toukokuuta 2021 julkaistun komission tiedonannon ”Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia” (COM(2021)252 final/2) kanssa.

                  EU:n ja Brasilian yhteistyössä pyritään erityisesti alueen Team Europe -aloitteiden kautta hyödyntämään synergiaetuja muiden unionin välineiden kanssa, mukaan lukien NDICI-väline ja komission eri alakohtaiset aloitteet erityisesti pääosastoissa EAC, CNECT, DEFIS, ENV, CLIMA ja REGIO.

               1.5.5.Arvio käytettävissä olevista rahoitusvaihtoehdoista, mukaan lukien mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen

                  Ehdotettuun toimeen tarvittava rahoitus on saatavilla Horisontti Eurooppa -ohjelmasta (hallintomäärärahat). Komissio huolehtii ehdotetun toimen koordinoinnista ja sen toteuttamisesta sisäisesti, mikä edellyttää arviolta 0,5 kokoaikavastaavaa/vuosi ehdotetun toimen keston ajaksi seuraavasti:

                  Vuosi 2022: 7 kuukauden palkka, 0,5 kokoaikavastaavaa (virkamies)

                  Vuodet 2023–2026: 12 kuukauden palkka, 0,5 kokoaikavastaavaa (virkamies)

                  Vuosi 2027: 5 kuukauden palkka, 0,5 kokoaikavastaavaa (virkamies)

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               ☑ kesto on rajattu

               –☑
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 8.8.2022 ja päättyy 7.8.2027

               –☑
                     Rahoitusvaikutukset alkavat 8.8.2022 ja päättyvät 7.8.2027

               ◻ kestoa ei ole rajattu

               –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  9

               ☑ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään;

               –◻
                     toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;

               –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava);

               –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle;

               –◻ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille;

               –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille;

               –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut;

               –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut;

               –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.

               Huomautukset:

                  […]

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  Brasilian osallistumista puiteohjelmaan seurataan säännöllisesti sopimuksen VI artiklalla perustetun yhteisen ohjauskomitean kokouksissa.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle

                  Tämä tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman yhteydessä ehdotettu aloite toteutetaan käyttämällä suoraa hallinnointia.

                  Koska kaikista toimen hallinnointitehtävistä vastaa komission toimihenkilö, suora hallinnointi on soveltuvin toteutustapa. Ennakoidut keskeiset tehtävät, joita ehdotetun toimen asianmukainen toteuttaminen edellyttää, kuten poliittinen vuoropuhelu, EU:n ja Brasilian tutkimus- ja innovaatioyhteistyön toimintaympäristön arviointi sekä yhteisten yhteistyöprioriteettien ja vastaavien tehtävien määrittely, kuuluvat komission täytäntöönpanoyksikölle (tutkimusta ja innovointia koskevasta globaalista lähestymistavasta ja kansainvälisestä yhteistyöstä vastaavalle DG R&I:n osastolle).

                  Tuleva kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön tukitoimia koskeva puitesopimus voi tuoda muita organisatorisia, logistisia, hallinnollisia ja luonteeltaan neuvoa-antavia tukitehtäviä. Tukitehtävien tarkoituksena on parantaa ehdotetun toimen tehokkuutta ja tuloksellisuutta, ja komissio huolehtii niiden valvonnasta ja suorasta hallinnoinnista.

               2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä

                  Kokoukset ja kahdenvälinen neuvonpito toteutetaan säännöllisesti, mikä mahdollistaa järjestelmällisen tiedonvaihdon ja valvonnan. Valvontajärjestelmässä ei ole todettu riskejä.

               2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista

                  Ei sovelleta

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet

                  Jos puiteohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todenmukaisuutta.

                  Unionin suorittamissa tilintarkastuksissa käytetään joko unionin omaa henkilöstöä tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Unioni valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset tarkastettavan osapuolen osoittamat eturistiriidat. Komissio varmistaa myös, että tutkimustoimien toteutuksen yhteydessä suojellaan unionin taloudellisia etuja tehokkailla tarkastuksilla ja väärinkäytösten ilmetessä oikeasuhteisilla ja varoittavilla toimenpiteillä ja seuraamuksilla.

                  Tätä tarkoitusta varten kaikkiin puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkastuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96 ja 883/2013.

                  Sopimuksissa on oltava erityisesti seuraavat määräykset:

                  – erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EU:n taloudellisia etuja toteutettavan työn valvonnan ja tarkastusten avulla,

                  – määräys petostentorjunnan alan hallinnollisten tarkastusten suorittamisesta asetusten (EY) N:o 2185/96 ja 883/2013 mukaisesti;

                  – määräys hallinnollisten seuraamusten soveltamisesta kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustaa listaa,

                  – maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 299 artiklan mukaisesti.

                  Lisäksi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston vastuullinen henkilöstö toteuttaa rutiinitoimenpiteenä valvontaohjelmaa, jossa seurataan tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia, ja tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö tekee sisäisen tarkastuksen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin tekee tarkastuksia paikan päällä.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Menolaji

                        Rahoitusosuudet

                        Otsake 1 – Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous – Tutkimus ja innovointi – Horisontti Eurooppa

                        JM/EI-JM
                           10
                        .

                        EFTA-mailta
                           11

                        ehdokasmailta
                           12

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        1

                        01 01 01 01

                        EI-JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        1

                        01 01 01 03

                        EI-JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

               ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Menolaji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero [Nimi………………………………………]

                        JM/EI-JM.

                        EFTA-mailta

                        ehdokasmailta

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        [XX.YY.YY.YY]

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset määrärahoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista toimintamäärärahoihin

               ☑
                     Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               ◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        1

                        ”Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous – Tutkimus ja innovointi – Horisontti Eurooppa”

                        PO: RTD

                        Vuosi
                        2022
                           13

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi
                        2024

                        Vuosi
                        2025

                        Vuosi
                        2026

                        Vuosi
                        2027

                        YHTEENSÄ

                        • Toimintamäärärahat

                        Budjettikohta

                        Sitoumukset

                        (1a)

                        Maksut

                        (2a)

                        Budjettikohta

                        Sitoumukset

                        (1b)

                        Maksut

                        (2b)

                        ·Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           14

                        Budjettikohta 01 01 01 01

                        Sitoumukset & maksut

                        (3)

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Budjettikohta 01 01 01 03

                        Sitoumukset & maksut

                        (3)

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        RTD-pääosaston
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1a+1b +3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksut

                        =2a+2b

                        +3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksut

                        =5+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:

                        • Toimintamäärärahat (kaikki otsakkeet) YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEISIIN 1–6 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        (Viitemäärä)

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksut

                        =5+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        7

                        ”Hallintomenot”

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi
                        2024

                        Vuosi
                        2025

                        Vuosi 2026

                        Vuosi 2027

                        YHTEENSÄ

                        PO: <…….>

                        • Henkilöresurssit

                        • Muut hallintomenot

                        PO <….>  YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi 2023

                        Vuosi
                        2024

                        Vuosi
                        2025

                        Vuosi 2026

                        Vuosi 2027

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEISIIN 1–7 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksut

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               3.2.2.Arvioidut toimintamäärärahoista rahoitetut tuotokset

               Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tavoitteet ja tuotokset

                        ⇩

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        YHTEENSÄ

                        TUOTOKSET

                        Tyyppi
                           15

                        Keskimäär. kustannukset

                        Nro

                        Kustannus

                        Nro

                        Kustannus

                        Nro

                        Kustannus

                        Nro

                        Kustannus

                        Nro

                        Kustannus

                        Nro

                        Kustannus

                        Nro

                        Kustannus

                        Lukumäärä yhteensä

                        Kustannukset yhteensä

                        ERITYISTAVOITE 1
                           16
                        …

                        – Tuotos

                        – Tuotos

                        – Tuotos

                        Välisumma, erityistavoite 1

                        ERITYISTAVOITE 2 ...

                        – Tuotos

                        Välisumma, erityistavoite 2

                        KAIKKI YHTEENSÄ

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –☑
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        2022
                           17

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi
                        2024

                        Vuosi
                        2025

                        Vuosi
                        2026

                        Vuosi
                        2027

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 7

                        Henkilöresurssit

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 7, välisumma

                        OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät
                           18

                        Henkilöresurssit

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Muut
                        hallintomenot

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät,
                        välisumma

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        YHTEENSÄ

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.3.1.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –☑
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        Vuosi
                        2022

                        Vuosi
                        2023

                        Vuosi

                        2024

                        Vuosi

                        2025

                        Vuosi 2026

                        Vuosi 2027

                        • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        20 01 02 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)

                        20 01 02 03 (EU:n ulkopuoliset edustustot)

                        01 01 01 01 (epäsuora tutkimustoiminta)

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

                        01 01 01 11 (suora tutkimustoiminta)

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
                           19

                        20 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        20 02 03 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)

                        XX 01 xx yy zz
                           20

                        – päätoimipaikassa

                        – EU:n ulkop. edustustoissa

                        01 01 01 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        01 01 01 12 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        YHTEENSÄ

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

               XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Sopimuksen VI artiklan mukaisen yhteisen ohjauskomitean kokousten valmistelu ja hallinnointi sekä työmatkat sopimuksen moitteettoman toiminnan ja täytäntöönpanon sekä säännöllisen arvioinnin varmistamiseksi

                        Laskelmat tehdään suhteellisesti ottaen huomioon sopimuksen kesto.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               Ehdotus/aloite

               –☑
                     voidaan rahoittaa kokonaan kohdentamalla menoja uudelleen monivuotisen rahoituskehyksen kyseisen otsakkeen sisällä.

                  Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät. Merkittävät rahoitussuunnitelman muutokset on esitettävä Excel-taulukkona.

               –◻
                     edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen kyseiseen otsakkeeseen sisältyvän kohdentamattoman liikkumavaran ja/tai monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa määriteltyjen erityisvälineiden käyttöä.

                  Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät sekä ehdotetut välineet.

               –◻
                     edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.

                  Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               Ehdotus/aloite

               –☑
                     rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja

               –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):

               Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        Yhteensä

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –☑
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               –◻
                     Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:

               –◻
                     vaikutukset omiin varoihin

               –◻
                     vaikutukset sekalaisiin tuloihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta:

                        Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
                           21

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        Momentti ….

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tapauksessa:

               Muita huomautuksia (esim. tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmä/-kaava tai muita lisätietoja).

                     (1)

                        EUVL L 295, 11.11.2005, s. 38.

                     (2)

                        EUVL L 67, 9.3.2018, s. 1.

                     (3)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Tutkimusta ja innovointia koskeva globaali lähestymistapa – Euroopan kansainvälistä yhteistyötä muuttuvassa maailmassa koskeva strategia (COM(2021) 252 final/2).

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2005/781/EY, tehty 6 päivänä kesäkuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 295, 11.11.2005, s. 37).

                     (5)

                        EUVL L 295, 11.11.2005, s. 38.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 2012/646/EU, annettu 10 päivänä lokakuuta 2012, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 287, 18.10.2012, s. 4).

                     (7)

                        Neuvoston päätös 2018/343/EU, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2018, Euroopan yhteisön ja Brasilian liittotasavallan tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EUVL L 67, 9.3.2018, s. 1).

                     (8)

                  Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (9)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)

                        JM = jaksotetut määrärahat / EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (11)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (12)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (13)

                        Vuosi 2022 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Määrät vuodeksi 2022 (7 kk:n palkka 0,5 kokoaikavastaavalle); vuosiksi 2023–2026 (12 kk:n palkka 0,5 kokoaikavastaavalle); ja vuodeksi 2027 (5 kk:n palkka 0,5 kokoaikavastaavalle).

                     (14)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (15)

                        Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).

                     (16)

                        Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet...”

                     (17)

                        Vuosi 2022 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.

                     (18)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (19)

                        AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt; AL = paikalliset toimihenkilöt; END = kansalliset asiantuntijat; INT = vuokrahenkilöstö; JED = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (20)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).

                     (21)

                        Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.10.2021
            COM(2021) 678 final
            2021/0355(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyssä yleissopimuksessa (’Barcelonan yleissopimus’) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (’LBS-pöytäkirja’) 15 artiklan puitteissa alueellisia suunnitelmia yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelystä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettavaa kantaa päätökseen hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’LBS-pöytäkirja’, 15 artiklan puitteissa alueellisia suunnitelmia yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelystä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta ja sen pöytäkirjat

               Välimeren alueen toimintasuunnitelman yhteydessä hyväksytty Barcelonan yleissopimus ja sen seitsemän pöytäkirjaa muodostavat keskeisen alueellisen ja oikeudellisesti sitovan monenvälisen ympäristösopimuksen Välimeren aluetta varten.

               Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta (’LBS-pöytäkirja’) on yksi Barcelonan yleissopimuksen seitsemästä pöytäkirjasta. Sen tavoitteena on huolehtia kaikista tarvittavista toimenpiteistä jätteen ja muun aineen mereen laskemisen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi ja poistamiseksi Välimeren alueella siinä määrin kuin se on mahdollista.

               Euroopan unioni on (muutetun) LBS-pöytäkirjan
                  1
                osapuoli.

               2.2.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa kokoontuvat ministerit ja johtavassa asemassa olevat virkamiehet, jotka edustavat kaikkia Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia. Sopimuspuolet kokoontuvat 7.–10. joulukuuta 2021 Antalyassa Turkissa.

               Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan unioni, jäljempänä ’EU’, käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka on yhtä suuri kuin tämän yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolina olevien EU:n jäsenvaltioiden määrä. EU ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               LBS-pöytäkirjan 15 artiklan 1 kohdan mukaan päätökset toimintasuunnitelmien, ohjelmien ja toimenpiteiden hyväksymisestä tehdään läsnäolevien ja äänestävien sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä.

               2.3.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä päätös yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelyä koskevien alueellisten suunnitelmien hyväksymisestä LBS-pöytäkirjan 15 artiklan puitteissa, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on hyväksyä kaksi alueellista suunnitelmaa: alueellinen suunnitelma, jolla saatetaan ajan tasalle useita nykyisen yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan alueellisen suunnitelman näkökohtia, ja uusi puhdistamolietteen käsittelyä koskeva alueellinen suunnitelma, jäljempänä ’alueelliset suunnitelmat’.

               Alueelliset suunnitelmat sitovat unionia LBS-pöytäkirjan 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Suunniteltu yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskeva alueellinen suunnitelma on huomattavasti tehokkaampi kuin edellinen biologisen hapen kulutuksen (BOD5) vähentämistä koskeva alueellinen suunnitelma. Esimerkiksi päästöraja-arvot koskevat nyt myös merkittävimpiä käsitellyn jäteveden mukana kulkeutuvia epäpuhtauksia, mukaan lukien kierrätetty jätevesi ja teollisuusjätevesi.

               Uuteen puhdistamolietteen käsittelyä koskevaan alueelliseen suunnitelmaan ehdotetaan toimenpiteitä, jotka koskevat puhdistamolietteen eri käyttötarkoituksia, raja-arvoja patogeenipitoisuuksille ja raskasmetalleille maatalouskäyttöön tarkoitetussa biosolideissa, lietteen käyttöön energian/ravinteiden talteenoton osalta liittyviä näkökohtia ja jätevedenpuhdistamoista peräisin olevan puhdistamolietteen laadun seurantaa.

               Unionin kanta on tarpeen suunnitellun ehdotuksen oikeudellisesti sitovien vaikutusten vuoksi.

               Ehdotus vastaa vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti unionin tavoitetta vähentää saastumista ja parantaa ympäristönsuojelua. Sen vuoksi ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella eli Barcelonan yleissopimuksella perustettu elin.

               Suunnitellulla säädöksellä hyväksytään LBS-pöytäkirjan 15 artiklan puitteissa alueellisia suunnitelmia yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelystä, minkä vuoksi sen hyväksymisellä on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0355 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyssä yleissopimuksessa (’Barcelonan yleissopimus’) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (’LBS-pöytäkirja’) 15 artiklan puitteissa alueellisia suunnitelmia yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelystä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki muutetun pöytäkirjan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta, jäljempänä ’LBS-pöytäkirja’, neuvoston päätöksellä 1999/801/EY
                  2
               , ja muutettu pöytäkirja tuli voimaan 11 päivänä toukokuuta 2008.

               (2)LBS-pöytäkirjan 15 artiklan mukaan Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous voi hyväksyä alueellisia toimintasuunnitelmia, joihin sisältyy toimenpiteitä ja aikatauluja niiden täytäntöönpanemiseksi.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 22. kokouksessaan 7–10 päivänä joulukuuta 2021 LBS-pöytäkirjan 15 artiklan puitteissa alueellisia suunnitelmia yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelystä.

               (4)On tarpeen vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska suunnitellussa päätöksessä hyväksytään alueellisia suunnitelmia, jotka sitovat unionia LBS-pöytäkirjan 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (5)Koska suunniteltujen alueellisten suunnitelmien tarkoituksena on ajantasaistaa Välimeren suojelua koskevia vaatimuksia, muokata EU:n kansainvälisiä sitoumuksia ja tavoitteita sekä parantaa ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa päätöksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on puoltaa päätöstä hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (’LBS-pöytäkirja’) 15 artiklan puitteissa alueellisia suunnitelmia yhdyskuntajätevesien ja puhdistamolietteen käsittelystä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18–31.

                     (2)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18–31.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.10.2021
            COM(2021) 677 final
            2021/0354(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyssä yleissopimuksessa (’Barcelonan yleissopimus’) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (’LBS-pöytäkirja’) 15 artiklan puitteissa muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettavaa kantaa päätökseen hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’LBS-pöytäkirja’, 15 artiklan puitteissa muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yleissopimus Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta ja sen pöytäkirjat

               Välimeren alueen toimintasuunnitelman yhteydessä hyväksytty Barcelonan yleissopimus ja sen seitsemän pöytäkirjaa muodostavat keskeisen alueellisen ja oikeudellisesti sitovan monenvälisen ympäristösopimuksen Välimeren aluetta varten.

               Pöytäkirja Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta (’LBS-pöytäkirja’) on yksi Barcelonan yleissopimuksen seitsemästä pöytäkirjasta. Sen tavoitteena on huolehtia kaikista tarvittavista toimenpiteistä jätteen ja muun aineen mereen laskemisen aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiseksi, vähentämiseksi ja poistamiseksi Välimeren alueella siinä määrin kuin se on mahdollista.

               Euroopan unioni on (muutetun) LBS-pöytäkirjan
                  1
                osapuoli.

               2.2.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa kokoontuvat ministerit ja johtavassa asemassa olevat virkamiehet, jotka edustavat kaikkia Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia. Sopimuspuolet kokoontuvat 7.–10. joulukuuta 2021 Antalyassa Turkissa.

               Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan unioni, jäljempänä ’EU’, käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka on yhtä suuri kuin tämän yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolina olevien EU:n jäsenvaltioiden määrä. EU ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               LBS-pöytäkirjan 15 artiklan 1 kohdan mukaan päätökset toimintasuunnitelmien, ohjelmien ja toimenpiteiden hyväksymisestä tehdään läsnäolevien ja äänestävien sopimuspuolten kahden kolmasosan enemmistöllä.

               2.3.Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokous

               Seuraavassa ministerikokouksessa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä päätös muutosten tekemisestä LBS-pöytäkirjan 15 artiklan puitteissa Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan, jäljempänä ’ suunniteltu säädös’.

               Alueelliset suunnitelmat sitovat unionia LBS-pöytäkirjan 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Merten roskaantumisen vähentämiseen tähtäävä toiminta on olennainen osa unionin lainsäädäntöä meriympäristön, sen biologisen monimuotoisuuden ja meriekosysteemien suojelemiseksi.

               Suunnitellussa säädöksessä annetaan kestävän kehityksen tavoitteen 14 ja Napolin julkilausuman linjaisesti uusia määritelmiä ja laajennetaan toimenpiteiden soveltamisalaa neljällä keskeisellä alalla (taloudelliset välineet, muovien kiertotalous sekä merten roskaantumisen maalla ja merellä sijaitsevat lähteet). Vuodesta 2025 alkaen säädöksessä edellytetään myös ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä muovien kiertotaloutta varten, erityisesti siirtymällä asteittain pois tiettyjen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutuksesta ja tuotannosta ja rajoittamalla tiettyjen kemiallisten lisäaineiden käyttöä muovintuotannossa (Tukholman yleissopimuksen mukaisesti).

               Unionin kanta on tarpeen suunnitellun ehdotuksen oikeudellisesti sitovien vaikutusten vuoksi.

               Ehdotus vastaa vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti unionin tavoitetta vähentää saastumista ja parantaa ympäristönsuojelua. Sen vuoksi ehdotetaan, että unioni puoltaa suunnitellun säädöksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous on sopimuksella eli Barcelonan yleissopimuksella perustettu elin.

               Suunnitellulla säädöksellä hyväksytään muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan, minkä vuoksi sen hyväksymisellä on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0354 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemisesta tehdyssä yleissopimuksessa (’Barcelonan yleissopimus’) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (’LBS-pöytäkirja’) 15 artiklan puitteissa muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki muutetun pöytäkirjan Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta, jäljempänä ’LBS-pöytäkirja’, neuvoston päätöksellä 1999/801/EY
                  2
               , ja muutettu pöytäkirja tuli voimaan 11 päivänä toukokuuta 2008.

               (2)LBS-pöytäkirjan 15 artiklan mukaan Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokous voi hyväksyä alueellisia toimintasuunnitelmia, joihin sisältyy toimenpiteitä ja aikatauluja niiden täytäntöönpanemiseksi.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten on määrä hyväksyä 22. kokouksessaan 7–10 päivänä joulukuuta 2021 LBS-pöytäkirjan 15 artiklan puitteissa muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan. Suunnitellussa säädöksessä annetaan uusia määritelmiä ja laajennetaan toimenpiteiden soveltamisalaa neljällä keskeisellä alalla (taloudelliset välineet, muovien kiertotalous sekä merten roskaantumisen maalla ja merellä sijaitsevat lähteet).

               (4)On tarpeen vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätöksessä hyväksytään muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan, joka sitoo unionia LBS-pöytäkirjan 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (5)Koska suunniteltu alueellinen suunnitelma vastaa unionin tavoitetta vähentää saastumista ja parantaa ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni puoltaa päätöksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolten 22. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on puoltaa päätöstä hyväksyä Välimeren suojelemisesta maalta peräisin olevalta ja maalla tapahtuvan toiminnan aiheuttamalta pilaantumiselta tehdyn pöytäkirjan (’LBS-pöytäkirja’) 15 artiklan puitteissa muutoksia Välimeren meriroskan hallintaa koskevaan alueelliseen suunnitelmaan.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18–31.

                     (2)

                        EYVL L 322, 14.12.1999, s. 18–31.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.10.2021
            COM(2021) 651 final
            2021/0335(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen 63 artiklan 1 kohdan nojalla perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan unionin ja PLO:n sekakomiteassa, jäljempänä ’sekakomitea’, unionin puolesta otettavasta kannasta Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon välisen kirjeenvaihdon A kohdassa tarkoitettujen väliaikaisten muutosten voimassaolon jatkamista koskevan päätöksen suunniteltuun hyväksymiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Väliaikainen Euro-Välimeri-assosiaatiosopimus

               Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’väliaikainen assosiaatiosopimus’, tavoitteena on edistää kauppaa ja investointeja sekä osapuolten välisiä sopusointuisia taloussuhteita ja siten tukea osapuolten kestävää taloudellista kehitystä. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997.

               2.2.Euroopan unionin ja PLO:n sekakomitea

               Euroopan unionin ja PLO:n sekakomitealla, jäljempänä ’sekakomitea’, on valtuudet tehdä päätöksiä väliaikaisessa assosiaatiosopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja muissa tapauksissa, joissa se on tarpeen väliaikaisessa assosiaatiosopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sekakomitea toimii unionin ja palestiinalaishallinnon keskinäisessä yhteisymmärryksessä.

               2.3.Kirjeenvaihtona tehty sopimus

               Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon välisen maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden, kalojen ja kalastustuotteiden kaupan edelleen vapauttamisesta ja Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisestä assosioinnista tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, pyritään vapauttamaan entisestään maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden sekä kalojen ja kalastustuotteiden kauppaa, ja sillä muutetaan väliaikaista assosiaatiosopimusta. Kirjeenvaihtona tehty sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2012.

               Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen C kohdan 1 kohdan a alakohdassa valtuutetaan sekakomitea jatkamaan päätöksellä väliaikaisten muutosten voimassaoloa. Osapuolet ovat 10. joulukuuta 2020 pidetyn sekakomitean kokouksen jälkeen ilmaisseet aikomuksensa jatkaa väliaikaisten muutosten voimassaoloa.

               2.4.Suunniteltu sekakomitean säädös

               Sekakomitean on määrä hyväksyä päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen jatkamisesta kymmenellä vuodella.

               Länsirannan ja Gazan alueen taloudellista ja sosiaalista kehitystä on edelleen tarpeen edistää. Näin on etenkin viimeaikaiset Gazassa ja sen ympäristössä tapahtuneet väkivaltaisuudet huomioon ottaen. Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen Länsirannalla ja Gazan alueella voisi osaltaan lisätä alueen poliittista vakautta. Kirjeenvaihtona tehty sopimus tehtiin alun perin kymmeneksi vuodeksi. Länsirannalla ja Gazan alueella jatkuvien talousvaikeuksien vuoksi ja vakauden ja suunnittelun luotettavuuden maksimoimiseksi olisi tehokkainta jatkaa kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimassaoloa vielä kymmenellä vuodella. Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on sen vuoksi jatkaa maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden sekä kalojen ja kalastustuotteiden kaupan väliaikaista vapauttamista vielä kymmenellä vuodella.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unionin puolesta otettava kanta on, että liitteenä oleva sekakomitean päätösluonnos hyväksytään.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Sekakomitea on kansainvälisellä sopimuksella perustettu elin. Se on perustettu väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 63 artiklalla.

               Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 63 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja näin ollen se on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla päätöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät tavarakauppaan, joten suunniteltu säädös kuuluu kokonaisuudessaan SEUT-sopimuksen 207 artiklassa määrätyn yhteisen kauppapolitiikan soveltamisalaan. Toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia vahvistetaan kyseisen artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska sekakomitean säädöksellä muutetaan kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen hyväksymisen jälkeen.

               2021/0335 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen 63 artiklan 1 kohdan nojalla perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki Euroopan yhteisöjen sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen kaupasta ja yhteistyöstä, jäljempänä ’väliaikainen assosiaatiosopimus’, 2 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä
                  1
               , ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1997.

               (2)Väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 63 artiklalla perustettiin sekakomitea, jolla on toimivalta tehdä sitovia päätöksiä väliaikaisessa assosiaatiosopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               (3)Unioni antoi 20 päivänä lokakuuta 2011 neuvoston päätöksen Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon välisen maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden, kalojen ja kalastustuotteiden kaupan edelleen vapauttamisesta ja Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisestä assosioinnista tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen muuttamisesta kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen
                  2
               , jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, tekemisestä, ja kirjeenvaihtona tehty sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012. Väliaikaiseen assosiaatiosopimukseen tehtyjen väliaikaisten muutosten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2021.

               (4)Väliaikaisella assosiaatiosopimuksella perustettu sekakomitea voi kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen C kohdan 1 kohdan a alakohdan nojalla pidentää kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella väliaikaiseen assosiaatiosopimukseen tehtyjen väliaikaisten muutosten voimassaoloa.

               (5)Länsirannan ja Gazan alueen taloudellista ja sosiaalista kehitystä on edelleen tarpeen edistää. Näin on etenkin viimeaikaiset Gazassa ja sen ympäristössä tapahtuneet väkivaltaisuudet huomioon ottaen. Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistäminen Länsirannalla ja Gazan alueella voisi osaltaan lisätä alueen poliittista vakautta. Kirjeenvaihtona tehty sopimus tehtiin alun perin kymmeneksi vuodeksi. Länsirannalla ja Gazan alueella jatkuvien talousvaikeuksien vuoksi ja vakauden ja suunnittelun luotettavuuden maksimoimiseksi olisi tehokkainta jatkaa kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen voimassaoloa vielä kymmenellä vuodella. Sen vuoksi on aiheellista jatkaa väliaikaisten muutosten voimassaoloa kymmenellä vuodella.

               (6)Sekakomitean on määrä hyväksyä päätös kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen väliaikaisten muutosten jatkamisesta kymmenellä vuodella.

               (7)On aiheellista vahvistaa sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska päätös sitoo unionia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 187, 16.7.1997, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 328, 10.12.2011, s. 5.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.10.2021
            COM(2021) 651 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) kaupasta ja yhteistyöstä tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen 63 artiklan 1 kohdan nojalla perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN JA PLO:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o [...],

               annettu […],

               Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon välisen kirjeenvaihdon A kohdassa määrättyjen väliaikaisten muutosten jatkamisesta

               EUROOPAN UNIONIN JA PLO:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 1997 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen kaupasta ja yhteistyöstä, jäljempänä ’väliaikainen assosiaatiosopimus’, ja erityisesti sen 63 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon 13 päivänä huhtikuuta 2011 allekirjoitetun Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon välisen maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden, kalojen ja kalastustuotteiden kaupan edelleen vapauttamisesta ja Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisestä assosioinnista tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’kirjeenvaihtona tehty sopimus’, ja erityisesti sen C kohdan 1 kohdan a alakohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1.Väliaikaisen assosiaatiosopimuksen 63 artiklan 1 kohdassa annetaan Euroopan unionin ja PLO:n sekakomitealle, jäljempänä ’sekakomitea’, toimivalta tehdä päätöksiä kyseisessä sopimuksessa tarkoitetuissa tapauksissa sekä tapauksissa, jotka ovat välttämättömiä kyseisessä sopimuksessa määrättyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               2.Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen C kohdan 1 kohdan a alakohdassa määrätään, että sekakomitea voi päättää kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen A kohdassa määrättyjen väliaikaisten muutosten voimassaolon jatkamisesta.

               3.Tällaisen päätöksen tekemiselle sekakomiteassa on asetettu määräaika, jotta toimijat voivat mukautua uuteen tilanteeseen, eikä se vaikuta sekakomitean toimivaltaan. Molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet jo vuonna 2020 aikomuksistaan jatkaa väliaikaisia muutoksia vielä kymmenen vuoden ajan.

               4.Sekakomitean työjärjestyksen 10 artiklassa määrätään mahdollisuudesta tehdä päätöksiä kirjallista menettelyä noudattaen istuntojen välissä molempien osapuolten suostumuksella,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Jatketaan Euroopan unionin sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon välillä maataloustuotteiden, jalostettujen maataloustuotteiden sekä kalojen ja kalastustuotteiden kaupan edelleen vapauttamisesta ja Euroopan yhteisön sekä Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon puolesta toimivan Palestiinan vapautusjärjestön (PLO) välisestä assosioinnista tehdyn väliaikaisen Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen muuttamisesta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen A kohdassa määrättyjen väliaikaisten muutosten soveltamisaikaa kymmenellä vuodella.

               2 artikla

               1.Tällä päätöksellä on oikeusvaikutuksia hyväksymispäivästä alkaen, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022 [ensimmäinen päivä alkuperäisen väliaikaisen toimenpiteen päättymisen jälkeen].

               2.Tämä päätös laaditaan sopimuksen osapuolten virallisilla kielillä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               Tehty [...]

               Sekakomitean puolesta

               Puheenjohtaja