               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.2.2017
            COM(2017) 73 final
            2017/0027(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta omaksuttavan kannan vahvistamisesta osapuolten konferenssissa Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviin muutoksiin

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) alaisuudessa käydyt neuvottelut yleissopimuksesta, joka koskee tiettyjä kansainvälisen kaupan kohteina olevia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevaa ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyä, saatettiin päätökseen maaliskuussa 1998.

               Yleissopimus avattiin allekirjoittamista varten syyskuussa 1998 Rotterdamissa järjestetyssä ministerikokouksessa. Yhteisö allekirjoitti sen 11. syyskuuta 1998. Rotterdamin yleissopimus on tärkeä edistysaskel kehitettäessä tiettyjen vaarallisten kemikaalien, muun muassa torjunta-aineiden, kansainvälistä sääntelyä. Yleissopimuksen tavoitteena on lisätä osapuolten yhteisvastuuta ja yhteistoimintaa näiden aineiden kansainvälisessä kaupassa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi mahdollisilta haittavaikutuksilta sekä myötävaikuttaa ympäristönäkökohtien kannalta järkevään kemikaalien käyttöön.

               Unioni on pannut yleissopimuksen täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 649/2012
                  1
               . Neuvosto hyväksyi yleissopimuksen Euroopan yhteisön puolesta 25. syyskuuta 2006 tekemällään päätöksellä 2006/730/EY
                  2
               .

               Yleissopimus tuli voimaan 24. helmikuuta 2004. Yleissopimuksen osapuolten konferenssin kahdeksas kokous (COP8) järjestetään Genevessä 24. huhtikuuta ja 5. toukokuuta 2017 välisenä aikana. Unionin lisäksi 27 sen jäsenvaltioista on yleissopimuksen osapuolia.

               Osapuolten konferenssin alaisuudessa toimivan kemikaalien arviointikomitean (CRC) suositusten perusteella osapuolten konferenssin odotetaan tekevän päätös uusien kemikaalien lisäämisestä yleissopimuksen liitteeseen III, minkä jälkeen niihin sovelletaan PIC-menettelyä. Kemikaalien arviointikomitean liitteeseen III lisättäväksi suosittelemien kemikaalien todettiin täyttävän yleissopimuksen liitteen II vaatimukset.

               Kemikaalien arviointikomitea suosittelee, että Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III lisätään kemikaalit karbofuraani, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, lyhytketjuiset klooratut parafiinit, kaikki tributyylitinayhdisteet, triklorfoni, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L) sekä nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa parakvatti-ionia (vähintään 200 g/L); näitä koskevia vastaavia rajoituksia on jo unionin lainsäädännössä. Komissio ehdottaa näin ollen, että neuvosto päättää kannattaa unionin puolesta yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviä muutoksia osapuolten konferenssin kahdeksannessa kokouksessa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

                  Ehdotetun neuvoston päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta. Se on asianmukainen perusta säädökselle, jossa määritellään EU:n kanta ”kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä” (kuten Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten konferenssi), silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

                  Aineelliset oikeusperustat ovat SEUT-sopimuksen 207 artikla ja 192 artiklan 1 kohta, koska Rotterdamin yleissopimuksen nojalla hyväksyttävät toimenpiteet ovat niiden ympäristöä koskevasta yleistavoitteesta huolimatta suureksi osaksi luonteeltaan kauppaan liittyviä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Ehdotuksella neuvoston päätökseksi Euroopan unionin puolesta omaksuttavasta kannasta Rotterdamin yleissopimukseen tehtäviä muutoksia koskeviin ehdotuksiin ei luoda uusia laillisesti sitovia vaatimuksia. Kaikkia yleissopimukseen lisättäväksi ehdotettavia kemikaaleja koskevia vastaavia rajoituksia on jo unionin lainsäädännössä.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  EU:n on yleissopimuksen osapuolena maksettava vuosimaksu Rotterdamin yleissopimuksen rahastoon. Maksu määräytyy osapuolten konferenssin kahdeksannessa kokouksessa vuosien 2018–2019 talousarviosta käytävien keskustelujen päätelmien mukaan. EU:n vuoden 2016 vuosimaksu oli noin 58 000 euroa, joka rahoitettiin olemassa olevista määrärahoista.

               5.LISÄTIEDOT

                  Ehdotuksella ei luoda uusia seuranta- tai raportointivaatimuksia. Kun yleissopimuksen nojalla hyväksytyt luettelot on saatettu osaksi unionin lainsäädäntöä, täytäntöönpano ja raportointi toteutetaan asetuksen (EU) N:o 649/2012 mukaisten voimassa olevien järjestelyjen mukaisesti.

               2017/0027 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta omaksuttavan kannan vahvistamisesta osapuolten konferenssissa Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviin muutoksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan ja 207 artiklan 3 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni on hyväksynyt Rotterdamin yleissopimuksen kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä, jäljempänä ’Rotterdamin yleissopimus’
                  3
               , joka tuli voimaan 24 päivänä helmikuuta 2004.

               (2)Rotterdamin yleissopimus pannaan unionissa täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 649/2012
                  4
               .

               (3)Rotterdamin yleissopimuksen 7 artiklan mukaisesti osapuolten konferenssin odotetaan tekevän päätöksiä uusien kemikaalien sisällyttämisestä yleissopimuksen liitteeseen III kemikaalien arviointikomitean suosituksesta.

               (4)Unionin olisi määritettävä uusien kemikaalien sisällyttämistä liitteeseen III koskeva kantansa osapuolten konferenssissa.

               (5)Jotta voitaisiin varmistaa, että tuojamaat hyötyvät Rotterdamin yleissopimuksessa määrätystä suojelusta, on tarpeen antaa tuki kemikaalien arviointikomitean suositukselle lisätä Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III karbofuraani, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, lyhytketjuiset klooratut parafiinit, kaikki tributyylitinayhdisteet, triklorfoni, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L) sekä nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa parakvatti-ionia (vähintään 200 g/L). Näiden aineiden käyttö on jo kielletty unionissa tai sitä on ankarasti rajoitettu, ja ne kuuluvat näin ollen Rotterdamin yleissopimuksen määräyksiä tiukempien vientivaatimusten soveltamisalaan.

               (6)Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten konferenssin odotetaan kahdeksannessa kokouksessa päättävän ehdotettujen muutosten sisällyttämisestä liitteeseen III. Unionin olisi kannatettava näitä muutoksia.

               (7)Unionin osapuolten konferenssissa ottaman kannan tulisi näin ollen perustua tähän päätökseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1. Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten konferenssin kahdeksannessa kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta on, että unioni kannattaa kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviä muutoksia siltä osin kuin niillä lisätään kyseiseen liitteeseen karbofuraani, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, lyhytketjuiset klooratut parafiinit, kaikki tributyylitinayhdisteet, triklorfoni, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L) sekä nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa parakvatti-ionia (vähintään 200 g/L).

               2. Unionin edustajat voivat sopia tähän kantaan tehtävistä vähäisistä muutoksista Rotterdamin yleissopimuksen osapuolten konferenssin kahdeksannessa kokouksessa tapahtuvan tilanteen kehittymisen valossa ilman neuvoston uutta päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 649/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 60).

                     (2)
                  Neuvoston päätös 2006/730/EY, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 299, 28.10.2006, s. 23).

                     (3)
                  Neuvoston päätös 2006/730/EY, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 299, 28.10.2006, s. 23).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 649/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 60).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.5.2017
            COM(2017) 207 final
            2017/0089(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Islannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014
                  1
                tuli voimaan 21. toukokuuta 2014 ja sen soveltaminen alkoi 1. tammikuuta 2014.

               Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014
                  2
                tuli niin ikään voimaan 21. toukokuuta 2014 ja sen soveltaminen alkoi 1. tammikuuta 2014. Asetuksen (EU) N:o 515/2014 19 artiklan mukaisesti asetuksen (EU) N:o 514/2014 säännöksiä sovelletaan ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen, joka on osa sisäisen turvallisuuden rahastoa.

               Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen tarkoituksena on sellaisen solidaarisuusmekanismin perustaminen, joka sitoo osallistujavaltiot samoihin ulkorajojen valvontaa koskeviin EU:n sääntöihin toistensa eduksi ja puolesta. Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineellä pyritään Schengenin säännöstön keskeiseen tavoitteeseen eli jakamaan vastuuta ulkorajojen valvonnan tehokkuudesta ja yhtenäisen korkeasta tasosta, siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/399
                  3
                15 artiklassa säädetään. Se on siis osa Schengenin säännöstön kehittämistä.

               Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön määräysten täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat välineeseen kyseisen asetuksen mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia, sillä kyseisiä maita koskevissa assosiaatiosopimuksissa ei ole tällaisia sääntöjä.

               Islannin kanssa tehtävän sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut järjestelyt ja antaa komissiolle lopullinen vastuu välineen talousarvion toteuttamisesta tässä assosioituneessa maassa ja määrittää sen maksuosuus unionin talousarvioon tämän välineen osalta.

               Talousarvion ja varainhoidon valvonnan osalta jäsenvaltioihin sovelletaan horisontaalisia velvoitteita (tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) toimivalta) joko suoraan perussopimusten tai unionin johdetun oikeuden perusteella. Näitä velvoitteita sovelletaan suoraan jäsenvaltioihin, eikä niistä sen vuoksi säädetä asetuksessa (EU) N:o 515/2014. Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti ne on kuitenkin ulotettava myös assosioituneeseen maahan tämän päätöksen aiheena olevalla sopimuksella.

               Unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi petoksilta ja muilta väärinkäytöksiltä asetuksessa (EU) N:o 514/2014 säädetään, että komission henkilöstölle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille on myönnettävä asianmukainen pääsy, jotta ne voivat tehdä tarkastuksia. Asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 9 kohdassa säädetään lisäksi, että kolmansien maiden kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia. Niinpä sopimusluonnokseen sisältyy tällaisia määräyksiä.

               2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               •Oikeusperusta

               Tavoitteena on tehdä Euroopan unionin ja Islannin väliset järjestelyt kyseisen maan rahoitusosuudesta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020 ja tätä osallistumista koskevista täydentävistä säännöistä. Sopimuksen allekirjoittamista koskeva ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohtaan ja 218 artiklan 5 kohtaan.

               •Ehdotetun päätöksen tarve

                  Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan perusteella sopimuksen tekeminen Islannin kanssa on välttämätöntä, jotta saadaan vahvistettua järjestelyt kyseisen maan rahoitusosuudesta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020 ja tätä osallistumista koskevista täydentävistä säännöistä.

                  Sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti sopimusta – lukuun ottamatta sen 5 artiklaa – on tarpeen soveltaa väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ei sovelleta.

               •Toimintatavan valinta

               Ei sovelleta.

               3.KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Neuvottelujen tulokset

               Komissio esitti 28. toukokuuta 2014 suosituksen neuvostolle, jotta komissiolle myönnettäisiin valtuutus aloittaa Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kanssa neuvottelut kansainvälisestä sopimuksesta täydentävien sääntöjen vahvistamiseksi.

               Komissio sai 14. heinäkuuta 2014 neuvostolta valtuutuksen aloittaa Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin kanssa neuvottelut sopimuksesta, joka koskee järjestelyjä näiden maiden osallistumiseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen.

               Neuvottelut käytiin yhdessä kaikkien assosioituneiden maiden kanssa. Neuvottelukierroksia oli kaksi. Islannin kanssa tehtävän sopimuksen luonnoksen lopullinen teksti parafoitiin 21. syyskuuta 2016.

               Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeissa asetetut tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä järjestelyasiakirjan luonnoksen.

               Jäsenvaltioille on tiedotettu ja niitä on kuultu asianomaisissa neuvoston työryhmissä.

               Sopimuksen lopullinen sisältö on tiivistetysti seuraava:

               Sopimusluonnoksessa määritellään Islannin vuotuinen rahoitusosuus sisäisen turvallisuuden rahaston (ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline) talousarvioon. Määrä lasketaan sen BKT:n perusteella prosenttiosuutena kaikkien välineeseen osallistuvien valtioiden BKT:stä [10 artikla ja liite]. Vuotuiset maksut vahvistetaan 11 artiklassa.

               Sopimusluonnos sisältää lisäksi yksityiskohtaiset säännöt vastuuviranomaisen nimeämisestä ja vuotuisesta raportoinnista.

               Sopimus sisältää myös määräyksiä, joiden tarkoituksena on suojata unionin taloudellisia etuja petoksilta. Siinä on myös määräyksiä toimenpiteistä, joilla varmistetaan, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja SEUT-sopimukseen perustuvassa unionin lainsäädännössä vahvistettuja varainhoitoa ja sen valvontaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta, koska ehdotus liittyy ohjelman hallinnointiin ja tavoitteena on allekirjoittaa kansainvälinen sopimus, joka on neuvoteltu neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Sopimusluonnoksen 10 artiklassa ja liitteessä määrätään assosioituneen maan vuotuisesta rahoitusosuudesta sisäisen turvallisuuden rahaston (ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen) talousarvioon ja osuuksien mahdollisesta mukauttamisesta tilanteeseen liitteen mukaisesti.

               5.LISÄTIEDOT

               •Alueellinen soveltaminen

                  Asetuksella (EU) N:o 515/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä. Nyt käsiteltävä sopimus Islannin kanssa on tältä osin myös Schengenin säännöstön kehittämistä.

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän ehdotuksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

                  Tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta (neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                     4
                   mukaisesti) ja Irlanti (neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                     5
                   mukaisesti) eivät osallistu, jotka eivät sido niitä ja joita ei sovelleta niihin.

                •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Sopimuksen 17 artiklassa määrätään sovellettavista raportointi- ja seurantajärjestelyistä. Islannin on toimitettava komissiolle kunkin vuoden helmikuun 15. päivään mennessä (vuosi 2022 viimeisenä mukaan luettuna vuotena) edeltävää varainhoitovuotta koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ei tarvita.

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto päättää, että sopimus allekirjoitetaan unionin puolesta, ja valtuuttaa puheenjohtajansa nimeämään yhden tai useamman henkilön, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

               Komissio on tehnyt erillisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi liitteenä olevan, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Islannin välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta
                  6
               . Neuvosto hyväksyy tämän päätöksen Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan.

               2017/0089 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Islannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 5 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014
                  7
                5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat välineeseen asetuksen mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia.

               (2)Neuvosto valtuutti 14 päivänä heinäkuuta 2014 komission aloittamaan Islannin, Liechtensteinin ruhtinaskunnan, Norjan kuningaskunnan ja Sveitsin valaliiton kanssa neuvottelut sopimuksesta, joka koskee järjestelyjä näiden maiden osallistumiseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen. Neuvottelut Islannin kanssa saatiin menestyksekkäästi päätökseen parafoimalla sopimusteksti 21 päivänä syyskuuta 2016.

               (3)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanskan olisi päätettävä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               (4)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                  8
                mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (5)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  9
                mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)Sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan loppuun myöhemmin.

               (7)Sopimuksessa määrättyjen toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi ja kansallisen ohjelman hyväksymisen ja täytäntöönpanon viiveiden estämiseksi päätöksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (8)Sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti sopimusta – lukuun ottamatta sen 5 artiklaa – olisi sovellettava väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan valtuutus allekirjoittaa ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskeva Euroopan unionin ja Islannin välinen sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               Allekirjoitettavan sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jossa sopimuksen neuvottelijan nimeämä henkilö tai nimeämät henkilöt valtuutetaan allekirjoittamaan sopimus sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               3 artikla

               Sopimuksen 5 artiklaa lukuun ottamatta sopimusta sovelletaan sen 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä sen voimaantuloon saakka.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143.

                     (2)
                  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 112.

                     (3)
                  EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1.

                     (4)
                  Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (5)
                  Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

                     (6)
                  Ehdotus neuvoston päätökseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Islannin välisen sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta, COM(2017) 199 final.

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

                     (8)
                  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (9)
                  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.5.2017
            COM(2017) 207 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Islannin välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’,

               ja

               ISLANTI

               jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
                  1
               , jäljempänä ’Islannin ja Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehty sopimus’,

               SEKÄ KATSOVAT SEURAAVAA:

               (1)Unioni perusti ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 515/2014
                  2
               .

               (2)Asetuksella (EU) N:o 515/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä Islannin ja Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla.

               (3)Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014
                  3
                vaikuttaa suoraan asetuksen (EU) N:o 515/2014 säännösten soveltamiseen ja siten viimeksi mainitun asetuksen oikeudelliseen kehykseen ja koska Islannin ja Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja menettelyjä on sovellettu asetuksen (EU) N:o 514/2014, josta on ilmoitettu Islannille, antamiseen, osapuolet tunnustavat, että asetuksella (EU) N:o 514/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä Islannin ja Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla siltä osin kuin on tarpeen asetuksen (EU) N:o 515/2014 panemiseksi täytäntöön.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat, mukaan lukien Islanti, osallistuvat välineeseen asetuksen säännösten mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia.

               (5)Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline, joka on osa sisäisen turvallisuuden rahastoa, on erityinen Schengenin säännöstöön liittyvä väline, jolla pyritään jakamaan vastuuta ja antamaan taloudellista tukea ulkorajojen ja viisumipolitiikan alalla jäsenvaltioissa ja assosioituneissa valtioissa.

               (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
                  4
                60 artiklassa säädetään välillistä hallinnointia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos kolmansille maille, mukaan luettuina assosioituneet valtiot, on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä.

               (7)
                     Asetuksen (EU) N:o 514/2014 17 artiklan 4 kohdassa säädetään vuonna 2014 maksettujen menojen tukikelpoisuudesta, jos vastuuviranomainen on maksanut ne ennen virallista nimeämistään, millä varmistetaan sujuva siirtyminen ulkorajarahastosta sisäisen turvallisuuden rahastoon. On tärkeää, että tämä seikka otetaan huomioon myös tässä sopimuksessa. Koska tämä sopimus ei tullut voimaan ennen vuoden 2014 loppua, on tärkeää varmistaa vastuuviranomaisen ennen virallista nimeämistään ja nimeämiseen saakka maksamien menojen tukikelpoisuus edellyttäen, että aiemmin sovelletut hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat olennaisilta osin samat kuin vastuuviranomaisen nimeämisen jälkeen voimassa olevat järjestelmät.

               (8)Vuosilta 2014–2020 Islannin maksettavaksi tulevien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vuotuisten rahoitusosuuksien laskemisen ja käytön helpottamiseksi sen rahoitusosuudet maksetaan viitenä vuotuisena eränä vuosina 2016–2020. Vuosien 2016–2018 vuotuiset maksut ovat kiinteämääräisiä, kun taas vuosien 2019 ja 2020 maksuosuudet määritetään vuonna 2019 kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden bruttokansantuotteen perusteella ottaen huomioon tosiasiallisesti suoritetut maksut,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Soveltamisala

               Tässä sopimuksessa määrätään täydentävistä säännöistä, jotka ovat välttämättömiä Islannin osallistumiseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen asetuksen (EU) N:o 515/2014 mukaisesti.

               2 artikla

               Varainhoito ja sen valvonta

               1.
                     Islannin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) ja johdetussa oikeudessa vahvistettuja varainhoitoa ja sen valvontaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.

               Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja johdetun oikeuden säännöksiä ja määräyksiä ovat seuraavat:

               a)SEUT-sopimuksen 287 artiklan 1, 2 ja 3 kohta;

               b)asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 30, 32 ja 57 artikla, 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohta, 60 artikla, 79 artiklan 2 kohta ja 108 artiklan 2 kohta;

               c)komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012
                  5
                32, 38, 42, 84, 88, 142 ja 144 artikla;

               d)neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96
                  6
               ;

               e)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013
                  7
               .

               Osapuolet voivat muuttaa tätä luetteloa yhteisellä sopimuksella.

               2.
                     Islannin on sovellettava alueellaan 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä tämän sopimuksen mukaisesti.

               3 artikla

               Moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen

               Islannille kohdennettuja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen varoja on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti.

               4 artikla

               Eturistiriitaa koskevan periaatteen noudattaminen

               Taloushallinnon toimija tai muu talousarvion toteuttamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien niiden valmistelu, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan Islannin alueella osallistuva henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille.

               5 artikla

               Täytäntöönpano

               Komission tekemät päätökset, joilla määrätään maksuvelvollisuus muille kuin valtioille, ovat täytäntöönpanokelpoisia Islannin alueella.

               Täytäntöönpanoon sovelletaan Islannissa voimassa olevia säännöksiä lainkäytöstä riita-asioissa. Islannin hallituksen tehtävään nimeämä ja komissiolle ilmoittama kansallinen viranomainen liittää päätökseen täytäntöönpanomääräyksen tutkimatta muuta kuin päätöksen aitouden.

               Kun nämä muodollisuudet on komission vaatimuksesta täytetty, komissio voi hakea täytäntöönpanoa kansallisen lainsäädännön mukaisesti saattamalla asian suoraan toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi.

               Täytäntöönpanoa voidaan lykätä ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksellä. Virheellistä täytäntöönpanoa koskevien valitusten käsittely kuuluu kuitenkin Islannin tuomioistuinten toimivaltaan.

               6 artikla

               Unionin taloudellisten etujen suojaaminen petoksia vastaan

               1.Islannin on

               a)torjuttava petoksia ja muita unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia laittomia toimia toimenpiteillä, joilla on ennaltaehkäisevä vaikutus ja jotka tarjoavat tehokkaan suojan Islannissa;

               b)toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petoksilta kuin se toteuttaa suojatakseen omia taloudellisia etujaan petoksilta; ja

               c)koordinoitava unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi tarkoitetut toimet jäsenvaltioiden ja komission kanssa.

               2.Islannin on otettava käyttöön vastaavat toimenpiteet kuin ne, jotka unioni on ottanut käyttöön SEUT-sopimuksen 325 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka ovat voimassa tämän sopimuksen allekirjoittamispäivänä.

               Osapuolet voivat ottaa yhteisellä sopimuksella käyttöön vastaavat toimenpiteet kuin unioni ottaa myöhemmin käyttöön tämän artiklan mukaisesti.

               7 artikla

               Komission (OLAFin) paikalla suorittamat tarkastukset ja todentamiset

               Komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirastolla OLAFilla) on valtuudet suorittaa paikalla ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevia tarkastuksia ja todentamisia Islannin alueella asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 8 kohtaan perustuvia komission oikeuksia.

               Islannin viranomaisten on helpotettava paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, jotka voidaan viranomaisten pyynnöstä suorittaa yhdessä niiden kanssa.

               8 artikla

               Tilintarkastustuomioistuin

               SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdan ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ensimmäisen osan X osaston 1 luvun mukaisesti tilintarkastustuomioistuimella on mahdollisuus suorittaa tilintarkastuksia kaikkien sellaisten tahojen toimitiloissa, jotka hallinnoivat ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevia tuloja tai menoja unionin puolesta Islannin alueella, mukaan luettuina kaikkien sellaisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden toimitilat, joille suoritetaan maksuja talousarviosta.

               Tilintarkastustuomioistuin suorittaa tarkastukset Islannissa yhdessä kansallisten tilintarkastuselinten kanssa tai, jollei niillä ole riittävää toimivaltaa, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai laitosten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ja Islannin kansalliset tilintarkastuselimet toimivat luottamuksellisessa yhteistyössä riippumattomuutensa säilyttäen. Nämä tilintarkastuselimet taikka viranomaiset tai laitokset ilmoittavat tilintarkastustuomioistuimelle, aikovatko ne osallistua tarkastukseen.

               Tilintarkastustuomioistuimella on vähintään samat oikeudet kuin komissiolla asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 7 kohdan ja tämän sopimuksen 7 artiklan nojalla.

               9 artikla

               Julkiset hankinnat

               Islannin on sovellettava julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntönsä säännöksiä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen
                  8
                liitteen XVI mukaisesti.

               10 artikla

               Rahoitusosuudet

               1.Islannin on suoritettava vuosina 2016–2018 ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen talousarvioon vuotuiset maksut seuraavan taulukon mukaisesti:

               (Kaikki määrät euroina)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Islanti

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.Islannin maksuosuudet vuosina 2019 ja 2020 lasketaan liitteessä esitetyn kaavan mukaisesti sen perusteella, mikä on sen bruttokansantuotteen (BKT) prosentuaalinen osuus suhteessa kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden BKT:hen.

               3.Islannin on suoritettava tässä artiklassa tarkoitetut rahoitusosuudet riippumatta siitä, milloin sen asetuksen (EU) N:o 514/2014 14 artiklassa tarkoitettu kansallinen ohjelma hyväksytään.

               11 artikla

               Rahoitusosuuksien käyttö

               1.Vuosien 2016 ja 2017 vuotuisten maksujen yhteismäärä kohdennetaan seuraaviin tarkoituksiin:

               a)75 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 8 artiklassa tarkoitettuun väliarviointiin;

               b)15 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklassa tarkoitettuun tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen edellyttäen, että asiaankuuluvat unionin säädökset on annettu viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017;

               c)10 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 13 artiklassa tarkoitettuihin unionin toimiin ja asetuksen (EU) N:o 515/2014 14 artiklassa tarkoitettuun hätäapuun.

               Jos b alakohdassa tarkoitettu määrä jää kohdentamatta tai käyttämättä, komissio kohdentaa sen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin.

               Jos tämä sopimus ei tule voimaan tai sitä ei sovelleta väliaikaisesti viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2017, Islannin koko rahoitusosuus on käytettävä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               2.Vuosien 2018, 2019 ja 2020 vuotuisten maksujen yhteismäärä kohdennetaan seuraaviin tarkoituksiin:

               a)40 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin;

               b)50 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklassa tarkoitettuun tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen edellyttäen, että asiaankuuluvat unionin säädökset on annettu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018;

               c)10 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 13 artiklassa tarkoitettuihin unionin toimiin ja asetuksen (EU) N:o 515/2014 14 artiklassa tarkoitettuun hätäapuun.

               Jos b alakohdassa tarkoitettu määrä jää kohdentamatta tai käyttämättä, komissio kohdentaa sen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin.

               3.Väliarviointiin, unionin toimiin, erityistoimiin tai tietotekniikkajärjestelmien kehittämisohjelmaan kohdennetut lisämäärät on käytettävä asiaa koskevan, seuraavissa säännöksissä vahvistetun menettelyn mukaisesti:

               a)asetuksen (EU) N:o 514/2014 6 artiklan 2 kohta;

               b)asetuksen (EU) N:o 515/2014 8 artiklan 7 kohta;

               c)asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklan 3 kohta;

               d)asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklan toinen alakohta.

               4.Komissio voi käyttää joka vuosi enintään 4 076 euroa Islannin suorittamista maksuista sellaiseen omaan tai ulkopuoliseen henkilöstöön liittyvien hallintokulujen rahoittamiseen, joka on välttämätöntä Islannin tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 515/2014 ja tämän sopimuksen täytäntöönpanossa.

               12 artikla

               Luottamuksellisuus

               Kaikki tämän sopimuksen nojalla toimitetut ja saadut tiedot niiden muodosta riippumatta kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama suoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty unionin toimielimiin sovellettavissa säännöksissä ja Islannin lainsäädännössä. Kyseisiä tietoja saa ilmaista vain niille henkilöille, joiden on ne tunnettava tehtäviensä vuoksi unionin toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Islannissa, ja niitä saa käyttää vain osapuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi.

               13 artikla

               Vastuuviranomaisen nimeäminen

               1.
                     Islannin on ilmoitettava ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavan vastuuviranomaisen ministeriötasolla tapahtuvasta virallisesta nimeämisestä komissiolle mahdollisimman pian kansallisen ohjelman hyväksymisen jälkeen.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitettu nimeäminen edellyttää, että kyseinen elin täyttää asetuksessa (EU) N:o 514/2014 tai sen perusteella vahvistetut nimeämisperusteet, jotka koskevat sisäistä ympäristöä, valvontatoimia, tiedotusta ja viestintää sekä seurantaa.

               3.
                     Vastuuviranomaisen nimeäminen perustuu tarkastuselimen lausuntoon; tarkastuselin voi olla tarkastusviranomainen, joka arvioi, täyttääkö vastuuviranomainen nimeämisperusteet. Tämä elin voi olla hallinnon seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta vastaava itsenäinen julkinen laitos. Tarkastuselimen on oltava toiminnassaan riippumaton vastuuviranomaisesta ja suoritettava työnsä kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusnormien mukaisesti. Islanti voi käyttää nimeämispäätöksensä perusteena sitä, ovatko hallinnointi- ja valvontajärjestelmät olennaisilta osin samat kuin aikaisemmalla kaudella jo käytössä olleet järjestelmät ja ovatko ne toimineet tehokkaasti. Jos tarkastus- ja valvontatulokset osoittavat, että nimetty elin ei enää täytä nimeämisperusteita, Islannin on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kyseisen elimen hoitamien tehtävien toteuttamisessa havaitut puutteet korjataan, mukaan lukien nimeämisen purkaminen.

               14 artikla

               Varainhoitovuoden määritelmä

               Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu varainhoitovuosi kattaa maksetut menot sekä saadut ja vastuuviranomaisen tileille kirjatut tulot kaudella, joka alkaa 16 päivänä lokakuuta vuonna N – 1 ja päättyy 15 päivänä lokakuuta vuonna N.

               15 artikla

               Menojen tukikelpoisuus

               Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdassa säädetään, menot ovat tukikelpoisia, jos vastuuviranomainen on maksanut ne ennen tämän sopimuksen 13 artiklan mukaista virallista nimeämistään edellyttäen, että virallista nimeämistä edeltävät hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat olennaisilta osin samat kuin vastuuviranomaiseksi nimeämisen jälkeen voimassa olevat järjestelmät.

               16 artikla

               Vuotuisen saldon maksamista koskeva pyyntö

               1.
                     Islannin on toimitettava komissiolle viimeistään varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuun 15 päivänä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa vaaditut asiakirjat ja tiedot.

               Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 44 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja noudattaen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan kolmatta alakohtaa Islannin on toimitettava komissiolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lausunto viimeistään varainhoitovuotta seuraavan vuoden maaliskuun 15 päivänä.

               Toimitetut tässä kohdassa tarkoitetut asiakirjat toimivat vuotuisen saldon maksamista koskevana pyyntönä.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on laadittava niiden mallien mukaisesti, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen (EU) N:o 514/2014 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               17 artikla

               Täytäntöönpanokertomus

               Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 54 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja noudattaen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan kolmatta alakohtaa Islannin on toimitettava komissiolle vuosikertomus kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta edeltävältä varainhoitovuodelta viimeistään seuraavan vuoden helmikuun 15 päivänä vuoteen 2022 saakka, ja se voi julkistaa nämä tiedot asianmukaisella tasolla.

               Ensimmäinen vuosikertomus kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta on toimitettava 15 päivänä helmikuuta sen jälkeen, kun tämä sopimus on tullut voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen on aloitettu.

               Ensimmäisessä kertomuksessa on käsiteltävä varainhoitovuosia vuodesta 2014 siihen varainhoitovuoteen, joka edeltää toisen kohdan mukaista ensimmäisen vuosikertomuksen määräaikaa. Islannin on toimitettava kansallista ohjelmaa koskeva lopullinen täytäntöönpanokertomus viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.

               18 artikla

               Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä

               Asetuksen (EU) N:o 514/2014 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikessa virallisessa tiedonvaihdossa Islannin ja komission välillä on käytettävä sähköistä tiedonvaihtojärjestelmää, jonka komissio järjestää tätä tarkoitusta varten.

               19 artikla

               Voimaantulo

               1.Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän sopimuksen tallettaja.

               2.Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ne ilmoittavat toisilleen näiden menettelyjen päätökseen saattamisesta.

               3.Tämä sopimus tulee voimaan viimeisen 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tekemispäivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

               4.Lukuun ottamatta sopimuksen 5 artiklaa, osapuolet soveltavat tätä sopimusta väliaikaisesti sen allekirjoituspäivää seuraavasta päivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valtiosäännön asettamien vaatimusten soveltamista.

               20 artikla

               Voimassaolo ja irtisanominen

               1.Unioni tai Islanti voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla päätöksestään toiselle osapuolelle. Sopimuksen soveltaminen lopetetaan kolmen kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä irtisanomisen aikaan, jatketaan tässä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Osapuolet sopivat yhdessä sopimuksen irtisanomisen muista mahdollisista seurauksista.

               2.Sopimus irtisanotaan, kun Islannin ja Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehty sopimus irtisanotaan kyseisen sopimuksen 8 artiklan 4 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan tai 16 artiklan mukaisesti.

               21 artikla

               Kielet

               Tämä sopimus laaditaan yhtenä kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja islannin kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               Tehty Brysselissä … päivänä …kuuta …..

               Euroopan unionin puolesta
                     Islannin puolesta

               LIITE

               Kaava vuosien 2019 ja 2020 rahoitusosuuksien laskemiseen ja maksutiedot

               Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettu Islannin rahoitusosuus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen vuosina 2019 ja 2020 lasketaan seuraavasti:

               Maaliskuun 31 päivänä 2019 käytettävissä olevat Islannin bruttokansantuotteen (BKT) lopulliset vuotuiset luvut vuosilta 2013–2017 jaetaan kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden kyseisen vuoden BKT-lukujen yhteissummalla. Vuosilta 2013–2017 saatujen viiden prosenttiosuuden keskiarvon mukainen määrä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen todellisten vuotuisten määrärahojen summasta vuosilta 2014–2019 ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vuoden 2020 maksusitoumusmäärärahoista, sellaisina kuin ne on kirjattu komission esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuotta 2020 varten, on Islannin maksettavaksi tuleva kokonaismäärä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen koko täytäntöönpanokaudelta. Tästä määrästä vähennetään Islannin tämän sopimuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti suorittamat vuotuiset maksut, jotta saadaan vuosien 2019 ja 2020 rahoitusosuuksien yhteismäärä. Tästä määrästä maksetaan puolet vuonna 2019 ja loput vuonna 2020.

               Rahoitusosuus maksetaan euroina.

               Islannin on maksettava rahoitusosuutensa 45 päivän kuluessa veloitusilmoituksen vastaanottamisesta. Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, maksamattomasta määrästä kertyy viivästyskorkoa eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman korkokannan mukaista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua, erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä voimassa olevaa korkoa korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä.

                     (1)
                  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 112).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla asetuksella (EU, Euratom) N:o 547/2014 (EUVL L 163, 29.5.2014, s. 18).

                     (5)
                  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012 unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

                     (6)
                  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

                     (8)
                  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 461.


Avis juridique important

|

51998PC0306(01)

Ehdotus neuvoston päätös, tutkimus-ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002)  /* KOM/98/0306 lopull. - CNS 98/0187 */

Virallinen lehti nro C 236 , 28/07/1998 s. 0010

Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002) (98/C 236/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 306 lopull. - 98/0187(CNS)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,neuvosto on päätöksellään . . ./. . ./Euratom vahvistanut tutkimus- ja koulutustoimintaa (jäljempänä "TEK") koskevan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (jäljempänä "viides puiteohjelma") vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa määritellään muun muassa ekosysteemin suojelun alalla toteutettavat toimet,viidennen puiteohjelman 3 artiklan mukaan puiteohjelma toteutetaan erityisohjelmin, jotka vahvistetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ja kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,Euroopan atominergiayhteisöä (Euratom) koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) neuvoston päätöksen 94/268/Euratom (1) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuolisen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle,perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä "osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt") Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman toteuttamista varten tehtyä neuvoston päätöstä . . ./. . ./Euratom sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 101 m artiklan nojalla,tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimus- ja koulutustoiminnan tuloksia, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaation edistämiseen,JET-hankkeen (Joint European Torus) toteuttaminen on annettu päätöksellä 78/471/Euratom (2) perustetun Joint European Torus-yhteisyrityksen (JET) tehtäväksi,tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä, jatieteellis-teknistä komiteaa on kuultu,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti (tämän ohjelman hyväksymispäivän) ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta "Ekosysteemin suojelu" koskeva erityisohjelma (jäljempänä "erityisohjelma").2 artikla 1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä "rahamäärä") on viidennen puiteohjelman 2 artiklan mukaisesti 1 141 miljoonaa ecua, josta enintään 13 % varataan komission hallintomenoihin.2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I.3. Tästä rahamäärästä- 375 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998-1999 ja- 766 miljoonaa ecua kaudeksi 2000-2002.Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin.4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoitusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saatavilla.3 artikla 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti.2. Toteutettavien TEK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista koskevien sääntöjen 9 artiklassa.Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.5. Erityisohjelman epäsuorat TEK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteessä III.Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityiskohtaiset säännöt annetaan liitteessä III.4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissioa) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi jab) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuuluvista toimista.5 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellääna) liitteen II sisältö,b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu,c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt jad) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epäsuoraa TEK-tointa varten.Työohjelma päivitetään tarvittaessa.2. Toteuttaakseen epäsuoria TEK-toimia komissio käynnistää työohjelman pohjalta osallistumista koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin.6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttamisesta.2. Komissiota avustaa tämän ohjelman toteuttamisessa neuvoa-antava komitea. Komitean kokoonpano sekä sen toimintaa koskevat menettelyt ja yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan neuvoa-antavien komiteoiden hallintoa ja koordinointia koskevassa neuvoston päätöksessä 84/338/Euratom, EHTY, ETY (3) ydinfissioon liittyvien seikkojen osalta ja fuusio-ohjelman neuvoa-antavasta komiteasta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehdyssä neuvoston päätöksessä fuusioon liittyvien seikkojen osalta.7 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) EYVL L 115, 6.5.1994, s. 31. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 96/253/Euratom EYVL L 86, 4.4.1996, s. 72).(2) EYVL L 151, 7.6.1978, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/305/Euratom (EYVL L 117, 14.5.1996, s. 9).(3) EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25.LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA>LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Varmat, kestävät ja kilpailukykyiset energialähteet ovat taloudellisen kasvun, vaurauden ja elämänlaadun olennainen edellytys teollistuneessa maailmassa. Kehitysmaiden pyrkimykset ja niiden talouden kehitys aiheuttavat voimakkaan energiankysynnän kasvun maailmassa, mikä voi vaikuttaa polttoaineiden hintoihin ja huonontaa ympäristö- ja terveystilannetta. Keskipitkällä aikavälillä huomattava osa energiankysynnän kasvusta tyydytetään fossiilisten polttoaineiden käytöllä, mikä pahentaa ympäristön happamoitumisongelmaa alueellisesti ja hiilidioksidipäästöongelmaa koko maailmassa. Näitä ongelmia ei voida ratkaista muuten kuin kansainvälisen yhteistoiminnan avulla. Energiansäästö ja uusiutuvien energianlähteiden käytön lisääminen voivat auttaa, mutta niiden vaikutus on rajoitettu lyhyellä aikavälillä, ja toisaalta nämä toimenpiteet ovat riittämättömiä pitkällä aikavälillä.Koska energiankysynnän odotetaan kasvavan, on edelleen pyrittävä käyttämään kaikkia mahdollisia energialähteitä. Strategisista syistä kuitenkin suositaan kestävimpiä ja terveydelle ja ympäristölle vähiten haitallisia energialähteitä. Ydinenergia voi tarjota mahdollisuuden sähköntuotantoon Euroopassa varmalla ja kestävällä tavalla ja kilpailukykyiseen hintaan.Ohjelman strateginen tavoiteTämän ohjelman alainen toiminta sovitetaan tarvittaessa tiiviisti yhteen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien toimien ohjelman kanssa, jotka kuvataan tutkimus- ja opetustoimintaa koskevassa Euratomin viidennessä puiteohjelmassa.Tämän ohjelman tavoite on edistää ydinenergian kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämistä toisaalta tekemällä nykyiset teknologiat vielä varmemmiksi ja taloudellisemmiksi ja toisaalta tutkimalla uusia lupaavia menetelmiä. Ohjelmassa on kolme erillistä osa-aluetta:- Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus jatkaa koereaktorin mahdollisessa rakentamisessa tarvittavien perusteiden kehittämistä samoin kuin reaktoria varten pitkällä aikavälillä tarvittavien peruskäsitteiden ja teknologian tutkimusta.- Ydinfissiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus lujittaa Euroopan ydinlaitosten turvallisuutta ja työntekijöiden sekä väestön suojelua, ratkaista jätehuollon ja jätteiden loppuvarastoinnin ongelmat ja parantaa Euroopan ydinteollisuuden kilpailukykyä ja hyväksyttävyyttä.- Yleisluonteista tutkimustyötä ja teknologian kehittämistä, jonka on tarkoitus konsolidoida ja kehittää Euroopan tietämystä ja asiantuntemusta eri alueilla ydinfission käyttämiseksi turvallisesti ja kilpailukykyisesti samoin kuin ionisoivan säteilyn muita käyttötapoja varten teollisuudessa ja lääketieteessä sekä luonnonsäteilyn hallintaa varten.Ydinfuusion alalla tutkimus on jo täysin yhdennetty Euroopan tasolla, mutta ydinfission alalla näin ei ole; tällä alalla tutkimustoimet pitäisi yhdentää täydellisemmin ja tehokkaammin.a) AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET: i) Hallittu lämpöydinfuusioTTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteetViidennessä puiteohjelmassa esitetyssä strategiassa tarkastellaan ydinfuusion osuutta varmassa ja turvallisessa sähköntuotannossa laajemmassa yhteydessä fuusion yhteiskunnallis-taloudellisia vaikutuksia koskevien tutkimusten kanssa. Tähän avaintutkimuskokonaisuuteen kuuluvat olennaisena osana tutkimushenkilöstön ja teknisen henkilöstön liikkuvuus ja koulutus, tulosten levittäminen ja tiedotus yleisölle. Viidennen puiteohjelman voimassaoloaikana strategian täytäntöönpanoon kuuluu kolme päätoimintalinjaa:- Meneillään olevien tutkimusten jatkaminen: Fysiikan ja fuusioteknologian toimissa on tarkoitus kehittää erityisesti assosiaatioiden puitteissa, JET-yhteisyrityksessä ja Euroopan teollisuudessa koereaktorin suunnitteluun tarvittavaa tietämystä; Euroopan osallistuminen ITER-EDA:aan jatkuu, ja päämääränä on ITER:n mahdollinen rakentaminen.Tutkimuksen painopisteet: Hankkeen suunnittelun loppuunsaattaminen ja prototyyppien testauksen sekä avustavien tutkimusten loppuunsaattaminen; laite-eritelmien laatimisen loppuunsaattaminen; tarvittavan tieteellisen perustan vahvistaminen; JET:n täyden toimintavalmiuden saavuttaminen (kun JET-yhteisyritys lopetetaan joulukuussa 1999, Euratomiin assosioituneiden järjestöjen henkilökunnan pitäisi ryhtyä käyttämään sen laitteita).- Käsitteiden tutkimus: Fysiikan alan jäsennetyissä toimissa keskitytään fuusiolaitteiden peruskäsitysten tutkimukseen.Tutkimuksen painopisteet: Edellisessä puiteohjelmassa päätetty koelaitteiden rakentaminen, käyttö ja niiden parantaminen ja muiden jo käytössä olevien laitteiden uudenaikaistaminen; fuusioplasmojen diagnostiikka- ja ohjausmenetelmät; teoreettisten tutkimusten jatkaminen; fuusiokoneen kauko-ohjattua käyttöä koskevat tutkimukset; magneettisen koossapidon ohella inertiaalikoossapitoa koskevien kansallisten siviilitutkimustoimien yhteensovittaminen teknologisen seurantaohjelman puitteissa sekä mahdollisesti uusien käsitteiden kehittäminen.- Pitkän aikavälin teknologia: Teknologisten jäsennettyjen toimien tarkoituksena on pitkällä aikavälillä valmistautua esittelyreaktorin (DEMO) rakentamiseen.Tutkimuksen painopisteet: Tritiumin hyötövaippojen kehittäminen ja vertailurakennemateriaalin kehittäminen DEMO-hankkeeseen sopiville rakennemoduuleille; heikosti aktivoituvien ja säteilyä kestävien kehittyneiden tulevaisuuden materiaalien tutkiminen DEMOa varten; turvallisuuden ja ympäristövaikutusten uusi arviointi; fuusioenergian yhteiskunnallis-taloudellisten näkökohtien analysointi; DEMOn vertailuhankkeen käsitteellinen tutkimus.ii) YdinfissioTTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteetTärkeimmät tavoitteet ovat varmistaa Euroopan ydinlaitosten turvallisuus (1), työntekijöiden ja väestön turvallisuus, radioaktiivisten jätteiden varma ja tehokas huolto ja loppuvarastointi, parantaa eurooppalaisen ydinteollisuuden kilpailukykyä ja lisätä sen mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla sekä kartoittaa käsitteitä, jotka olisivat innovatiivisia ja kestäviä ja joihin liittyisi potentiaalisia taloudellisia sekä turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön liittyviä hyötyjä pitkällä aikavälillä. Tutkimukset ovat pääasiassa tieteellisiä tai teknologisia, mutta niissä olisi myös merkittävä yhteiskunnallis-taloudellinen osuus. Lisätavoitteena on edistää opetuksen ja koulutuksen avulla korkean asiantuntemuksen tason ylläpitämistä ydinturvallisuuden alalla Euroopan unionissa.- Nykyisten laitosten toimintavarmuus: Tutkimuksessa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus ylläpitää ja parantaa vanhojen laitosten turvallisuutta, ja erityisesti turvallisuuden niihin osatekijöihin, jotka liittyvät reaktorien käyttöiän pidentämiseen ja vakavien onnettomuuksien hallintastrategioihin.TTK-toiminnan painopisteet: Yhteisten perusteiden ja menetelmien kehittäminen reaktorien jäljellä olevan turvallisen käyttöiän määrittämiseksi; vanhenemisen vaikutukset rakenteisiin ja järjestelmiin; tarkastus- ja valvontamenetelmien parantaminen turvallisuuden lisäämiseksi ja työperäisen altistuksen vähentämiseksi; ohjausjärjestelmien uudenaikaistaminen; vakavien onnettomuuksien ennaltaestämisen ja lieventämisen strategiat; ihmisen ja koneen rajapinta; turvallisuustoimien organisaatio ja hallinto.- Polttoainekierron turvallisuus: Tutkimuksessa keskitytään tieteellisen lähestymistavan kehittämiseen radioaktiivisten jätteiden huoltoon ja varastointiin; sen pitäisi olla sekä taloudellinen että yhteiskunnallisesti laajalti hyväksyttävissä. Tutkimuksissa pyritään lisäksi parempien, täydellisempien ja laajasti hyväksyttyjen menetelmien kehittämiseen koko ydinpolttoainekierron turvallisuuden arvioimiseksi ja sen hallintoon, jotta voitaisiin kehittää paremmat perusteet julkiselle päätöksenteolle, kohdistaa varoja tehokkaammin, edistää parempien turvakäytäntöjen käyttöönottoa ja lisätä yleisön luottamusta.TTK-toiminnan painopisteet: Tarkoituksena on kehittää yhteistä tietämystä ja päästä yhteisymmärrykseen radioaktiivisten jätteiden huollosta ja varastoinnista, mukaan lukien jätteiden määrän vähentäminen minimiin sekä kemiallisen erottamisen ja transmutaation tarjoamat mahdollisuudet; syvälle maanalaisiin laboratorioihin tehtävän varastoinnin toteutettavuuden testaus ja esittely, mukaan lukien varastointiin liittyvien kysymysten ja varastoinnin eri osatekijöiden käyttäytymisen arviointi pitkällä aikavälillä; yhteiset lähtökohdat koko polttoainekierron turvallisuuden arviointiin ja hallintaan, mukaan lukien yhteiskunnalliset näkökohdat; laadunvarmistusjärjestelmät.- Tulevaisuuden järjestelmien turvallisuus ja tehokkuus: Tutkimuksessa keskitytään tulevaisuudessa rakennettavien laitosten turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen ja entistä innovatiivisempien tai täysin uusien energiantuotannon käsitteiden kartoittamiseen, jotka tarjoavat hyötyjä kustannusten, turvallisuuden (mukaan lukien parempi jätehuolto ja fissiilisten materiaalien käyttö), kestävyyden ja väärille teille joutumisen riskien vähenemisen kautta.TTK-toiminnan painopisteet: Pienemmät ja yksinkertaisemmat ("käyttäjäystävälliset") reaktorit, reaktoreita ja jätehuoltoa koskevat innovatiiviset käsitteet; uudet polttoaineet ja fissiilisten materiaalien parempi käyttö; koko polttoainekierron optimointi ottaen huomioon terveys-, turvallisuus- ja ympäristövaikutukset; passiivista turvallisuutta vahvistavat tekijät ja edistyneet ohjausjärjestelmät; materiaalien ja laitteiden käyttöiän pidentäminen ja tarkastus- ja huoltotarpeen vähentäminen.- Säteilysuojelu: Tutkimuksen tarkoitus on tukea käyttäjiä ja turvallisuusviranomaisia heidän tehtävissään työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi ydinpolttoainekierron toimintojen aikana, ydinhätätilanteiden hallinnassa ja saastuneiden alueiden kunnostamisessa. Tutkimus rajoitetaan tiukasti koskemaan tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteita. Täydentävää tutkimusta, joka on yleisluontoisempaa ja selvemmin perustutkimusta, tehdään tukemaan edellä mainittua tutkimusta.TTK-toiminnan painopisteet: Yhdennetty riskinhallinta ja suojelun optimointi; riskien hallinta; työperäisen altistuksen tosiaikainen seuranta; päätöksenteon apuvälineet; tiedonvaihto ja seurantastrategiat hätätilanteiden hoitamiseksi; saastuneiden alueiden kunnostaminen ja pitkän aikavälin hallinnointi.b) YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA TTK-toiminnan tavoitteet ja toimetTavoitteena on koontaa ja edistää eurooppalaista säteilysuojelun asiantuntemusta ionisoivan säteilyn käytön turvallisuuden ja tehokkuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi teollisuudessa ja lääketieteessä, säteilyn luonnollisten lähteiden arvioimiseksi ja hallitsemiseksi paremmin sekä säteilysuojelun standardien kehittämisen ja soveltamisen tukemiseksi.- Säteilysuojelu ja terveys: Tutkimuksissa keskitytään ionisoivasta säteilystä aiheutuviin heikkoihin ja pitkäaikaisiin annoksiin liittyvien riskien parempaan arviointiin.TTK-toiminnan painopisteet: DNA:n vaurioiden induktioon ja korjaamiseen sekä niiden terveysvaikutuksiin liittyvä molekyylifysiikka ja molekyylibiologia; epidemiologia; säteilyaltistuksen vaikutusten hoito.- Ympäristön radioaktiiviset aineet: Tutkimuksissa keskitytään parantamaan tietämystä ympäristön radioaktiivisten aineiden käyttäytymisestä, jotta voidaan kehittää luotettava strategia ja asianmukaisia käytäntöjä luonnollisten ja keinotekoisten säteilylähteiden vaikutusten hallintaan.TTK-toiminnan painopisteet: Radionuklidien kulkeutuminen ekosysteemeissä; ekosysteemien herkkyyden osoittimet; saastuneiden alueiden kunnostamisen käsitteellinen ja metodologinen perusta.- Säteilyn käyttö lääketieteessä ja teollisuudessa ja luonnon säteilylähteet: Tutkimuksissa keskitytään säteilyn käytön turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen teollisuudessa ja lääketieteessä, luonnon säteilylähteistä aiheutuvan altistuksen arvioinnin ja hallinnan parantamiseen sekä käsitteellisiin ja metodologisiin kysymyksiin säteilysuojelun optimoimiseksi.TTK-toiminnan painopisteet: Innovatiiviset lähestymistavat lääketieteellisen diagnostiikan samoin kuin säteilyn teollisuuskäytön alalla; säteilysuojelun optimointi; luonnon säteilylähteille tapahtuvan altistuksen hallinta; riskin havaitseminen ja riskistä tiedottaminen.- Sisäinen ja ulkoinen annosmittaus: Tutkimuksissa keskitytään ulkoisista lähteistä tai kehoon joutuneista nuklideista tulevan säteilyaltistuksen määritysmenetelmien parantamiseen ja innovatiivisten seurantatekniikoiden kehittämiseen hyödyntämällä materiaalitieteiden ja digitaalielektroniikan saavutuksia.TTK-toiminnan painopisteet: Monimutkaisten säteilykenttien ja kehoon joutuneista radionuklideista tulevan säteilyn annosmittaus; annoksen laskeminen takautuvasti; innovatiiviset seurantatekniikat.c) TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEIDEN TUKI Ydintutkimuslaitosten välinen sekä niiden ja muiden ydinalan järjestöjen välinen yhteistyö on Euroopassa suhteellisen vakiintunutta. Sitä olisi tehostettava tulevaisuudessa, jotta voidaan vastata rationalisointitarpeisiin ja lukuisten kansallisten ydintutkimusohjelmien säästövaatimuksiin ja tavoitteista tinkimiseen. Tutkimusta on yhdennettävä tehokkaammin ja hyödynnettävä paremmin, jotta voidaan varmistaa ydinenergian turvallisen käytön jatkuminen ja ylläpitää Euroopan ydinalan teollisuuden kilpailukyky ulkoisilla markkinoilla.Tavoitteet ja toimetTavoitteena on jatkaa ydintutkimuksen yhdentämistä unionissa siten, että käytettävissä olevia keinoja voidaan käyttää tehokkaammin ja varmistaa Euroopan ydinalan teollisuudelle kilpailuetuasema ja saada aikaan tilanne, jossa ydinteknologioita voidaan edelleen hyödyntää tyydyttävissä turvallisuusoloissa ja yhteiskunnallisesti hyväksyttynä.Suuret laitokset: Suurten laitosten käyttöoikeus on olennaista, ja sitä voidaan helpottaa järjestämällä yhteiskäyttöä ja yhteistoimintaohjelmia. Ensisijaisesti on tuettava tutkimuslaitoksia: sydämen kuluminen, suojarakenteet, materiaalitestaus, kiihdyttimet, maanalaiset laboratoriot, joissa testataan ja esitellään jätteiden varastointia maan syvissä kerroksissa sekä annosmittaus ja radiologia.Yhteistoimintaverkot: Valmiita verkkoja on lujitettava ja luotava uusia silloin, kun ne selvästi edistäisivät ohjelman tavoitteita tai unionin laajempia tavoitteita: suurten tai monipuolisten ydinturvallisuuden keskeisiin ongelmiin, jätehuoltoon ja jätteiden loppusijoitukseen, laitosten käytöstä poistamiseen, hätätoimenpiteiden suunnitteluun, säteilysuojeluun, uusiin turvallisuus- tai teknisiin kysymyksiin keskittyvien verkkojen tuki.Tietokannat ja biologisten kudosten pankit: Olemassa olevat tietokannat olisi hyvä konsolidoida, ja uusia on perustettava tarvittaessa. Painopisteitä ovat käytöstäpoisto- ja purkamistekniikkaan, jätteiden laatuun ja niiden loppusijoituksen turvallisuuteen, tärkeimpien komponenttien turvallisuuden arviointiin, vakavien onnettomuuksien vaikutusten lieventämiseen ja epidemiologisiin tutkimuksiin liittyvien tietokantojen laajentaminen ja perustaminen. Samoin perustetaan kudospankki, johon kerätään ydinonnettomuuteen joutuneiden henkilöiden kudoksia ja biologisia näytteitä.(1) Ilmaisua "turvallisuus" käytetään tässä laajimmassa merkityksessään, johon sisältyvät terveyttä, ympäristöä ja teknologiaa koskevat kysymykset. Samalla tavalla käytettynä "ydinturvallisuuteen" sisältyvät laitosten turvallisuus, jätehuolto ja jätteiden varastointi sekä ihmisen ja ympäristön suojeleminen ionisoivan säteilyn vaikutuksilta.LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan epäsuorilla TEK-toimilla. Nämä epäsuorat TEK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteessä III lukuun ottamatta i) kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten myönnettäviä apurahoja ja ii) tämän liitteen 2 kohdassa määriteltyjä tutkijankoulutusverkkoja. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä:1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti- erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu,- tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset,- ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntäminen, mukaan lukien tieteellisten tietokantojen käyttö, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TEK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten,- tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, sekä tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet,- erityisohjelman TEK-toimiin liittyvä koulutustoiminta, mukaan lukien avaintoimintakokonaisuutta "ydinfissio" varten annettava erityiskoulutus. Tämän erityiskoulutuksen tarkoituksena on pitää yllä korkeatasoista asiantuntemusta yhteisössä. Koulutuksella täydennetään kansallisia koulutusohjelmia, kun tähän ilmenee perusteltu tarve (esimerkiksi lisäarvo yhteisön tasolla tai toissijaisuusperiaatteen noudattaminen). Erityisesti painotetaan koulutusta, jolla pyritään levittämään tehokkaasti yhteisön ja kansallisten tutkimusohjelmien tuloksia,- tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, suunnattaville valistus- ja tukitoimille annettava tuki.2. Lisäkoulutus Tämän erityisohjelman edellyttämää lisäkoulutusta annetaan seuraavilla kahdella tavalla:- kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten myönnettävillä apurahoilla, jotka antavat Keski- ja Itä-Euroopan sekä uusien itsenäisten valtioiden nuorille tutkijoille mahdollisuuden työskennellä ydinfissio-ohjelmassa Euroopan yhteisössä sijaitsevissa laboratorioissa, jotka osallistuvat erityisohjelman toteuttamiseen,- tutkijankoulutusverkoilla, jotka perustetaan edistyneille tai uusille tutkimusaloille ja joissa tutkijat voivat vapaasti valita tutkimusaiheensa. Tutkijankoulutusverkot tähtäävät pääasiassa nuorten, väitelleiden tai väitöskirjavaiheessa olevien tutkijoiden koulutukseen.3. Rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Epäsuorien TTK-tointen rahoitusosuudet vahvistetaan viidennen puiteohjelman liitteessä III.Avaintoimintakokonaisuudessa "hallittu lämpöydinfuusio" erityisohjelmaan osallistuminen tapahtuu jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) tai jäsenvaltioihin sijoittautuneiden järjestöjen kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten, JET-yhteisyrityksen, NET-sopimuksen, jossa otetaan huomioon yhteisön osallistuminen ITER-EDA-hankkeeseen, ja erityisesti sellaisten muiden määräaikaisten sopimusten puitteissa, jotka on tehty assosioitumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden järjestöjen kanssa.Viidennen puiteohjelman liitteessä III olevan 4 kohdan mukaisesti hankkeet toteutetaan kustannustenjakoperiaatteella tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevina toimina. Toimet toteutetaan menettelyin, jotka määritellään assosiaatiosopimuksissa, JET-yhteisyrityksen säännöissä, NET-sopimuksessa, ITER-EDA-sopimuksessa ja muissa yhteisön ja sellaisten assosioituneiden järjestöjen ja/tai oikeushenkilöiden välillä tehdyissä monenvälisissä sopimuksissa, jotka voidaan perustaa, kun erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa. Yhteisyritysten perustamista kannustetaan sellaisia yhdistelmähankkeita varten, joilla on yhteinen tavoite.Viidennellä puiteohjelmalla osallistutaan assosiaatiosopimuksista johtuviin juokseviin kustannuksiin ja määräaikaisista sopimuksista johtuviin kustannuksiin pääsääntöisesti noin 25 prosentin yhdenmukaisella vuosittaisella osuudella. Kuultuaan erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa komiteaa komissio voi rahoittaa- sellaisten erityisesti määriteltyjen hankkeiden investointikustannuksia, jotka erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on asettanut etusijalle, yhdenmukaisella 45 prosentin osuudella,- erityisesti määriteltyjä toimia (kuten JET-laitteistojen käyttöä vuoden 1999 jälkeen), jotka toteutetaan Euratomin ja assosioituneiden järjestöjen tai oikeushenkilön välillä tehdyn monenvälisen sopimuksen perusteella, enintään 75 prosentin osuudella,- tiettyjä tehtäviä, jotka voi suorittaa vain teollisuus, enintään 100 prosentin osuudella.Enintään 45 tai 75 prosentin osuudella rahoitettavissa hankkeissa ja toimissa kaikilla avaintoimintakokonaisuuteen "hallittu lämpöydinfuusio" osallistuvilla assosioituneilla tahoilla ja järjestöillä on oikeus osallistua kokeisiin, jotka suoritetaan näillä laitteilla.Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta JET-yhteisyritykseen on määritetty mainitun yhteisyrityksen säännöissä, jotka neuvosto on vahvistanut Joint European Torus-yhteisyrityksen (JET) perustamista koskevassa päätöksessään 78/471/Euratom (1) Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ITER-hankkeeseen (ITER-EDA) annetaan EDA-sopimuksessa (2), sen pöytäkirjassa 2, liiteasiakirjoissa (3) ja muutoksessa (4) jolla EDA-sopimusta ja siihen liittyviä järjestelyjä jatketaan.4. Osallistumista koskevia sääntöjä koskevat lisämääräykset Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 8 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut sopimukset ovat yhteisön ja sellaisten assosioituneiden järjestöjen ja/tai yritysten välillä tehtyjä sopimuksia, jotka voidaan perustaa, kun erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa. Kyseiset sopimukset edellyttävät mainitun komitean lausuntoa.Viidennen puiteohjelman liitteen II sekä osallistumista koskevien sääntöjen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja uusiin itsenäisiin valtioihin sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat saada rahoitusta viidennestä puiteohjelmasta, jos niiden osallistuminen edistää merkittävästi erityisohjelman tavoitteita.5. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TEK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TEK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat.Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteutetaan- muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa,- tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevissa tutkimusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös . . ./. . ./EY,- muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa,- muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten PHARE-, TACIS- ja MEDA-ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa.Koordinointi toteutetaani) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti- tiedonvaihtoon ja- yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista koskevien sääntöjen 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti,ii) jakamalla epäsuoria toimia koskevat ehdotukset uudelleen TEK-erityisohjelman ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien erityisohjelmien välillä.(1) EYVL L 151, 7.6.1978, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/305/Euratom (EYVL L 117, 14.5.1996, s. 9).(2) EYVL L 244, 26.8.1992, s. 13.(3) EYVL L 114, 5.5.1994, s. 25.(4) Jollei ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskevasta neuvoston päätöksestä ja ITER-osapuolten sopimuksesta muuta johdu.


Avis juridique important

|

52000PC0274

Ehdotus: neuvoston päätös - perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukainen - yhteisen rahan käyttöönottamiseksi Kreikassa 1.1.2001  /* KOM/2000/0274 lopull. - CNS 2000/0110 */

Virallinen lehti nro C 248 E , 29/08/2000 s. 0124 - 0125

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukainen yhteisen rahan käyttöönottamiseksi Kreikassa 1.1.2001(komission esittämä)PERUSTELUTKomission ehdotus perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaiseksi neuvoston päätökseksiNeuvosto päätti 3.  toukokuuta 1998, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Itävalta ja Suomi täyttivät edellytykset yhteisen rahan käyttöönottamiseksi 1.  tammikuuta 1999. Koska Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta käyttivät oikeuttaan jättäytyä talous- ja rahaliiton ulkopuolelle, neuvosto ei arvioinut, täyttävätkö ne vastaavat edellytykset. Neuvosto katsoi, että Kreikka ja Ruotsi ovat jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus.Poikkeuksien kumoamisesta määrätään perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa. Kyseisessä kohdassa tarkoitettu menettely käynnistetään ainakin kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus. Tällöin komission ja Euroopan keskuspankin on annettava neuvostolle kertomus 121 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kertomukset on laadittava nyt, koska on kulunut kaksi vuotta siitä, kun neuvosto vuonna 1998 päätti, mitkä jäsenvaltiot täyttävät yhteisen rahan käyttöönottamisen edellytykset. Lisäksi Kreikka esitti 9.  maaliskuuta 2000 virallisen pyynnön näiden kertomusten laatimisesta. Näin ollen komission on annettava neuvostolle kertomus siitä, miten jäsenvaltiot, joita koskee poikkeus, ovat edistyneet talous- ja rahaliiton toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksiensa täyttämisessä. Sen jälkeen komissio esittää omaan kertomukseensa ja EKP:n kertomukseen perustuvan ehdotuksen neuvoston päätökseksi vaaditut edellytykset täyttäviä jäsenvaltioita koskevan poikkeuksen kumoamiseksi.Komissio hyväksyi lähentymiskertomuksen kokouksessaan 3.  toukokuuta 2000. EKP antoi oman kertomuksensa 27.  huhtikuuta. Komission ja EKP:n kertomuksissa keskitytään Kreikan ja Ruotsin edistymiseen, eikä niissä arvioida Tanskaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, koska ne käyttävät edelleen oikeuttaan jättäytyä talous- ja rahaliiton ulkopuolelle. Komission ja EKP:n kertomuksissa tutkitaan, onko Kreikan ja Ruotsin lainsäädäntö, kunkin maan kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n perussäännön kanssa. Kertomuksissa tarkastellaan myös sitä, ovatko jäsenvaltiot saavuttaneet kestävän lähentymisen korkean tason lähentymisperusteiden mukaisesti. Komission ja EKP:n kertomuksissa kiinnitetään huomiota myös useisiin muihin 121 artiklan 1 kohdan viimeisessä alakohdassa mainittuihin näkökohtiin.Komissio katsoo lähentymiskertomuksessaan, että ei ole mitään syytä muuttaa Ruotsin nykyistä asemaa jäsenvaltiona, jota koskee poikkeus. Komissio katsoo myös, että Kreikka on saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason.Kertomuksensa ja EKP:n kertomuksen perusteella komissio on hyväksynyt oheisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi Kreikkaa koskevan poikkeuksen kumoamisesta 1.  tammikuuta 2001 lukien.2000/0110 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS  Perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukainen yhteisen rahan käyttöönottamiseksi Kreikassa 1.1.2001EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon komission kertomuksen [1],[1]  KOM (....)ottaa huomioon Euroopan keskuspankin kertomuksen [2],[2]  Viiteottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontuneessa neuvostossa käydyt keskustelutsekä katsoo, että(1) Talous- ja rahaliiton (jäljempänä 'EMU') kolmas vaihe alkoi 1 päivänä tammikuuta 1999; Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 1998 valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto päätti, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi täyttivät yhteisen rahan käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 1999 vaadittavat edellytykset. [3][3]  Neuvoston päätös 98/317/EY, EYVL L 139, 11.5.1998.(2) Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti neuvostolle perustamissopimuksen pöytäkirjan N:o 25 1 kohdan mukaisesti, että se ei aikonut siirtyä EMUn kolmanteen vaiheeseen 1 päivänä tammikuuta 1999; tätä ilmoitusta ei ole muutettu; Tanska on perustamissopimuksen pöytäkirjan N:o 26 1 kohdan ja valtion- tai hallitusten päämiesten Edinburghissa joulukuussa 1992 tekemän päätöksen mukaisesti ilmoittanut, että se ei osallistu talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen; Tanska ei ole pyytänyt 122 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamista.(3) Kreikkaa ja Ruotsia koskee perustamissopimuksen 122 artiklassa annetun määritelmän mukainen poikkeus.(4) Euroopan keskuspankki (EKP) perustettiin 1 päivänä heinäkuuta 1998; Euroopan valuuttajärjestelmän on korvannut valuuttakurssijärjestelmä, jonka perustamisesta sovittiin 16 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla Eurooppa-neuvoston päätöslauselmalla [4]; talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia (ERM II) koskevista toimintamenettelyistä määrätään 1 päivänä syyskuuta 1998 tehdyssä Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välisessä sopimuksessa [5].[4]  EYVL C 236, 2.8.1997.[5]  EYVL C 345, 13.11.1998.(5) Poikkeuksen kumoamisesta asianomaisten jäsenvaltioiden osalta määrätään perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdassa; mainitun artiklan mukaan komissio ja EKP antavat neuvostolle kertomuksen 121 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti ainakin kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus; tällaiset kertomukset on laadittava vuonna 2000; Kreikka esitti asiaa koskevan pyynnön 9 päivänä maaliskuuta 2000.(6) Kunkin jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, sen kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, on tarpeen mukaan muutettava, jotta se olisi sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) perussäännön kanssa; komission ja EKP:n kertomuksissa arvioidaan yksityiskohtaisesti Kreikan ja Ruotsin lainsäädännön yhteensopivuutta perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n perussäännön kanssa.(7) Pöytäkirjan N:o 21 1 artiklan mukaan 121 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu hintatason vakauden arviointiperuste merkitsee, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun keskimääräisen inflaation, joka ylittää enintään 1½ prosenttiyksiköllä kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion inflaation; hintavakautta koskevan arviointiperusteen osalta inflaatiota mitataan yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95; hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota on mitattu kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettiseen keskiarvoon; maaliskuussa 2000 päättyneen yhden vuoden tarkastelujakson aikana kolme hintavakaudessa parhaiten suoriutunutta jäsenvaltiota olivat Ranska, jonka inflaatio oli 0,9 prosenttia, Itävalta, jonka inflaatio oli 0,9 prosenttia ja Ruotsi, jonka inflaatio oli 0,8 prosenttia; komission ja EKP:n kertomuksissa käytettiin viitearvoa, joka saatiin laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion inflaatiovauhtien yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo, johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä; maaliskuussa 2000 päättyneen vuoden mittaisen tarkastelujakson ajalta viitearvo on siten 2,4 prosenttia.(8) Pöytäkirjan N:o 21 2 artiklan mukaan 121 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu julkisen talouden rahoitusasemaa koskeva arviointiperuste merkitsee, ettei jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta kyseisessä jäsenvaltiossa.(9) Pöytäkirjan N:o 21 3 artiklan mukaan 121 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmään osallistumista koskeva arviointiperuste merkitsee, että jäsenvaltio on noudattanut Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä (ERM) määrättyjä tavanomaisia vaihteluvälejä ilman, että sillä on ollut merkittäviä paineita, ainakin kahtena viimeisenä tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena; erityisesti jäsenvaltio ei ole omasta aloitteestaan alentanut valuutan kahdenvälistä keskuskurssia suhteessa toisen jäsenvaltion valuuttaan samana aikana; valuuttakurssia koskevan lähentymisperusteen täyttymistä on arvioitu 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen ERM II:n puitteissa; arvioidessaan tämän lähentymisperusteen täyttämistä kertomuksissaan komissio ja EKP ovat tarkastelleet maaliskuussa 2000 päättynyttä kahden vuoden jaksoa.(10) Pöytäkirjan N:o 21 4 artiklan mukaan 121 artiklan 1 kohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettu korkojen lähentymistä koskeva peruste merkitsee, että tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena jäsenvaltion pitkäaikaisten nimelliskorkojen keskimääräinen taso on enintään kaksi prosenttiyksikköä korkeampi kuin enintään kolmen hintavakaudessa parhaiten suoriutuneen jäsenvaltion vastaava taso; korkojen lähentymisen tarkastelussa käytettiin vertailukelpoisia valtion 10 vuoden viitelainan korkoja; korkojen lähentymistä koskevan perusteen täyttämistä arvioitaessa komission ja EKP:n kertomuksissa laskettiin viitearvo lisäämällä kaksi prosenttiyksikköä kolmen hintavakauden parhaiten saavuttaneen jäsenvaltion pitkäaikaisten nimelliskorkojen yksinkertaiseen aritmeettiseen keskiarvoon; maaliskuussa 2000 päättyneen vuoden jakson viitearvo oli 7,2 prosenttia.(11) Pöytäkirjan N:o 21 5 artiklan mukaan komissio toimittaa lähentymisperusteiden täyttämisen nykyisessä arvioinnissa käytettävät tiedot; komissio on toimittanut tiedot tämän suosituksen laatimista varten; komissio on toimittanut julkista taloutta koskevat tiedot jäsenvaltioiden ilmoitettua ne 1 päivään maaliskuuta 2000 mennessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 475/2000, mukaisesti.(12) Kreikan kansallinen lainsäädäntö, sen kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, on sopusoinnussa perustamissopimuksen 108 ja 109 artiklan sekä EKPJ:n perussäännön kanssa.Perustamissopimuksen 122 artiklan 1 kohdan neljässä luetelmakohdassa mainittujen lähentymisperusteiden täyttämisestä Kreikan osalta voidaan todeta seuraavaa:-Kreikan keskimääräinen inflaatio oli maaliskuussa 2000 päättyneen vuoden aikana 2,0 prosenttia, joka on viitearvon alapuolella.-Neuvosto kumosi 17 päivänä joulukuuta 1999 [6] aikaisemman päätöksensä Kreikan julkisen talouden liiallisen alijäämän olemassaolosta, joten Kreikkaa ei koske neuvoston päätös julkisen talouden liiallisen alijäämän olemassaolosta.[6]  EYVL L 12, 18.1.2000.-Kreikka on ollut mukana ERM:ssä ja sittemmin ERM II:ssa kahden viime vuoden ajan; tänä aikana Kreikan drakmaan (GRD) ei ole kohdistunut merkittäviä paineita eikä Kreikka ole omasta aloitteestaan alentanut drakman kahdenvälistä keskuskurssia suhteessa minkään muun jäsenvaltion valuutan keskuskurssiin tammikuun 1 päivään 1999 mennessä eikä suhteessa euroon sen jälkeen.-Maaliskuussa 2000 päättyneen vuoden aikana Kreikan pitkäaikaiset korot olivat keskimäärin 6,4 prosenttia, joka on viitearvon alapuolella.Kreikka on saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason kaikkien neljän lähentymisperusteen osalta.Näin ollen Kreikka täyttää yhteisen rahan käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset.(13) Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, mitkä niistä jäsenvaltioista, joita koskee poikkeus, täyttävät yhteisen rahan käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset, ja kumoaa poikkeukset näiden jäsenvaltioiden osalta,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKreikka täyttää yhteisen rahan käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset. Kreikkaa koskeva poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2001 alkaen.2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.TehtyNeuvoston puolestaPuheenjohtaja