Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0254

Ehdotus neuvoston asetus tiettyihin teollisuus-, maatalous- ja kalastustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1255/96 muuttamisesta  /* KOM/2007/0254 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.5.2007KOM(2007) 254 lopullinenEhdotusNEUVOSTON ASETUStiettyihin teollisuus-, maatalous- ja kalastustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1255/96 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1) EHDOTUKSEN TAUSTA |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio on tarkastellut tullitaloustyöryhmän avustamana kaikkia jäsenvaltioiden sille esittämiä yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaista suspendoimista koskevia hakemuksia. Liitteenä oleva ehdotus koskee tiettyjä teollisuus- ja maataloustuotteita. Edellä tarkoitettuja tuotteita koskevia suspendointihakemuksia tarkasteltiin yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä annetussa komission tiedonannossa esitettyjen perusteiden mukaisesti (ks. EYVL C 128, 25.4.1998, s. 2). Tarkastelun perusteella komissio katsoo, että on perusteltua suspendoida liitteenä olevan asetusehdotuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tullit. Tuotteet, joiden tullien suspendoinnin jatkaminen ei ole enää yhteisön taloudellisten etujen kannalta perusteltua, on poistettu. Tämän asetuksen liitteissä luetellaan tuotteet, joiden osalta ehdotetaan suspendoimista tai joiden nimiketekstin muuttaminen on tarpeen, ja tuotteet, jotka on poistettu asetuksen (EY) N:o 1255/96 liitteestä. Toimenpiteen voimassaoloaika on 1. heinäkuuta 2007 – 31. joulukuuta 2011, jotta kyseisenä ajanjaksona voitaisiin tehdä yksittäisiä suspensioita koskevia taloudellisia tutkimuksia. Jos komissio ja tullitaloustyöryhmä pitävät suspensioiden peruuttamista tai voimassaolon jatkamista tarpeellisena, niiden voimassaoloa jatketaan tai ne kumotaan kyseisen päivän jälkeen. |Yleinen tausta On yhteisön edun mukaista suspendoida kokonaan tai osittain yhteisen tullitariffin autonomiset tullit tiettyihin teollisuus-, maatalous- ja kalastustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/96 liitteeseen kuulumattomien tiettyjen uusien tuotteiden osalta. |Voimassa olevat aiemmat säännökset EYVL 158, 29.6.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 300/2006 (EUVL L 395, 30.12.2006, s. 1). |Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja tavoitteisiin Ehdotus on johdonmukainen maatalous-, kauppa-, yritys-, kehitysyhteistyö- ja ulkosuhdepolitiikan kanssa. Ehdotus ei erityisesti estä kehitysmaita saamasta etuuksia EU:n kanssa käytävässä kaupassa (esim. GSP- ja AKT-järjestelmät) |2) KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Menettelyssä kuultiin kunkin jäsenvaltion tuotannonaloja edustavaa tullitaloustyöryhmää. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Kaikki luetellut suspensiot vastaavat sitä, mitä ryhmässä käydyissä keskusteluissa on sovittu. |Asiantuntijatiedon käyttö |Lähteenä olleet tieteenalat ja asiantuntemuksen alat Asiantuntijat, jotka edustavat jäsenvaltioita tullitaloustyöryhmässä. Käytetty menettely Avoin kuuleminen. Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu Kunkin jäsenvaltion nimeämät asiantuntijat Tiivistelmä saaduista ja huomioon otetuista asiantuntijalausunnoista Esiin ei ole tuotu sellaisia mahdollisesti vakavia riskejä, jotka voisivat johtaa peruuttamattomiin seurauksiin. Asiantuntijalausuntojen julkistaminen Ehdotuksen julkaiseminen |Vaikutusten arviointi Ei sovelleta. Ehdotus sisältyy komission vuoden 2007 työ- ja lainsäädäntöohjelmaan. |3) EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyihin teollisuus-, maatalous- ja kalastustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1255/96 muuttamisesta |Oikeusperusta 26 artikla |Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |Ehdotetut toimenpiteet ovat ”Tulli 2007” -ohjelman tavoitteiden mukaisia. |Ehdotetut toimenpiteet noudattavat periaatteita, joilla pyritään yksinkertaistamaan menettelyjä ulkomaankaupan toimijoiden kannalta, ja ovat yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä annetun komission tiedonannon mukaisia. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: EY:n perustamissopimuksen 26 artiklan nojalla neuvosto hyväksyy yksipuoliset tullisuspensiot ja autonomiset tariffikiintiöt määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. |4) TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |Tulleja jää kantamatta yhteensä 40,7 miljoonaa euroa vuodessa. |5) LISÄTIEDOT |Yksinkertaistaminen |Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöä. |Asetusehdotuksen liitteenä on muutokset erotteleva luettelo tullisuspensioista. |EhdotusNEUVOSTON ASETUStiettyihin teollisuus-, maatalous- ja kalastustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1255/96 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],sekä katsoo seuraavaa:1.  On yhteisön edun mukaista suspendoida kokonaan tai osittain yhteisen tullitariffin autonomiset tullit tiettyjen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/96[2] liitteeseen kuulumattomien uusien tuotteiden osalta.2.  Eräät mainitussa liitteessä tarkoitetut tuotteet olisi poistettava kyseisessä liitteessä olevasta luettelosta, koska ei ole enää yhteisön edun mukaista jatkaa yhteisen tullitariffin autonomisten tullien suspendoimista tai koska tavaran kuvausta on tarpeen muuttaa teknisen tuotekehityksen ja markkinoiden taloudellisten muutosten vuoksi.3.  Näin ollen tuotteita, joiden tavaran kuvausta on tarpeen muuttaa, olisi pidettävä uusina tuotteina.4.  Toimenpiteen olisi oltava voimassa rajoitetun ajan, jotta kyseisenä ajanjaksona voitaisiin tehdä yksittäisiä suspensioita koskevia taloudellisia tutkimuksia. Kokemuksen perusteella on todettu tarpeelliseksi säätää viimeisestä voimassaolopäivästä asetuksen (EY) N:o 1255/96 liitteessä luetelluille suspensioille, jotta tekniset ja taloudelliset muutokset voidaan ottaa huomioon. Tämän ei pitäisi estää tiettyjen toimenpiteiden soveltamisen päättämistä ennenaikaisesti tai jatkamista kyseisen määräajan jälkeenkin, jos tälle esitetään asianmukaiset taloudelliset syyt yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä annetun komission tiedonannon[3] periaatteiden mukaisesti.5.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1255/96 olisi muutettava.6.  Koska asetusta on tarkoitus soveltaa 1 päivästä heinäkuuta 2007, sen olisi tultava voimaan välittömästi,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetuksen (EY) N:o 1255/96 liite seuraavasti:7.  Lisätään tämän asetuksen liitteessä I oleva teksti.8.  Poistetaan tuotteet, joiden CN- ja Taric-koodit luetellaan tämän asetuksen liitteessä II.2 artiklaLiitteessä esitettyihin tuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin mukaisten autonomisten tullien väliaikaista suspendointia sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007. Suspendoinnin voimassaolo päättyy liitteessä I lueteltuina päivinä.3 artiklaTämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2007.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE ICN-koodi | TARIC | Tavaran kuvaus | Autonominen tulli | Voimassaolon päättymispäivä |ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0302 70 00 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 ex 0303 80 90 | 11 31 41 82 83 84 89 10 12 14 16 19 | Kalanmäti, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 2009 80 79 | 87 | Jäädytetty boysenmarjamehutiiviste, jonka Brix-arvo on vähintään 61 mutta enintään 65 | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2009 80 99 | 93 | Käsittelemätön, jäädytetty kookosmehu, ei vähittäismyyntimuodossa | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2811 22 00 | 20 | Amorfisesta piistä valmistetut mikropallot, joiden hiukkaskoko on 5 μm (± 1 µm), kosmeettisten valmisteiden valmistukseen (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2811 22 00 | 30 | Huokoiset, valkoiset piipallot, joiden hiukkaskoko on vähintään 1 μm, kosmeettisten valmisteiden valmistukseen (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2827 39 85 | 20 | Antimonipentakloridi, puhtausaste vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2845 90 90 | 10 | Helium-3 | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2845 90 90 | 20 | Vesi, joka on rikastettu vähintään 95-prosenttisesti happi-18:lla | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2845 90 90 | 30 | Hiilimonoksidi 13C | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2916 39 00 | 45 | 2-Klooribentsoehappo | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |2920 90 40 | Trietyylifosfiitti | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2921 51 19 | 40 | p-Fenyleenidiamiini | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2924 19 00 | 60 | N,N-Dimetyyliakryyliamidi | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2926 90 95 | 61 | m-(1-Syanoetyyli)bentsoehappo | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2929 10 90 | 80 | 1,3-Bis(isosyanaattimetyyli)bentseeni | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2930 90 85 | 78 | 4-Merkaptometyyli-3,6-ditia-1,8-oktaaniditioli | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2932 29 85 | 60 | 6'-(Dibutyyliamino)-3'-metyyli-2'(fenyyliamino)-spiro[isobentsofuraani-1(3H),9'-[9H]ksanten]-3-oni | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2932 29 85 | 71 | 6'-(Dietyyliamino)-3'-metyyli-2'(fenyyliamino)-spiro[isobentsofuraani-1(3H),9'-[9H]ksanten]-3-oni | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2932 29 85 | 72 | 2'-[Bis(fenyylimetyyli)amino]6'-(dietyyliamino)-spiro[isobentsofuraani-1(3H),9'-[9H]ksanten]-3-oni | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 21 00 | 70 | α-(4-Metoksibentsoyyli)-α-(1-bentsyyli-5-etoksi-3-hydantoinyyli)-2-kloori-5-dodekyylioksikarbonyyliasetanilidi | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 39 99 | 50 | N-Fluori-2,6-diklooripyridiniumtetrafluoriboraatti | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 99 90 | 81 | 1,2,3-Bentsotriatsoli | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 2933 99 90 | 82 | Tolyylitriatsoli | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3707 10 00 | 40 | Herkistävä emulsio, joka sisältää: enintään 10 painoprosenttia naftokinonidiatsidiestereitä vähintään 2 mutta enintään 20 painoprosenttia hydroksistyreenikopolymeerejä enintään 7 painoprosenttia epokseja sisältäviä johdoksia liuotettuna 1-etoksi-2-propyyliasetaattiin ja/tai etyylilaktaattiin | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3815 90 90 | 71 | Katalysaattori, joka sisältää N-(2-hydroksipropyyliammonium)diatsabisyklo(2,2,2)oktaani-2-etyyliheksanoaattia, liuotettuna etaani-1,2-dioliin | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3903 19 00 | 30 | Kiteinen polystyreeni, jonka sulamispiste on vähintään 268 °C mutta enintään 272 °C ja jähmettymispiste vähintään 247 °C mutta enintään 252 °C, myös lisä- ja täyteaineita sisältävä | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3904 22 00 ex 3926 90 97 | 91 80 | Poly(vinyylikloridi), massana värjätty, hiutaleina, rakeina, kuulina tai suorakaiteen muotoisina lastuina, tarkoitettu käytettäväksi koriste-elementteinä lattian- ja seinänpäällysteissä (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 3907 30 00 ex 3916 90 15 ex 3926 90 97 | 40 10 70 | Epoksihartsi, joka sisältää vähintään 70 painoprosenttia piidioksidia, tarkoitettu nimikkeisiin 8533, 8535, 8536, 8541, 8542 tai 8548 kuuluvien tavaroiden kotelointiin (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 3919 10 38 | 40 | Kaksipuolinen, itsekiinnittyvä modifioidusta epoksihartsista valmistettu kalvo, rullina, joiden leveys on 10-20 cm, pituus 10–210 m ja kokonaispaksuus 10-50 μm, ei vähittäismyyntiin | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3920 59 90 | 10 | Ei-huokoinen ja laminoimaton levy modifioitua akryylinitriilimetyyliakrylaattikopolymeeriä, paksuus vähintään 1,0 mm mutta enintään 1,3 mm, rullina | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3920 99 28 | 50 | Lämpömuovautuva polyuretaanikalvo, paksuus vähintään 250 μm mutta enintään 350 μm, yhdeltä puolelta irrotettavalla suojakalvolla peitetty | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 3920 99 59 | 55 | Ioninvaihtomembraanit, fluorattua muovia | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2008 |ex 5004 00 10 | 10 | Silkkilanka (muu kuin silkkijätteestä kehrätty), ei vähittäismyyntimuodossa, valkaisematon, keitetty tai valkaistu, kokonaan silkkiä | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 5004 00 90 | 10 | Kokonaan silkistä kehrätty lanka, ei vähittäismyyntimuodossa | 2.5 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 5907 00 90 | 10 | Tekstiilikankaat, jotka on päällystetty liimalla, johon on upotettu läpimitaltaan enintään 150 µm suuruisia palloja | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 7011 20 00 | 20 | Lasikartio (suppilonmuotoinen) katodisädeputkea varten, jonka läpimitta on vähintään 508,8 mm mutta enintään 811,0 mm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 7011 20 00 | 50 | Etulasi: valonläpäisy 52,5 % (± 5 %), kun lasin paksuus on 11,43 mm ja läpimitta vähintään 512,1 mm mutta enintään 814,2 mm ja mitat 341,8 x 440,5 x 94,1 mm (± 1,4 mm) tai 359,4 x 454,8 x 80,0 mm (± 1,4 mm) tai 358,0 x 454,0 x 90,0 (± 1,4 mm) tai 359,4 x 454,8 x 72,0 (± 1,4 mm) tai 396,0 x 633,0 x 103,7 mm (± 1,4 mm) tai 472,7 x 600,8 x 97,6 mm (± 1,4 mm) tai 472,7 x 600,8 x 84,5 mm (± 1,4 mm) tai 445,0 x 726,1 x 112,5 mm (± 1,4 mm) tai 445,0 x 726,1 x 93,0 mm (± 1,4 mm) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8407 90 10 | 10 | Bensiinikäyttöiset nelitahtimoottorit, iskutilavuus enintään 250 cm³, alanimikkeen 8433 11 ruohonleikkuukoneiden, alanimikkeen 8433 20 10 niittokoneiden, alanimikkeen 8432 29 50 moottorikultivaattorien tai alanimikkeen 8436 80 99 puutarhasilppurien valmistukseen tarkoitetut (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8413 91 00 | 20 | Moottoriajoneuvojen ilmastointilaitteiden nestepumppuihin asennettavat mangaani–pii–pronssi-ohjauslevyt, joiden kuparipitoisuus on vähintään 58 mutta enintään 63 painoprosenttia | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8501 31 00 | 30 | Harjaton tasavirtamoottori, kolmivaihekäämitys, ulkoläpimitta vähintään 85 mm mutta enintään 115 mm, nimellismomentti 2,23 Nm (± 1,0 Nm), antoteho yli 120 W mutta enintään 520 W nopeuden ollessa 1550 (± 350) kierrosta minuutissa 12 V:n syöttöjännitteellä, varustettu Hall-antureita sisältävällä virtapiirillä, tarkoitettu käytettäväksi sähköisen ohjaustehostimen ohjausyksikön yhteydessä (sähköisen ohjaustehostimen moottori) (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8507 80 30 | 40 | Suorakulmainen litiumioniakku, jonka pituus on vähintään 80 mm mutta enintään 1000 mm, leveys vähintään 25 mm mutta enintään 150 mm, korkeus vähintään 100 mm mutta enintään 500 mm, paino vähintään 0,5 kg mutta enintään 30 kg, kapasiteetti vähintään 20 Ah mutta enintään 1000 Ah, käytettäväksi nim. 8903 tavaroihin asennettavaksi soveltuvien ladattavien virtalähteiden valmistuksessa (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8529 90 65 | 70 | Ohjain, joka koostuu elektronisesta integroidusta piiristä ja taipuisasta painetusta piiristä, nestekidenäyttömoduulien valmistukseen käytettävä (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8539 39 00 | 20 | Kylmäkatodiloisteputket (CCFL) tai ulkoelektrodiloisteputket (EEFL), joiden läpimitta on enintään 5 mm ja pituus enemmän kuin 120 mm mutta enintään 1570 mm, nestekidenäyttömoduulien taustavaloyksikköihin asennettaviksi tarkoitetut (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8540 11 11 | 95 | Rakolevyllä (slot-mask) varustettu värikatodisädeputki, jossa on elektronitykki ja poikkeutuskelayksikkö, kuvaruudun leveys-korkeussuhde 4/3 ja kuvaruudun läpimitta enintään 42 cm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 8540 11 19 | 91 | Värikatodisädeputki, joka on varustettu kolmella vierekkäin olevalla elektronitykillä (in-line-teknologia), kuvaruudun diagonaalimitta on vähintään 79 cm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 9001 20 00 ex 9001 90 00 | 20 55 | Optiset diffuusori-, heijastin- tai prismalevyt, painamattomat diffuusorilevyt, polarisoivat tai polarisoimattomat, muotoonleikatut, nestekidenäyttömoduulien valmistukseen käytettävät (1) | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |ex 9001 90 00 | 70 | Polyetyleenitereftalaattikalvo, paksuus enintään 300 µm ASTM D2103:n mukaan, jonka yhdellä puolella on akryylihartsiprismoja, joiden prismakulma on 90° ja prismaväli 50 µm | 0 % | 1.7.2007 - 31.12.2011 |(1) | Tähän alanimikkeeseen luokiteltaessa on noudatettava asiaa koskevissa yhteisön säännöksissä vahvistettuja edellytyksiä (ks. komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 291–300 artikla (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1)). |LIITE IICN-koodi | TARIC |0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0302 70 00 0303 80 90 0303 80 90 | 11 31 41 82 83 84 89 10 19 |3707 10 00 | 20 |3904 22 00 3926 90 98 | 91 80 |3907 30 00 3916 90 15 3926 90 98 | 40 10 70 |3919 10 38 | 40 |3920 99 53 3920 99 59 | 55 |5004 00 10 5004 00 90 | 10 10 |5402 49 00 | 85 |5503 90 90 | 40 |5907 00 90 | 10 |6307 90 10 | 10 |7019 19 10 | 40 |8540 11 19 | 91 |9001 20 00 | 20 |9001 90 00 | 55 |9001 20 00 | 30 |9001 90 00 | 65 |YKSINOMAAN TALOUSARVION TULOPUOLEEN VAIKUTTAVAAN SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyihin teollisuus-, maatalous- ja kalastustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien väliaikaisesta suspendoimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1255/96 muuttamisesta2. BUDJETTIKOHDAT:Luku ja momentti: 12 luvun 120 momenttiVuodeksi 2007 budjetoitu määrä: 15 287 900 euroa3. RAHOITUSVAIKUTUKSET( Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia.(x Ehdotuksella ei ole rahoitusvaikutuksia menoihin, mutta sillä on seuraavat rahoitusvaikutukset tuloihin:(milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta | Tulot[4] | 12 kk:n jakso, joka alkaa pp/kk/vvvv | [Vuoden 2007 jälkipuolisko ja 2008–2011] |120 artikla | Vaikutukset omiin varoihin | 1.7.2007 –31.12.2011 | - 40,7/vuosi |4. PETOSTENTORJUNTATässä neuvoston asetuksessa tarkoitettujen tiettyjen tuotteiden erityistä käyttötarkoitusta valvotaan yhteisön tullikoodeksin soveltamisesta annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 291–300 artiklan mukaisesti.5. MUUT HUOMAUTUKSETTaloudellisten ongelmien vähentämiseksi suspensioille on asetettu viimeinen voimassaolopäivä.Tähän asetusehdotukseen on sisällytetty muutokset, jotka on tehtävä voimassa olevan asetuksen liitteeseen, jotta voidaan ottaa huomioon:1. esitetyt ja hyväksytyt uudet suspendointihakemukset;2. tuotteiden tekninen kehitys ja markkinoiden taloudelliset muutokset, joiden vaikutuksesta tietyt voimassa olevat suspensiot on lakkautettava.Lisäys:Tässä liitteessä on tavaran kuvausten muutoksista sekä CN- ja Taric-koodien muutoksista johtuvien muutosten lisäksi 37 uutta tuotetta. Vastaavista suspensioista syntyy kantamattomien tullien määrä, jonka on hakemuksen esittäneen jäsenvaltion vuoden 2007 jälkipuoliskon sekä vuosien 2008–2011 arvioidun tuonnin perusteella laskettu olevan 31,6 miljoonaa euroa vuodessa.Edeltäviltä vuosilta käytettävissä olevien tilastojen perusteella näyttäisi kuitenkin, että tätä määrää on korotettava soveltamalla keskimääräistä kerrointa, jonka arvioidaan olevan 1,8, jotta voitaisiin ottaa huomioon samoja suspensioita soveltavien muiden jäsenvaltioiden tuonti. Tulojen menetys on näin ollen noin 57,1 miljoonaa euroa vuodessa .Poisto:Liitteestä on poistettu 7 tuotetta, koska tullit on otettu uudelleen käyttöön. Tämä merkitsee 2,8 miljoonan euron lisäystä varoihin suspendointipyyntöjen tai käytettävissä olevien tilastotietojen (2005) perusteella laskettuna.Toimenpiteen arvioidut kustannuksetTämän asetuksen vaikutuksen tulojen menetykseen voidaan käytettävissä olevien tilastojen (2005) perusteella arvioida olevan noin 57,1 - 2,8 = 54,3 miljoonaa euroa (brutto, mukaan luettuna maksujen kantamisesta aiheutuvat kulut) × 0,75 = 40,7 miljoonaa euroa vuodessa 1.7.2007–31.12.2011 .Jäsenvaltioiden on rahoitettava tämä perinteisistä omista varoista puuttuva määrä lisäämällä BKTL-varojen osuutta.[1] EUVL C […], [...], s. […].[2] EYVL 158, 29.6.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1897/2006 (EUVL L 395, 30.12.2006, s. 1).[3] EYVL C 128, 25.4.1998, s. 2.[4] Perinteisistä omista varoista (maatalousmaksut, sokerimaksut, tullimaksut) ilmoitetaan nettomäärät, jotka saadaan vähentämällä bruttomääristä 25 prosenttia jäsenvaltioiden kantokuluja.


|

52011PC0310

/* KOM/2011/0310 lopull. - NLE 2011/0134 */  NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien jakamisesta Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien jakamisesta

	PERUSTELUTEuroopan komissio on neuvoston antaman valtuutuksen mukaisesti[1] neuvotellut Marokon kuningaskunnan kanssa Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan väliseen, 22. toukokuuta 2006 tehtyyn kalastuskumppanuussopimukseen liittyvän pöytäkirjan voimassaolon jatkamisesta yhdellä vuodella. Neuvottelujen päätteeksi parafoitiin 25. helmikuuta 2011 aiemman pöytäkirjan voimassaolon jatkamista koskeva pöytäkirja. Se kattaa 28. helmikuuta 2011 ja 27. helmikuuta 2012 välisen ajanjakson, sillä nykyinen pöytäkirja raukeaa 27. helmikuuta 2011.Pöytäkirjan voimassaoloajaksi ehdotetaan yhtä vuotta, jotta EU:lla olisi riittävästi aikaa arvioida tulevan, pidemmän ajanjakson voimassa olevan pöytäkirjan näkymiä.Kalastuskumppanuussopimukseen liittyvä uusi pöytäkirja on toimitettu neuvostolle, jonka on määrä hyväksyä sen allekirjoittaminen ja väliaikainen soveltaminen. Pöytäkirja on myös toimitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille sen tekemiseksi.Pöytäkirjassa säädetään kalastusmahdollisuuksista kuudessa kalastusluokassa:-  pohjoisen alueen pienimuotoinen pelaginen kalastus: 20 nuotta-alusta,-  pohjoisen alueen pienimuotoinen kalastus: 30 pohjasiima-alusta,-  eteläisen alueen pienimuotoinen kalastus: 20 alusta,-  pohjakalastus: 22 alusta,-  tonnikalan kalastus: 27 alusta,-  teollinen pelaginen kalastus: 60 000 tonnia saalista.Tällä perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy tämän asetuksen.2011/0134 (NLE)EhdotusNEUVOSTON ASETUSEuroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien jakamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Neuvosto antoi 22 päivänä toukokuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 764/2006[2] Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä.2.  Kalastuskumppanuussopimukseen liittyvä uusi pöytäkirja[3] parafoitiin 25 päivänä helmikuuta 2011. Kyseisessä pöytäkirjassa myönnetään unionin aluksille kalastusmahdollisuuksia Marokon suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvilla vesillä.3.  Neuvosto hyväksyi […] päätöksen XXX/2010[4] uuden pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.4.  On tarpeen määritellä jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien jakoperusteet mainitun pöytäkirjan soveltamiskaudeksi.5.  Jos ilmenee, että pöytäkirjan nojalla unionille myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia ei käytetä täysimääräisesti, komissio ilmoittaa siitä asianomaisille jäsenvaltioille yhteisön kalastusaluksille myönnettävistä luvista kalastustoiminnan harjoittamiseksi yhteisön vesialueiden ulkopuolella ja kolmansien maiden alusten pääsystä yhteisön vesille 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008[5] 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos asianomainen jäsenvaltio ei vastaa neuvoston asettaman määräajan kuluessa, sen katsotaan vahvistaneen, etteivät sen alukset käytä kalastusmahdollisuuksiaan täysimääräisesti kyseisenä aikana. Tämä määräaika olisi vahvistettava.6.  Koska edellisen pöytäkirjan voimassaolo lakkaa 27 päivänä helmikuuta 2011, tätä asetusta olisi sovellettava 28 päivästä helmikuuta 2011,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla7.  Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan väliseen kalastuskumppanuussopimukseen liittyvässä pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’ vahvistetut kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:Kalastusluokka | Alustyyppi | Jäsenvaltio | Lisenssien määrä tai kiintiö |Pohjoisen alueen pienimuotoinen pelaginen kalastus | Nuotta-alukset | Espanja | 20 |Pohjoisen alueen pienimuotoinen kalastus | Pohjasiima-alukset, <40 GT | Espanja | 20 |Portugali | 7 |Pohjasiima-alukset, >40 GT<150 GT | Portugali | 3 |Eteläisen alueen pienimuotoinen kalastus | Espanja | 20 |Pohjakalastus | Pohjasiima-alukset | Espanja | 7 |Portugali | 4 |Troolarit | Espanja | 10 |Italia | 1 |Tonnikalankalastus | Vapa-alukset | Espanja | 23 |Ranska | 4 |Teollinen pelaginen kalastus | Saksa | 4 850 t |Liettua | 15 520 t |Latvia | 8 730 t |Alankomaat | 19 400 t |Irlanti | 2 500 t |Puola | 2 500 t |Yhdistynyt kuningaskunta | 2 500 t |Espanja | 400 t |Portugali | 1 333 t |Ranska | 2 267 t |8.  Asetusta (EY) N:o 1006/200 sovelletaan rajoittamatta Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisen kalastuskumppanuussopimuksen soveltamista.9.  Jos 1 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio ottaa asetuksen (EY) N:o 1006/2008 10 artiklan nojalla huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset. Asetuksen (EY) N:o 1006/2008 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräaika, jonka kuluessa jäsenvaltion on ilmoitettava siitä, ettei se käytä sopimuksen mukaisesti myönnettyjä kalastusmahdollisuuksiaan täysimääräisesti, on kymmenen työpäivää päivästä, jona komissio ilmoittaa kyseisestä asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 28 päivästä helmikuuta 2011.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] Asiakirja 6486/1/11 REV 1, 18.2.2011.[2] Neuvoston asetus (EY) N:o 764/2006, annettu 22 päivänä toukokuuta 2006, EUVL L 141, 29.5.2006, s. 1.[3] EUVL L, s.[4] EUVL C, s.[5] EUVL 286, 29.10.2008, s. 33.


Avis juridique important

|

52000PC0381

Ehdotus: neuvoston asetukseksi koskien "Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa"  /* KOM/2000/0381 lopull. - CNS 2000/0165 */

Virallinen lehti nro C 337 E , 28/11/2000 s. 0153 - 0155

Ehdotus  NEUVOSTON ASETUKSEKSI koskien 'Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa'(komission esittämä)PERUSTELUT1. JohdantoEuroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusvaltioiden (so. Yhdysvallat, Kanada, Japani, Korean tasavalta, Australia ja Uusi-Seelanti) välisen yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämistä koskevien hankkeiden määrä on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Tämä kehitys on looginen seuraus viime vuosikymmenellä Euroopan unionin ja näiden maiden välillä allekirjoitetuista monista kahdenvälisistä sopimuksista, jotka kaikki pyrkivät syventämään ja laajentamaan monenvälisiä suhteita lisääntyvän yhteistyön keinoin.Vaikka poliittinen yhteys on täten selkeästi määritelty ja se on antanut perustan yhteisön toimille teollisuusvaltioiden kanssa tällä alueella, on välttämätöntä luoda sekä vakaa lainsäädäntö- että budjettikehys näiden toimien tukemiseksi.2. Ehdotuksen taustaa(1) Lainsäädännöllinen pohdintaHuomattava määrä näitä maita koskevia hankkeita pannaan tällä hetkellä täytäntöön kokeilujärjestelyinä tai valmistelevina toimina, koska lainsäädännöllistä perustaa ei ole kyseisiä budjettikohtia varten. Hyvä esimerkki tällaisista toimista on budjettikohta uudelle transatlanttiselle toimintasuunnitelmalle (NTA) Yhdysvaltojen kanssa laadittavia yhteistyöhankkeita varten. Kuitenkin pilottihankkeet on rajoitettu kaksivuotisiksi ja valmistelevat toimet kolmivuotisiksi. Kun otetaan huomioon näiden toimenpiteiden tähänastinen hyödyllisyys ja onnistuminen sekä tarve kehittää ja panna täytäntöön lisätoimenpiteitä ja aloitteita tulevaisuudessa vakaalta pohjalta, on tarpeellista luoda hankkeita tukeva lainsäädännöllinen perusta.Kanadan osalta vuoden 1976 puitesopimus kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä sekä sarja erityisalueita kattavia kahdenvälisiä sopimuksia antavat jo lainsäädännöllisen perustan meneillään oleville hankkeille ja ohjelmille. Euroopan unionin ja Kanadan yhteiseen toimintasuunnitelmaan kuuluvien suhteiden muuttuminen yhä monipuolisemmaksi tekee kuitenkin laaja-alaisemman lähestymistavan yhä tärkeämmäksi erityisesti julkisen tiedottamisen, yhteyksien vahvistamisen ja poliittisten, taloudellisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden organisaatioiden välisen vuoropuhelun edistämisen osalta.On huomattava, että erityisten asiakirjojen kuten yhteisön ja Amerikan yhdysvaltain sekä yhteisön ja Kanadan välisten, korkeakouluopetusta ja koulutusta koskevista yhteistyöohjelmista tehtyjen sopimusten alaan kuuluvaa toimintaa täydennetään tällä asetuksella, eikä asetus vaikuta tähän toimintaan.Japania koskevan asetuksen [1] osalta lainsäädännöllinen perusta raukeaa vuoden 2001 lopussa. Tätä perustaa on uudistettava ja laajennettava, jotta olemassa olevat ohjelmat voivat jatkua ja uusia yhteistyöaloitteita voidaan käynnistää. Vuonna 1998 luotua NTA-budjettikohtaa koskeva tilanne on samanlainen: se on rajoitettu koskemaan yksinomaan pilottihankkeita ja valmistelevia toimia, jotka keskittyvät Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteistyöhön, ja vuosi 2000 on sen kolmas vuosi.[1]  Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, 'Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta'.Korean tasavallan osalta kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen ja neuvoston Korean niemimaasta antamien päätöslauselmien periaatteiden pohjalta suoritettavien yhteistyötä ja kauppasuhteita koskevien hankkeiden täytäntöönpanoon tarvitaan oikeusperusta.Australian ja Uuden-Seelannin osalta lainsäädännöllistä perustaa tarvitaan myös niiden yhteistyötavoitteiden täytäntöönpanoa varten, jotka asetettiin Australian ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevassa yhteisessä julistuksessa 26. kesäkuuta 1997 ja Uuden-Seelannin ja Euroopan unionin välisiä suhteita koskevassa yhteisessä julistuksessa 4. toukokuuta 1999.(2) Budjettinäkymät: hallinnollinen tehokkuusOlemassa olevat yhteisön toimet (so. säännölliset ohjelmat, pilottihankkeet ja valmistelevat toimet), jotka on pantu täytäntöön yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämisen alalla edellä mainittujen teollisuusmaiden kanssa, rahoitetaan nykyään useista eri budjettikohdista yhteisön talousarvion ulkoisten toimien alaluokasta (B7). Vaikka joihinkin näistä toimista tarvitaan suhteellisen suuria budjettimäärärahoja vuosittain, toisiin tarvitaan vaatimattomampia summia. Toisinaan saattaa myös olla tarvetta laajempien ad hoc -hankkeiden rahoitukselle. Jos olemassa olevat erilliset budjettikohdat yhdistettäisiin yhdeksi budjettikohdaksi, hallinnollinen tehokkuus paranisi merkittävästi.3. HallinnointitavoitteetTämän asetuksen säätelemien toimien merkittävänä tavoitteena on yhteisön rahoituksen vaikutuksen kasvattaminen mahdollisimman suureksi. Se saavutetaan keskittämällä hankkeet rajoitetuille toiminta-alueille kussakin maassa, jotta varmistetaan, että tulevat toimet ovat sekä hallituksien että kumppanimaiden ja Euroopan unionin kansalaisten nähtävissä. Monivuotiset ja laajemmat hankkeet asetetaan etusijalle. Näin hankkeiden hallinnointi helpottuu.Edelleen tarvitaan kuitenkin myös rajoitettu määrä pienimuotoisia aloitteita erityisesti sellaisilla alueilla, joissa ne voivat olla ruohonjuuritasolla hyvin nähtävissä. Alle 100 000 euron suuruisten hankkeiden tukemista jatketaan sopivissa olosuhteissa.Lopuksi muun muassa yhteisön tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaisesti tiettyjen tehtävien hajauttamista komission valtuuskunnille edistetään, jos henkilöresursseja on saatavilla.4. Asetuksella katettavat toimenpiteet4.1. YhteistyöhankkeetLähinnä Yhdysvaltain kanssa saatuihin kokemuksiin perustuva yhteistyö kyseessä olevien maiden kanssa voisi kattaa muun muassa seuraavat hankkeet.4.1.1. Kansalaisilta kansalaisille -vaihdotKansalaisvaihdoista on tullut pääasiallinen keino vaalia ja edistää Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisiä suhteita. Vaihto-ohjelmat luovat vahvan verkostoitumisperustan, jolla on vahva mahdollisuus vahvistaa kuvaa Euroopan unionista tärkeänä ja mielenkiintoisena kumppanina. Yhdysvalloissa saadut kokemukset EU-keskuksista ovat rohkaisevia ja tukea olisi jatkettava ja laajennettava koskemaan muita maita. Erityisesti Kaukoidän maiden osalta vaihto-ohjelmia voidaan käyttää rakentamaan suurta verkostoa monien sektoreiden tulevien johtajien kanssa, mikä saattaa auttaa Euroopan unionia vahvistamaan vaikutusvaltaansa alueella.Kansalaisilta kansalaisille -ohjelmia voitaisiin suunnitella kaikkien kyseessä olevien maiden kanssa ja ne voisivat kattaa erityisesti seuraavat alueet:- opiskelijavaihdon,- yritysharjoitteluohjelmat,- kulttuurivaihto-ohjelmat,- akateemisten instituutioiden välisten yhteyksien luominen.Vuoden 1996 Euroopan unionin ja Kanadan yhteisen toimintasuunnitelman mukaisesti komissio on jo käynnistänyt ACADIA-ohjelman, joka tarjoaa viisi kuukautta kestäviä työharjoittelupaikkoja kanadalaisissa pk-yrityksissä EU-maista valmistuneille nuorille. Ohjelmaa on tarkoitus jatkaa.Komissio pitää myös ansiokkaana sitä, että kansalaisilta kansalaisille -ohjelmaa Japanin kanssa laajennetaan, sillä se nähdään erityisesti Euroopan ja Japanin välisten suhteiden vahvistajana. Tähän mennessä vaihtotoiminta on keskittynyt pääasiassa liike-elämän ja teollisuuden alalla työskentelevään nuorisoon. Kun otetaan huomioon tarve laajentaa Euroopan unionin ja Japanin välisten suhteiden ulottuvuutta, sellainen vaihto-ohjelma näyttäisi perustellulta, joka antaisi laaja-alaisesti kiinnostuneille opiskelijoille mahdollisuuden kokea elämää Euroopassa ja Japanissa. Siksi komissio harkitsee pilottihanketta, joka edistäisi kyseistä vaihtomenettelyä, ja joka voitaisiin rahoittaa tämän budjettikohdan Japani-osion "ad hoc" -osasta.4.1.2. VuoropuhelutKuten Yhdysvaltojen kanssa käyty laatuaan ensimmäinen ja menestyksekäs transatlanttinen yritysten vuoropuhelu (Transatlantic Business Dialogue) osoitti, vuoropuhelut voivat olla hyödyllinen keino rakennettaessa vahvoja puitteita, joiden sisällä kauppaa, sijoitustoimintaa, pääomaa ja teknologiaa voidaan edistää osallistujamaiden välillä.Tässä yhteydessä Kanadan ja Euroopan unionin yritysten edustajien pyöreä pöytä (CERT) asetettiin toimimaan neuvonantajana Kanadan hallitukselle ja Euroopan unionille sekä sen jäsenvaltioille kahden- ja kahdenvälikisessä kaupankäynnissä ja investointiasioissa. Tämä prosessi on yritysjohtoinen ja se jatkaa yritysten vuoropuhelun edistämistä EU:n ja Kanadan välillä.Lisäksi Euroopan unionin ja Kanadan välinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnasta, joka keskittyy sähköiseen kaupankäyntiin ja etäoppimiseen edistää yhteisiä näkemyksiä molempia kumppaneita kiinnostavista aiheista.Lisäkeskustelujen luomista Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välille ja tarvittaessa olemassaolevien keskustelujen syventämistä on suunniteltu monilla merkittävillä sektoreilla.4.1.3. Konferenssit ja seminaaritTähän mennessä suunnitellut hankkeet kattavat konferenssit ja seminaarit sekä niihin liittyvät toimet, joiden tarkoituksena on julkinen tiedonvälitys ja tiedon levittäminen sekä myös näkemysten vaihto kumppanuusmaiden kanssa yhteisesti kiinnostavista asioista.4.1.4. Tieteellinen ja tekninen yhteistyöYhteisten tiede- ja teknologiahankkeiden edistämisen tärkeys on seurausta siitä havainnosta, että tieteen ja teknologian edistysaskeleet ovat pohjana kyvyllemme vastata globaaleihin haasteisiin ja edistää talouskasvua. Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen tiede- ja teknologiasopimuksen seurantatoimina Yhdysvaltojen kanssa pidetyt kaksi konferenssia ovat luoneet perustan kahdenvälisen yhteistyön edelleen kehittämiselle.Kanadan kanssa solmittuun tiede- ja teknologiasopimukseen perustuvat yhteistyöhankkeet lisäävät mahdollisuuksia yhteisiin toimiin.Yhteistyöhankkeet voitaisiin valita siten, että ne tukevat rajat ylittäviin aiheisiin kohdistuvia aihepiirejä kuten liikenne, ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen ja globaalin ilmastonmuutoksen kestävä hoito.4.1.5. Tutkimustoiminta ja opinnotTutkimustoimintaa ja hyvin erilaisia tutkimuksia voitaisiin antaa tehtäväksi Euroopan unionin ja kyseessä olevien maiden kahdenvälisten suhteiden edistämiseksi tai mikäli tarpeellista uusien yhteistyöaloitteiden valmistelemiseksi.Muiden hankkeiden ohella tietoverkoston luominen terveydenhoitotelematiikan arviointia varten tukee Euroopan unionin ja Kanadan yhteistoimia tutkimus- ja kehittämistyössä.4.1.6 Euroopan unionin näkyvyyden vahvistaminen kumppanuusmaissaTämän otsakkeen alla toimintapohjan luominen kumppanuusmaissa instituutit mukaan lukien asettaa tavoitteeksi Euroopan unionin näkyvyyden vahvistamisen siellä ja tietoisuuden herättämisen niistä eduista, joita kumppanuusmaat voivat saavuttaa EU:n kanssa tehtävästä läheisemmästä yhteistyöstä. Olemassa oleva esimerkki tämänkaltaisesta hankkeesta on Washington DC:n Eurooppa-instituutti. Eurooppa-opintojen instituutteja käynnistetään Kanadassa meneillään olevan ohjelman puitteissa, jonka tarkoituksena on vahvistaa yliopistojen välisiä yhteyksiä. Odotetaan, että tämän kokemuksen pohjalta voidaan lähitulevaisuudessa perustaa Eurooppa-keskuksia, jotka kattavat laajan kiinnostavan alueen.Australian osalta on esitetty, että sen liittovaltion satavuotisjuhlien yhteydessä Euroopan unioni maksaa ad hoc -suorituksena puolet Endowment of Excellence Fund -lahjoituksesta (so. 4,0 miljoonaa Australian dollaria vastaten 2,7 miljoonaa euroa) - toisesta puolesta vastaa Australian kansallinen yliopisto - kansallisen Eurooppa-keskuksen perustamiseksi Canberraan. Tämä on mielenkiintoinen ehdotus, mutta budjettirajoitusten valossa jää nähtäväksi, missä määrin Euroopan unioni voisi osallistua hankkeen rahoitukseen.Kaikki yhteistyöhankkeet on arvioitava: ohjelmat, jotka kattavat enemmän kuin yhden vuoden aikavälin arvioidaan niiden kestoajan lopussa (alle kolmen vuoden kuluttua). Yhdysvalloissa meneillään olevan toimien ulkoisen arvioinnin on tarkoitus lisätä tehokkuutta ja EU-rahoituksen näkyvyyttä. Viimeksi mainittu on myös yksi tällä hetkellä valmisteltavien ehdotuspyyntöjen aiheista.4.2. Koulutusohjelmat, joiden tarkoitus on parantaa Euroopan unionin liike-elämän suorituskykyä4.2.1 Yritysjohtajien koulutusohjelma (ETP) JapanissaETP-Japani on komission lippulaivaohjelma, joka kehittää Eurooppaan Japanin kaupan asiantuntijoita. Alustaan vuodesta 1979 lähtien ohjelma on vienyt Japaniin yli 700 eurooppalaista liikemaailmassa työskentelevää nuorta, jotka halusivat hankkia tarvittavat tiedot ja taidot tullakseen sellaisiksi yritysjohtajiksi, jotka pystyvät rakentamaan sillan Euroopan unionin kielten ja japanin kielen, kulttuurin ja liike-elämän eroavaisuuksien välille.Jatkuvaa ja vahvaa tarvetta ETP-ohjelmalle Euroopan teollisuuden keskuudessa kuvastaa nykyisen Japanissa vuoden 2000 tammikuussa alkaneen 19. ohjelman 42 osallistujan ennätysmäärä. 42 onnekasta osallistujaa valittiin huolellisesti ohjelmaan alunperin mukaan hakeneesta suuresta yli 100 nuoren yritysjohtajan ryhmästä.Ulkopuoliset konsultit ryhtyvät parhaillaan ETP-ohjelman arviointitutkimukseen.Keidanren (Japanin työnantajien liitto) on aina tukenut ETP-ohjelmaa voimakkaasti ja sitä arvostetaan myös suuresti Japanin eurooppalaisessa yritysyhteisössä. Ohjelman jatkaminen on elintärkeää.4.2.2 Yritysjohtajien koulutusohjelma (ETP) Korean tasavallassaETP-ohjelma Korean tasavallassa pyrkii tarjoamaan ryhmälle Euroopan unionin yritysjohtajia tietoa maan kulttuurista, kielitaitoa ja liike-elämän tuntemusta, jotta he voivat toimia menestyksekkäästi korealaisessa liike-elämässä.Rekrytointikampanja ensimmäistä ohjelmaa varten alkoi vuonna 1999 ja se päättyi vuoden 2000 helmikuussa. Kaksitoista huolellisesti valikoitua yritysjohtajaa EU:sta lähetetään vuoden 2000 kesäkuussa Korean tasavaltaan kuusi kuukautta kestävän ohjelman ajaksi. Ohjelma sisältää intensiivisen kielikurssin, liike-elämään ja kulttuuriin liittyviä seminaareja ja harjoittelua yrityksissä.Komissiolla on tarkoitus tehdä nykyään pilottihankkeena toimivasta ETP-Korea -ohjelmasta säännöllinen, jos vuonna 2000 tai vuoden 2001 alussa suoritettava jälkiarviointitutkimus tukee sen jatkamista.4.3. Kaupalliset suhteet - markkinoille pääsyn parantaminen4.3.1 Gateway to Japan -kampanja (GTJ)GTJ-kampanja on integroitu kaupankäynnin edistämiskampanja, jonka kautta järjestetään Euroopan unionissa toimivien valikoiduilta liike-elämän aloilta peräisin olevien yritysten ryhmän osallistuminen kaupallisten valtuuskuntien vierailuihin ja kaupallisille messuille Japaniin. Sen jälkeen kun ensimmäinen GTJ-kampanja aloitettiin vuonna 1994, yli 700 Euroopan unionissa toimivaa yritystä on osallistunut kampanjaan. Toinen GTJ-kampanja kestää vuoden 2000 loppuun, jolloin noin 1000 EU:ssa toimivaa pk-yritystä kaikista jäsenvaltioista on autettu pääsemään Japanin markkinoille.Ulkopuoliset konsultit arvioivat nykyisen GTJ-kampanjan tehokkuutta. He tutkivat Japanin markkinoilla tapahtunutta myynnin ja liiketoimintayhteyksien lisääntymistä ja laativat yleisarvion kampanjan tuomasta lisäarvosta. Vaikka lopullinen raportti valmistuukin vasta vuoden 2000 huhtikuun lopussa, väliraportin alustavat tulokset ovat hyvin myönteisiä. Lopulliset tulokset annetaan jäsenvaltioiden käyttöön.Kampanjaan osallistuvat eurooppalaisyritykset, jotka pitävät heitä GTJ-kampanjan avulla Japanin markkinoille tuovaa eurooppalaista 'katto-organisaatiota' ehkä kaikkein tärkeimpänä menestykseensä vaikuttavana yksittäisenä tekijänä, tukevat kampanjaa voimakkaasti ja jatkuvasti, ja sen lisäksi kampanja sopii hyvin Japanin hallituksen käynnistämään luovien ja innovatiivisten pk-yritysten toimintaa edistävien uusien aloitteiden sarjaan. Tämä uusi pk-yrityksiä koskeva politiikka vastaa Japanin muuttuvaan talousilmastoon ja se on osa hallituksen tukitoimia teollisuuden elvyttämiseksi. Uuden politiikan pitäisi tuoda lisämahdollisuuksia Euroopan unionin pk-yrityksille, jotta ne saavat japanilaiset liikekumppanit etsimään uutta teknologiaa ja sitä seuraavaa tuotteiden (tai palvelujen) laadun parantumista.Lopuksi on mainittava, että Gateway-kampanja on osoittautunut hyvin tehokkaaksi ja suhteellisen halvaksi keinoksi lisätä Euroopan unionin näkyvyyttä Japanissa. Näin liiketoimintaorganisaatioiden ja jäsenvaltioiden kaupallisten kampanjaa toteuttavien palveluntarjoajien tehokas verkosto on pyörähtänyt käyntiin myönteisellä tavalla.Johtopäätöksenä GTJ-kampanjan osoitetut huipputulokset sekä Euroopan unionin pk-yritysten lisääntyvät mahdollisuudet Japanin markkinoilla huomioon ottaen on kaikki syyt olettaa GJT-kampanjan jatkuvan vuoden 2000 jälkeen. Kolmannen GTJ-kampanjan lopullinen muoto, mukaan lukien ne sektorit, jotka se kattaa ja minkä tyyppistä edistämiskeinoa käytetään, laaditaan tietenkin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden neuvoa-antavassa komiteassa.4.3.2. Gateway to Korea -toteutettavuustutkimusKorean tasavalta, jonka talouselämä on eräs maailman edistyneimmistä, tarjoaa huomattavia markkinamahdollisuuksia Euroopan unionin yrityksille. Meneillään oleva talousuudistus muuttaa Korean tasavallan talouselämän rakenteen nykyaikaiseksi markkinataloudeksi ja tekee maasta yhä kiinnostavamman liikekumppanin ulkomaisille yrityksille. Vahvistuva kotimainen pk-sektori ja parantunut suorien ulkomaisten investointien kehys ovat tärkeitä kannustimia EU:ssa toimivien yritysten vahvempaan mukaantuloon, pk-yritykset mukaan lukien. Näistä myönteisistä kehityskuluista huolimatta Korean tasavalta on edelleen yksi maailman vaikeimmista markkina-alueista vielä jäljellä olevista markkinoille pääsyn esteistä johtuen. Markkinoille pääsy on ollut se asia, johon komissio on pääasiassa keskittynyt Korean tasavaltaa koskevissa yhteistyötoimissaan. Hankkeet ovat vaihdelleet sektoritason hankkeista (ympäristöteknologia, tietotekniikka ja autoteollisuus) kuluttajayhdistyssymposiumiin, jonka tavoitteena oli parantaa Korean tasavallan käsitystä ulkomaisista tuotteista.Soulin Eurooppalainen Kauppakamari on pyytänyt mahdollista Gateway-ohjelman laajentamista Korean tasavaltaan. Se voisi tarjota lisämahdollisuuksia markkinoillepääsyyn erityisesti pk-yrityksille. Siksi komissio esittää toteutettavuustutkimuksen järjestämistä, jotta tällaisen ohjelman tarve Korean tasavallassa voidaan arvioida. Jos tutkimuksen tulos on myönteinen, komissio antaa jäsenvaltioille neuvoa-antavan komitean välityksellä esityksen 'Gateway to Korea'  -ohjelmasta vuodelle 2001. Päättäessään siirrytäänkö 'Gateway to Korea'  -kampanjassa eteenpäin komissio ottaa tietenkin täysin huomioon komiteassa esitetyt jäsenvaltioiden näkemykset ja se pyrkii välttämään päätöksentekoa, jos jäsenvaltioiden välillä on huomattavia näkemyseroja.4.3.3. Ad hoc -toimenpiteet markkinoillepääsyn parantamista varten JapanissaGateway-kampanjan lisäksi komissio tukee sekä yhteisrahoittaa eri toimia ja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa markkinoillepääsyä Japanissa. Hankkeet vaihtelevat EU:n ja Japanin välisten kauppa- ja investointisuhteiden pääpiirteitä koskevista konferensseista ja seminaareista (aiheina esimerkiksi säätelyn purkaminen ja suora ulkomainen investointi) yleisiin markkinatutkimuksiin ja sektorikohtaisiin tutkimushankkeisiin. Lisäksi tukea voidaan antaa erityistoimenpiteille, joiden tarkoituksena on luoda suoria yhteyksiä eurooppalaisen ja japanilaisen teollisuuden välille ja vilkastuttaa kauppa- ja investointisuhteiden kehittämistä.Jälkimmäiseen kategoriaan kuuluvat toimenpiteet valitaan huolellisesti. Virallisessa lehdessä julkaistaan pian uusi kiinnostuksenilmaisupyyntö.5. Asetuksen sisältöAsetusehdotuksen pääelementit voidaan esittää yhteenvetona seuraavasti:(i) 1 artikla kuvaa asetuksen tarkoitusta ja määrittelee ne valtiot, joita se koskee.(ii) 3, 4 ja 5 artikla käsittelevät yhteistyötä edistäviä toimia.4 artikla luettelee ne toimet, joita voidaan rahoittaa.5 artikla varmistaa, että yhteistyöhankkeet ovat yhdenmukaisia muiden relevanttien yhteisön toimien kanssa.(iii) 6, 7 ja 8 artikla koskevat kaupallisten suhteiden edistämistoimia.7 artiklassa säädetään, että Euroopan yhteisön ohjelman on täydennettävä ja tuotava lisäarvoa jäsenvaltioiden toimille kyseisellä alueella.8.1 artiklassa (a) kappaleessa kuvataan olemassa olevat ohjelmat 'Yritysjohtajien koulutusohjelma Japanissa, ETP' ja 'Yritysjohtajien koulutusohjelma Korean tasavallassa, ETP' (jälkimmäinen on tällä hetkellä pilottivaiheessa).(iv) 9 ja 10 artikloissa säädetään täytäntöönpanomenettelyt.9 artiklassa säädetään neuvoa-antavan komitean perustamisesta, joka auttaa komissiota tämän asetuksen 8 artiklassa sille säädettyjen tehtävien suorittamisessa.10 artiklassa pyydetään komissiota esittämään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittainen kertomus asetuksen täytäntöönpanosta ja sitä vaaditaan säännöllisesti arvioimaan rahoitetut toimet ja ohjelmat.6. Lainsäädännöllinen perustaTämän asetuksen lainsäädännöllisenä perustana ovat perustamissopimuksen artiklat 133 ja 308. Vaikka onkin selvää, että 133 artikla kattaa täytäntöön pantavat kaupallisten suhteiden edistämiseen liittyvät toimet, suunnitellut yhteistyöhankkeet eivät kuulu 133 artiklan soveltamisalaan. Siksi on välttämätöntä laajentaa lainsäädännöllistä perustaa siten, että siihen sisällytetään 308 artikla, koska näiden toimien osalta perustamissopimuksessa ei määrätä muusta kuin 308 artiklan mukaisesta toimivallasta.7. JohtopäätöksetEuroopan unionin ja teollisuusmaiden välisen yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämiseen liitetty lisääntyvä merkitys huomioon ottaen on välttämätöntä luoda sekä lainsäädäntö- että talousarviokehys, mikä antaa Euroopan yhteisölle mahdollisuuden panna säännöllisesti täytäntöön kaikki alueeseen liittyvät toimet.Samanaikaisesti tulisi käyttää kaikki keinot, jotta varmistetaan ja tarvittaessa parannetaan olemassa olevien ja tulevien yhteisöohjelmien hallinnoinnin tehokkuutta. Tässä mielessä liitettyä ehdotusta tulee pitää myös tärkeänä askeleena kohti yhä yhdenmukaisempaa ja rationaalisempaa budjettikohtien muotoilua yhteisön talousarvion alakohdassa 'Ulkoiset toimet'.Neuvostoa pyydetään siksi hyväksymään komission ehdotus.2000/0165 (CNS)Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI koskien 'Euroopan unionin ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa'EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 ja 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2][2]  ...sekä katsoo, että:(1) Yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämistä teollisuusmaiden kanssa on jatkettava siten kuin se vastaa Euroopan yhteisön ja kyseisen kumppanuusvaltion molemminpuolisia etuja.(2) Euroopan parlamentin on hyväksynyt useita päätöslauselmia Euroopan unionin ja Yhdysvaltain välisistä suhteista vuosina 1994, 1998 ja 1999. Euroopan unioni ja Yhdysvallat sopivat vahvistavansa suhteitaan vuonna 1990 annetussa Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltain suhteita käsittelevässä julistuksessa, vuonna 1995 annetussa uudessa transatlanttisessa toimintaohjelmassa, vuonna 1998 solmitussa transatlanttisessa taloudellisessa kumppanuudessa ja vuonna 1999 annetussa Bonnin julistuksessa. Yhteistä kaupallista politiikkaa täydennetään levittämällä yleistietoa edelleen Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen suhteita käsittelevien toimijoiden välistä intensiivisempää vuoropuhelua käyden.(3) Euroopan parlamentin on hyväksynyt päätöslauselman ja talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausunnon Euroopan unionin ja Kanadan suhteista vuonna 1996, niissä on kaivattu tiiviimpiä suhteita Kanadan kanssa. Euroopan unioni ja Kanada allekirjoittivat puitesopimuksen kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä vuonna 1976 ja Euroopan yhteisön ja Kanadan välisiä suhteita koskevan julistuksen vuonna 1990 sekä sopivat suhteidensa vahvistamisesta vuoden 1996 yhteisessä toimintasuunnitelmassa ja yhteisessä poliittisessa julistuksessa. Euroopan unionin ja Kanadan suhteet muuttuivat aikaisempaa monimuotoisemmiksi ja Kanada on avainkumppani kahdenvälikisen kaupan alueilla ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan maailmanlaajuisiin haasteisiin liittyvissä asioissa. Siksi on välttämätöntä yhä vahvistaa näitä suhteita tiivistetyllä kuulemis- ja yhteistyömenettelyllä yhä useammissa asioissa.(4) Erityisten asiakirjojen kuten yhteisön ja Amerikan yhdysvaltain sekä yhteisön ja Kanadan välisten, korkeakouluopetusta ja koulutusta koskevista yhteistyöohjelmista tehtyjen sopimusten alaan kuuluvaa toimintaa täydennetään tällä asetuksella, eikä asetus vaikuta tähän toimintaan;(5) Euroopan unioni ja Japani päättivät tehostaa vuoropuheluaan ja vahvistaa yhteistyötään ja kumppanuuttaan vuoden 1991 yhteisessä julistuksessa. Euroopan parlamentin hyväksyttyä päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle 'Eurooppa ja Japani: seuraavat siirrot'. Neuvoston päätöksissä komission tiedonannosta Japanin tilanteesta tunnustettiin erityiset markkinoille pääsyn ongelmat Japanissa. Neuvosto päätti, että ensisijaiseen asemaan tulisi asettaa Japanin markkinoille pääsyn parantaminen. Tämän valossa neuvosto hyväksyi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta. Tämän asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2001. Komission ylläkuvatun ohjelman arvioinnin alustavat tulokset ovat osoittaneet ohjelman käyttökelpoisuuden ja tehokkuuden. Siksi pidetään välttämättömänä jatkaa mainitussa asetuksessa kuvattujen komission ohjelmien täytäntöönpanoa. Tämä asetus ei vaikuta neuvoston päätökseen 18 päivänä toukokuuta 1992 koskien Euroopan yhteisön ja Japanin teollisen yhteistyön keskuksen vahvistamista, joka jää voimaan.(6) Kahdenvälisen taloudellisen ja muiden alojen yhteistyön vahvistaminen Korean tasavallan kanssa tulisi tapahtua kauppaa ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, Euroopan parlamentin lausunnon ja neuvoston Korean niemimaasta antamien päätöslauselmien mukaisesti. Euroopan unionin tulee tukea Korean tasavallan markkinaperiaatteita ja edistää olemassa olevien kaupankäynnin ja sijoitustoiminnan esteiden poistamista.(7) Euroopan unioni ja Australia sopivat vuoden 1997 yhteisessä julistuksessa suhteidensa vahvistamisesta ja yhteistyöstä useilla eri alueilla, joilla niillä on yhteisiä etuja. Näiden suhteiden edelleen vahvistamiseksi on tarpeen tehostettu kuulemis- ja yhteistyömenettely koskien yhä suurempaa määrää kahdenvälisiä ja kansainvälisiä asioita.(8) Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti sopivat vuoden 1999 yhteisessä julistuksessa suhteidensa ja yhteistyön vahvistamisesta perustuen niiden laajalti yhteiseen haluun saada yhteistä etua kansoilleen ja myötävaikuttaa keskinäisten suhteiden kehittymiseen pitkällä aikavälillä.(9) Nykyään on lukuisia pieniä budjettikohtia, joista useat yhteisön yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämiseen liittyvät toimet tässä asetuksessa mainittujen teollisuusmaiden kanssa rahoitetaan. Jotkin budjetin määrärahat annettiin käyttöön näistä eri talousarvion kohdista pilottihankkeiden ja valmistelevien toimien rahoittamiseen. Kahden vuoden kokemuksen jälkeen näistä pilottihankkeista ja valmistelevista toimista tähän mennessä täytäntöön pannut toimenpiteet ovat osoittautuneet hyödyllisiksi ja niiden jatkaminen säännöllisinä toimina on todistettu tarpeelliseksi. Yhteisöllä on oltava tarpeelliset keinot käytettävissään voidakseen panna tulevaisuudessa säännöllisesti tällaisia toimenpiteitä täytäntöön. Siksi on tarpeellista tehokkuuden, rationalisoinnin ja jatkuvuuden kannalta luoda yksi budjettikohta, josta tässä asetuksessa mainitut toimet rahoitetaan.(10) Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimintaan niiden laatiessa ja toteuttaessa ohjelmia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää niiden tavaroiden ja rajat ylittävien palvelujen vientiä kolmansien maiden markkinoille.(11) Neuvoston 28 kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen N:o 1999/468/EY 2 artiklan mukaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä, tämän asetuksen täytäntöönpanotoimet hyväksytään mainitun päätöksen 3 artiklassa määrätyn neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.(12) Perustamissopimuksen 133 artikla koskee tiettyjä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia toimia. Muiden toimien osalta perustamissopimuksessa ei määrätä muusta kuin 308 artiklan mukaisesta toimivallasta, jaON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaYhteisö jatkaa yhteisön ja Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien toimien täytäntöönpanoa.Tässä asetuksessa Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmailla tarkoitetaan Yhdysvaltoja, Kanadaa, Japania, Korean tasavaltaa (josta jäljempänä käytetään nimeä 'Korea'), Australiaa ja Uutta-Seelantia, joita tästä eteenpäin kutsutaan 'kumppanuusmaiksi'.2 artiklaBudjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittain tässä asetuksessa mainittuja täytäntöönpanotoimia varten tarvittavaksi katsotun yhteisörahoituksen määrän.Yhteistyö3 artiklaYhteistyötä edistäviä toimia käytetään tukemaan useissa aluetta koskevissa kahdenvälisissä asiakirjoissa määriteltyjä tavoitteita Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä, tavoitteena luoda suotuisampi ympäristö Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten suhteiden hoitoon ja edelleen kehittämiseen.4 artiklaEuroopan unionin rahoitus yhteistyön alueella koskee erityisesti seuraavanlaisia toimia:(a) julkinen tiedottaminen ja koulutus Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisistä kahdenvälisistä suhteista, kiinnittäen huomiota erityisesti päätöksentekijöihin, mielipidevaikuttajiin ja muihin tiedonvälittäjiin,(b) kulttuurien, yliopistojen ja kansalaisten välisten yhteyksien vahvistaminen,(c) poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen välisen vuoropuhelun edistäminen eri asianosaisilla sektoreilla,(d) tutkimustyö ja opinnot, joiden tarkoituksena on tuottaa käytettävää tietoa komission työlle, jotta kahdenväliset suhteet kehittyisivät entisestään,(e) yhteistyöhankkeet tieteen ja teknologian, energian, liikenteen ja ympäristöasioiden alalla,(f) tulliyhteistyön lisääminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä,(g) Euroopan unionin näkyvyyden lisääminen kumppanuusmaissa,(h) pilottihankkeet, jotka voivat edelleen johtaa uusiin rahoitettaviin säännöllisiin toimiin.5 artiklaYhteistyöhankkeet rahoitetaan yhteisön talousarviosta joko kokonaisuudessaan tai yhteisrahoituksena osan rahoituksesta tullessa muista Euroopan unionin tai kumppanuusmaiden rahoituslähteistä. Pannessaan 4 artiklan täytäntöön komissio varmistaa, että yhteistyöhankkeet ovat lainsäädännöllisesti ja sisällöltään yhteneviä niiden toimien kanssa, jotka rahoitetaan muiden relevanttien yhteisön politiikan aloilta.Kaupalliset suhteet6 artiklaKaupallisten suhteiden edistämiseksi tarkoitettujen toimien on syvennettävä Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisiä suhteita. Niiden tarkoituksena on oltava erityisesti kiinteämpien kauppa- ja investointisuhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden väillä, lisäten kauppaa koskevien säädösten ja liike-elämän tapojen molemminpuolista ymmärtämistä ja luoden kumppanuusmaiden markkinoille toimintaympäristön, joka on suotuisampi yhteisön yrityksille, erityisesti pk-yrityksille.7 artiklaYhteisö panee täytäntöön yksityiskohtaisen, yhtenäisen ja kohdennetun toimenpide- ja toimiohjelman edistääkseen sellaisten yhteisön tuotteiden ja rajat ylittävien palvelujen vientiä Japaniin ja Koreaan, jotka täydentävät ja tuovat lisäarvoa niille ponnisteluille, joihin jäsenvaltiot ja muut Euroopan unionin julkiset toimielimet ovat ryhtyneet Japanin ja Korean markkinoilla.8 artikla1. Euroopan unionin rahoitus alueella kattaa seuraavat perustoimenpiteet ja -toimet:(a) Koulutusohjelmat ('Executive Training Programmes') sellaisen eurooppalaisten yritysjohtajien ryhmän kouluttamiseksi, joka kykenee kommunikoimaan ja toimimaan japanilaisessa ja korealaisessa yritysympäristössä.(b) Eurooppalaisten yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, johtajista koostuvien ryhmien kokoaminen, kouluttaminen ja valmentaminen heidän osallistumisekseen Japanissa suoritettaviin toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä kyseisten yritysten liiketoimintaa Japanin markkinoilla ("Gateway to Japan" -kampanja).(c) Tilataan tutkimus Gateway to Korea -kampanjan toteutettavuuden arvioimiseksi. Tutkimustulosten perusteella komissio voi, otettuaan ensin huomioon 9 artiklan mukaisen neuvoa-antavan komitean lausunnon, päättää Gateway to Korea -kampanjan käynnistämisestä.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja toiminnan lisäksi voidaan tarvittaessa antaa tukea seuraaviin toimiin ja toimenpiteisiin:(a) tietojen ja ohjeiden kokoaminen kaupankäyntiin liittyvissä asioissa,(b) konferenssit ja seminaarit Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten kauppa- ja investointisuhteiden edistämiseksi;(c) korkean tason liike-elämän valtuuskuntien vierailut erityisten Japanin ja Korean markkinoille pääsyä koskevien kysymysten käsittelemiseksi,(d) yhteisön yritysten, erityisesti pk-yritysten, Japanin ja Korean markkinoille pääsyä helpottavat erityistoimet.3. Pannessaan 2 kohtaa täytäntöön komissio varmistaa, että erityiset toimet ovat täysin yhteisön ja jäsenvaltioiden harjoittaman politiikan mukaisia.Täytäntöönpanomenettelyt9 artikla1. Komissiota avustaa 8 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamisessa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Tähän kohtaan viitattaessa, päätöksen N:o 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudatetaan saman päätöksen 7 artiklan 3 kohtaa noudattaen.10 artiklaKomissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen. Kertomuksen on sisällytettävä talousarvion täytäntöönpanon tulokset ja siinä on esitettävä vuoden aikana rahoitetut toimet ja ohjelmat.Komission on lisäksi säännöllisesti arvioitava tämän asetuksen perusteella rahoitetut toimet ja ohjelmat, jotta voidaan nähdä, onko niiden tavoitteet saavutettu. Arviointi on tehtävä vähintään kerran kuudessa vuodessa ja ensimmäinen vastaava arviointi on saatettava loppuun kolmen vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta. Tarpeen vaatiessa arviointiraportissa on otettava myös huomioon sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Sen on sisällettävä kustannustehokkuusanalyysin tulokset.Rajoitettu osuus vuosittaisesta talousarviosta käytetään tämän asetuksen puitteissa aloitettujen toimien ja ohjelmien arviointitutkimusten rahoitukseen.11 artikla1. Kumotaan asetus (EY) N:o 1035/1999.2. Kaikki viittaukset kumottuun asetukseen tulevat tämän asetuksen alaisiksi.12 artiklaTämä asetus tulee voimaan 20. päivänä sen julkaisemisesta Euroopan yhteisön virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä,Neuvoston puolestapuheenjohtajaRAHOITUSTA KOSKEVA SELVITYS1. Toiminnan otsikkoEhdotus neuvoston asetukseksi koskien Euroopan unionin, Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusvaltioiden välistä yhteistyötä ja kaupallisia suhteita edistävien hankkeiden täytäntöönpanoa.2. Kyseessä olevat talousarvion otsakkeetB7-665, B7-665A.3. Lainsäädännöllinen perustaPerustamissopimuksen artikelat 133 ja 308.4. Toiminnan kuvaus4.1 Yleiset tavoitteetToiminnan yleisenä tavoitteena on tukea Euroopan unionin politiikan täytäntöönpanoa yhteistyön ja kaupallisten suhteiden edistämisessä Pohjois-Amerikan, Kaukoidän ja Australaasian teollisuusmaiden kanssa.Päätavoitteet ovat seuraavat:* Suotuisamman ympäristön luominen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisten suhteiden hoitamiseksi ja kehittämiseksi edelleen.* Kiinteämpien taloudellisten suhteiden kehittäminen Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välille lisäten molemminpuolista kauppaa koskevien säädösten ja liike-elämän tapojen ymmärtämistä ja luoden kumppanuusmaiden markkinoille ilmaston, joka on suotuisampi yhteisön yrityksiä kohtaan, erityisesti pk-yrityksiä.4.2 Toiminta-aika ja uusimisjärjestelytToiminta-aika alkaa vuodesta 2001.5. Menojen tai tulojen luokittelu5.1 Ei-pakolliset menot5.2 Jaksotetut määrärahat5.3 Sidottujen tulojen laatu6. Menojen tai tulojen laatu* 100 % tukiEi.* Tuki yhteisrahoitukseen julkiselta tai yksityissektorilta saatujen muiden rahoituslähteiden kanssaKomission Vademecum on grant management -julkaisussa esitettyjen ehtojen mukaisesti yhteisrahoitusta muiden rahoituslähteiden kanssa suositaan sellaisissa tapauksissa, jolloin hankkeet tai ohjelmat rahoitetaan avustuksien avulla. Tiettyjä toimia varten komissio voi jopa harkita rahoituksen tasaamista Pohjois-Amerikan, Kaukoidän tai Australaasian teollisuusvaltioista.* KorkotukiEi.* MuutKomissio käyttää julkisia hankintamenettelyjä noudattaen direktiivejä yhteisön julkisista hankinnoista ja WTO:n Government Procurement Agreement -asiakirjaa myöntääkseen sopimuksia toiminnoille, jotka kytkeytyvät suoraan ehdotetun neuvoston asetuksen 4 ja 6 artikloihin.* Tulisiko toimien osoittautua taloudellisesti menestyviksi, onko säädetty kaikkien tai osan yhteisön suorittamien maksujen korvaamisesta-Ei sovelleta.* Aiheuttaako ehdotettu toiminta muutoksia tulojen määrässä-Ei.7. Rahoitusvaikutus7.1 Toiminnan kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen suhde)Vuosittaisten talousarviomenettelyjen osalta komissio on ehdottanut tälle budjettikohdalle alustavan 15,6 miljoonan euron määrän vuodelle 2001 (B7-665 + B7-665A). Budjettivallan käyttäjä päättää budjettimenettelyn kuluessa seuraaville varainhoitovuosille myönnettävistä vuosittaisista määrärahoista.7.2 Kustannusten eritelty jakautuminenMaksusitoumusmäärärahat tämänhetkisten hintojen vallitessa miljoonana euronaJakautuminen  //  Vuosi 2001JapaniYritysjohtajien koulutusohjelma JapanissaGateway to Japan -kampanjaAd-hoc -hankkeetYhdysvallatKoulutusKansalaisilta kansalaisilleTransatlanttisen toimintaohjelman tuki ja edistäminenKanadaYhteistyö ja suhteet Kanadan kanssaKorean tasavaltaYritysjohtajien koulutusohjelma Korean tasavallassaGateway to Korea -toteutettavuustutkimusAustralia ja Uusi-Seelanti*Yhteistyö ja suhteet Australian ja Uuden-Seelannin kanssa  //6,8702,5000,4302,0000,5001,5000,8500,8000,0500,100Yhteensä  //  15,6 milj. EUR* Australian osalta 2,7 miljoonan euron lisätalousarviota voidaan anoa rahoittamaan kansallisen Eurooppa-keskuksen perustamista Canberraan Australian liittovaltion 100-vuotisjuhlan yhteydessä. Se voitaisiin toteuttaa kolmena peräkkäisenä vuotuisena maksueränä.7.3 Toimintakustannukset tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, jne., jotka sisältyvät talousarvion B-osaanKohtaan 7.1 ehdotettuun kokonaissummaan sovelletaan erityisiä enimmäismääriä toimintakustannuksia koskeviksi maksusitoumusmäärärahoiksi (miljoonaa euroa)://  Vuosi 2001- Tutkimukset- Tiedotus, julkaisut  //  0,20,2Yhteensä  //  0,47.4 Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikatauluMiljoonaa euroa//  2001Maksusitoumusmäärärahat//  15,6Maksumäärärahat//  17,58. Petoksia ehkäisevät toimenpiteetValvontasäädökset (raporttien esittäminen, jne.) kuuluvat osana kaikkiin sopimuksiin komission, sopimuksen tekijöiden, tuensaajien ja muiden vastaavien osapuolten välillä. Tiivistä yhteydenpitoa ja jatkuvaa täytäntöönpanon seurantaa yhdessä vastuullisten tuensaajien kanssa pidetään yllä hankkeiden täytäntöönpanon aikana.Komissio tutkii tarkoin toimet, joihin on ryhdytty, ennen kuin maksuja suoritetaan. Valvonnassa otetaan täysin huomioon sopimusvelvoitteet sekä talouden ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Tarpeen vaatiessa sopimukseen pääsy edellyttää tuen saaneen ammattimaisen tuensaajan hallituselimen nimittämien tilintarkastajien vahvistamien tilinpäätöstietojen esittämistä.9. Kustannus-hyöty-analyysin osat9.1 Yksityiskohtaiset ja määrälliset tavoitteet; kohdeväestöYksityiskohtaiset tavoitteet perustuvat Euroopan unionin kyseisiä maita koskeviin poliittisiin lausuntoihin ja niissä määriteltyihin tavoitteisiin. Ne koskevat erityisesti:* julkista tiedottamista ja koulutusta Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välisistä kahdenvälisistä suhteista, kulttuuriyhteyksien, yliopistojen ja kansalaisten välisten yhteyksien vahvistamista, kiinnittäen huomiota erityisesti päätöksentekijöihin, mielipidevaikuttajiin ja muihin tiedonvälittäjiin.* poliittisten ja taloudellisten kumppaneiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen välisen vuoropuhelun edistämistä eri sektoreilla. Kansalaisyhteiskunnan edustajat osallistuvat rakenteelliseen vuoropuheluun Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä.* yhteistyöhankkeita tieteen ja teknologian, energian, liikenteen ja ympäristöasioiden alalla. Välittäjätahoina ovat Euroopan unionin ulkosuhteisiin erikoistuneet instituutiot, akateemiset instituutiot, kansalaisjärjestöt ja samankaltaiset elimet.* kaupalliset suhteet Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden välillä vahvistuvat liike-elämän korkean tason valtuuskuntien vierailuilla, joiden aikana käsitellään erityisiä markkinoillepääsyyn liittyviä asioita. Kohderyhmänä ovat yritysjohtajat.* Yritysjohtajien koulutusohjelmien (Japani ja Korean tasavalta) tarkoituksena on parantaa japanin ja korean kielen taidon, kulttuurintuntemuksen ja yritysilmaston tuntemusta sekä tarjota Euroopan unionissa toimiville yritysjohtajille tehokkaat välineet näille markkinoille mukaan pääsyyn. Kohderyhmänä ovat eurooppalaisten yritysten johtajat.* Gateway to Japan -kampanjan tarkoituksena on lisätä Euroopan unionin läsnäoloa Japanissa tukemalla eurooppalaisia pk-yrityksiä niiden ensipyrkimyksissä viedä tuotteensa Japanin markkinoille. Kohderyhmänä ovat eurooppalaiset pk-yritykset.9.2 Toiminnan perustelut* Tietyt toimet tarvitsevat yhteisön rahoitusta, jotta toiminnan yleiset tavoitteet saavutetaan.* Koska tavoitteet edellyttävät Euroopan unionin ulkosuhteiden edelleen kehittämistä, suunnitellut toimet voidaan parhaiten panna täytäntöön yhteisötasolla. Niinpä on asianmukaista, että osa rahoitustuesta tulee yhteisön talousarviosta. Koska tietyt toiminnoista rahoitetaan yhteisrahoituksena kolmansien maiden kanssa, tarve keskeisen Euroopan unionista tulevan vastapuolen mukana oloon on voimistunut.* Koska toimet ovat hyvin erityislaatuisia, mahdollisia vaihtoehtoja ei ole. Kansallisen tahon toimet eivät voi korvata yhteisöllistä lähestymistapaa, joka esittää Euroopan unionin kumppaneilleen kokonaisuutena ja kumppanina kyseisillä alueilla.* Suunniteltujen hankkeiden jotkin osat on suunnattu lisäämään julkista tietoisuutta sekä Euroopan unionista että kolmansista maista kahdenvälisten suhteiden tärkeydestä. Täsmällinen vaikutus ja kerrannaisvaikutukset voidaan arvioida laadullisesti sekä haastattelemalla kohderyhmiä. Pääkriteeri välittäjien valinnassa on niiden kykyä luoda kerrannaisvaikutuksia, luoden suotuisampaa ympäristöä Euroopan unionin ulkosuhteiden hoitamiselle.* Kaupallisten suhteiden edistämistä ja erityisesti Japanin ja Korean tasavallan markkinoille pääsyn parantamisohjelmia (Gateway-kampanjat) koskien, merkittäviä suurtuotannon etuja voidaan saavuttaa järjestämällä toimia Euroopan unionin tasolla ja tarjoamalla 'kriittinen massa' jotta Japanissa ja Korean tasavallassa herää tietoisuus siitä mitä eurooppalaisella teollisuudella voi olla tarjottavaan. Euroopan unionin toimet tällä saralla sekä täydentävät että tuovat lisäarvoa jäsenvaltioiden toimille ja ne muodostavat peruskriteerit, joita komissio käyttää sekä valitessaan sektoreita että niillä suoritettavia sopivia toimia.* Yritysjohtajien koulutusohjelmilla (Japani ja Korean tasavalta), joiden tavoitteena on tuottaa sellaiselle johtajaryhmälle tarpeelliset taidot, joka voi tehokkaasti auttaa organisaatiotaan tunkeutumaan näille markkinoille, on yhteisön tasolla tarpeellinen kriittinen massa ja ohjelmat voidaan tehokkaasti järjestää komission toimesta. Jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja eurooppalainen yritysyhteisö ovat todellakin yksimielisesti sitä mieltä.9.3 Toimien seuranta ja arviointi* Hankkeesta vastaavat virkamiehet suunnittelevat hankkeet, tarpeen vaatiessa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja he valvovat tiiviisti niiden täytäntöönpanoa.* Kaikista hankkeista vaaditaan edunsaajilta pääsääntöisesti yksityiskohtainen raportti, johon sisältyy tavoitteiden saavuttamisen arviointi. Useista valikoiduista hankkeista suoritetaan yksityiskohtaisempi arviointi.* Japanissa ja Korean tasavallassa toteutettavan yritysjohtajien koulutusohjelman osallistujat raportoivat ohjelman eri puolista, aikaisempien ETP:hen osallistujien ammatillisia toimia valvotaan, ohjelmaan osallistuneiden yritysten tuloksia analysoidaan, jne.* Gateway to Japan -kampanjan seuranta suoritetaan kampanjan aikana lähettäen kyselykaavakkeita osallistuviin yrityksiin ja seuraten yrityksiä kunkin jäsenvaltion kansallisten koordinaattorien avulla säännöllisin väliajoin osallistumisen jälkeen. Kuukausittaiset hallinnointitietoraportit laaditaan, jotta komissio voi arvioida kampanjaa, sen edistymistä, tulostasoja, rekrytointisuuntauksia ja ehdotettuja toimia. Japanin kampanjan päivittäisiä toimia tarkkaillaan säännöllisesti myös Tokion valtuuskunnan toimesta. Lisäksi ainakin yksi ulkosuhteiden pääosaston virkailija osallistuu kaikkiin GTJ-kampanjan tilaisuuksiin.* Jatkuviin toimiin kuuluu joko ohjelmaan sisällytetty arviointi tai ulkoisten asiantuntijoiden tai sisäisten lähteiden arviointi ja siihen sisältyy ohjeita seurantaa varten.* Komission edustajien valikoiva osallistuminen yksittäisiin hankkeisiin, kuten seminaareihin, konferensseihin, jne., on suunniteltu toimien tulosten arvioimiseksi ja yksityiskohtaisen arviointiraportin laatimiseksi.* Paikan päällä tapahtuvia tarkastuksia suoritetaan, jos ne katsotaan tarpeellisiksi.* Lopuksi, toimien ja rahoitettujen ohjelmien yleinen arviointi tehdään ainakin joka kuudes vuosi. Ensimmäisen arvioinnin on oltava valmis kolmen vuoden kuluessa.10. Hallinnolliset kulut (Luokka III, Talousarvion A-osa)Tarpeelliset henkilöstöresurssit ja hallinnolliset resurssit tule kattaa asiaa hoitavan pääosaston resursseilla.10.1 Vaikutus virkojen määriinToiminta vaatii lisäresursseja seuraavassa esitetyllä tavalla>TAULUKON PAIKKA>10.2 Yleinen rahoitusvaikutus henkilöstöresursseihin>TAULUKON PAIKKA>10.3 Muut toiminnasta johtuvat hallinnolliset kustannukseteuroa>TAULUKON PAIKKA>Kaikki lisätarpeet on rahoitettava yleisestä ulkosuhteiden (Relex) pääosastolle vuosittain myönnetystä rahoituskehyksestä.


title: Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1254/1999 on the common organisation of the market in beef and veal

text:
Avis juridique important

|

52000PC0791(04)

Virallinen lehti nro 096 E , 27/03/2001 s. 0327 - 0329

Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999 muuttamisesta(komission esittämät)PERUSTELUT1. JohdantoKomissio laati Kölnissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä 14.  maaliskuuta 2000 kertomuksen  [1] toimenpiteistä, joilla EY:n perustamissopimuksen syrjäisimpiä alueita koskevan 299 artiklan 2 alakohta pannaan täytäntöön. Tämä kertomus on osoitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille, ja se on myös toimitettu alueiden komitealle ja talous- ja sosiaalikomitealle. Kesäkuussa Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittelemään asiaankuuluvat ehdotukset.[1]  KOM(2000)147 lopullinen.Kertomuksen mukaan komissio esittää vuonna 2000 kertomukset POSEI-ohjelmien maataloutta koskevien ohjelmalohkojen täytäntöönpanosta vuodesta 1992 lähtien kyseisillä alueilla sekä tarpeelliset neuvoston asetusten muutosehdotukset. Liitteenä olevat kolme asetusehdotusta koskevat näitä toimenpiteitä.2. POSEI-ohjelmien maataloutta koskeva ohjelmalohkoNeuvosto hyväksyi syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevan erityisohjelman  [2] (POSEI) Ranskan merentakaisten departementtien osalta vuonna 1989 ja Azorien ja Madeiran sekä Kanariansaarten osalta vuonna 1991.[2]  POSEIDOM - päätös 89/687/ETY - EYVL L 399, 30.12.1989, s. 39.  POSEIMA - päätös 91/315/ETY - EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10.  POSEICAN - päätös 91/314/ETY - EYVL L 171, 29.6.1991, s. 5.Syrjäisimpien alueiden maataloustuotantoon sovelletaan täysimääräisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) yhteisten markkinajärjestelyjen avulla sekä maataloutta koskevaa merkittävää ohjelmalohkoa neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91 (POSEIDOM) [3], 1600/92 (POSEIMA) [4] ja 1601/92 (POSEICAN) [5] muodostamassa viitekehyksessä, jonka tarkoituksena on mukauttaa yhteisiä politiikkoja näiden alueiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi.[3]  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3763/91, EYVL L 356, 24.12.1991, s. 1.[4]  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1600/91, EYVL L 173, 27.6.1992, s. 1.[5]  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1601/91, EYVL L 173, 27.6.1992, s. 13.POSEI-ohjelmien maataloutta koskevassa ohjelmalohkossa otetaan huomioon pysyvät haitat (erityinen pinnanmuodostus ja ilmasto, erittäin syrjäinen sijainti ja pieni tilakoko) sekä erityiset rajoitteet (suurtuotannon etujen puuttuminen, riippuvaisuus ja erittäin korkeat tuotantokustannukset). Ohjelmalohkon rahoitus (noin 200 miljoonaa euroa vuodessa) saadaan EMOTR:n tukiosastosta, ja siihen kuuluu pääasiassa kahdenlaisia toimenpiteitä: erityinen hankintajärjestelmä ja paikalliseen maataloustuotantoon kohdistuvia erityistoimenpiteitä. Ohjelmalohkoon sisältyy myös poikkeuksia eläinten ja kasvien terveyteen ja rakenteellisiin kysymyksiin liittyvistä toimenpiteistä sekä graafisen tunnuksen käyttö.3. Yhteenveto POSEI-ohjelmien maataloutta koskevasta ohjelmalohkoistaRanskan, Portugalin ja Espanjan kansalliset viranomaiset toimittivat komissiolle näiden ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat kertomukset ja neuvoston asetusten muutoksiin liittyvät pyynnöt.Komissio teetätti SEM 2000 -aloitteen osana ulkopuolisilla konsulteilla arviointikertomukset POSEIDOM-, POSEIMA- ja POSEICAN-ohjelmien maataloutta koskevasta ohjelmalohkosta. Niissä on tutkittu ohjelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja mahdollisia parannuksia tulevaisuutta varten.Komissio on arviointien pohjalta esittänyt yhteenvetoja (1992-1998) asetuksissa säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta ottaen huomioon saadun kokemuksen ja toteutettujen toimien vaikutukset.Toimenpiteillä voidaan yleisesti todeta olleen myönteisiä vaikutuksia.Erityisen hankintajärjestelmän tuloksia tarkasteltaessa voidaan todeta, että järjestelmän hallinnointiedellytykset ovat parantuneet, kun taseet ovat jossain määrin vakiintuneet paikallisten tarpeiden tasolle. Hankinnat näille alueille on taattu ja hinnat ovat alentuneet hankintalähteitä kilpailuttamalla. Toimenpiteellä on ollut myönteisiä vaikutuksia kyseisten alueiden talouskehitykselle.YMP:n uudistuksesta johtuneiden muutosten ja viimeisistä GATT-sopimuksista (Uruguayn kierros) johtuvien yhteisön sitoumusten sekä yhteisön ja maailmanmarkkinahintojen asteittaisen lähentymisen myötä pääasiassa viennissä sovellettaviin hintoihin perustuvat yksikkötuet yhteisön tuotteita hankittaessa ovat vähentyneet joidenkin tuotteiden, erityisesti viljan, osalta. Tilanteen johdosta on oltu huolestuneita siitä, saavutetaanko tuotantokustannusten alentamiseen liittyvä tavoite syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia lisäkustannuksia vähentämällä. Komissio on voimassa olevan sääntelyn rajoissa pyrkinyt vaikuttamaan näiden kansainvälisten muutosten vaikutuksiin.Analyyseistä käy ilmi, että yksi nykyisen järjestelmän heikkouksista on korvattavien lisäkustannusten määrän vahvistamisessa käytettävien objektiivisten kriteerien puuttuminen. Näin ollen hankintojen lisäkustannusten vaikutuksia on kohtuullistettu eri tavoin tuotteesta ja taloudellisesta tilanteesta riippuen.Paikallistuotantoa koskevia toimenpiteitä tarkasteltaessa voidaan todeta, että niillä on voitu vähentää joitakin tuotantokustannuksiin liittyviä rajoitteita. YMP:n mukaista tukea täydentävinä näillä toimenpiteillä on voitu parantaa paikallistuotannon laatua ja määrää. Toimenpiteiden tehokkuus riippuu alan rakenteesta ja sen valmiudesta hyödyntää tarjottuja mahdollisuuksia. Tuet olivat vielä tehokkaampia, kun ne mukautettiin paikallisiin olosuhteisiin ja ne olivat johdonmukaisia keskenään ja erityisen hankintajärjestelmän kanssa ja kun yhteisvaikutus YMP:n yleistukien kanssa voitiin hyödyntää tilanteeseen mukautettujen soveltamisedellytysten avulla. Liian raskaat tai monimutkaiset toimenpiteet (mm. hedelmiä ja vihanneksia koskeneet aloiteohjelmat) eivät onnistuneet.4. Uudelleentarkastelun suuntaviivatKomissio aikoo konsolidoida ja mukauttaa säännöstöä, parantaa näitä alueita koskevaa maatalouskehystä rahoitusnäkymiin sisältyviä määrärahoja ylittämättä. Komissio siis toimii talousarvion rajoissa.Komission tarkoituksena on yksinkertaistaa näiden järjestelmien hallintoa ja lisätä niiden avoimuutta ja kustannustehokkuutta. Samalla on tarkoitus tehostaa seurantaa ja valvontaa.Erityisen hankintajärjestelmän logiikka säilyy ennallaan. Sen mukaan näille alueille pyritään tarjoamaan sellaiset hankintaedellytykset, joilla niiden tuotantokustannukset saadaan vastaamaan kustannuksia muualla unionissa ja joilla nämä maantieteellisesti ja taloudellisesti erityisessä asemassa olevat alueet pääsevät hyötymään yhtenäismarkkinoista, joihin ne kuuluvat erottamattomana osana.Ehdotuksissa tarkistetaan erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvien tuotteiden luetteloja. Erityisesti perinteisen karjankasvatuksen alijäämäisen tuotannon säilyttämisen tukemiseksi säädetään lisätuotantopanosten käyttöönotosta eläinten ruokinnassa (sinimailanen ja öljykakut).Järjestelmän hallinnon keventämiseksi toimivalta tämän luettelon tarkistamisessa ehdotetaan annettavaksi komissiolle ja hankintataseiden hallinnointia ehdotetaan yksinkertaistettavan.Erityisen hankintajärjestelmän tavoitteiden saavuttamiseen käytettäviin keinoihin ehdotetaan muutoksia, näiden alueiden hankintojen lisäkustannuksia ehdotetaan vähennettävän ja hintoja alennettavan hankintalähteitä kilpailuttamalla. Tarkoituksena on ottaa käyttöön periaate tuesta, jossa otetaan huomioon lähetyskustannukset muualta yhteisöstä näille syrjäisille alueille. Näin saadaan luotua vakautta ja selkeyttä tavoitteeseen, että nämä alueet pääsisivät hyötymään yhtenäismarkkinoiden eduista.Maataloustuotantoa koskevien toimenpiteiden osalta muutokset perustuvat kunkin alueen omien tarpeiden analyysiin. Komission tavoitteena on, että toimenpiteet kuvastavat paremmin yhteisesti sovittua näkemystä integroidusta kehityksestä.Ne maataloustuotantoa koskevat toimenpiteet, jotka ovat kokemuksen myötä osoittautuneet alueiden olosuhteisiin soveltumattomiksi (esim. nautaeläinten kasvatus ja maitoala Kanariansaarten ja Madeiran alijäämäisillä alueilla), muutetaan kannustavammiksi ja tehokkaammiksi. Varsinkin toimenpiteiden erityisiä tukikelpoisuusperiaatteita on muutettu.Nykyisiin toimenpiteisiin, kuten joidenkin tukitasojen tai tukikelpoisten määrien mukautuksiin, tehdään muutoksia (esim. tuotantotukea saavan maidontuotannon määrä Ranskan merentakaisilla alueilla).Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999 liitteet on syytä muuttaa yhdenmukaisuuden vuoksi sekä POSEIMA- ja POSEICAN-ohjelmien saattamiseksi naudanliha-alalla Ranskan merentakaisilla alueilla voimassa olevaa järjestelmää vastaaviksi.Uusia toimenpiteitä otetaan käyttöön, jotta paikalliset erityispiirteet ja tarpeet voidaan POSEI-ohjelmien tavoitteita noudattaen ottaa huomioon erityisesti hedelmä- ja vihannesalalla Kanariansaarilla, Azoreilla ja Madeiralla. Tällä alalla on tehty päätelmiä paikallisen kaupan pitämisen tuista saaduista hyvistä kokemuksista.Tuotantoalojen rakennejärjestelyjen parantamiseen on pyritty käyttämällä monialaista lähestymistapaa alakohtaisesti tai yleisohjelmittain (toimialojen välisenä).Komissio esittää piakkoin ehdotuksen kiintiöiden takaisinostosta kiintiöiden ylittymisestä Azoreilla aiheutuvan ongelman ratkaisemiseksi.5. PäätelmätSuunnitelluilla muutoksilla pyritään perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottamaan paremmin huomioon näiden alueiden erityispiirteet. Muutokset koskevat kolmea neuvoston antamaa asetusta ja niiden perustana on perusasetuksen uuden 299 artiklan 2 kohta.Niistä ei aiheudu häiriöitä yhtenäismarkkinoiden toimintaan ja yhteisten politiikkojen harjoittamiseen.Näiden muutosten vaikutus talousarvioon voidaan kattaa pääasiassa Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyneen YMP:n uudistuksen ja erityisesti hankintajärjestelmän (vilja, naudanliha ja maitotuotteet) odotettujen vaikutusten seurauksena saatavilla säästöillä.Näillä asetusehdotuksilla tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien, Kanariansaarten, Azorien ja Madeiran hyväksi uudistetaan voimassa olevia järjestelmiä. Poikkeukset liitetään entiseen tapaan samaan aluekohtaiseen asetukseen. Rakenteellisiin kysymyksiin liittyvät poikkeukset onkin koottu asetuksiin sisältyvään IV osastoon.Tässä osastossa on säännös, jonka teksti on sama kuin neuvostolle voimassa olevien asetusten (ETY) N:o 3763/91, 1600/92 ja 1601/92 muuttamisesta annetussa asetusehdotuksessa. Rakenteellisiin kysymyksiin liittyvät poikkeustoimenpiteet olisi hyväksyttävä kiireellisinä rakennepoliittisen ohjelmatyön tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämät määräajat huomioon ottaen. Tästä syystä vaikuttaa välttämättömältä ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi voimassa olevaa järjestelmää muuttavan aikaisemman asetuksen, joka sisältää nämä poikkeustoimenpiteet, jotka liitetään myöhemmin muutoksina tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien, Kanariansaarten, Azorien ja Madeiran hyväksi annettaviin uudistettuihin asetuksiin.2000/0317 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen  [6],[6]  EYVL C , , s. .ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon  [7],[7]  EYVL C , , s. .sekä katsoo seuraavaa:(1) Nautaeläinten kasvatukseen liittyvän perinteisen toiminnan säilyttämiseksi tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien, Azorien ja Madeiran sekä Kanariansaarten hyväksi annetuissa neuvoston asetuksissa (EY) N:o ... [8] (POSEIDOM), (EY) N:o ... [9] (POSEIMA) ja (EY) N:o ... [10] (POSEICAN) säädetään erityispalkkioon, emolehmäpalkkioon ja teurastuspalkkioon oikeutettujen eläinten määrää koskevien erityisrajojen käyttöönotosta.[8]  EYVL L[9]  EYVL L[10]  EYVL L(2) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999  [11] liitteessä I vahvistetaan erityispalkkioita koskevat jäsenvaltiokohtaiset enimmäismäärät. Mainitun asetuksen liitteessä II vahvistetaan emolehmäpalkkioita koskevat kansalliset enimmäismäärät. Nämä enimmäismäärät eivät saa haitata edellä mainittujen erityisrajojen käyttöönottoa. Näin ollen vastedes olisi vahvistettava, että nämä enimmäismäärät sisältävät Ranskan, Portugalin ja Espanjan osalta välitasot, jotka perustuvat viitevuoden aikana Ranskan merentakaisten departementtien, Azorien ja Madeiran sekä Kanariansaarten tuottajille maksettujen ja yksinomaan mainittujen alueiden tuottajille tarkoitettujen palkkioiden lukumäärään. Loput palkkioon oikeutetuista eläimistä lisätään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 liitteissä I ja II vahvistettuihin määriin kunnes saavutetaan asetuksissa (EY) N:o ..., ... ja ... käyttöönotettujen erityispalkkioita ja emolehmäpalkkioita koskevien erityisrajojen taso,[11]  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21.ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1254/1999 seuraavasti:1. Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä I.2. Korvataan liite II tämän asetuksen liitteellä II.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE IERITYISPALKKIOAsetuksen 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltiokohtaiset enimmäismäärätBelgiaTanskaSaksaKreikkaEspanjaRanskaIrlantiItaliaLuxemburgAlankomaatItävaltaPortugaliSuomiRuotsiYhdistynyt kuningaskunta  //  235 149277 1101 782 700143 134713 999 [12][12]  Rajoittamatta tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Kanariansaarten hyväksi ... annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o ... (katso tämän virallisen lehden sivu ...) annettujen erityissäännösten soveltamista.1 754 732 [13][13]  Rajoittamatta tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi ... annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o ... (katso tämän virallisen lehden sivu ...) annettujen erityissäännösten soveltamista.1 077 458598 74618 962157 932423 400175 075 [14][14]  Rajoittamatta tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi ... annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o ... (katso tämän virallisen lehden sivu ...) annettujen erityissäännösten soveltamista.250 000250 0001 419 811 [15][15]  Tätä enimmäismäärää lisätään väliaikaisesti 100 000 eläimellä, jolloin se on 1 519 811 eläintä kunnes alle kuuden kuukauden ikäisiä eläviä eläimiä saa viedä maasta.LIITE IIEMOLEHMÄPALKKIOAsetuksen 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansalliset enimmäismäärät,  joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaenBelgiaTanskaSaksaKreikkaEspanja [16][16]  Lukuun ottamatta asetuksen (POSEICAN) ...artiklan ... kohdassa säädettyä erityistä enimmäismäärää.Ranska [17][17]  Lukuun ottamatta asetuksen (POSEIDOM) ...artiklan ... kohdassa säädettyä erityistä enimmäismäärää.IrlantiItaliaLuxemburgAlankomaatItävaltaPortugali [18][18]  Lukuun ottamatta asetuksen (POSEIMA) ...artiklan ... kohdassa säädettyä erityistä enimmäismäärää ja asetuksen (EY) N:o 1017/94 2 artiklassa säädettyä erityisvarantoa.SuomiRuotsiYhdistynyt kuningaskunta  //  394 253112 932639 535138 0051 441 5393 779 8661 102 620621 61118 53763 236325 000277 53955 000155 0001 699 511>TAULUKON PAIKKA>