               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.7.2019
            COM(2019) 330 final
            2019/0152(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027: Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
            {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) perustettiin vuonna 2008 asetuksella (EY) N:o 294/2008
                  1
               . Sen tehtävänä on vastata merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin parantamalla EU:n innovointivalmiuksia ja suorituskykyä. Tämä toteutetaan tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin muodostaman osaamiskolmion integroinnin kautta. EIT saavuttaa nämä tavoitteet ensisijaisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta.

               EIT:tä rahoitetaan kaudella 2021–2027 unionin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta. EIT on erottamaton osa Horisontti Eurooppa -ohjelmaa koskevaa komission ehdotusta
                  2
                ja yksi sen ”Innovatiivinen Eurooppa” -pilarin kolmesta osatekijästä. Horisontti Eurooppa -ehdotuksessa esitetään EIT:n talousarvio seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten sekä sen perustamissyyt, saatava lisäarvo, toiminta-alueet ja toiminnan päälinjat. Horisontti Eurooppa ehdotus ei kuitenkaan sellaisenaan tarjoa oikeusperustaa EIT:n toimintojen jatkamiselle vuodesta 2021 eteenpäin. EIT:n oikeusperusta on edelleen EIT-asetus, jossa vahvistetaan sen päämäärä, keskeiset tehtävät ja toimintakehys.

                  Lisäksi EIT-asetuksen 17 artiklassa edellytetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle seitsemän vuoden välein ehdotuksen strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi, jossa vahvistetaan EIT:n prioriteettialat, pitkän aikavälin strategia ja rahoitustarpeet. Strategisen innovaatio-ohjelman on näin ollen oltava yhdenmukainen sovellettavan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman
                     3
                   kanssa. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa olisi siis varmistettava kauden 2021–2027 osalta yhdenmukaisuus Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden, sen strategisen monivuotisen suunnittelun, seurannan ja muiden ohjelman vaatimusten kanssa, ja sillä olisi edistettävä synergiaa muiden aiheeseen liittyvien ohjelmien kanssa.

                  Tämä ehdotus, joka koskee EIT:n uutta strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027, esitetään näin ollen yhdessä uudelleenlaadittua EIT-asetusta koskevan ehdotuksen kanssa.

                  EIT:n strategisessa innovaatio-ohjelmassa vuosiksi 2021–2027 vahvistetaan kyseistä kautta varten EIT:n prioriteettialat, strategia ja rahoitustarpeet sekä selvitetään, miten EIT edistää Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Siinä esitetään myös suunnitellut korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin alan toimet sekä niitä koskevien määrärahojen jakautuminen. Siinä asetetaan määräajat uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa ja nimeämistä varten seuraavan ohjelmakauden osalta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               EIT on integroitu Horisontti Eurooppa -ohjelmaan osana sen pilaria III (”Innovatiivinen Eurooppa”). Tämän lisäksi varmistetaan kuitenkin synergia ja täydentävyys suhteessa ohjelman muihin osatekijöihin. EIT auttaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta myös vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, joita käsitellään pilarissa II (”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky”) ja pilarissa I (”Huipputason tiede”).

                  Horisontti Eurooppa -ohjelman mukaisella monivuotisella strategisella suunnitteluprosessilla varmistetaan, että kaikkia Horisontti Eurooppa -ohjelman toimia, mukaan lukien EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt, jotka ovat institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia, koordinoidaan tehokkaasti. Tässä yhteydessä Horisontti Eurooppa -ehdotuksessa tuodaan esiin, että tulevia Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöjä (KIC) koskevista ehdotuksista ilmoitetaan Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin strategisessa innovaatio-ohjelmassa (SIA) EIT-asetuksen mukaisesti, ja niissä otetaan huomioon strategisen suunnittelun tulokset ja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja Euroopan teollisuuden kilpailukyky” prioriteetit.

                  Lisäksi aloitetaan EIT:n ja Euroopan innovaationeuvoston välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on välttää päällekkäisyydet sekä varmistaa toimien väliset synergiat ja lisätä toimien vaikutusta. Euroopan innovaationeuvosto kartoittaa, kehittää ja ottaa käyttöön läpimurtoinnovaatioita ja tukee sellaisten innovatiivisten yritysten nopeaa laajentumista, jotka tekevät markkinoita luovia innovaatioita Euroopan ja kansainvälisellä tasolla. EIT puolestaan edistää Euroopan innovointivalmiuksien kehittämistä integroimalla osaamiskolmion ja tukemalla innovaatioekosysteemejä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Strategisella innovaatio-ohjelmalla edistetään synergiaa sekä tutkimusta ja innovointia tukevan unionin puiteohjelman että myös muiden kyseiseen monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvien aihetta koskevien unionin ohjelmien kanssa. Strategisella innovaatio-ohjelmalla varmistetaan asianmukainen synergia ja täydentävyys etenkin EIT:n toimien ja unionin muiden aloitteiden, strategioiden ja välineiden välillä. Yhteistyötä jatketaan sellaisten ohjelmien ja välineiden osalta kuin Erasmus, Digitaalinen Eurooppa, Euroopan rakenne- ja investointirahastot, InvestEU-ohjelma ja Luova Eurooppa. Lisäksi varmistetaan EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimien synergia ja täydentävyys kansallisten ohjelmien ja aloitteiden kanssa vahvistamalla jäsenvaltioiden edustajien ryhmän roolia.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               EU:lla on teollisuuspolitiikassa SEUT-sopimuksen 173 artiklaan (XVII osasto) perustuva jaettu toimivalta. SEUT-sopimuksen 173 artiklan 1 kohdan mukaan unioni ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. Tällöin niiden toiminnalla pyritään avointen markkinoiden ja kilpailumarkkinoiden järjestelmän mukaisesti myös edistämään keksintöjä, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan antamien teollisten mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä. SEUT-sopimuksen 173 artiklan 3 kohdan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 294 artiklassa tarkoitettua tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen päättää erityistoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on tukea jäsenvaltioissa mainitun tavoitteen toteuttamiseksi toteutettuja toimia, mutta jotka eivät käsitä jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista. Tämä määräys on nykyisen EIT-asetuksen ja strategisen innovaatio-ohjelman 2014–2020 oikeusperusta.

               Ehdotettu EIT:n toimien vahvistaminen, myös koulutuksen ja alueellisen ulottuvuuden osalta, perustuu innovointiin, ja sen tarkoituksena on täyttää SEUT-sopimuksen 173 artiklassa asetettu tavoite.

               •Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate

               EIT:n strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskeva ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen unionin tavoitteiden saavuttamiseksi, ja se tuo selvää EU:n tason lisäarvoa tutkimuksen ja innovoinnin alalla tehtävien investointien mittakaava-, kattavuus- ja nopeusetujen osalta verrattuna kansallisiin ja alueellisiin aloitteisiin ja ratkaisuihin. EU:n toimilla ei myöskään puututtaisi puhtaasti kansallisiin skenaarioihin eikä edellytettäisi jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista.

               EIT on ainutlaatuinen siksi, että se kykenee luomaan EU:n laajuisia koulutuksen, tutkimuksen, liike-elämän ja muiden sidosryhmien innovaatioekosysteemejä
                  4
               . EIT:n tukemilla yhteistyötoimilla parannetaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien ja organisaatioiden toimien ja innovoinnin laatua sekä lisätään kansainvälisyyttä. Lisäksi luodaan rajat ylittäviä monialaisia verkostoja, lisätään monialaista yhteistyötä ja laajennetaan maantieteellistä ulottuvuutta.

               EIT on lisäksi Horisontti Eurooppa -ohjelman ainoa väline, jossa pidetään nimenomaan koulutusta innovoinnin, kasvun ja kilpailukyvyn keskeisenä edistäjänä.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Ulkoinen arviointi

               Ehdotus perustuu vuonna 2017 tehtyyn EIT:n ulkoiseen arviointiin, joka vahvisti, että EIT:n perustamiselle on lähtökohtainen tarve ja että sen osaamiskolmion innovaatiovetoisen integroinnin malli on edelleen ajankohtainen. EIT:n malli kohdentuu EU:n innovointivalmiuksien rakenteellisiin heikkouksiin (keskeisillä temaattisilla aloilla), jollaisia ovat heikko yrittäjyyskulttuuri, vähäinen yhteistyö tiedeyhteisön ja teollisuuden välillä sekä inhimillisten voimavarojen riittämätön kehittäminen, ja sillä pyritään kaventamaan innovointieroa EU:n ja sen keskeisten kilpailijoiden välillä.

               Avoin julkinen kuuleminen

               Ehdotuksessa otetaan huomioon avoimen julkisen kuulemisen tulokset. Kuuleminen järjestettiin osana vaikutustenarviointia, jonka Euroopan komissio laati Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 294/2008 tarkistamista ja EIT:n uutta strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskevien ehdotustensa tueksi.  Avoimen julkisen kuulemisen tarkoituksena oli kerätä monenlaisilta sidosryhmiltä tietoja, mielipiteitä ja näkemyksiä 1) eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen haasteista ja mahdollisuuksista, 2) EIT:n poliittisista tavoitteista ja 3) toimintavaihtoehdoista haasteiden ratkaisemiseksi.

                  Vaikutustenarviointi

               Tämän ehdotuksen tueksi on laadittu vaikutustenarviointi, joka kattaa sekä EIT-asetuksen tarkistamista että EIT:n strategista innovaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 koskevan ehdotuksen.

               EIT:tä koskeva vaikutustenarviointi perustuu Horisontti Eurooppa -ohjelmaa varten tehtyyn vaikutustenarviointiin. Sääntelyntarkastelulautakunnan lausunto oli myönteinen, mutta siinä suositeltiin selvittämään tarkemmin i) sidosryhmien näkemyksiä eri vaihtoehdoista, ii) uuden rahoitusmallin toteutusmekanismeja ja iii) alueellista tavoittavuutta.

                  Vaikutustenarvioinnissa todettiin seuraavat toimintavaihtoehdot: perusskenaario ja kaksi eri vaihtoehtoa vaikutustenarvioinnissa esille tuotujen ongelmien ja teknisten kysymysten ratkaisemiseksi.

                  Perusskenaariona 1 on EIT:n toiminnan jatkaminen nykyisellä tavalla ja mukauttaminen ainoastaan tarvittavilta osin Horisontti Eurooppa -ehdotukseen. Vaihtoehto 2 perustuu perusskenaarioon. Lisäksi siinä hyväksytään useita teknisiä toimenpiteitä EIT:n toiminnan tehostamiseksi ja ehdotetaan uutta toimea, jolla edistetään yrittäjyyskoulutusta kaikkialla Euroopassa. Vaihtoehto 3 eroaa vaihtoehdosta 2 siten, että siinä perustettaisiin kuhunkin jäsenvaltioon EIT-keskittymä, jotta voitaisiin lisätä EIT:n toimien vaikutusta kaikkialla Euroopassa.

                  Parhaaksi todettiin vaihtoehto 2, sillä siinä saavutetaan aloitteen tavoitteet parhaiten, kun samanaikaisesti otetaan huomioon käytettävissä olevat resurssit ja se, miten saadaan aikaan mahdollisimman suuret taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Sen avulla myös parannettaisiin merkittävästi EIT:n toimintaa seuraavalla ohjelmakaudella.

               •Perusoikeudet

               Komission ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon EU:n perusoikeuskirjan periaatteet.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotuksen talousarviovaikutukset sekä tarvittavat henkilöstö- ja hallintoresurssit kuvataan yksityiskohtaisesti säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Seuranta ja arviointi ovat keskeisiä välineitä EIT:n tuottamien vaikutusten mittaamisessa, ja niitä vahvistetaan ja parannetaan jatkuvasti seuraavan ohjelmakauden aikana. Osaamiskolmion integrointimallin luonne edellyttää sellaisen seurantakehyksen soveltamista, joka mahdollistaa joustavuuden kaikilla tarvittavilla tasoilla ja varmistaa johdonmukaisuuden Horisontti Eurooppa -ohjelman yleisten tavoitteiden ja tavoiteltujen vaikutusten kanssa.

                  Seuranta

               Kaikkia tähän ehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa yksilöityjä panoksia, tuotoksia, tuloksia ja vaikutuksia seurataan indikaattoreiden avulla. Tällaisia indikaattoreita on jo useimpia vaikutuskategorioita varten. Indikaattorien puuttuessa kehitetään uusia indikaattoreita, joiden avulla EIT voi seurata tavoitteidensa saavuttamista.

               Samanaikaisesti nykyisiä seurantavälineitä hyödyntäen pyritään sovittamaan tiiviisti yhteen niin EIT:tä koskevat kuin Horisontti Eurooppa -ohjelmassakin sovellettavat seurantasäännökset. EIT mukauttaa seurantavälineitään esimerkiksi Horisontti Eurooppa ohjelman vaikutuspolkuihin, joiden avulla pyritään vastaamaan kattavammin tarpeeseen ottaa käyttöön tieteellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia koskevia indikaattoreita. EIT:n tehtävänä on seurata säännöllisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallista suorituskykyä ja mukauttaa jatkuvasti seuranta- ja raportointijärjestelmiään. Seurannan tuloksia hyödynnetään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoiminnan suunnitteluprosesseissa ja EIT:n päätöksenteossa, joka koskee määrärahojen kohdentamista ja puitekumppanuussopimusten valmistelua rahoituksen saajina olevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa. Seurannan tuloksia olisi hyödynnettävä jatkuvasti poliittisessa päätöksenteossa.

               EIT seuraa myös tiiviisti innovointitutkamenetelmän käyttöönottoa Horisontti Eurooppa ohjelmassa ja tarkastelee, miten osaamis- ja innovaatioyhteisöt voisivat hyödyntää innovointitutkaa seurantatoimiensa tehostamiseksi.

                  Arviointi

               Komissio tekee EIT:n toimintaa koskevan arvioinnin muutetun EIT-asetuksen vaatimusten mukaisesti. Arviointi otetaan huomioon Horisontti Eurooppa -ohjelmaa koskevassa yleisessä arvioinnissa, joka tehdään väli- ja jälkiarvioinnin muodossa. Tähän sisältyy arvio EIT:n ja ohjelman muiden välineiden välisistä synergioista.

               Arvioinnissa, joka koskee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suorituskykyä seuraavalla ohjelmakaudella, käytetään erityistä indikaattorikehystä (esitetty tarkemmin ehdotuksessa uudeksi strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi). Kehys perustuu nykyisiin ja aikaisempiin indikaattoreihin, ja sillä korjataan nykyisessä suorituskyvyn mittausjärjestelmässä havaittuja aukkoja ja puutteita. Se on myös yhdenmukainen Horisontti Eurooppa -ohjelman indikaattorikehyksen kanssa.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               EIT:n strategisessa innovaatio-ohjelmassa vuosiksi 2021–2027 korostetaan EIT:n osuutta Horisontti Eurooppa -ohjelman – kyseisellä ajanjaksolla toteutettavan tutkimusta ja innovointia tukevan unionin puiteohjelman – tavoitteiden saavuttamisessa. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa tuodaan esiin EIT:n keskeiset vahvuudet, joiden pohjalta se voi kehittää tulevaa strategiaansa, sekä haasteet ja kysymykset, joita ohjelmassa käsitellään. Lisäksi strategisessa innovaatio-ohjelmassa selvennetään EIT:n roolia Horisontti Eurooppa ohjelmassa ja vahvistetaan sen täydentävyys Horisontti Eurooppa -ohjelman eri osien ja myös etenkin Euroopan innovaationeuvoston suhteen.

               Strateginen innovaatio-ohjelma sisältää useita parannuksia EIT:n nykyiseen toimintamalliin. Parannukset koskevat yhdenmukaistamista Horisontti Eurooppa -ohjelman mukaisten eurooppalaisten kumppanuuksien ja niitä koskevien sääntöjen kanssa, nykyisen rahoitusmallin kehittämistä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti sekä sitä, että EIT:lle annetaan mahdollisuus tehdä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa yhteistyöpöytäkirjoja niiden pitämiseksi EIT-yhteisön aktiivisina jäseninä sen jälkeen, kun niiden puitekumppanuussopimus on päättynyt.

                  Strategisessa innovaatio-ohjelmassa annetaan yksityiskohtaisia selvennyksiä, jotka koskevat EIT-asetuksessa vahvistettuja periaatteita. Siinä esitetään pääpiirteittäin EIT:n tavoitteiden toteuttamiseen tarvittavat rahoitus- ja henkilöstöresurssit. Seuranta- ja arviointisäännökset määritellään selkeästi, ja tässä otetaan huomioon Horisontti Eurooppa ohjelman puitteet ja EIT:n erityispiirteet.

                  Strategisessa innovaatio-ohjelmassa esitetään lisäksi selkeät tavoitteet käynnistettävää uutta tuki- ja koordinaatiotoimea varten. Tällä uudella toimella tuetaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ulkopuolella toimivien eurooppalaisten korkea-asteen oppilaitosten yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien kehittämistä, jotta ne voitaisiin integroida paremmin paikallisiin innovaatioekosysteemeihin. EIT:n laatumerkki on osa EIT:n toimia, joissa keskitytään tehostetusti koulutukseen.

                  EIT painottaa voimakkaasti monialaisia toimia, kuten viestintää, hyvien toimintatapojen kartoittamista, systematisointia ja levittämistä sekä kansainvälistä yhteistyötä. Yhtenä EIT:n toiminnan keskeisenä alueena on myös sen alueellisen tavoittavuuden laajentaminen ja vahvistaminen alueellisen innovaation ohjelman (RIS) avulla. RIS tarjoaa mahdollisuuksia etenkin niille jäsenvaltioille, joiden innovaatiosuorituskyky on alhainen, ja parantaa niiden mahdollisuuksia päästä mukaan EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöihin.

                  Strategisessa innovaatio-ohjelmassa nimetään kulttuuriala ja luovat alat uuden osaamis- ja innovaatioyhteisön painopistealaksi, ja sitä koskeva ehdotuspyyntö on tarkoitus käynnistää vuonna 2021. Toinen uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä koskeva ehdotuspyyntö on määrä julkaista vuonna 2024, edellyttäen että liitettä I muutetaan lisäämällä siihen uusia painopistealoja. Jos EIT:n talousarvion lisäksi saadaan käyttöön lisävaroja, strategiseen innovaatio-ohjelmaan voitaisiin lisätä edelleen painopistealoja, jolloin voitaisiin käynnistää muitakin uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskevia ehdotuspyyntöjä.

               2019/0152 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027:
                  Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 294/2008
                  5
                ja erityisesti sen 17 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Asetuksessa (EY) N:o 294/2008 säädetään strategisen innovaatio-ohjelman hyväksymisestä.

               (2)Strategisessa innovaatio-ohjelmassa olisi määriteltävä EIT:n prioriteettialat ja pitkän aikavälin strategia, ja siihen olisi sisällyttävä arvio sen sosioekonomisista vaikutuksista ja sen mahdollisuuksista saada innovoinnista parasta mahdollista lisäarvoa. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa olisi otettava huomioon EIT:n seurannan ja arvioinnin tulokset.

               (3)Strategiseen innovaatio-ohjelmaan olisi sisällyttävä analyysi EIT:n toimien ja unionin muiden aloitteiden, välineiden ja ohjelmien välisestä mahdollisesta ja asianmukaisesta synergiasta ja keskinäisestä täydentävyydestä,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään liitteessä esitetty Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin strateginen innovaatio-ohjelma vuodesta 2021 vuoteen 2027 ulottuvalle kaudelle.

               2 artikla

               Strateginen innovaatio-ohjelma pannaan täytäntöön Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista annetun asetuksen (EU)
                  6
                mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan  päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.
                     PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.
                     Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.
                     Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)

               1.3.
                     Ehdotus/aloite liittyy

               1.4.
                     Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.4.1.
                     Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

               1.4.2.
                     EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla

               1.4.3.
                     Vastaavista toimista saadut kokemukset

               1.4.4.
                     Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

               1.5.
                     Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.6.
                     Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               1.7.
                     Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.
                     HALLINNOINTI

                  2.1.
                     Seuranta- ja raportointisäännöt

                  2.2.
                     Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)

                  2.2.1.
                     Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle

                  2.2.2.
                     Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä

                  2.2.3.
                     Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toiminnan päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista

                  2.3.
                     Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.
                     EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

                  3.1.
                     Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat)

                  3.2.
                     Arvioidut vaikutukset menoihin

                  3.2.1.
                     Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

                  3.2.2.
                     Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin

                  3.2.3.
                     Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

                  3.3.
                     Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.
                     PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.
                     Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen muuttaminen ja

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027

               1.2.
                     Toimintalohko(t) (ohjelmaklusteri)

                  Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti Eurooppa (2021–2027)

               1.3.
                     Ehdotus/aloite liittyy

               ◻ uuteen toimeen

               ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
                  7

               X käynnissä olevan toimen jatkamiseen

               ◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen

               1.4.
                     Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.4.1.
                     Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
                     sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu

                  Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) kuuluu ”Avoin innovointi” -pilarin osana erottamattomasti komission ehdotukseen, joka koskee Horisontti Eurooppa ohjelmaa (2021–2027), mutta sillä on erillinen oikeusperusta (EIT-asetus).

                  Horisontti Eurooppa -ehdotuksessa
                     8
                   vahvistetaan EIT:n ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen merkitys ja osuus EU:n strategisten prioriteettien toteuttamisessa innovoinnin alalla. Siinä esitetään EIT:n talousarvio vuosille 2021–2027
                     9
                  , sen tärkeimmät toiminta-alat ja tuottama lisäarvo sekä mainitaan, että EIT:n tehtävää olisi tarkasteltava uudelleen, jotta se voisi edistää paremmin Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamista.

                  Aloitteella pyritään saamaan EIT-asetus yhteensopivaksi Horisontti Eurooppa ohjelman kanssa ja parantamaan EIT:n toimintaa viime vuosina saatujen kokemusten pohjalta. Lisäksi aloitteen tarkoituksena on tehdä esitys uudeksi strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi, jossa vahvistetaan EIT:n strategia ja prioriteetit vuosiksi 2021–2027 ja määritellään EIT:n tavoitteet, keskeiset toimet, odotetut tulokset ja tarvittavat resurssit.

                  Kaudella 2021–2027 EIT:n yleisenä tavoitteena on edistää Euroopan kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja unionin innovointivalmiuksia. EIT pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä ja integroimalla korkealuokkaisinta koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaa.

                  EIT toimii jatkossakin pääasiassa osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat laajamittaisia eurooppalaisia kumppanuuksia, jotka käsittelevät erityisiä yhteiskunnallisia haasteita. EIT vahvistaa entisestään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä osaamiskolmion kaikkien kolmen sivun integrointia. Kukin osaamis- ja innovaatioyhteisö säilyttää yhteistoimintakeskittymiin perustuvan organisaatiorakenteensa. Yhteistoimintakeskittymät ovat maantieteellisiä keskuksia, joissa ovat mukana osaamiskolmion toimijat. Näin voidaan hyödyntää maantieteellistä läheisyyttä ja tehdä tiiviimpää yhteistyötä.

                  EIT toteuttaa toimia, joiden tavoitteena on

                  (1)vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa,

                  (2) edistää yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen kehittämistä elinikäisen oppimisen näkökulmasta ja tukea EU:n korkea-asteen oppilaitosten muutosta kohti yrittäjyyden edistämistä,

                  (3)tuoda markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi.

                  EIT kehittää toiminnallaan synergiaa ja tuo lisäarvoa Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa. Täytäntöönpano tapahtuu tukemalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjä ja toteuttamalla EIT:n koordinoimia toimia.

                  Tuki osaamis- ja innovaatioyhteisöille

                  EIT kokoaa yhteen nykyiset kahdeksan osaamis- ja innovaatioyhteisöä, edistää niiden kasvua ja vaikutuksia ja tukee niiden siirtymistä kohti taloudellista kestävyyttä. Tämä koskee erityisesti kolmea ensimmäiseen aaltoon kuuluvaa osaamis- ja innovaatioyhteisöä (EIT Climate, EIT Digital ja EIT InnoEnergy), jotka käynnistettiin vuonna 2009 ja joiden puitesopimusten voimassaolo päättyy vuoden 2024 jälkeen.

                  EIT käynnistää lisäksi kaksi uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä valituilla aihealueilla. Tarkoituksena on vastata tuleviin maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja tarpeisiin (ehdotuspyynnöt on määrä julkaista vuosina 2021 ja 2024).

                  EIT antaa tukea osaamis- ja innovaatioyhteisöille, jotka vievät osaamiskolmion toimien kokonaisuuksia eteenpäin seuraavin keinoin:

                  1 – Koulutustoimet, joissa on vahvat yrittäjyysosiot seuraavan sukupolven kykyjen kouluttamista varten, mukaan lukien EIT:n laatumerkin saaneiden ohjelmien suunnittelu ja toteutus, erityisesti maisteri- ja tohtoritasolla;

                  2 – Innovointia tukevat toimet, joilla kehitetään tuotteita ja palveluja keskittyen tiettyyn liiketoimintamahdollisuuteen;

                  3 – Yritysten perustaminen ja tukitoiminnot, kuten yrityskiihdytysohjelmat, joilla autetaan yrittäjiä muuntamaan ideansa menestyviksi yrityksiksi ja nopeutetaan kasvuprosessia.

                  EIT:n koordinoimat toimet:

                  EIT pyrkii auttamaan korkea-asteen oppilaitoksia integroitumaan paremmin innovoinnin arvoketjuihin ja innovaatioekosysteemeihin. EIT toteuttaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta tukitoimia ja tuo projektien avulla yhteen korkea-asteen oppilaitoksia ja muita keskeisiä innovaatiotoimijoita, kuten yrityksiä, jotta ne voivat tehdä yhteistyötä strategisten valmiuksien kehittämisen kohteina olevilla osa-alueilla. Kumppaneilla on yhteiset tavoitteet, ja ne pyrkivät yhteistyössä kaikkia hyödyttäviin tuloksiin ja saavutuksiin. Toimilla varmistetaan osallistava lähestymistapa, jolla houkutellaan korkeakouluja myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneiden ulkopuolelta. Lisäksi varmistetaan monitieteinen ja eri alojen välinen lähestymistapa sekä kytkökset Euroopan komission älykkään erikoistumisen strategiaan, asiaankuuluviin temaattisiin foorumeihin ja EIT:n alueellisen innovaation ohjelmaan.

                  Alueellisen innovaation ohjelma ja uudet EIT:n koordinoimat toimet auttavat EIT:tä lisäämään alueellisten innovointitoimien tavoittavuutta ja niihin liittyviä vaikutuksia.

               1.4.2.
                     EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo (joka voi olla seurausta eri tekijöistä, kuten koordinoinnin paranemisesta, oikeusvarmuudesta tai toiminnan vaikuttavuuden tai täydentävyyden paranemisesta). EU:n osallistumisesta saatavalla lisäarvolla tarkoitetaan tässä kohdassa arvoa, jonka EU:n osallistuminen tuottaa sen arvon lisäksi, joka olisi saatu aikaan pelkillä jäsenvaltioiden toimilla

                  Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta)

                  Innovaatiohaasteiden luonne ja laajuus edellyttävät toimijoiden ja voimavarojen mobilisointia Euroopan laajuisesti edistämällä rajat ylittävää yhteistyötä. On tarpeen murtaa raja-aitoja tieteiden ja arvoketjujen väliltä ja luoda suotuisa ympäristö tehokkaalle tiedon ja asiantuntemuksen vaihdolle sekä yrittäjyystaitojen kehittämiselle ja vetovoimaisuudelle.

                  Horisontti Eurooppa -ohjelman vaikutustenarvioinnissa havaittiin EU:n innovointivalmiuksissa yksittäisiä rakenteellisia heikkouksia, joihin on puututtava EU:n tasolla ja joihin EIT:n toimissa keskitytään. On erityisesti huolehdittava siitä, että eurooppalaiset korkeakoulut edistävät yrittäjyyttä, ylittävät tieteenalojen välisiä rajoja ja vakiinnuttavat vahvan EU:n laajuisen poikkitieteellisen yhteistyön yliopistojen ja teollisuuden välillä. Lahjakkaiden yrittäjien hyödyntäminen, asiantuntijapalvelujen, pääoman ja EU:n tason markkinoiden saatavuus sekä keskeisten innovaatiotoimijoiden tuominen yhteen yhteistä päämäärää varten ovat avaintekijöitä innovaatioekosysteemin ylläpitämisessä. EU:n ponnisteluja on koordinoitava, jotta voidaan luoda riittävä määrä yhteenliitettyjä EU:n laajuisia yrittäjäklustereita ja ekosysteemejä. Toimien mittavuus ja laajuus ylittävät sen, mitä jäsenvaltiot voivat tehdä yksin, ja tämän vuoksi tarvitaan EU-tason toimia.

                  Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen)

                  EIT:n odotetaan saavuttavan kauden 2021–2027 tavoitteensa Horisontti Eurooppa ohjelman mukaisesti. EIT:hen tehtävien EU:n investointien erityiset hyödyt ovat seuraavat:

                  – uusien yhteistyötä ja innovaatioita edistävien ympäristöjen luominen,

                  – yliopistojen ja tutkimusalan vahvemmat innovointivalmiudet,

                  – uusi yrittäjien sukupolvi,

                  – innovatiivisten yritysten perustaminen ja kehittäminen,

                  – EIT:n innovointitoimien laajempi alueellinen tavoittavuus.

               1.4.3.
                     Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  EIT perustettiin vuonna 2008 vastaamaan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin parantamalla EU:n innovointivalmiuksia ja suorituskykyä. Vuonna 2017 tehdyssä EIT:n väliarvioinnissa todettiin, että EIT:llä on edelleen olennainen merkitys ja että se tuo selkeästi EU:n tason lisäarvoa. EIT on ainoa väline, jolla luodaan EU:n laajuisia koulutuksen, tutkimuksen, liike-elämän ja muiden sidosryhmien innovaatioverkostoja.

                  EIT on luonut eurooppalaisen innovaatioekosysteemin, johon kuuluu yli 1 200 kumppania liike-elämän, tutkimuksen ja koulutuksen alalta. Toiminta tapahtuu kahdeksan osaamis- ja innovaatioyhteisön kautta, jotka on järjestetty yli 40 yhteistoimintakeskittymän ympärille. Yli 50 prosenttia kumppaneista on yrityssektorilta (teollisuusyrityksiä, pk-yrityksiä ja startup-yrityksiä), mikä on osoitus välineen läheisyydestä markkinoihin. EIT-yhteisö tuottaa tuloksia: markkinoille on saatettu yli 600 uutta tuotetta ja palvelua, tukea on annettu yli 1 250:lle startup-yritykselle ja innovatiiviselle yritykselle, ulkoisia investointeja on tehty yli 890 miljoonalla eurolla ja uusia työpaikkoja on luotu yli 6 000. Ensimmäiset EIT:n laatumerkin saaneissa maisterinkoulutusohjelmissa tutkintonsa suorittaneet, joita on noin 1 700, ovat nyt tulossa työmarkkinoille.

                  EIT on riippumaton elin, minkä ansiosta se on joustava, itsenäinen, liiketoimintalähtöinen ja päätöksenteossaan nopea. Avustuksen myöntämisaika on vain 4 kuukautta, kun se Horisontti 2020 -ohjelmassa on keskimäärin 6 kuukautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen innovointitoimintaa edistetään kilpailuun perustuvaa rahoitusta, taloudellista kestävyyttä ja yksinkertaistamista koskevilla säännöillä. EIT:n hallinnolliset kustannukset ovat hyvin alhaiset: niiden osuus koko talousarviosta on alle 2 prosenttia, kun vastaava luku Horisontti 2020 -ohjelman osalta on keskimäärin 4,6 prosenttia.

                  Kaudella 2021–2027 keskeisillä EIT:tä koskevilla parannuksilla pyritään erityisesti

                  – yksinkertaistamaan edelleen menettelyjä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnoinnin tehostamiseksi (esim. uuden yhteisrahoitusmekanismin käyttöönotto, avustusten monivuotisuus),

                  – tukemaan paremmin korkeakoulujen integroitumista innovoinnin arvoketjuihin ja innovaatioekosysteemeihin,

                  – ratkaisemaan enemmän maailmanlaajuisia haasteita käynnistämällä kaksi uutta osaamis- ja innovaatioyhteisöä,

                  – lisäämään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuutta ja läpinäkyvyyttä sekä yhdenmukaistamista Horisontti Eurooppa -ohjelman mukaisia eurooppalaisia kumppanuuksia varten ehdotetun lähestymistavan kanssa,

                  – lisäämään EIT:n vaikutusta alue- ja paikallistasolla ja erityisesti maissa, joiden innovaatiosuorituskyky on alhainen,

                  – lisäämään EIT:n toiminnan näkyvyyttä jäsenvaltioissa ja niiden ulkopuolella,

                  – lisäämään synergioita ja täydentävyyttä Euroopan horisontti -ohjelman muiden välineiden sekä EU:n ja jäsenvaltioiden muiden välineiden kanssa.

               1.4.4.
                     Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Laajan toiminta-alansa ja erityisen roolinsa ansiosta EIT:llä on hyvät edellytykset luoda synergioita ja täydentävyyttä muiden EU:n ohjelmien ja välineiden kanssa muun muassa vahvistamalla tukeaan osaamis- ja innovaatioyhteisöille niiden suunnittelu- ja täytäntöönpanotoimissa. Seuraavassa luettelossa annetaan konkreettisia esimerkkejä siitä, miten EIT aikoo edistää synergioita keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä Horisontti Eurooppa -ohjelman sisällä sekä sen ulkopuolella. Luettelo ei ole tyhjentävä.

                  Horisontti Eurooppa -ohjelma: EIT:n ja koko Euroopan horisontti -ohjelman välillä odotetaan syntyvän runsaasti synergioita. Erityisesti synergia Euroopan innovaationeuvoston kanssa on tärkeää ”Avoin innovointi” pilarin vaikutusten ja ekosysteemien tukemisen kannalta.

                  [”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”] -pilarissa EIT voi tehdä osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta yhteistyötä eurooppalaisten kumppanuuksien kanssa, osallistua missioihin, tukea kysyntäpuolen toimenpiteitä ja tarjota hyödyntämispalveluja teknologian siirron edistämiseksi ja aihekohtaisten klusterien tai muiden eurooppalaisten kumppanuuksien saavuttamien tulosten kaupallistamisen nopeuttamiseksi.

                  Erasmus-ohjelma: Erasmus ja EIT luovat synergioita yhteisöjensä välillä. Yhteistyöllä pyritään varmistamaan, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneina olevien oppilaitosten Erasmus-opiskelijat voivat osallistua osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kesäkursseille tai muuhun soveltuvaan koulutukseen (esim. yrittäjyys- ja innovaatiojohtamiskoulutukseen) ja luoda kontakteja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alumniverkostoon.

                  Synergiavaikutukset varmistetaan mahdollisuuksien mukaan Eurooppa-yliopistoaloitteella, joka voi auttaa valtavirtaistamaan EIT:n koulutustoimintaa systeemisen vaikutuksen aikaansaamiseksi.

                  Digitaalinen Eurooppa -ohjelma: Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistoimintakeskittymät tekevät yhteistyötä Euroopan digitaali-innovointikeskittymien kanssa tukeakseen teollisuuden ja julkisen sektorin organisaatioiden digitalisaatiokehitystä.

                  Koheesiopolitiikan rahastot (erityisesti EAKR ja ERI+ -rahastot): EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt edistävät yhteistoimintakeskittymiensä kautta alueellista ja alueiden rajat ylittävää yhteistyötä osaamiskolmion eri toimijoiden (koulutus, tutkimus, liike-elämä) ja hallintoviranomaisten välillä huolehtien synergiasta alueiden välistä yhteistyötä ja investointeja koskevien Euroopan komission toimien kanssa kyseeseen tulevilla älykkään erikoistumisen prioriteettialoilla.

                  InvestEU-ohjelma: EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt pyrkivät yhteistyössä InvestEU-neuvontakeskuksen kanssa tarjoamaan teknistä tukea ja apua osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemille yrityksille hankkeiden valmistelua, kehittämistä ja toteutusta varten.

                  Luova Eurooppa -ohjelma: Ohjelmalla tulee olemaan erityinen merkitys tulevan kulttuuri- ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnalle. Ohjelman kanssa kehitetään vahvoja synergioita ja täydentävyyttä esimerkiksi luovan alan taitojen, työpaikkojen ja liiketoimintamallien osalta.

               1.5.
                     Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               X kesto on rajattu

               X
                     alkaa [01/01]2021 ja päättyy [31/12]2027

               X
                     Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2021 ja päättyvät vuonna 2027 maksusitoumusmäärärahojen osalta ja alkavat vuonna 2021 ja päättyvät vuonna 2029 maksumäärärahojen osalta.

               ◻ kestoa ei ole rajattu

               Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.6.
                     Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  10

               ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               ◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään

               ◻
                     toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               X Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               ◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               ◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               ◻Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle

               X varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille

               ◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               ◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               ◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               ◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.

               2.
                     HALLINNOINTI

               2.1.
                     Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  EIT soveltaa arviointi- ja seurantakehystä, joka mahdollistaa joustavuuden kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla ja varmistaa johdonmukaisuuden Horisontti Eurooppa ohjelman yleisten tavoitteiden ja tavoiteltujen vaikutusten kanssa. Tällöin varmistetaan erityisesti komission, EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen väliset palautemekanismit, jotta tavoitteisiin voitaisiin pyrkiä yhtenäisellä, johdonmukaisella ja tehokkaalla tavalla.

                  SEURANTA

                  EIT:n seurantarakenne käsittää seuraavat kerrokset:

                  1. EIT:n ensisijaisena tehtävänä on oman toimintatalousarvionsa toteutuksen seuraaminen, pääasiassa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avulla. Komissio osallistuu kaikkien EIT:n kehittämien tai soveltamien asiaankuuluvien vaikutus- ja seurantavälineiden yhteiseen suunnitteluun, jotta varmistetaan yhteensopivuus ja johdonmukaisuus Horisontti Eurooppa -ohjelman seurantajärjestelmän kanssa, mukaan lukien keskeiset vaikutuspolut, eurooppalaisten kumppanuuksien kriteerikehys ja strateginen suunnitteluprosessi.

                  EIT:n tehtävänä on seurata säännöllisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallista suorituskykyä ja tuloksia ja mukauttaa seurantajärjestelmiään jatkuvasti. Seurannan tuloksia hyödynnetään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoiminnan suunnitteluprosesseissa ja EIT:n päätöksenteossa, joka koskee määrärahojen kohdentamista, puitekumppanuussopimusten valmistelua ja erillisiä avustussopimuksia rahoituksen saajina olevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa.

                  2. EIT:n omien toimien (toiminnan tuotokset, tulokset ja vaikutukset) seurannassa käytetään sekä määrällisiä että laadullisia indikaattoreita keskipitkällä aikavälillä. EIT:lle myönnettiin täysi taloudellinen autonomia tammikuussa 2018, minkä jälkeen EIT:n ja komission (koulutuksen, nuorisoasioiden, urheilun ja kulttuurin pääosaston) välillä allekirjoitettiin yhteistyöpöytäkirja. Yhteistyöpöytäkirjassa määritellään niiden väliset yhteistyömenettelyt sekä yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat EIT:lle Euroopan unionin yleisestä talousarviosta myönnettävää rahoitusta.

                  EIT:n toimien seurannalla voidaan käytettäviä indikaattoreita analysoimalla selvittää, miten strategisen innovaatio-ohjelman ja yhtenäisen ohjelma-asiakirjan tavoitteiden saavuttamisessa edistytään. Lisäksi seurannalla esimerkiksi arvioidaan, miten EIT on onnistunut tukemaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjä ja hallinnoimaan EIT:n koordinoimiin toimiin liittyviä hankkeita, ja mitataan julkisuus- ja tiedotustoimien määrää ja peittoa (työpajatapahtumien ja parhaita toimintatapoja käsittelevien tapahtumien lukumäärä) sekä arvioidaan tietojen levittämistä ja kansainvälistä toimintaa ja EIT:n vaikutuksia eurooppalaisiin innovaatio-, tutkimus- ja koulutushankkeisiin ylipäänsä.

                  3.

                  Komissio suorittaa EIT:n toimien kausittaiset arvioinnit EIT-asetuksen ja Horisontti Eurooppa -asetuksen mukaisesti vuosina 2023 ja 2026. Nämä arvioinnit kattavat myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta hallinnoidut toimet. Niissä arvioidaan EIT:n toimien vaikuttavuus, tehokkuus, merkityksellisyys, johdonmukaisuus ja EU:n tason lisäarvo. Kausittaiset arvioinnit perustuvat riippumattomiin ulkoisiin arviointeihin, ja ne otetaan huomioon koko Horisontti Eurooppa -ohjelman väli- ja jälkiarvioinneissa, jotta voidaan varmistaa EIT:n ja ohjelman muiden osien väliset synergiat. Lisäksi komissio voi milloin tahansa suorittaa muita arviointeja strategisesti merkittävistä teemoista tai aihealueista. EIT:n suunniteltujen toimien synergia EU:n muiden ohjelmien kanssa on määrä varmistaa siten, että komissio arvioi EIT:n yhtenäisen ohjelma-asiakirjan.

                  RAPORTOINTI

                  EIT on unionin elin, joka saa avustusta Euroopan unionin talousarviosta. EIT:tä käsitellään varainhoidon ja -valvonnan kannalta samalla tavalla kuin muita perussopimuksen nojalla perustettuja elimiä. EIT:hen sovelletaan toisin sanoen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välistä toimielinten sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta
                     11
                  .

                  . Seurantajärjestelmän toteuttamista koskevassa raportoinnissa otetaan huomioon seuraavat näkökohdat:

                  • Vuosittain hyväksyttävä EIT:n yhtenäinen ohjelma-asiakirja sisältää monivuotisen työohjelman (n+3) ja vuotuisen työohjelman (n+1). Näissä työohjelmissa vahvistetaan yleinen strateginen ohjelma vuosiksi n+1 – n+3, mukaan lukien tavoitteet, odotettavissa olevat tulokset ja tulosindikaattorit, joiden avulla seurataan tavoitteiden ja tulosten saavuttamista.  Yhtenäinen ohjelma-asiakirja sisältää lisäksi muun muassa EIT:n tulo- ja menoarvion, resursseja koskevan suunnitelman, tietoa kiinteistöpolitiikasta, strategian tehokkuusetujen ja synergian aikaansaamiseksi sekä strategian organisaation hallinnoinnin ja sisäisen valvonnan järjestelmiä varten, mukaan lukien petostentorjuntastrategian sellaisena kuin se on viimeksi päivitettynä, sekä tiedot toimenpiteistä eturistiriitojen, sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäisemiseksi.

                  Edellisvuodelta (n-1) annettavassa vuotuisessa toimintakertomuksessa, jäljempänä ’vuosikertomus’, esitetään seurantatulokset vuodelta n-1 ja selostetaan, miten ja missä määrin tavoitteet on saavutettu. Vuosikertomuksessa olisi otettava huomioon osaamis- ja innovaatioyhteisön kustannuksia ja suorituskykyä käsittelevät kertomukset edelliseltä toimintavuodelta (n-1).

                  Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen raportointia koskeva edellytykset on vahvistettu puitekumppanuussopimuksessa ja avustussopimuksissa (suorituskykyä ja kustannuksia koskeva raportointi). Avustusten hallinnointiprosessia yksinkertaistetaan monin tavoin, jotta tehokkuus ja kustannustehokkuus paranisivat. Yksinkertaistamistoimissa otetaan huomioon EIT:n saamat kokemukset, jotka koskevat avustussopimusten täytäntöönpanoa osaamis- ja innovaatioyhteisöissä, ja niiden tärkeimpänä tavoitteena on vähentää osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnollista työtä ja parantaa kerättyjen tietojen laatua.

               2.2.
                     Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)

               2.2.1.
                     Perustelut ehdotetu(i)lle hallinnointitavalle(/-tavoille), rahoituksen toteutusmekanismille(/-mekanismeille), maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle

                  Koska EIT on integroitu kokonaisuudessaan Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, ehdotetut rahoituksen toteutusmekanismit, maksujärjestelyt ja valvontastrategia on yhdenmukaistettu Horisontti Eurooppa -ohjelmaa vastaaviksi. Näin varmistetaan, että edunsaajien ja sidosryhmien kanssa toimitaan johdonmukaisesti, kun kyse on tukikelpoisuussäännöistä ja moitteettomasta varainhoidosta.

                  EIT:n toiminnan tulokset kaudella 2014–2020, jonka aikana virheprosentin on todettu olleen jatkuvasti alle 2 prosenttia, ovat tutkimusyhteisön parhaimpien joukossa. Sen rakenne on suunniteltu yksilöllisesti, minkä ansiosta sen toiminnassa yhdistyvät alhainen virhemäärä ja valvontatapa, jossa käyttämällä harkitusti ulkoistamista saadaan pidettyä valvontakustannukset alhaisina ja säilytetään samalla vaikuttavuus ja tehokkuus.

               2.2.2.
                     Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä

                  On tärkeää hallinnoida unionin talousarviota tehokkaasti ja vaikuttavasti sekä varmistaa moitteeton varainhoito. EIT:llä on tätä varten käytössään sisäisen valvonnan järjestelmä, joka antaa riittävän varmuuden siitä, että virheiden esiintyvyys monivuotisella menokaudella on Horisontti Eurooppa -ohjelmassa esitetyissä rajoissa ja jopa niitä vähäisempää. EIT:n sisäinen valvonta perustuu myös komission sisäistä valvontaa koskeviin määräyksiin, EIT:n omiin menettelyihin, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen EIT:n rahoitusta varten ilmoittamien menojen sataprosenttisiin ennakkotarkastuksiin, tarkastuslausuntoihin, kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annettaviin tarkastuslausuntoihin, hakemuksista poimittua otosta koskeviin jälkitarkastuksiin, hankkeiden tuloksiin ja ulkoiseen arviointiin.

                  EIT:n organisaatiorakenne sekä hallinnointia ja sisäistä valvontaa koskevat järjestelmät ja menettelyt soveltuvat EIT:n tehtävien toteuttamiseen. Ne on otettu käyttöön noudattaen sääntöjä, jotka hallintoneuvosto on vahvistanut vastaavien komission vahvistamien sääntöjen perusteella, sekä ottaen huomioon toimintaympäristön ja rahoitettavien toimien luonteeseen liittyvät riskit.

                  Vuosittain tehdään riskienhallintatarkastelu, jonka tarkoituksena on vähentää kaikkien EIT:n toimien toteuttamiseen liittyviä riskejä. Sisäistä valvontaa määrittäessään EIT:n olisi otettava huomioon toteutettuihin toimiin liittyvät riskit, perusjoukon erityispiirteet sekä tuen saaminen toistuvasti, avustusten myöntämistiheys ja toimien suuruusluokka, minkä lisäksi olisi vältettävä päällekkäistä rahoitusta.

                  Vuodesta 2014 alkaen on toteutettu useita yksinkertaistamistoimia, joiden ansiosta virheiden esiintyvyys on vähentynyt. EIT:n avustusten jälkitarkastuksen tuloksena havaittu virheprosentti on selvästi alle kahden prosentin olennaisuusrajan.

                  EIT:n luoman valvontajärjestelmän avulla voidaan riittävällä tavalla varmistaa toimintojen vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen liittyvien riskien asianmukainen hallinta sekä toimintoihin liittyvien transaktioiden laillisuus ja säännönmukaisuus sekä saavuttaa tasapaino luottamuksen ja valvonnan välillä. EIT:n toteuttamaan valvontajärjestelmään kuuluvan tarkastusstrategian lähtökohtana on se, että tilintarkastuksen kohteena on edustava otos, johon on poimittu menoja koko EIT:n talousarviosta, etenkin osaamis- ja innovaatioyhteisöille myönnetyistä vuosittaisista avustuksista. Tätä edustavaa otosta voidaan täydentää tarkastamalla menoja, jotka valitaan kaikki hakemukset kattavien ennakkotarkastusten aikana tehdyn riskinarvioinnin pohjalta, ja saatuja kokemuksia käytetään valvontapuitteiden arviointiin avustusten toteutusvaihetta koskevan riskinarvioinnin osalta. Menojen tarkastus toimitetaan edelleen yhtenäisellä tavalla ja taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.

                  Mitä tulee EIT:tä koskeviin sisäisen valvonnan säännöksiin, EIT on laatinut valvontarakenteen käsittävän yleisstrategian, joka koskee sisäisen valvonnan toteuttamista menon koko kehityskaaren osalta. Ylempi johto huolehtii, että tämä yleisstrategia on hallintoneuvoston virallisesti hyväksymä ja että se pannaan täytäntöön. Strategian keskeisiä osia ovat suunnittelu ja raportointi, joissa noudatetaan komission määräyksiä ja jotka ovat yhteydessä riskinhallintaan. Lisäksi EIT on kehittänyt useita vakioituja toimintaohjeita. Vakioidut toimintaohjeet ovat yksityiskohtaisia kirjallisia ohjeita, joiden avulla yhtenäistetään tietyn prosessin suorittamista; yleensä ohjeet koskevat useampaa kuin yhtä tehtävää tai osa-aluetta EIT:ssä, yksikössä, osastossa tai tiimissä.

                  Osaamis- ja innovaatioyhteisöt sekä eri osapuolet toimittavat tilinpäätösten tarkastuslausunnot, joilla riippumattomat tarkastajat EIT:n toimeksiannosta varmentavat tilinpäätöslaskelmissa ilmoitettujen lukujen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden.

               2.2.3.
                     Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toiminnan päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista

                  Viimeisimmän arvion mukaan EIT:n valvontakustannukset ovat alle kolme prosenttia hallinnoitavista varoista ja niihin liittyy yhden prosentin virheriski. Korjaavia toimia sovelletaan tavanomaiseen tapaan kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen ja jälkitarkastusten kautta. EIT:ssä yhdistyvät pieni koko sekä tehokas ja vaikuttava ulkoistamistoiminta. Tämän ansiosta valvonnan kustannukset pysyvät alhaisina ja varmuustaso riittävänä, mikä on osoitettu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa tarkastuslausumissa.

               2.3.
                     Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut ehkäisy- ja suojatoimenpiteet, esimerkiksi petostentorjuntastrategian pohjalta

                  EIT toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että unionin taloudellisia etuja suojataan.

                  EIT torjuu petoksia määrätietoisesti kaikissa avustustenhallinnointiprosessin vaiheissa ja muiden toteutettavien toimien yhteydessä. Kaikissa EIT:n tekemissä päätöksissä ja sopimuksissa mainitaan nimenomaisesti, että Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuin voivat paikan päällä, myös lopullisten edunsaajien toimitiloissa, suorittaa kaikkien unionilta varoja saaneiden sopimuspuolten ja näiden alihankkijoiden asiakirjojen tarkastuksia.

                  EIT:llä on vuodesta 2015 alkaen ollut komission petostentorjuntastrategian mukainen oma petostentorjuntastrategia, ja se kehittää jatkuvasti toimiaan petosten ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi.

               3.
                     EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.
                     Kyseeseen tuleva monivuotisen rahoituskehyksen otsake ja menopuolelle ehdotettu uusi budjettikohta (ehdotetut uudet budjettikohdat)

                        Budjettikohta

                        Määrärahalaji

                        Rahoitusosuudet

                        01.010101 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaaviin virkamiehiin ja väliaikaiseen henkilöstöön liittyvät menot – ”Horisontti Eurooppa”

                        01.010102 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaava ulkopuolinen henkilöstö – ”Horisontti Eurooppa”

                        01.010103 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien muut hallintomenot – ”Horisontti Eurooppa”

                        Otsake I – Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous

                        EI-JM
                           12

                        EFTA-mailta
                           13

                        ehdokasmailta
                           14

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen [21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa] tarkoitetut rahoitusosuudet

                        01.02.03.XX Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

                        JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

               3.2.
                     Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.
                     Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        I

                        Otsake I – Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Vuoden 2027 jälkeen

                        YHTEENSÄ

                        Osasto 1 EIT:n talousarvio (henkilöstömenot)
                           15

                        Sitoumukset = Maksut

                        (1)

                        5,413

                        5,588

                        5,768

                        5,954

                        6,147

                        6,346

                        6,551

                        41,767

                        Osasto 2 EIT:n talousarvio (infrastruktuuri- ja toimintakulut)

                        Sitoumukset = Maksut

                        (2)

                        1,309

                        1,335

                        1,362

                        1,389

                        1,417

                        1,445

                        1,474

                        9,732

                        Osasto 3 EIT:n talousarvio (toimintamenot) Toimintamäärärahat (jaoteltuina kohdassa 3.1 lueteltujen budjettikohtien mukaan)

                        Sitoumukset

                        (3)

                        386,423

                        394,190

                        402,088

                        410,155

                        418,460

                        426,790

                        435,394

                        2 873,500

                        Maksut

                        (4)

                        270,496

                        391,860

                        399,719

                        407,735

                        415,969

                        424,291

                        432,813

                        130,618

                        2 873,500

                        01.02.03.XX Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) – Toimintamäärärahat

                        Sitoumukset

                        (5) = (1) + (2) + (3)

                        393,145

                        401,113

                        409,218

                        417,499

                        426,024

                        434,581

                        443,419

                         2 925,000

                        Maksut

                        (6) = (1) + (2) + (4)

                        277,218

                        398,783

                        406,849

                        415,079

                        423,533

                        432,082

                        440,838

                        130,618

                        2 925,000

                        01.010101 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaaviin virkamiehiin ja väliaikaiseen henkilöstöön liittyvät menot – ”Horisontti Eurooppa”

                        Sitoumukset = Maksut

                        (7)

                        0,527

                        0,545

                        0,565

                        0,584

                        0,605

                        0,626

                        0,648

                        4,100

                        01.010102 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaava ulkopuolinen henkilöstö – ”Horisontti Eurooppa”

                        Sitoumukset = Maksut

                        (8)

                        0,108

                        0,110

                        0,113

                        0,115

                        0,117

                        0,119

                        0,122

                        0,804

                        01.010103 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien muut hallintomenot – ”Horisontti Eurooppa”

                        Sitoumukset = Maksut

                        (9)

                        9,445

                        9,629

                        9,816

                        10,006

                        10,202

                        10,398

                        10,600

                        70,096

                        Ohjelman määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           16

                        Sitoumukset = Maksut

                        (10) = (7) + (8) + (9)

                        10,081

                        10,285

                        10,493

                        10,705

                        10,924

                        11,143

                        11,370

                        75,000

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ EIT:n osalta

                        Sitoumukset

                        (11) = (5) + (10)

                        403,226

                        411,398

                        419,711

                        428,204

                        436,948

                        445,724

                        454,789

                        3 000,000

                        Maksut

                        (12) = (6) + (10)

                        287,299

                        409,068

                        417,342

                        425,784

                        434,456

                        443,225

                        452,208

                        130,618

                        3 000,000

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        7

                        ”Hallintomenot”

               Tämän osan täyttämisessä on käytettävä

                  rahoitusselvityksen liitteessä

                olevaa hallintomäärärahoja koskevaa selvitystä, joka on laadittava ennen rahoitusselvityksen laatimista. Liite ladataan DECIDE-tietokantaan komission sisäistä lausuntokierrosta varten.

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Euroopan komissio

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Vuoden 2027 jälkeen

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ EIT:n osalta

                        (Sitoumukset yhteensä = Maksut yhteensä)

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Vuoden 2027 jälkeen

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ EIT:n osalta

                        Sitoumukset

                        403,226

                        411,398

                        419,711

                        428,204

                        436,948

                        445,724

                        454,789

                        3 000,000

                        Maksut

                        287,299

                        409,068

                        417,342

                        425,784

                        434,456

                        443,225

                        452,208

                        130,618

                        3 000,000

               3.2.2.
                     Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista hallintomäärärahoihin

               ◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosina

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 7

                        Henkilöresurssit

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKE 7, välisumma

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät

                        Henkilöresurssit Budjettikohta 01.010101 – Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaaviin virkamiehiin ja väliaikaiseen henkilöstöön liittyvät menot – ”Horisontti Eurooppa”

                        0,527

                        0,545

                        0,565

                        0,584

                        0,605

                        0,626

                        0,648

                        4,100

                        Henkilöresurssit Budjettikohta 01.010102 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaava ulkopuolinen henkilöstö – ”Horisontti Eurooppa”

                        0,108

                        0,110

                        0,113

                        0,115

                        0,117

                        0,119

                        0,122

                        0,804

                        Budjettikohta 01.010103 Tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien muut hallintomenot – ”Horisontti Eurooppa”

                        9,445

                        9,629

                        9,816

                        10,006

                        10,202

                        10,398

                        10,600

                        70,096

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät,
                        välisumma

                        10,081

                        10,285

                        10,493

                        10,705

                        10,924

                        11,143

                        11,370

                        75,000

                        YHTEENSÄ

                        10,081

                        10,285

                        10,493

                        10,705

                        10,924

                        11,143

                        11,370

                        75,000

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.2.1
                     Henkilöresurssien arvioitu tarve
                  17

               ◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        Vuosina

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        •Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        Päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        Edustustot EU:n ulkopuolella

                        Tutkimustoiminta

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna): – AC, AL, END, INT ja JPD
                           18

                        Otsake 7

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 7 rahoitettavat

                        – päätoimipaikassa

                        – EU:n ulkop. edustustoissa

                        Ohjelman määrärahoista rahoitettavat
                           19

                        – päätoimipaikassa

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        – EU:n ulkop. edustustoissa

                        Tutkimustoiminta

                        Muu (täsmennettävä)

                        YHTEENSÄ

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka tointa hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        – yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan komission lausunnon valmistelu,

                        – EIT:n hallintoneuvoston kokouksiin osallistuvan komission tarkkailijan kannan valmistelu,

                        – EIT:n hallintoneuvoston jäsenten nimittämistä koskevan komission päätöksen valmistelu,

                        – yleinen koordinointi komission muiden yksiköiden kanssa sekä koordinointi ja yhdenmukaistaminen EU:n muiden aloitteiden, erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelman kanssa,

                        – komission kannan valmistelu EIT:n sidosryhmäfoorumia varten,

                        – komission kannan valmistelu jäsenvaltioiden edustajien ryhmää varten,

                        – EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sekä komission yksiköiden välisten vuotuisten kokousten järjestäminen,

                        – uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskeviin ehdotuspyyntöihin liittyvät jatkotoimet,

                        – EIT:n seuranta ja arviointi,

                        – EIT-laatumerkin saaneiden tutkintojen ja korkea-asteen koulutuksen alalla toteutettujen toimien välisen vastaavuuden varmistaminen,

                        – tehtävät, jotka liittyvät strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin sykliä koskevien komission prosessien (vuosikertomus ...) ja talousarvion hallinnan valmisteluun,

                        – sisäisen tarkastuksen yksikön, sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (ETT) tekemiin tarkastuksiin liittyvät jatkotoimet.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

                        – osallistuminen yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa koskevan komission lausunnon valmisteluun,

                        – osallistuminen yleiseen koordinointiin komission muiden yksiköiden kanssa sekä koordinointiin ja yhdenmukaistamiseen EU:n muiden aloitteiden, erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelman kanssa,

                        – osallistuminen komission kannan valmisteluun EIT:n sidosryhmäfoorumia varten,

                        – osallistuminen komission kannan valmisteluun jäsenvaltioiden edustajien ryhmää varten,

                        – osallistuminen EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen sekä komission yksiköiden välisten vuotuisten kokousten järjestämiseen,

                        – uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskeviin ehdotuspyyntöihin liittyvät jatkotoimet,

                        – osallistuminen EIT-laatumerkin saaneiden tutkintojen ja korkea-asteen koulutuksen alalla toteutettujen toimien välisen vastaavuuden varmistamiseen,

                        – osallistuminen strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin sykliä koskevien komission prosessien (vuosikertomus ...) valmisteluun,

                        – osallistuminen tarkastuksia koskeviin jatkotoimiin (sisäisen tarkastuksen yksikkö, IAS ja ETT).

               3.2.2.2
                     Henkilöstöresurssien arvioitu tarve Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutissa (EIT)

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        EIT (Budapestissa)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Komission virkamiehet

                        joista AD-palkkaluokassa

                        joista AST-palkkaluokassa

                        joista AST-SC-palkkaluokassa

                        Väliaikaiset toimihenkilöt

                        joista AD-palkkaluokassa

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

                        joista AST-palkkaluokassa

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        joista AST-SC-palkkaluokassa

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt

                        23

                        23

                        23

                        23

                        23

                        23

                        23

                        Kansalliset asiantuntijat

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        Yhteensä

                        70

                        70

                        70

                        70

                        70

                        70

                        70

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        – EIT:n talousarvio, suunnittelu ja raportointi,

                        – EIT:n yksinkertaistamissuunnitelma,

                        – uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suunnittelun ja valinnan valmistelu,

                        – koordinointi ja yhdenmukaistaminen EU:n muihin aloitteisiin, varsinkin Horisontti Eurooppa -ohjelmaan, nähden,

                        – EIT:n sidosryhmäfoorumi,

                        – jäsenvaltioiden edustajien ryhmä,

                        – EIT:n hallintoneuvoston ja toimeenpanokomitean kokousten valmistelu,

                        – EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisten kokousten ja kuulemisten järjestäminen,

                        – nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan vakiinnuttaminen,

                        – osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja EIT:n koordinoimien toimien seuranta ja arviointi,

                        – EIT:n vaikutukset jakamalla tietämystä, levittämällä tuloksia sekä lisäämällä EIT:n tunnettuutta EU:ssa ja muualla maailmassa,

                        – EIT:n koordinoimien toimien suunnittelu ja hallinnointi,

                        – osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisen yhteistyön ja synergian edistäminen,

                        – osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toteuttamien koulutustoimien suunnittelu ja koordinointi,

                        – EIT:n viestinnän toteuttaminen,

                        – osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskevien ehdotuspyyntöjen käynnistäminen ja niihin liittyvät jatkotoimet,

                        – tarkastusten hallinnointi (sisäisen tarkastuksen toimiala, sisäisen tarkastuksen yksikkö ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin).

                        Ulkopuolinen henkilöstö

                        – osallistuminen uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suunnittelun ja valinnan valmisteluun,

                        – osallistuminen EIT:n yrittäjyys- ja koulutussuunnitelman käsittelyyn,

                        – EIT:n sidosryhmäfoorumiin liittyvät tehtävät,

                        – osallistuminen jäsenvaltioiden edustajien ryhmän toimintaan,

                        – osallistuminen EIT:n hallintoneuvostoon ja toimeenpanokomiteaan liittyviin valmistelutoimiin,

                        – osallistuminen EIT-laatumerkin saaneiden tutkintojen ja korkea-asteen koulutuksen alalla toteutettujen toimien välisen vastaavuuden varmistamiseen,

                        – osallistuminen EIT:n viestinnän toteuttamiseen,– osallistuminen EIT:n koordinoimien toimien hallinnointiin,

                        – osallistuminen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja EIT:n koordinoimien toimien seurantaan ja niihin liittyviin jatkotoimiin.

               3.2.3.
                     Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               Ehdotuksen/aloitteen

               ◻
                     rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja

                X rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):

               Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosina

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        YHTEENSÄ

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ
                           20

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               3.3.
                     Arvioidut vaikutukset tuloihin

               ◻
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               X
                     Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:

               ◻
                     vaikutukset omiin varoihin

               X
                     vaikutukset muihin tuloihin

               tulot on kohdennettu menopuolen budjettikohtiin ◻

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta:

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Nimike nro 6013

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen tapauksessa:

                  01.02XX Kolmansilta osapuolilta peräisin olevat määrärahat

               Muita huomautuksia (esim. tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmä/-kaava tai muita lisätietoja).

                  Kolmannet maat voivat suorittaa osuuden ohjelmaan assosiaatiosopimuksilla. Rahoitusosuuksien määrittämistä koskevat ehdot vahvistetaan kunkin maan kanssa tehtävässä assosiaatiosopimuksessa, ja niillä on varmistettava, että mahdollinen huomattava epätasapaino suhteessa määrään, jonka assosioituneeseen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit saavat osallistumalla ohjelmaan, oikaistaan automaattisesti ottaen huomioon ohjelman hallinnointiin liittyvät kulut.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 1). Muutettu 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1292/2013 (EUVL L 347, 11.12.2013, s. 174).

                     (2)

                        Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä, COM(2018) 435 final.

                     (3)

                        Nykyinen strateginen innovaatio-ohjelma kattaa ajanjakson 2014–2020.

                     (4)

                        ICF (2017), Evaluation, s. 36.

                     (5)

                        EUVL L 97, 9.4.2008, s. 1.

                     (6)

                        Viittaus hyväksyttyyn uudelleenlaadittuun EIT-asetukseen.

                     (7)

                        Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 58 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (8)

                        COM (2018) 435 final.

                     (9)

                        9 artiklan 2 kohdan c alakohdan 2 alakohta.

                     (10)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (11)

                        COM (2018) 323 final, 2.5.2018.

                     (12)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (13)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (14)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (15)

                        EIT:n henkilöstökulut ja osasto 2 on laskettu soveltaen Unkarin korjauskerrointa (71,9), kuten seuraavan asiakirjan sivulla 16 olevassa taulukossa 5 esitetään:
                  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/6939681/7070380/Annualreport2018.pdf/97053a94-29eb-4e93-8883-e826426e3d55

                     (16)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. Kyseessä on enimmäismäärä EIT:lle ohjelmasta osoitettavasta määrästä, ja se on tarkoitettu komission hallintokuluihin.

                     (17)

                        Nämä luvut vastaavat Horisontti Eurooppa -ohjelman yleistä rahoitusselvitystä, joka sisältää ainoastaan valtuutetun pääosastojen henkilöstön vuonna 2020. Luvut eivät kuitenkaan vaikuta mahdollisiin tarpeisiin palkata henkilöstöä EIT:hen liittyviä asioita varten kaudella 2021–2027.

                     (18)

                        AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt, AL = paikalliset toimihenkilöt, END = kansalliset asiantuntijat, INT = vuokrahenkilöstö, JPD = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (19)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).

                     (20)

                        Kahdenvälisiä assosiaatiosopimuksia ei ole vielä tehty. Assosioituneiden maiden osuudet tulevat tässä rahoitusselvityksessä esitettyjen määrien lisäksi.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.7.2019
            COM(2019) 330 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi
            Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategisesta innovaatio-ohjelmasta vuosiksi 2021–2027: Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen
            {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}

               LIITE

               Sisällysluettelo

               1.Johdanto

               1.1.EIT – EU:n keskeinen innovaatioväline

               1.2.Keskeiset vahvuudet

               1.3.Keskeiset haasteet

               2.Tavoitteet korkeammalle: EIT kaudella 2021-2027

               2.1.Tavoitteet

               2.2.Asema osana Horisontti Eurooppa -ohjelmaa

               3.Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen

               3.1.Osaamis- ja innovaatioyhteisöt

               3.2.Korkea-asteen koulutuksen innovointivalmiuksien tukeminen

               3.3.EIT:n monialaiset toimet

               3.4.Tuloksiin toiminnassa

               3.5.Synergia ja täydentävyys muiden ohjelmien kanssa

               4.Resurssit

               4.1.Määrärahatarpeet

               4.2.Vaikutukset (seuranta ja arviointi)

               5.Liite 1A

               6.Liite 1B

               1.Johdanto

               Tässä strategisessa innovaatio-ohjelmassa esitetään Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) strategia ja painopisteet vuosiksi 2021–2027. Kyseessä on EIT:n pääasiallinen strategia-asiakirja seuraavaksi ohjelmakaudeksi, ja siinä määritellään EIT:n tavoitteet, keskeiset toimet, odottavissa olevat tulokset ja tarvittavat resurssit. Strategisessa innovaatio-ohjelmassa varmistetaan, että EIT:n strategia on tarvittavilta osin linjassa [Horisontti Eurooppa -ehdotuksen] kanssa. Horisontti Eurooppa on unionin puiteohjelma, josta tuetaan tutkimusta ja innovointia vuosina 2021–2027. Samalla varmistetaan asianmukainen synergia ja täydentävyys EIT:n toimien ja unionin muiden aloitteiden, strategioiden ja välineiden välillä.

               Vuosien 2021–2027 strategista innovaatio-ohjelmaa on valmisteltu Euroopan komission tekemällä vaikutustenarvioinnilla. Siinä otetaan huomioon EIT:n hallintoneuvoston esitys strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi, joka toimitettiin Euroopan komissiolle 20. joulukuuta 2017 EIT-asetuksen
                  1
                mukaisesti. Siinä otetaan huomioon myös Euroopan komission kesäkuussa 2018 julkistama uusi [Horisontti Eurooppa -ehdotus] ja erityisesti EIT:n keskeinen rooli osana [Avoin innovointi] -pilaria (pilari III) samoin kuin EIT:n osuus maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa, mukaan lukien ilmastotavoitteita varten asetetut virstanpylväät, sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn (pilari II) ja huipputason tieteen (pilari I) tukemisessa. Strateginen innovaatio-ohjelma perustuu EIT:n toiminnasta viimeksi kuluneina vuosina saatuihin kokemuksiin ja keskeisten sidosryhmien kanssa käytyjen laajojen kuulemisten tuloksiin.

               Strategisessa innovaatio-ohjelmassa otetaan huomioon Horisontti Eurooppa -ohjelman strateginen suunnittelu, jotta voidaan varmistaa yhteiset linjaukset puiteohjelman toimien ja muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmien kanssa, huolehtia johdonmukaisuudesta suhteessa EU:n prioriteetteihin ja sitoumuksiin sekä lisätä täydentävyyttä ja synergiaa kansallisten ja alueellisten rahoitusohjelmien ja prioriteettien kanssa.

               1.1.EIT – EU:n keskeinen innovaatioväline

               EIT perustettiin vuonna 2008. Sen tavoitteena on edistää kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin innovaatiokapasiteettia. Se on ollut pioneeritoimija koulutuksen, yritystoiminnan ja tutkimuksen integroinnissa (osaamiskolmio). Toiminnassa ovat korostuneet yrittäjätaidot ja innovointikyky. EIT väliarviointi vahvisti vuonna 2018, että EIT:lle on edelleen sama lähtökohtainen tarve ja että innovaatiovetoisen osaamiskolmion malli on edelleen ajankohtainen.

               EIT:n perustamisesta kuluneen kymmenen vuoden aikana innovaatiotahti on nopeutunut dramaattisesti. Innovointi tuo talouden aloille syvällisiä muutoksia, jotka ravistelevat yritystoimintaa ja luovat ennennäkemättömiä mahdollisuuksia. Maailmassa, jossa globaali talousjärjestys on muutostilassa ja kansainvälinen kilpailu kiristyy, EU on yhä riippuvaisempi lahjakkuuksista ja innovointikyvystään. Yhteissuunnittelu, yhteistyö ja yhteiskehittäminen eivät ole koskaan olleet yhtä tärkeitä tieteenalojen välisesti ja koulutuksen, liike-elämän ja tutkimuksen välillä kuin tällä hetkellä, kun ratkaistavanamme on maailmanlaajuisia haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi ilmastonmuutokseen ja luonnonvarojen kestämättömään käyttöön, digitalisaatioon, väestörakenteen muutoksiin tai terveydenhuollon ja elintarvikehuollon tulevaan kehitykseen.

               Esittämällä [Horisontti Eurooppa -ehdotuksen] uudeksi tutkimusta ja innovointia kaudella 2021–2027 tukevaksi puiteohjelmaksi Euroopan komissio on sitoutunut lisäämään edelleen Euroopan innovointipotentiaalia, jotta tulevaisuuden haasteisiin voidaan vastata. EIT:n erityisroolia innovoinnin edistäjänä, joka tuo yhteen liike-elämän, koulutus- ja tutkimusalan toimijat, viranomaiset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat, tukee sen asema [Euroopan horisontti -ehdotukseen] kuuluvassa [Innovatiivinen Eurooppa] -pilarissa. [Euroopan horisontti -ehdotus] heijastaa EU:n kasvavaa kunnianhimoa innovoinnin alalla ja tarvetta toteuttaa tämä kunnianhimo konkreettisesti.

               1.2.Keskeiset vahvuudet

               EIT on perustamisensa jälkeen vähitellen vakiinnuttanut asemansa toimivana välineenä vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin. EIT toimii pääasiassa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen (Knowledge and Innovation Communities) kautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat koulutusalan organisaatioiden, liike-elämän ja tutkimuslaitosten välisiä laajamittaisia eurooppalaisia kumppanuuksia. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjä on tällä hetkellä toiminnassa kahdeksan seuraavilla aloilla: ilmastonmuutos, digitalisaatio, energia, elintarvikkeet, terveys, raaka-aineet, kaupunkiliikenne ja lisäarvoa tuova valmistusteollisuus (ks. kuva 2).

               Kukin osaamis- ja innovaatioyhteisö järjestyy noin 5–10 yhteistoimintakeskittymän
                  2
                ympärille, jotka toimivat maantieteellisinä keskuksina osaamiskolmion käytännön integroinnissa. Ne on organisoitu ja strukturoitu kulloisenkin kansallisen ja alueellisen innovaatiokontekstin mukaisesti, ja ne rakentuvat yksittäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön keskeisten kumppaneiden nykyisten laboratorioiden, toimipisteiden tai kampusten muodostaman yleiseurooppalaisen verkoston varaan.

               Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen pyrkimyksenä on viedä osaamiskolmion toimien portfolioita eteenpäin seuraavin keinoin:

               ·Koulutustoimet, joissa on vahvat yrittäjyysosiot seuraavan sukupolven lahjakkuuksien kouluttamista varten, mukaan lukien EIT-laatumerkittyjen
                  3
                ohjelmien suunnittelu ja toteutus, erityisesti maisteri- ja tohtoritasolla;

               ·Innovointia tukevat toimet, joilla kehitetään innovatiivisia tuotteita, prosesseja ja palveluja vastauksena tiettyyn liiketoimintamahdollisuuteen;

               ·Yritysten perustaminen ja tukitoiminnot, kuten yrityskiihdytysohjelmat, joilla autetaan yrittäjiä muuntamaan ideansa menestyviksi yrityksiksi ja nopeutetaan kasvuprosessia.

               Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat dynaamisia innovaatioekosysteemejä, jotka tuottavat laajan kirjon tuloksia (ks. alla kuva 1).

               Kuva 1: EIT:n tähänastiset tulokset – lähde: EIT

               Koulutus, kyvyt ja taitojen kehittäminen ovat EIT:n mallin ytimessä. Muissa innovointia koskevissa EU:n toimissa korkea-asteen koulutus ei sisälly mukaan innovoinnin arvoketjuun yhtä laajamittaisesti kuin EIT:n puitteissa. EIT:n koulutusagenda on avainasemassa kehitettäessä yrittäjähenkisiä ja osaavia innovoijia. Vuoteen 2017 mennessä yli 1 700 henkilöä oli suorittanut EIT:n laatumerkin saaneen maisteri- ja/tai tohtoritason koulutusohjelman, ja tuhannet olivat osallistuneet  yrittäjyys- ja innovointivalmiuksia kehittäviin koulutustoimiin ja -formaatteihin.

               Keskittyminen maailmanlaajuisiin haasteisiin osaamiskolmion integroinnin kautta on tekijä, joka erottaa EIT:n muista innovaatiovälineistä. Tarjoamalla jopa 15 vuoden avustuksen osaamis- ja innovaatioyhteisöille EIT pyrkii pitkän aikavälin tavoitteeseensa vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen avulla ja tuottaa konkreettista hyötyä yhteiskunnalle ja kansalaisille. EIT on asettanut osaamis- ja innovaatioyhteisöille tavoitteeksi, että niistä tulee taloudellisesti kestäviä 15 vuoden kuluttua. Tämä on ainutlaatuinen piirre, joka tekee innovaatiovälineestä liiketoimintahakuisen ja tulosperusteisen. Tässä yhteydessä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on kehitettävä ja otettava käyttöön tulonmuodostusstrategioita innovaatioekosysteeminsä säilyttämiseksi myös avustussopimuksen kattaman ajanjakson jälkeen.

               EIT:n lähestymistavalla edistetään sekä asteittaista että disruptiivista innovointia, jotta voidaan puuttua tuloksekkaasti markkinoiden toimintapuutteisiin ja auttaa toimialoja murroksessa. Lähestymistapa tarjoaa mahdollisuuksia luoda pitkän aikavälin liiketoimintastrategioita maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi ja auttaa luomaan perusedellytykset, jotka ovat olennaisia hyvin toimivan innovaatioekosysteemin kasvulle ja innovoinnin menestykselle.

               EIT tarjoaa tehokkaat ja toimivat puitteet osaamis- ja innovaatioyhteisöjen käynnistämiselle, laajentamiselle ja hallinnoimiselle vahvoin verkostovaikutuksin ja myönteisin kerrannaisvaikutuksin (ks. kuva 2). Ensimmäiseen aaltoon kuuluvat osaamis- ja innovaatioyhteisöt EIT Digital, EIT Climate-KIC ja EIT InnoEnergy, jotka käynnistettiin vuonna 2009, ovat saavuttaneet vakiintuneen aseman ja kypsyysasteen. Niitä koskevien puitekumppanuussopimusten voimassaolo päättyy vuoden 2024 jälkeen avustuksen enimmäiskeston mukaisesti. Toisen ja kolmannen sukupolven osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminta kypsyy edelleen. EIT Health ja EIT Raw Materials käynnistettiin vuonna 2014 ja EIT Food vuonna 2016. Kaksi joulukuussa 2018 nimettyä osaamis- ja innovaatioyhteisöä, EIT Urban Mobility ja EIT Manufacturing, aloittavat toimintansa vuoden 2019 aikana.

               Kuva 2: EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt – lähde: Euroopan komissio

               EIT ja sen kahdeksan osaamis- ja innovaatioyhteisöä ovat laajin EU:n tukema innovaatioekosysteemi. Mukana on yli 1 000 kumppania liike-elämän, tutkimuksen ja koulutuksen piiristä. EIT on tukenut yli 1 200 startup-yritystä ja innovatiivista yritystä, jotka ovat sittemmin keränneet yli 890 miljoonaa euroa ulkoista rahoitusta. Tuettuihin startup-yrityksiin on syntynyt yli 6 000 työpaikkaa. Yli 50 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista on yrityssektorilta (suuryrityksiä, pk-yrityksiä ja startup-yrityksiä), mikä osoittaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt toimivat lähellä markkinoita. Kumppaneiden määrän kasvu jokaisessa osaamis- ja innovaatioyhteisössä on puolestaan osoitus EIT:n mallin houkuttelevuudesta ja pitkän aikavälin potentiaalista. Vuoteen 2019 mennessä EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöihin oli osallistunut yli 600 yritystä, 250 korkeakoulua, 200 tutkimusorganisaatiota ja yli 50 kansalaisjärjestöä ja viranomaistahoa.

               Innovaatiosuorituskyvyn jatkuvien alueellisten erojen vuoksi EIT käynnisti vuonna 2014 erityisen alueellisen innovaation ohjelman (Regional Innovation Scheme, RIS), jonka tarkoituksena on laajentaa EIT:n alueellista tavoittavuutta maihin, jotka ovat innovaatioiden kehittäjinä vaatimattomalla tai kohtalaisella tasolla. Alueellisen innovaation ohjelman avulla EIT on laajentanut toimintaansa eri puolille Eurooppaa ja tarjoaa nyt innovointikyvyltään heikommille alueille mahdollisuuksia osallistua osaamiskolmion toimiin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen puitteissa. Tämä näkyy myös EU13:n kumppaneille osoitetussa EIT-rahoituksen osuudessa (8,3 % verrattuna Horisontti 2020 -ohjelmasta osoitettuun 4,8 %:iin; tilanne 2018).

               Kuva 3: EIT:n toiminta Euroopassa, lähde: EIT, 2018

               EIT on kyennyt pysymään joustavana ja kehittämään periaatteet ja säännöt osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä onnistunutta hallinnointia varten Horisontti 2020 -ohjelman yleisissä puitteissa ja EIT-asetuksen mukaisesti. Toiminnallisen riippumattomuutensa ansiosta se on voinut testata ja käytännössä toteuttaa useita uusia käytäntöjä avustusten saajien hallinnoinnissa, esimerkkeinä kilpailuun perustuva rahoitusmekanismi, taloudelliselle kestävyydelle asetetut tavoitteet ja erityiset keskeiset suorituskykyindikaattorit.

               1.3.Keskeiset haasteet

               EIT on osa Euroopan horisontti -ohjelman yleistä kehystä, jonka tavoitteena on muun muassa tuottaa tieteellisiä, taloudellisia/teknologisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistamiseksi, toteuttaa unionin strategisia toimintaprioriteetteja, tukea muun muassa teollisuuden kilpailukykyä kaikissa jäsenvaltioissa sekä edistää maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemista, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet. Keskeinen edellytys näiden pyrkimysten onnistumiselle on vastata jatkuvaan tarpeeseen lisätä innovointivalmiuksia kaikkialla unionissa. EU:lla on edessään kolme erityistä haastetta, jotka näyttävät suuntaa EIT:n toiminnalle vuosina 2021–2027 sen yleisten tavoitteiden mukaisesti.

               Ensinnäkin nykypäivän talouksia ohjaavat yhä enemmän ihmisten ja organisaatioiden taidot ja kyvyt muuntaa ideat tuotteiksi ja palveluiksi. Innovaatiokyky ja yrittäjyyskulttuuri ovat tätä nykyä kaiken a ja o, erityisesti tieteessä ja teknologiassa, mutta yhä enemmän myös muilla aloilla. Korkea-asteen oppilaitosten innovointivalmiuksien parantamiselle on jatkuvasti vahva tarve Euroopassa. EIT:llä on ainutlaatuiset lähtökohdat pyrkiä tähän tavoitteeseen Euroopan horisontti -ohjelman puitteissa.

               Toiseksi fyysinen läheisyys on keskeinen innovointia edistävä tekijä. Aloitteet, joilla pyritään kehittämään innovaatioverkostoja ja tarjoamaan palveluja tiedon luomisen, jakamisen ja siirtämisen tueksi, ovat keskeisiä tapoja edistää yritysten, korkeakoulujen, tutkimuslaitosten, valtionhallinnon ja yksityishenkilöiden välistä vuorovaikutusta. Tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyvyssä on kuitenkin edelleen huomattavia eroja EU:n eri alueiden välillä, kuten vuotuinen Euroopan innovaatioiden tulostaulu osoittaa. On ratkaisevan tärkeää, että innovointi on osallistavaa ja paikallislähtöistä. Paikkakohtaisen lähestymistapansa vuoksi EIT:n toiminta soveltuu hyvin paikallisten innovaatioekosysteemien lujittamiseen.

               Kolmanneksi tulee se, että elinvoimaiset innovaatioekosysteemit ovat aina yhdistelmä osaamista, infrastruktuuria ja lahjakkuutta. On luotava perusedellytykset eurooppalaisen tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin väliselle yhteistyölle ja saatava aikaan vahvoja synergioita, jotta varmistetaan, että vähäiset resurssit voidaan investoida asianmukaisesti ja tehokkaasti tutkimukseen ja innovointiin. Osaamiskolmion integroinnin syventäminen nykyisten ja uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avulla on toimivaksi todettu tapa edistää innovoinnille otollista ympäristöä. Se on EIT:n toimintaa ohjaava tavoite.

               2.Tavoitteet korkeammalle: EIT kaudella 2021-2027

               EIT on kiinteä osa Horisontti Eurooppa -ohjelmaa, jonka yleisiä tavoitteita ja painopisteitä se edistää. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat osa institutionaalisia eurooppalaisia kumppanuuksia, minkä vuoksi niissä noudatetaan tiettyjä periaatteita ja elinkaarikriteerejä johdonmukaisemman, avoimemman ja vaikutuskeskeisemmän lähestymistavan varmistamiseksi. EIT:n yleiset tavoitteet heijastavat näin ollen EIT:n yleistä roolia Euroopan horisontti -ohjelmassa ja sen asemaa [Innovatiivinen Eurooppa -pilarissa].

               2.1.Tavoitteet

               EIT:n yleiset toiminta-alat on määritelty [Euroopan horisontti -ehdotuksessa]. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjään tukemalla EIT voi vahvistaa innovaatioekosysteemejä, jotka auttavat vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin. Se etenee tässä edistämällä koulutuksen, tutkimuksen ja liike-elämän integrointia, jolloin voidaan luoda innovoinnille otollisia ympäristöjä, sekä edistämällä ja tukemalla uutta yrittäjäsukupolvea ja edesauttamalla innovatiivisten yritysten perustamista tiiviissä yhteisvaikutuksessa Euroopan innovaationeuvoston kanssa ja täydentäen sen toimintaa. Tällöin EIT erityisesti

               (1)vahvistaa kestäviä innovaatioekosysteemejä kaikkialla Euroopassa;

               (2)edistää innovointia ja yrittäjyyttä paremman koulutuksen avulla;

               (3)tuo markkinoille uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi.

               Edellä mainittuja EIT:lle [Horisontti Eurooppa -ehdotuksessa] määriteltyjä yleisiä tavoitteita tukien ja (kohdassa 1.3 kuvatut) haasteet, jotka EIT:llä on todettu olevan edessään, huomioon ottaen EIT:n erityisinä tavoitteina kaudella 2021–2027 on

               (a)lisätä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vaikuttavuutta ja edistää osaamiskolmion integrointia;

               (b)kasvattaa innovointivalmiuksia korkea-asteen koulutuksessa edistämällä korkeakoulujen institutionaalista muutosta;

               (c)lisätä EIT:n alueellista tavoittavuutta, jotta voidaan puuttua EU:n eri alueiden välisiin eroihin innovointivalmiuksissa.

               2.2.Asema osana Horisontti Eurooppa -ohjelmaa

               Näihin tavoitteisiin pyrkimällä EIT auttaa osaltaan saavuttamaan Horisontti Eurooppa -ohjelman tieteelliset, taloudelliset/teknologiset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Se tarjoaa jatkossakin vahvistusta innovaatioekosysteemeille, jotka auttavat vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, edistämällä osaamiskolmion integrointia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminta-aloilla. Horisontti Eurooppa -ohjelman strategisen suunnitteluprosessin avulla varmistetaan, että EIT:n toiminta ja muu Horisontti Eurooppa -ohjelma linjataan tiiviimmin keskenään. Aiempien saavutustensa perusteella EIT:llä tulee olemaan tärkeä rooli ”Avoin innovointi” -pilarissa.

               EIT:n ja Euroopan innovaationeuvoston välisillä vahvoilla synergioilla on keskeinen merkitys [Innovatiivinen Eurooppa] -pilarin vaikutuksen kannalta. EIT:n ja Euroopan innovaationeuvoston toimet täydentävät toisiaan, ja niillä pyritään selkeyttämään ja johdonmukaistamaan innovatiivisille yrityksille annettavaa tukea. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä asiantuntemuksen pohjalta EIT tarjoaa liiketoiminnan kiihdyttämispalveluja ja koulutusta Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajille.

               Lisäksi EIT helpottaa Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajien pääsyä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen innovaatioekosysteemeihin ja yhteyteen osaamiskolmion asiaankuuluvien toimijoiden kanssa. Näin Euroopan innovaationeuvoston rahoituksen saajat voivat osallistua aktiivisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan ja hyötyä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen palveluista. Vastaavasti EIT:n rahoituksen saajat voivat hyödyntää Euroopan innovaationeuvoston välineitä, jos EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukea ei ole saatavilla. Euroopan innovaationeuvosto voi auttaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemia suuren kasvupotentiaalin omaavia startup-yrityksiä laajentamaan toimintaansa nopeasti. Varsinkin innovatiivisimmat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemat yritykset voivat – mikäli Euroopan innovaationeuvosto valitsee ne rahoitettaviksi – saada Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineestä sekarahoituksena myönnettävää tukea ja/tai InvestEU-välineistä myönnettävää rahoitustukea.

               EIT varmistaa vahvemmat synergiat myös [Huipputiede]-pilariin kuuluvien ohjelmien ja aloitteiden kanssa, jotta voidaan nopeuttaa uteliaisuustutkimuksesta saadun tiedon siirtämistä konkreettisiksi yhteiskuntaa hyödyttäviksi sovelluksiksi. Erityisesti Marie Skłodowska-Curie -toimissa (MSCA) EIT tekee yhteistyötä MSCA-stipendiaattien innovaatio- ja yrittäjätaitojen kehittämiseksi.

               EIT osallistuu [Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky] -pilarin toimiin ja täydentää relevantteja toimia globaalien haasteiden ratkaisemiseksi ja EU:n kilpailukyvyn lisäämiseksi maailmanlaajuisesti. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjensä kautta EIT pyrkii erityisesti osallistumaan asiaankuuluviin missioihin ja aihekohtaisiin klustereihin sekä muihin eurooppalaisiin kumppanuuksiin muun muassa tukemalla kysyntäpuolen toimenpiteitä ja tarjoamalla hyödyntämispalveluja teknologian siirron edistämiseksi ja saavutettujen tulosten kaupallistamisen nopeuttamiseksi.

               EIT varmistaa johdonmukaisuuden Horisontti Eurooppa -ohjelmaan kuuluvan ”Eurooppalaiset innovaatioekosysteemit” -osion kanssa. EIT muun muassa osallistuu aktiivisesti Euroopan innovaationeuvoston keskustelufoorumin toimintaan ja luo yhteyksiä EIT-yhteisön ja innovaatioekosysteemejä tukevien toimien välille, jotta voidaan välttää päällekkäisyydet ja varmistaa toimien keskinäinen johdonmukaisuus ja täydentävyys.

               Synergiamahdollisuuksia tutkitaan myös Horisontti Eurooppa -ohjelman ”Huippuosaamisen jakaminen” -osion ja EIT:n tukeman sidosryhmäyhteistyön välillä. Horisontti Eurooppa -ohjelman ”Huippuosaamisen jakaminen” -osion kohdemaat voivat muun muassa hyödyntää EIT:n asiantuntemusta ja sen tarjoamaa tukea tuotantoketjun loppupään (lähelle markkinoita sijoittuvien) toimintojen kehittämistä varten, koska ne muodostavat myös EIT:n sidosryhmäyhteistyön kohderyhmän.

               3.Euroopan innovointikyvyn ja -valmiuksien edistäminen

               EIT:n roolin vahvistaminen keskittymällä toimiin, joissa se tuo lisäarvoa EU:n tasolla ja edistää Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamista, ohjaa EIT:n strategiaa kaudella 2021–2027. Ensinnäkin EIT tukee edelleen innovaatiovalmiuksia ja -ekosysteemejä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta kehittämällä ja laajentamalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjä ja käynnistämällä uusia. Toiseksi EIT aikoo osaamiskolmion integroinnista saamiensa kokemusten perusteella tukea suoraan yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien kehittämistä korkea-asteen koulutuksen alalla. Kolmanneksi EIT varmistaa tehokkaampien monialaisten toimenpiteiden avulla, että sen vaikutus EU:n tasolla kasvaa. EIT myös parantaa toimintojaan useilla aloilla lisätäkseen tuloksellisuuttaan, tehokkuuttaan ja vaikutustaan.

               3.1.Osaamis- ja innovaatioyhteisöt

               (1)Tuki nykyisille osaamis- ja innovaatioyhteisöille

               Osaamiskolmion integrointi EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan kautta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla on edelleen keskeinen tehtävä, jotta voidaan vahvistaa innovaatioekosysteemejä ja tehdä niistä kestäviä ja jotta voidaan kehittää uusia ratkaisuja maailmanlaajuisiin haasteisiin. EIT tukee edelleen valittuja osaamis- ja innovaatioyhteisöjä (ks. kuva 2) ja vahvistaa tarjoamiaan toimivia puitteita, joissa osaamis- ja innovaatioyhteisöjä voidaan käynnistää ja hallinnoida ja laajentaa niiden toimintaa. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt toimivat jatkossakin yhteistoimintakeskittymien kautta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt pyrkivät huolehtimaan taloudellisesta kestävyydestä hyödyntämällä julkisia ja yksityisiä investointeja, jotta ne voisivat pitkällä aikavälillä (viimeistään 15 vuoden kuluttua) olla taloudellisesti riippumattomia EIT:n tuesta.

               EIT osoittaa suuren osan budjetistaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemiseen. Se seuraa ja analysoi niiden toiminnan tuloksia ja varmistaa, että niiden toiminta on linjassa EIT:n ja Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden kanssa. Taloudellisen tuen lisäksi EIT tarjoaa saatujen kokemusten perusteella strategista ohjausta osaamis- ja innovaatioyhteisöille sekä ohjausta horisontaalisissa ja erityisissä kysymyksissä, kuten synergioiden muodostamisessa Horisontti Eurooppa -ohjelman sisällä ja muiden EU:n aloitteiden kanssa. EIT tukee erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjä rajapintojen luomisessa ja yhteisten toimien edistämisessä kyseeseen tulevien eurooppalaisten kumppanuuksien ja muiden olennaisten unionin aloitteiden ja ohjelmien kanssa.

               EIT myös seuraa EIT:n laatumerkin myöntämistä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen koulutusohjelmille ja tutkii tehokkaampaa laadunvarmistusmekanismia, jollainen voisi olla myös EIT:n laatumerkin ulkoinen tunnustaminen ja hyväksyminen.

               EIT tuo yhteisiä palveluja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen käyttöön sekä edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välillä ja niiden välistä yhteistoimintaa (”cross-KIC” -toimintaa) sekä temaattisilla että horisontaalisilla aihealueilla. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisen yhteistoiminnan potentiaali on suurin silloin, kun useampi osaamis- ja innovaatioyhteisö jo paneutuu toiminnassaan sellaisiin yhteisiin EU:n politiikan painopisteisiin, joita varten ei ole olemassa erityistä osaamis- ja innovaatioyhteisöä. Kun eri osaamis- ja innovaatioyhteisöt tuodaan yhteen kohdennettujen yhteisten ja yhteistä etua palvelevien toimien pariin, tarjoutuu runsaasti mahdollisuuksia synergioiden luomiseen. EIT edistää tällaista toimintaa ja osallistuu aktiivisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistoiminnan sisällön ja rakenteen määrittämiseen. Se seuraa yhteistoiminnan täytäntöönpanoa ja saavutettuja tuloksia. Tavoitteena on, että kyseisistä toimista tulee kiinteä osa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen strategioita.

               (2)Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alueellisen vaikutuksen lisääminen

               EIT lisää alueellista vaikutustaan parantamalla avoimuutta potentiaalisten kumppaneiden ja sidosryhmien suuntaan ja selkeyttämällä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alueellista strategiaa, mistä esimerkkinä ovat yhteydet relevantteihin älykkään erikoistumisen strategioihin.

               EIT:n alueellisen innovaation ohjelma, jota EIT ohjaa ja jonka osaamis- ja innovaatioyhteisöt panevat täytäntöön, on toistaiseksi toiminut vapaaehtoiselta pohjalta. Vuonna 2021 EIT:n alueellisen innovaation ohjelmasta tulee erottamaton osa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen monivuotista strategiaa. EIT antaa osaamis- ja innovaatioyhteisöille ohjausta ja tukea alueellisen innovaation ohjelmaan kuuluvien monivuotisten strategioiden valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Alueellisen innovaation ohjelman toimien jatkamiseen liittyy entistä parempi tuki innovaatiokyvyltään heikompien maiden ja alueiden innovointivalmiuksien vahvistamiseksi. Ohjelman toimien täytäntöönpanoon osoitettavat EIT:n määrärahat ovat vähintään 10 prosenttia kokonaisrahoituksesta, jolla EIT tukee osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, mikä lisää kohdealueilta kumppaneiksi tulevien määrää. Alueellisen innovaation ohjelmasta tuettavilla toimilla on tarkoitus

               ·parantaa paikallisen ekosysteemin innovointivalmiuksia kehittämällä toimintaedellytyksiä ja tiivistämällä paikallisten innovaatiotoimijoiden (klustereiden, verkostojen, alueviranomaisten, korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja ammattioppilaitosten) välistä vuorovaikutusta;

               ·kytkeä paikalliset innovaatioekosysteemit yleiseurooppalaisiin innovaatioekosysteemeihin huolehtimalla yhteistyöstä EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja niiden yhteistoimintakeskittymien kanssa.

               Jotta voidaan varmistaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen syvempi integrointi paikallisiin innovaatioekosysteemeihin, kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön tulee laatia ja panna täytäntöön strategia, jolla pyritään vahvistamaan suhteita alueellisiin ja paikallisiin innovaatiotoimijoihin. EIT seuraa aktiivisesti strategioiden täytäntöönpanoa. Paikkakohtainen lähestymistapa innovointiin tulisi niveltää osaksi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen monivuotista strategiaa ja liiketoimintasuunnitelmaa, ja sen tulisi rakentua osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistoimintakeskittymien (ja alueellisen innovaation ohjelman) varaan, jotta voidaan hyödyntää niiden roolia yhdysväylänä osaamis- ja innovaatioyhteisöihin ja vuorovaikutukseen yhteistoimintakeskittymän kumppaneiden kanssa. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi osoitettava kytköksensä paikallisiin älykkään erikoistumisen strategioihin sekä asiaankuuluvien temaattisten foorumien ja alueiden välisten aloitteiden toimiin, mukaan lukien ERI-rahastojen hallintoviranomaiset. EIT seuraa myös sitä, miten yhteistoimintakeskittymät toimivat ja miten ne integroivat toimintansa paikallisiin innovaatioekosysteemeihin.

               (3)Uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustaminen

               Uusien ja esiin nousevien maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi EIT käynnistää uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä ensisijaisilla aloilla, valintaperusteinaan muun muassa niiden merkitys Horisontti Eurooppa -ohjelman poliittisten painopisteiden kannalta sekä potentiaali ja lisäarvo, joka voitaisiin saada hyödyntämällä EIT:n mallia. Uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamisessa otetaan huomioon Horisontti Eurooppa -ohjelman strateginen suunnittelu ja EIT:lle vuosiksi 2021–2027 osoitettu talousarvio. [Euroopan horisontti -asetuksen] liitteessä III määritellyt eurooppalaisten kumppanuuksien valintaperusteet sisällytetään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyyntöihin ja arvioidaan ehdotusten arvioinnin yhteydessä.

               Tulevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen prioriteettialojen luettelo on tämän strategisen innovaatio-ohjelman liitteessä 1A.

               EIT:n hallintoneuvoston esityksestä ja siitä tehdyn analyysin perusteella ehdotetaan, että ensimmäinen kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisö käynnistetään vuonna 2022. Sitä koskeva ehdotuspyyntö on määrä julkaista vuonna 2021. Kyseessä on painopisteala, jolla on vahvaa täydentävyyttä EIT:n jo käynnistämien kahdeksan osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa samoin kuin muiden, Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa käynnistettävien eurooppalaisten kumppanuuksien mahdollisten painopistealueiden kanssa. Kulttuuriala ja luovat alat muodostavat sektorin, jolla on suuri kasvupotentiaali, paljon ruohonjuuritason aloitteita ja vahva vetovoima kansalaisiin. Ne ovat voimakkaasti sidoksissa paikallisiin ja alueellisiin ekosysteemeihinsä. Kulttuuriala ja luovat alat ovat kuitenkin edelleen hyvin hajanainen sektori, eikä niiden innovoijilla ja yritystoiminnan käynnistäjillä ole aina tarvittavia yrittäjyys- ja innovaatiotaitoja. Parhaan ratkaisun näihin pullonkauloihin tarjoaisi osaamis- ja innovaatioyhteisö osaamiskolmion integrointiin tähtäävän lähestymistapansa, pitkän aikahorisonttinsa ja paikkalähtöisen lähestymistapansa ansiosta. Liitteessä 1B on tietokooste, jossa esitetään yhteenveto kulttuurialan ja luovien alojen haasteista ja tulevan osaamis- ja innovaatioyhteisön ennakoiduista vaikutuksista.

               EIT:n talousarvioesityksen perusteella vuonna 2025 voitaisiin käynnistää toinen uusi osaamis- ja innovaatioyhteisö, jota koskeva ehdotuspyyntö julkaistaisiin vuonna 2024. Tämä edellyttäisi liitteen 1A muuttamista siten, että siihen lisättäisiin yksi tai useampi uusi painopisteala. Painopisteala tai -alat valitaan EIT:n hallintoneuvoston ehdotusten pohjalta. Näissä ehdotuksissa otetaan huomioon ensisijaiset alat, jotka on määrä yksilöidä Horisontti Eurooppa -ohjelman strategisessa tutkimus- ja innovointisuunnitelmassa, sekä eurooppalaisten kumppanuuksien valinnalle asetetut kriteerit, erityisesti avoimuus, läpinäkyvyys, EU-tason lisäarvo, johdonmukaisuus ja synergiat. Uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaperusteet yhdenmukaistetaan Horisontti Eurooppa -ohjelman vastaavien kriteerien kanssa. Ne myös tukevat EU:n politiikan keskeisten tavoitteiden, kuten missioiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Yksi tai useampia uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä voidaan valita siinä tapauksessa, että EIT:n talousarvion lisäksi saadaan käyttöön lisävaroja.

                        EIT

                        ·vahvistaa innovaatioekosysteemejä jatkamalla nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemista maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemisessa osaamiskolmion integroinnin avulla;

                        ·määrittelee osa-alueet, joilla osaamis- ja innovaatioyhteisöt voivat tehdä tiiviimpää yhteistyötä strategisesti tärkeiden ja politiikan kannalta merkittävien aiheiden parissa, ja edistää tällaista tiiviimpää yhteistyötä;

                        ·varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt laativat ja panevat täytäntöön strategian, jolla luodaan yhteistyötä ja synergioita kyseeseen tulevien eurooppalaisten kumppanuuksien ja muiden olennaisten unionin aloitteiden ja ohjelmien kanssa;

                        ·varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on osallistava lähestymistapa, jonka pyrkimyksenä on lujittaa niiden suhteita kansallisiin, alueellisiin ja paikallisiin innovaatiotoimijoihin;

                        ·varmistaa, että EIT:n alueellisen innovaation ohjelmaan kuuluvat toimet tuottavat enemmän alueellisia vaikutuksia ja toimivat integroidusti yhteen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen monivuotisten strategioiden kanssa;

                        ·käynnistää valikoiduilla strategisesti tärkeillä aihealueilla uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä, ensimmäisenä kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisön vuonna 2022.

               3.2.Korkea-asteen koulutuksen innovointivalmiuksien tukeminen

               Osaamiskolmion integrointiin tähtäävän mallin avulla EIT on auttanut luomaan umpeen korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välillä pitkään vallinnutta kuilua. EIT on inhimillisen pääoman kehittämisen kannalta keskeinen toimija, koska se kiinnittää erityistä huomiota yrittäjyyskasvatukseen. EIT:n vaikutus kohdistuu kuitenkin edelleen vain osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneihin.

               Innovoinnin tukemiseksi laajemmin on tarpeen, että Euroopan korkea-asteen oppilaitokset omaksuvat innovatiivisen ja yrittäjähenkisen asenteen koulutukseen, tutkimukseen ja vuorovaikutukseen yrityselämän ja sellaisen laajemman paikallisen innovaatioekosysteemin kanssa, johon kuuluu myös esimerkiksi kansalaisyhteiskunta.

               Korkeakoulujen kehittäminen innovatiivisemmiksi ja yrittäjähenkisemmiksi organisaatioiksi edellyttää selkeää strategiaa, menetelmäkehystä ja resurssien osoittamista. Kokemuksensa ansiosta EIT:llä on ainutlaatuiset edellytykset tukea korkeakoulujen yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien kehittämistä Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa.

               EIT toteuttaa toimet osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta avoimella ja kohdennetulla tavalla, jonka tavoitteena on lisätä  innovointivalmiuksia korkea-asteen koulutuksessa, jotta innovoinnin arvoketjuihin ja ekosysteemeihin saadaan mukaan laajempi määrä korkeakouluja. Nämä toimet täydentävät EIT:n toimia koulutuksen alalla keskeisenä osana osaamis- ja innovaatioyhteisöjen osaamiskolmion integrointiin tähtäävää toimintaa. Erityisesti ne lisäävät avoimuutta ja saavutettavuutta myös sellaisten osallistujien suuntaan, jotka eivät ole osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneita. EIT:n vaikutus ulottuisi tällöin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ulkopuolelle ja tukisi EIT:tä sen keskeisessä tehtävässä edistää kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä vahvistamalla jäsenvaltioiden innovointivalmiuksia Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden mukaisesti. Kyseisinä Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteina on edistää yrittäjyys- ja innovointitaitoja elinikäisen oppimisen näkökulmasta, mihin sisältyy myös korkeakoulujen valmiuksien lisääminen kaikkialla Euroopassa.

               EIT:n tuki rakentuu poliittisille aloitteille, kuten HEInnovate
                  4
               - ja RIIA
                  5
               -järjestelmille, jotka ovat osoittaneet arvonsa useissa korkeakouluissa ja jäsenvaltioissa EU:ssa. EIT suunnittelee tukitoimet läheisessä yhteistyössä komission kanssa, jotta varmistetaan johdonmukaisuus ja täydentävyys Horisontti Eurooppa -ohjelman, Erasmus-ohjelman ja muiden ohjelmien kyseeseen tulevien toimien kanssa. Täytäntöönpano- ja toteutusmekanismin yksityiskohtia kehitetään ja hienosäädetään edelleen kolmen ensimmäisen vuoden aikana, ja niiden toimivuutta seurataan ja arvioidaan tämän pilottivaiheen aikana ennen niiden käytön laajentamista.

               EIT:llä on ohjaava ja koordinoiva rooli osaamis- ja innovaatioyhteisöjen eteenpäin viemien toimien täytäntöönpanossa ja seurannassa. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että toiminnassa varmistetaan osallistava lähestymistapa, jolla houkutellaan mukaan myös sellaisia korkeakouluja, jotka eivät ole osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneita, monitieteinen ja eri alojen välinen lähestymistapa sekä kytkökset komission älykkään erikoistumisen strategiaan, aiheeseen liittyviin temaattisiin foorumeihin ja EIT:n alueellisen innovaation ohjelmaan.

               EIT aikoo kytkeä innovaatiovalmiuksien kehittämiselle korkea-asteen koulutuksessa tarjoamansa tuen EIT:n laatumerkkiin, joka tällä hetkellä myönnetään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen koulutusohjelmille. Tällöin myös osallistuvat korkeakoulut voisivat käyttää EIT:n laatumerkkiä. EIT aikoo myös laajentaa laatumerkin käytön elinikäisen oppimisen toimiin, jolloin voidaan tavoittaa ja osallistaa laajempi kohderyhmä (aikuis)opiskelijoita ja instituutioita (myös ammattioppilaitoksia) osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ulkopuolelta. Merkin käytön laajentamisella EIT-yhteisön ulkopuolelle on rakenteellista vaikutusta kaikilla tasoilla (yksilö-, ohjelma- ja instituutiotasolla).

               EIT:n kohderyhmänä ovat erityisesti innovaatioiden kehittäjinä vaatimattomasti tai kohtalaisesti menestyvien maiden ja muiden heikommin suoriutuvien alueiden korkeakoulut, jotka haluavat vahvistaa innovaatiojalanjälkeään ja älykkään erikoistumisen strategioitaan. EIT osoittaa tähän toimenpiteeseen vähintään 25 prosenttia näihin toimiin osoitetuista kokonaismäärärahoista.

                        EIT

                        ·suunnittelee ja käynnistää yhteistyössä komission kanssa toimia, joilla tuetaan korkea-asteen koulutuksen innovointivalmiuksien kehittämistä ja jotka toteutetaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta vuodesta 2021 alkaen;

                        ·ottaa käyttöön sidosryhmäyhteistyöohjelman, jolla kannustetaan innovointivalmiuksien kehittämiseen korkeakouluja innovaatioiden kehittäjinä vaatimattomasti tai kohtalaisesti menestyvistä maista;

                        ·tarjoaa osallistuville korkeakouluille erityistä ohjausta, asiantuntemusta ja valmennusta;

                        ·vahvistaa EIT:n laatumerkin käyttöä ja laajentaa sitä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ulkopuolelle siten, että sen piiriin kuuluvat myös toimeen osallistuvat korkeakoulut.

               3.3.EIT:n monialaiset toimet

               (1)Viestintä

               EIT tehostaa viestintäänsä ja näkyvyyttään. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen määrän kasvaessa ja korkeakoulujen yrittäjähenkistä kehitystä tukevan uuden toimen myötä EIT aikoo tehostaa pyrkimyksiään lisätä tunnettuuttaan innovoinnin laatubrändinä. Tämän brändin rakentaminen ja viestinnän parantaminen on ratkaisevan tärkeää erityisesti kansalaisten suuntaan, sillä EIT:stä tulevat innovaatiot ovat osaltaan konkreettista näyttöä Euroopan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman kautta tehtävien EU:n investointien vaikutuksista. EIT soveltaa parannettua brändistrategiaa keskeisiin sidosryhmiinsä (korkeakouluihin, tutkimuslaitoksiin, yrityksiin jne.) kaikissa jäsenvaltioissa ja muissa maissa Horisontti Eurooppa -ohjelman viestintäperiaatteiden mukaisesti.

               Jotta voidaan varmistaa, että EIT:n tarjoamat mahdollisuudet tunnettaisiin laajemmin ja tiedostettaisiin paremmin, EIT aikoo tutkia mahdollisuutta parantaa ohjausta ja apua eri näkökohdissa, joita EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöihin osallistumiseen liittyy eri puolilla Eurooppaa, hyödyntämällä nykyisiä tiedonvaihtoverkkoja Euroopan laajuisesti.

               Sen varmistamiseksi, että osaamiskolmioon liittyvä laaja sidosryhmäyhteisö EU:n tasolla ja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla on tietoinen kaikista EIT:n (ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen) ehdotuspyynnöistä ja rahoittamista hankkeista, ne julkistetaan myös Euroopan komission rahoitus- ja tarjouspyyntöportaalissa Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa.

               EIT järjestää jäsenvaltioiden edustajien ryhmän ja komission yksiköiden kanssa säännölliset kokoukset vähintään kahdesti vuodessa varmistaakseen riittävän viestinnän ja tiedonkulun jäsenvaltioiden kanssa ja EU:n tasolla sekä pitääkseen ne ajan tasalla EIT-rahoitteisen toiminnan tuloksista ja saavutuksista. Jäsenvaltioiden edustajien ryhmä huolehtii myös riittävästä tuesta EIT:n tukemien toimien linkittämiselle kansallisiin ohjelmiin ja aloitteisiin, mihin sisältyy myös tällaisen toiminnan mahdollinen kansallinen yhteisrahoitus.

               EIT aikoo jatkaa EIT:n sidosryhmäfoorumia ja EIT:n palkintoja edistääkseen vuorovaikutusta osaamiskolmion eurooppalaisten toimijoiden kanssa ja antaakseen tunnustusta Euroopan lupaavimmille yrittäjille ja innovoijille.

               EIT aikoo jatkossakin antaa ohjausta ja strategista neuvontaa EIT:n alumniyhteisölle
                  6
                (yhteistyössä EIT:n alumnineuvoston kanssa), jotta sen yrittäjyysvaikutukset ja yhteiskunnalliset vaikutukset olisivat mahdollisimman suuret ja jotta sen jäsenet osallistuisivat EIT:n tukemiin toimiin jatkuvasti ja mahdollisimman laajasti. Vuosina 2021–2027 alumniyhteisö kasvaa edelleen ja käsittää myös alumnit, jotka osallistuvat korkeakoulujen innovointivalmiuksia tukeviin toimiin.

               (2)Hyvien toimintatapojen kartoittaminen ja jakaminen sidosryhmien kanssa

               EIT:llä on keskeinen rooli hyvien käytänteiden ja saatujen kokemusten levittämisessä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ja korkeakoulujen innovointi- ja yrittäjyysvalmiuksia tukevat hankkeet tarjoavat poliittisille päättäjille arvokasta evidenssipohjaa ja mahdollisuuksia oppia kokemusperäisesti, kun käyttöön saadaan esimerkkejä hyvistä toimintatavoista sekä tukea EU:n politiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon kulloisillakin aihealueilla.

               Tähän mennessä osaamis- ja innovaatioyhteisöistä peräisin olevia hyviä käytäntöjä ja kokemuksia ei ole riittävästi systematisoitu tai levitetty tehokkaasti käyttöön. Tukitehtävässään osaamista edistävänä kumppanina poliittisille päättäjille ja koko innovaatioyhteisölle EIT kehittää edelleen rooliaan innovaatioelimenä, joka kykenee havaitsemaan, analysoimaan, systematisoimaan ja jakamaan EIT-rahoitetuista toimista (koulutuksesta, innovoinnin tukemisesta ja yrittäjyyden tukemisesta) peräisin olevia innovatiivisia käytänteitä, kokemuksia ja tuloksia ja varmistamaan niiden käyttöönoton laajemmassa mittakaavassa. Tämä toiminta rakentuu yhteyksille ja synergioille [Euroopan horisontti -ehdotuksen] [Innovatiivinen Eurooppa -pilariin] kuuluvien muiden aloitteiden kanssa.

               (3)Kansainvälinen yhteistyö

               EIT-asetuksen soveltamisalan puitteissa EIT pyrkii lisäämään toimiensa vaikutusta kansainvälisen yhteistyön avulla ja aikoo huolehtia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kansainvälisten EIT-rahoitteisten toimien koordinoinnista. Toiminnan fokus suunnataan tiiviisti asianomaisten Euroopan unionin teollisuuspoliittisten tavoitteiden sekä tutkimuksen ja innovoinnin painopisteiden mukaisesti, ja siinä varmistetaan Euroopan tasolla saatava lisäarvo.

               Kansainvälisessä yhteistyössään EIT keskittyy komissiota kuullen toimiin, joilla tartutaan tehokkaasti globaaleihin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tässä se pyrkii edistämään näihin aiheisiin liittyviä kansainvälisiä aloitteita ja kestävän kehityksen tavoitteita, varmistamaan mahdollisuudet hyödyntää lahjakkuutta ja tehostamaan innovatiivisten ratkaisujen tarjontaa ja kysyntää. EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt suunnittelevat ja toteuttavat kansainväliset toimensa läheisessä yhteistyössä komission kanssa Horisontti Eurooppa -lähestymistavan ja muiden asiaankuuluvien EU:n strategioiden mukaisesti sekä EIT:n hallintoneuvoston valvonnassa.

                        EIT

                        ·parantaa näkyvyyttään jäsenvaltioiden tärkeimmille sidosryhmille suunnatulla vahvemmalla brändistrategialla;

                        ·varmistaa Euroopan unionin tuen näkyvyyden;

                        ·tutkii mahdollisuutta hyödyntää EU:n nykyisiä tiedonvaihtoverkkoja ja koordinoida niiden toimintaa, jotta voidaan tarjota parempaa neuvontaa ja ohjausta EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen potentiaalisille kumppaneille;

                        ·järjestää jäsenvaltioiden edustajien ryhmän säännöllisiä kokouksia, jotta voidaan varmistaa tehokas viestintä ja tiedonkulku jäsenvaltioiden kanssa;

                        ·lisää toimintansa näkyvyyttä kansalaisiin ja sidosryhmäyhteisöönsä päin sidosryhmäfoorumin, EIT:n palkintojen ja EIT:n alumnien avulla;

                        ·kartoittaa, systematisoi ja jakaa tehokkaasti EIT-rahoitteisista toimista saatuja kokemuksia ja niistä peräisin olevia hyviä toimintatapoja sekä tekee yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa kansallisella ja alueellisella tasolla käynnistämällä jäsennellyn vuoropuhelun ja koordinoimalla pyrkimyksiä hyvien toimintatapojen ja kokemusten kartoittamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi;

                        ·kehittää yleisiä suuntaviivoja EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kansainväliselle yhteistyölle EIT:n hallintoneuvoston valvonnassa noudattaen komission kansainvälistä tutkimus- ja innovaatioyhteistyötä koskevaa strategiaa ja kuullen komission yksiköitä.

               3.4.Tuloksiin toiminnassa

               Tässä jaksossa esitetään toimenpiteitä, joilla pyritään mukauttamaan ja parantamaan EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen nykyistä toimintaa. EIT:n hallintoneuvosto seuraa näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa tehokkaalla ja strategisella tavalla EIT:n tasolla ja tarjoaa tarvittavat kannustimet ja huolehtii tarvittavasta valvonnasta – myös rahoituksen myöntämisprosessin avulla – varmistaakseen, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt panevat ne täytäntöön.

               (4)Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintamalli

               Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen suorituskyvyn ja vaikutusten maksimoimiseksi EIT seuraa niiden toimintaa ja antaa niille operatiivista ohjausta kysymyksissä, jota liittyvät hyvän hallinnoinnin periaatteiden ja eurooppalaisille kumppanuuksille Horisontti Eurooppa -asetuksessa esitettyjen periaatteiden ja kriteerien noudattamiseen sekä koordinointiin Horisontti Eurooppa -ohjelman painopisteiden kanssa.

               Toimenpiteitä, joilla varmistetaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen jatkuva avoimuus ja täytäntöönpanon läpinäkyvyys, kehitetään muun muassa sisällyttämällä mukaan yhteisiä sääntöjä uusille jäsenille, jotka tuovat lisäarvoa kumppanuuksille. Ne huolehtivat toiminnastaan täysin läpinäkyvällä tavalla. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt pysyvät dynaamisina kumppanuuksina, joihin uudet kumppanit, joista yhä suurempi osa on pk-yrityksiä, voivat osallistua huippuosaamisen ja strategisen sopivuuden perusteella. Liiketoimintasuunnitelman laatimismenettelyä (ml. painopisteiden määrittely, toimintojen valinta ja varojen kohdentaminen) muutetaan avoimemmaksi ja osallistavammaksi, jotta voidaan rajoittaa rahoituksen keskittymistä ja varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimet hyötyvät laajasta kumppaniverkostosta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt myös lisäävät ehdotuspyyntöjen osuutta, erityisesti kolmansille osapuolille avoimissa innovaatiohankkeissa. Kaikki nämä toimenpiteet lisäävät osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan osallistuvien määrää. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi ilmoittaa uusien kumppanien osallistumisesta osana säännöllistä raportointiaan.

               Koska osaamis- ja innovaatioyhteisöt toimivat innovaatioarvoketjun kaikissa osissa, niiden liiketoimintasuunnitelman portfoliossa varmistetaan koulutus-, yrittäjyys- ja innovaatiotoimien riittävä tasapaino. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimet toteutetaan kevyessä, tehokkaassa ja kustannustehokkaassa rakenteessa, jossa hallinto- ja yleiskustannukset pidetään minimissä. EIT varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt saavuttavat odotetut vaikutukset niiden liiketoimintasuunnitelmissa määritellyn toimivalikoiman avulla, joka tukee tehokkaasti niiden tavoitteiden saavuttamista.

               Osaamis- ja innovaatioyhteisön kunkin kumppanin sitoumukset hankkeen sopimuskeston aikana varmistetaan seuraamalla säännöllisesti kumppanin käytännön osallistumista suhteessa alkuperäisiin sitoumuksiin. EIT varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on käytössä riskinhallintajärjestelmä sellaisia tapauksia varten, joissa jotkin kumppanit eivät pysty täyttämään alkuperäisiä sitoumuksiaan.

                        EIT

                        ·varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt soveltavat tiukasti avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteita, erityisesti uusien kumppanien valinnassa ja liiketoimintasuunnitelman laatimismenettelyssä;

                        ·varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toteutuksessa noudatetaan kaikilta osin asiaankuuluvia Horisontti Eurooppa -asetuksesta johtuvia vaatimuksia;

                        ·varmistaa, että osaamiskolmion toimet ovat riittävän tasapuolisesti edustettuina liiketoimintasuunnitelmissa;

                        ·varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt pitävät hallinnolliset kustannuksensa mahdollisimman pieninä;

                        ·varmistaa, että nykyiset kahdeksan osaamis- ja innovaatioyhteisöä siirtyvät noudattamaan eurooppalaisten kumppanuuksien uusia Horisontti Eurooppa -asetuksen mukaisia toteutuskriteerejä.

               (5)Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitusmalli

               Kevyen ja yksinkertaistetun rahoitusmallin avulla EIT tehostaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vaikutusta ja panosta Horisontti Eurooppa -ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Tarjoamansa tuen lisäarvoa parantaakseen EIT aikoo mukauttaa rahoitusmalliaan. EIT toteuttaa parannuksia neljällä keskeisellä lohkolla.

               Ensinnäkin EIT ottaa käyttöön yhteisrahoitusosuuden nostaakseen yksityisten ja julkisten investointien tasoja. Rahoitusmallin mukauttaminen helpottaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen siirtymistä kohti taloudellista kestävyyttä. Se kannustaa niitä vähentämään asteittain puitekumppanuussopimusaikana EIT:n rahoituksen osuutta liiketoimintasuunnitelmassaan ja lisäämään muista lähteistä tulevien yhteisinvestointien tasoa. Kiinteitä laskevia yhteisrahoitusosuuksia sovelletaan jäljempänä esitetyllä tavalla koko osaamis- ja innovaatioyhteisöjen elinkaaren eri vaiheissa (käynnistysvaihe, kasvuvaihe, kypsyysvaihe ja EIT:n tuesta irtautuminen).

                        Käynnistysvaihe

                        Kasvuvaihe

                        Kypsyysvaihe

                        EIT:n tuesta irtautuminen

                        Vuosina

                        1–4

                        5–7

                        8–11

                        12–15

                        EIT:n yhteisrahoitusosuus

                        enint. 100 %

                        enint. 80 %

                        enint. 70 %

                        50 % vuonna 12, alenee 10 % vuodessa

               Kuva 4: EIT:n yhteisrahoitusosuudet vuosina 2021–2027

               Toiseksi tällä hetkellä käytössä oleva avustusten myöntämisprosessi suunnataan voimakkaammin kilpailussa menestymisen ja tulosten mukaan sekä monivuotisten avustusten käyttöön. EIT:n hallintoneuvosto tarjoaa osaamis- ja innovaatioyhteisöille voimakkaampia kannusteita erityisesti niiden yksilöllisen suorituskyvyn perusteella, jotta voidaan varmistaa mahdollisimman suuri vaikutus. Siksi EIT aikoo tarkistaa kilpailuttamiseen perustuvia rahoitussääntöjään parantaakseen vaikutustaan Horisontti Eurooppa -ohjelman puitteissa.

               Kolmanneksi EIT aikoo soveltaa tiukkoja sääntöjä arviointijärjestelmän lujittamiseksi ennen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen seitsemän ensimmäisen toimintavuoden päättymistä. Tämä väliarviointi, joka toteutetaan ulkoisten asiantuntijoiden avulla, tulisi tehdä parhaita kansainvälisiä käytäntöjä noudattaen eurooppalaisten kumppanuuksien seurantaa ja arviointia koskevien Euroopan Horisontti -kriteerien mukaisesti ja ennen ensimmäisen seitsemän vuoden jakson päättymistä. Arvioinnin pohjalta hallintoneuvosto tekee päätöksen, jonka mukaan osaamis- ja innovaatioyhteisölle myönnettävää rahoitusosuutta joko jatketaan tai se lopetetaan. Jälkimmäisessä tapauksessa puitekumppanuussopimusta ei jatketa kyseisen osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa ja resurssit kohdennetaan uudelleen paremmin suoriutuviin toimintoihin.

               Lisäksi EIT jatkaa yksinkertaistamiseen tähtäävää työtään keventääkseen osaamis- ja innovaatioyhteisöön kohdistuvaa tarpeetonta hallinnollista taakkaa
                  7
               , jolloin niiden vuotuinen liiketoimintasuunnitelma ja monivuotinen strategia voidaan panna täytäntöön joustavalla ja tehokkaalla tavalla. Tähän sisältyy kertakorvauksen tai yksikkökustannusten käyttö kyseeseen tulevissa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimissa. EIT tekee tarvittaessa monivuotisia avustussopimuksia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa vastaavien puitekumppanuussopimusten nojalla, minkä kautta voidaan parantaa resurssien ja erityisesti innovaatiotoimien suunnittelua sekä auttaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan osallistuvia kumppaneita sitoutumaan toimintaan vahvemmin ja tekemään pitkän aikavälin investointeja. Näiden monivuotisten avustussopimusten kesto ei saisi olla yli kolmea vuotta.

                        EIT

                        ·ottaa käyttöön uuden rahoitusmallin, joka on suunniteltu kannustamaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneita tekemään sitoumuksia;

                        ·parantaa jatkuvasti rahoitusmallia yksinkertaistamalla osaamis- ja innovaatioyhteisöjen raportointikäytäntöjä ja tarvittaessa tekemällä niiden kanssa monivuotisia avustussopimuksia vastaavien puitekumppanuussopimusten nojalla;

                        ·mukauttaa kilpailuun perustuvaa avustuksen myöntämismenettelyä siten, että se palkitsee menestyksestä ja tuloksista;

                        ·vahvistaa kattavaa arviointia, joka tehdään kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön suorituskyvystä ennen niiden seitsemännen toimintavuoden päättymistä, tueksi hallintoneuvoston päätökselle niiden taloudellisen tuen jatkamisesta tai päättämisestä ja eurooppalaisiin kumppanuuksiin sovellettavan Horisontti Eurooppa -kehyksen mukaisesti.

               (6)EIT:n suhde osaamis- ja innovaatioyhteisöihin puitekumppanuussopimuksen päättymisen jälkeen

               Perusteelliseen riippumattomaan tutkimukseen nojautuen ja tiiviissä yhteistyössä komission kanssa EIT määrittelee vuoden 2023 loppuun mennessä suhteensa osaamis- ja innovaatioyhteisöihin, joiden rahoitustukiavustukset lakkaavat ohjelmakaudella 2021–2027. Jos loppuarvioinnin tulos on myönteinen, EIT voi tehdä yksittäisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa yhteistyöpöytäkirjan, jonka tarkoituksena on ylläpitää yhteistyötä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa puitekumppanuussopimuksen päättymisen jälkeen. Yhteistyöpöytäkirjassa tulisi mainita muun muassa seuraaviin liittyvät oikeudet ja velvoitteet:

               ·EIT:n brändin käyttö ja osallistuminen EIT:n palkintoihin ja muihin EIT:n järjestämiin aloitteisiin;

               ·EIT:n laatumerkin käyttö koulutusohjelmissa;

               ·EIT:n ehdotuspyyntökilpailuihin osallistuminen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistoiminnan ja yhteisten palvelujen osalta;

               ·suhteet EIT:n alumniyhteisöön.

                        EIT

                        ·kehittää yleiset periaatteet suhteille, joita osaamis- ja innovaatioyhteisöihin pidetään yllä puitekumppanuussopimuksen päättymisen jälkeen, eurooppalaisiin kumppanuuksiin sovellettavan Horisontti Eurooppa -kehyksen mukaisesti;

                        ·tekee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa yhteistyöpöytäkirjat niiden pitämiseksi EIT-yhteisön aktiivisina jäseninä sillä edellytyksellä, että loppuarviointi on myönteinen ja EIT:n hallintoneuvosto tekee asiasta myönteisen päätöksen.

               3.5.Synergia ja täydentävyys muiden ohjelmien kanssa

               Laajan toiminta-alansa ja erityisen roolinsa ansiosta EIT:llä on hyvät edellytykset luoda synergioita ja täydentävyyttä muiden EU:n ohjelmien tai välineiden kanssa muun muassa vahvistamalla tukeaan osaamis- ja innovaatioyhteisöille niiden suunnittelu- ja täytäntöönpanotoimissa. Seuraavassa luettelossa annetaan konkreettisia esimerkkejä siitä, miten EIT edistää synergioita keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä myös Euroopan horisontti -ohjelman ulkopuolella.

               Erasmus-ohjelma

               ·Erasmus ja EIT luovat synergiaa yhteisöjensä välillä. Yhteistyöllä pyritään varmistamaan, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneina olevien korkea-asteen oppilaitosten Erasmus-opiskelijat voivat osallistua osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kesäkursseille tai muuhun soveltuvaan koulutukseen (esim. yrittäjyys- tai innovaatiojohtamiskoulutukseen) ja luoda kontakteja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen alumniverkostoon.

               ·Yhteistyötoimiin voi sisältyä EIT:n/osaamis- ja innovaatioyhteisöjen järjestämä koulutus akateemiselle henkilöstölle (joka voi tulla mistä tahansa korkea-asteen oppilaitoksesta myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ulkopuolelta) yrittäjyyttä ja innovointia integroivissa opetussuunnitelmissa. Niihin voi sisältyä myös Erasmus-verkostoissa (kuten korkeakoulujen ja yritysten välisissä tietoyhteenliittymissä) kehitettyjen innovatiivisten käytäntöjen testaus, käyttöönotto ja mittakaavan laajentaminen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimesta – ja päinvastoin.

               ·Synergiavaikutukset varmistetaan mahdollisuuksien mukaan Eurooppalaiset yliopistot -aloitteella, joka voi auttaa valtavirtaistamaan EIT:n koulutustoimintaa systeemisen vaikutuksen aikaansaamiseksi.

               Digitaalinen Eurooppa -ohjelma

               ·Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistoimintakeskittymät tekevät yhteistyötä Euroopan digitaali-innovointikeskittymien kanssa tukeakseen teollisuuden ja julkisen sektorin organisaatioiden digitalisaatiokehitystä.

               ·Tarkoituksena on tutkia mahdollisuuksia käyttää Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa kehitettyjä infrastruktuureja ja valmiuksia (esim. tekoälyalgoritmien dataresursseja ja kirjastoja sekä suurteholaskennan osaamiskeskuksia jäsenvaltioissa) osaamis- ja innovaatioyhteisöjen koulutustarkoituksiin ja testaus- ja demonstraatiotarkoituksiin innovaatiohankkeissa.

               Koheesiopolitiikan rahastot (erityisesti Euroopan aluekehitysrahasto ja Euroopan sosiaalirahasto)

               ·EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt edistävät yhteistoimintakeskittymiensä ja RIS-kumppaniensa kautta alueellista ja alueiden välistä yhteistyötä osaamiskolmion eri toimijoiden (koulutus, tutkimus, liike-elämä) ja hallintoviranomaisten välillä. Samalla ne huolehtivat synergiasta muun alueidenvälisen yhteistyön ja alueidenvälisten investointien kanssa arvoketjujen kaikissa vaiheissa asianomaisilla älykkään erikoistumisen ensisijaisilla aloilla samoin kuin temaattisten älykkään erikoistumisen alustojen työn kanssa. EIT tutkii myös mahdollisuuksia osallistua taitojen kehittämisen aloitteisiin koheesiopolitiikan rahastojen puitteissa parhaiden käytäntöjen vaihdon avulla.

               ·EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt edistävät yhteistyötä älykkään erikoistumisen alustojen kanssa, erityisesti hankkeissa, joilla on kokemusta yhteistyöstä koheesiopolitiikan varoista vastaavien hallintoviranomaisten kanssa. Näin voidaan helpottaa synergioiden aikaansaamista EIT:n resurssien, koheesiopolitiikan rahastojen ja muiden eurooppalaisten, kansallisten ja/tai alueellisten ohjelmien välillä.

               InvestEU

               ·EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt pyrkivät yhteistyössä InvestEU-neuvontakeskuksen kanssa tarjoamaan teknistä tukea ja apua osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemille yrityksille hankkeiden valmistelua, kehittämistä ja toteutusta varten.

               ·EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt osallistuvat –  tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden kanssa – InvestEU-portaalin toimintaan, jonka kautta investoijat voidaan tuoda lähemmäksi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemia yrityksiä.

               Luova Eurooppa

               ·Uudella Luova Eurooppa -ohjelmalla on jatkossa erityinen merkitys tulevan kulttuuri- ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnalle. Ohjelman kanssa kehitetään vahvoja synergioita ja täydentävyyttä liittyen esimerkiksi luovan alan taitoihin, työpaikkoihin ja liiketoimintamalleihin.

               Sisämarkkinaohjelma (COSME)

               ·Osaamis- ja innovaatioyhteisöt tekevät yhteistyötä Yritys-Eurooppa-verkoston ja sen sektoriryhmien kanssa, jotta voidaan helpottaa yritysten välistä yhteistyötä, teknologian siirtoa ja innovaatiokumppanuuksien luomista sellaisille yrittäjille, jotka haluavat kehittää toimintaansa koko EU:ssa ja sen ulkopuolella. Yritys-Eurooppa-verkoston organisaatiot edistävät EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimia pk-yritysasiakkaidensa keskuudessa. EIT tutkii mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä uusille yrittäjille suunnatuissa liikkuvuusohjelmissa yrittäjyystaitojen parantamiseksi.

               4.Resurssit

               4.1.Määrärahatarpeet

               EIT:n määrärahatarpeet ovat vuosina 2021–2027 yhteensä [3 000] miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraaviin kolmeen päälohkoon: 1) nykyisistä kahdeksasta osaamis- ja innovaatioyhteisöstä aiheutuvat menot (ottaen huomioon, että niistä kolmen puitekumppanuussopimukset päättyvät vuonna 2024) ja kahden uuden osaamis- ja innovaatioyhteisön perustaminen (vuosina 2022 ja 2025), 2) uuden EIT:n koordinointi- ja tukitoimen käynnistäminen ja 3) hallintomenot.

               Noin [2 500] miljoonaa euroa (83,3 % EIT:n kokonaistalousarviosta) on määrä kohdentaa nykyisten ja uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitukseen, ja tähän määrään sisältyy [200] miljoonaa euroa alueellisen innovaation ohjelmaa varten. Yhteisrahoitusosuuden käyttöönoton myötä ennakoidaan, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt houkuttelevat lisäksi rahoitusta [1 500] miljoonan euron edestä muista julkisista ja yksityisistä lähteistä. Kahden uuden osaamis- ja innovaatioyhteisön käynnistämistä varten (vuosina 2022 ja 2025) on varattu noin [300] miljoonan euron määrärahat. Jos EIT:n budjetin ohella saadaan käyttöön lisämäärärahoja, EIT voisi käynnistää myös muita uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjä.

               EIT käynnistää uuden tukitoimen, jolla tuetaan korkeakoulujen yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien kehittämistä. Tämä toimi edellyttää horisontaalisia projektihallinto- ja seurantapalveluja. Näiden toimien toteuttamiseen tarvitaan EIT:n budjetista noin [400] miljoonaa euroa (enimmillään 14 %), josta [120] miljoonaa euroa käynnistysvaiheeseen (ensimmäiset 3 vuotta) ja loput laajentumisvaiheeseen (viimeiset 4 vuotta).

               EIT tulee jatkossakin olemaan kevyt ja dynaaminen organisaatio. Hallintomenojen osuus EIT:n talousarviosta kasvaa ylittämättä kuitenkaan keskimäärin kolmea prosenttia. Hallintomenot kattavat tarvittavat henkilöstö-, hallinto-, infrastruktuuri- ja toimintakulut. Osan hallintomenoista kattaa Unkari tarjoamalla maksutta toimistotilaa vuoden 2029 loppuun saakka. Tältä pohjalta määritetyt hallintomenot ovat noin 73 miljoonaa euroa vuosina 2021–2027. Määrärahat jakautuvat seuraavasti:

               4.2.Vaikutukset (seuranta ja arviointi)

               EIT:n vaikutusten mittaamista parannetaan jatkuvasti seuraavan ohjelmakauden aikana, ja tässä otetaan huomioon tähänastiset opit ja kokemukset. EIT soveltaa arviointi-, raportointi- ja seurantakehystä, jolla varmistetaan johdonmukaisuus Horisontti Eurooppa -ohjelmassa omaksutun yleisen lähestymistavan kanssa huolehtien samalla joustavuudesta. Tällöin erityisesti komission, EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisiä palautemekanismeja parannetaan, jotta tavoitteisiin voitaisiin pyrkiä johdonmukaisella, koherentilla ja tehokkaalla tavalla.

               Arviointi

               Komissio tekee EIT:n toimien kausittaiset arvioinnit EIT:n perustamisasetuksen ja Horisontti Eurooppa -asetuksen säännösten mukaisesti. Arvioinnit kattavat myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta hallinnoitavat toimet. Niissä arvioidaan EIT:n toimien – osaamis- ja innovaatioyhteisöt mukaan luettuina – vaikuttavuus, tehokkuus, merkityksellisyys, johdonmukaisuus ja EU:n tason lisäarvo. Ne perustuvat riippumattomiin ulkoisiin arviointeihin, ja ne otetaan huomioon koko Horisontti Eurooppa -ohjelmaa koskevissa väli- ja jälkiarvioinneissa. Lisäksi EIT tekee kustakin osaamis- ja innovaatioyhteisöstä perusteellisen tarkastelun ennen niiden 7. ja 14. toimintavuoden päättymistä puitekumppanuussopimusten mukaisesti.

               Raportointi ja seuranta

               Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallista suorituskykyä ja tuloksia koskeva raportointi ja seuranta kuuluu EIT:n ensisijaisiin tehtäviin, ja se toteutetaan yhteistyössä Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisten palveluiden kanssa. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen raportointi- ja seurantajärjestelmä sisällytetään osaksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yleistä seurantajärjestelmää, erityisesti ottamalla käyttöön yhteisiä tietomalleja muun muassa tiedonkeruuta varten. Komissio osallistuu kaikkien kyseeseen tulevien vaikutus- ja seurantaindikaattoreiden ja EIT:n kehittämien tai soveltamien välineiden yhteiseen suunnitteluun, jotta varmistetaan yhteensopivuus ja johdonmukaisuus Horisontti Eurooppa -ohjelman seurantajärjestelmän kanssa, mukaan lukien keskeiset vaikutuspolut, eurooppalaisten kumppanuuksien kriteerikehys ja strateginen suunnitteluprosessi. EIT ottaa myös huomioon Horisontti Eurooppa -ohjelmassa käyttöön otettavan innovointitutkamenetelmän ja pohtii, miten osaamis- ja innovaatioyhteisöt voisivat hyödyntää innovointitutkaa seurantatoimiensa tukena.

               Kaiken kaikkiaan EIT:n vastuulla on seurata säännöllisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallista suorituskykyä ja mukauttaa jatkuvasti seurantajärjestelmiään linjassa eurooppalaisiin kumppanuuksiin sovellettavan Horisontti Eurooppa -seuranta- ja raportointikehyksen kanssa ja yhteistyössä Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisten palvelujen kanssa. Seurannan tuloksia hyödynnetään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoiminnan suunnitteluprosesseissa ja EIT:n päätöksenteossa, joka koskee määrärahojen kohdentamista ja puitekumppanuussopimusten valmistelua rahoituksen saajina olevien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa.

               EIT:n toimilla, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta hallinnoitavat toimet, ennakoidaan olevan

               (1)taloudellinen/innovaatiovaikutus sitä kautta, että ne vaikuttavat yritysten perustamiseen ja kasvuun sekä uusien innovatiivisten ratkaisujen luomiseen maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemiseksi, luovat työpaikkoja välittömästi ja välillisesti ja mobilisoivat muita julkisia ja yksityisiä investointeja;

               (2)tieteellinen ja koulutusvaikutus siten, että ne vahvistavat inhimillistä pääomaa tutkimuksessa ja innovoinnissa, parantavat yrittäjyys- ja innovaatio-osaamista niin yksilö- kuin organisaatiotasolla ja edistävät osaamisen ja innovoinnin leviämistä avoimesti yhteiskunnassa;

               (3)yhteiskunnallinen vaikutus sitä kautta, että ne paneutuvat EU:n politiikan painopisteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi ilmastonmuutokseen, energiaan, raaka-aineisiin, terveyteen tai elintarvikkeisiin. Tässä keinoina ovat innovatiiviset ratkaisut, kansalaisten ja loppukäyttäjien osallistumisesta huolehtiminen sekä entistä päättäväisempi innovatiivisten ratkaisujen käyttöönotto näillä aloilla yhteiskunnassa.

               Seuraavassa taulukossa on lueteltu esimerkkejä hallinnon indikaattoreista ja niiden tavoitteista, joiden toteutumista EIT:n on määrä seurata kaudella 2021–2027. Nämä indikaattorit antavat keskeiset panoksiin ja tuotoksiin liittyvät askelmerkit, joiden mukaisesti EIT:n avaintavoitteiden saavuttamista seurataan kauden 2021–2027 osalta. Avaintavoitteita ovat esimerkiksi innovoinnin ja yrittäjyyden edistäminen parantamalla koulutusta, EIT:n alueellisten vaikutusten lisääminen ja avoimuuden lisääminen potentiaalisiin kumppaneihin ja sidosryhmiin päin sekä uusien innovatiivisten ratkaisujen tuominen markkinoille maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi.

               EIT kehittää yhdessä komission kanssa lisäindikaattoreita muun muassa yhteiskunnallisille vaikutuksille osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminta-aloilla. Tässä noudatetaan Horisontti Eurooppa -ohjelmalle kehitettävää indikaattorikehystä ja otetaan huomioon eurooppalaisiin kumppanuuksiin omaksuttu yleinen lähestymistapa, jonka tavoitteena on edistää tieteellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Vaikutusindikaattorien yhdenmukaistaminen Horisontti Eurooppa -ohjelman kanssa on yleisesti keino seurata, miten asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ajan mittaan edistytään. Tällä tavoin voidaan varmistaa vertailukelpoinen evidenssipohja arvioitaessa osaamis- ja innovaatioyhteisöissä saavutettuja tuloksia ja vaikutuksia suhteessa muuhun ohjelmaan. Lisäksi EIT varmistaa, että seurantajärjestelmä havaitsee ja mittaa edistyksen suhteessa osaamis- ja innovaatioyhteisön mallille ominaisiin toimintoihin, kuten osaamiskolmion integrointiin ja yrittäjyystaitoihin. Näillä lisäindikaattoreilla on tarkoitus seurata ajan kuluessa saavutettavaa edistystä ja vaikutusta. Esimerkiksi koulutukseen liittyviä (kuten korkeakoulujen valmiuksia tukevia) EIT:n toimia koskevilla indikaattoreilla on määrä seurata inhimillisen pääoman ja osaamisen kertymistä (lyhyellä aikavälillä), urakehitystä (keskipitkällä aikavälillä) ja työoloja (pitkällä aikavälillä) samoin kuin korkeakoulujen osallistumista ja valmiuksien kehittymistä (lyhyellä aikavälillä) tai korkeakoulujen roolia ja suorituskykyä paikallisissa innovaatioekosysteemeissä (keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä).

                        EIT:n hallinnon indikaattorit

                        Tavoite 2023

                        (lähtötaso 2020)

                        Tavoite 2027

                        (lähtötaso 2020)

                        EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan osallistuvien kumppaneiden/organisaatioiden määrä

                        20 %:n lisäys

                        50 %:n lisäys

                        Markkinoille tuotuja innovaatioita (tuotteita ja palveluja)

                        1 500

                        4 000

                        EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan osallistuvia korkea-asteen oppilaitoksia

                        300, josta 100 uudessa korkeakouluille suunnatussa toimessa

                        750, josta 450 uudessa korkeakouluille suunnatussa toimessa

                        Opiskelijoita EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen koulutustoimissa

                        10 000

                        30 000

                        Tuettuja startup-yrityksiä

                        300

                        700

                        Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteisrahoitus

                        700 milj. euroa

                        1 500 milj. euroa

                        Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistoimintakeskittymien ulkopuolisilta alueilta EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaan osallistuvien kumppaneiden/organisaatioiden määrä

                        50 %:n lisäys

                        100 %:n lisäys

               EIT varmistaa, että sen sisäisen seurantajärjestelmän kautta kerätyt tiedot, myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulokset, sisällytetään kokonaisuudessaan Horisontti Eurooppa -ohjelman yleiseen tiedonhallintajärjestelmään. EIT varmistaa, että sen seuranta- ja arviointiprosessista saatavat yksityiskohtaiset tiedot asetetaan viiveettä saataville Horisontti Eurooppa -ohjelman täytäntöönpanoa palvelevaan yhteiseen sähköiseen tietokantaan. Lisäksi EIT varmistaa erityisen raportoinnin määrällisistä ja laadullisista vaikutuksista, mihin sisältyvät myös tarkoituksiinsa sidotut määrärahat ja tosiasiallisesti suoritetut rahoitusosuudet.

                        EIT

                        ·parantaa nykyisiä seurantajärjestelmiään ja ottaa käyttöön raportointi- ja seurantakehyksen, joka sisältää vaikutusindikaattorit ja joka linjataan [Horisontti Eurooppa -ohjelman] keskeisten vaikutuspolkujen mukaan;

                        ·seuraa säännöllisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnallista suorituskykyä ja niiden tuotoksia, tuloksia ja edistymistä kohti vaikutuksia [Horisontti Eurooppa -kehyksen] mukaisesti;

                        ·varmistaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminta-aloilla kehitetään erityisiä yhteiskunnallisia indikaattoreita ja että yhteiskunnallista vaikutusta seurataan säännöllisesti Horisontti Eurooppa -kehyksen mukaisesti;

                        ·varmistaa raportoinnin määrällisistä ja laadullisista vaikutuksista, mukaan lukien rahoitusosuudet;

                        ·varmistaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulosten ja hanketietojen saatavuuden ja liittää ne osaksi Horisontti Eurooppa -ohjelman yleistä tiedonhallinta- ja raportointijärjestelmää.

               5.Liite 1A

               Uusien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ensisijaiset alat.

               1. Kulttuuriala ja luovat alat

               6.Liite 1B

               Tietokooste – Osaamis- ja innovaatioyhteisö ”Kulttuuriala ja luovat alat”

               (7)Haasteet

               Kulttuuriala ja luovat alat voivat tarjota horisontaalisen ratkaisun useisiin kasvaviin haasteisiin, jotka ovat luonteeltaan pysyviä ja joihin voidaan puuttua tutkimus- ja innovaatiotoimien avulla. Nämä haasteet voidaan jakaa neljään pilariin: 1) eurooppalaisten luovuus, kulttuurinen monimuotoisuus ja arvot, 2) eurooppalainen identiteetti ja yhteenkuuluvuus, 3) Euroopan työllisyys, talouden kestävyys ja älykäs kasvu ja 4) Eurooppa globaalina toimijana.

               Eurooppalaisten luovuuden ja kulttuurisen monimuotoisuuden edellytyksinä ovat sopeutumiskykyiset ja elinvoimaiset kulttuuri- ja luovat alat. Näillä aloilla, erityisesti audiovisuaalisella tai musiikkialalla, on kuitenkin edessään useita haasteita, jotka johtuvat digitalisoitumisesta sekä maailmanlaajuisten toimijoiden taholta tulevan kilpailun kiristymisestä.

               ·Tuottajien, jakelijoiden, yleisradiolaitosten ja televisio-ohjelmayritysten, elokuvateatterien ja kaikenlaisten kulttuuriorganisaatioiden on innovoitava pystyäkseen houkuttelemaan uusia yleisösukupolvia.

               ·Yrittäjyyden ja monialaisten taitojen puute kulttuurialalla ja luovilla aloilla
                  8
                koskettaa sekä kehittymässä olevia alasektoreita että kypsyysasteen saavuttaneita sektoreita, jotka läpikäyvät syvällistä digitaalista muutosta. Nämä taidot ovat tarpeellisia innovoinnin kannalta, ja niillä on ratkaiseva merkitys alalla tapahtuvien työmarkkinamuutosten kannalta.

               Eurooppalaiseen identiteettiin ja yhteenkuuluvuuteen liittyvät yhteiskunnalliset haasteet voidaan yleisluonteisesti kuvata siten, että niiden ratkaisemiseksi puuttuu ”siltoja”, jotka yhdistäisivät yhteiskunnan eri osia tai eri alueita toisiinsa. Tähän sisältyvät sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät kysymykset sekä tarve rakentaa läheisempiä kulttuurienvälisiä yhteyksiä ja kehittää yhteenkuuluvuuden tunnetta kulttuurisen moninaisuuden ja yhteisen perinnön pohjalta. Haasteisiin voitaisiin vastata lisäämällä yhteisöosallistumista, suunnitteluun, arkkitehtuuriin ja julkisten tilojen käyttöön kohdistuvilla innovaatioilla sekä kulttuurivetoisen sosiaalisen innovoinnin avulla. Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota:

               ·Tutkijoiden välinen ja tutkimusyhteisön ja teollisuuden välinen yhteistyö on vähäistä, eikä t&k-toimien koordinoinnista tai menetelmien, tulosten ja parhaiden käytäntöjen jakamisesta huolehdita riittävästi. Suurinta osaa kulttuurialan ja luovien alojen tutkimuksesta ei ole käännetty muille kielille, mikä johtaa päällekkäisyyteen, koska tutkijat eivät useinkaan ole tietoisia vastaavista projekteista.

               ·Luovien alojen klustereiden ja innovaatiokeskittymien integraatioaste on riittämätön.

               ·Merkittävä osa Euroopan alueellisista älykkään erikoistumisen prioriteeteista viittaa eri näkökulmista kulttuuriin (esim. kulttuuriperintöön, luoviin toimialoihin jne.). Kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisöön liittyy suuri potentiaali, kun otetaan huomioon kulttuurin ja luovuuden tärkeä rooli kaupunkien ja alueiden taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä kyseisten alojen mahdollisuudet auttaa ratkaisemaan ongelmia, joita kehitystason eroihin liittyy eri puolilla Eurooppaa.

               Euroopan työllisyyteen, talouden kestävyyteen ja älykkääseen kasvuun liittyviin haasteisiin sisältyy taloudellisia näkökohtia, kuten työttömyys (erityisesti nuorisotyöttömyys) ja globaali kilpailu.

               ·Markkinoiden keskittyminen on voimakasta: noin 50 prosenttia kokonaisliikevaihdosta ja lisäarvosta syntyy Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa.

               ·Euroopan luovien alojen haasteena ovat digitalisoituminen ja globalisaatio ja niiden voimakas vaikutus siihen, miten taiteilijat tuottavat ja jakavat teoksiaan ja muodostavat suhteita kohdeyleisöönsä. DVD-markkinoiden romahtaminen, uudet kuluttajaodotukset ja amerikkalaisten studioiden jatkuva valta-asema yhdessä Amazonin, iTunesin, Googlen ja Netflixin kaltaisten globaalien digijättiläisten nousun kanssa ovat vaikuttaneet perinteiseen arvoketjuun.

               Euroopan rooliin globaalina toimijana sisältyy myös tarve tehostaa Euroopassa luodun kulttuurisisällön levittämistä. Euroopan täytyy säilyttää kilpailukykynsä uusien teknologioiden luomiseen tähtäävässä globaalissa digitaalisessa kilpajuoksussa. Esimerkkejä ovat tekoäly, esineiden internet ja lohkoketju, joiden osalta kulttuuriala ja luovat alat ovat maailmanlaajuisesti tärkeitä sisällön, tuotteiden ja palvelujen tuottajia. Lisäksi globaalilla tasolla kulttuuriteollisuus ja luova teollisuus (design, arkkitehtuuri jne.) edistävät aktiivisesti kestävää kehitystä ja ajavat vihreää innovointia, ja kulttuurisisällöillä (kirjallisuus, elokuva ja taiteet) voidaan puolestaan lisätä tietoisuutta ekologisista ongelmista ja käydä näistä kysymyksistä julkista keskustelua.

               (8)Merkittävyys ja vaikutukset

               Kokonaisvaltaisella ja yhdennetyllä lähestymistavallaan kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisö auttaa vastaamaan kaikkiin edellä määriteltyihin haasteisiin. Kattaessaan lähes kaikki elämän, yhteiskunnan ja talouden osa-alueet tällaisella osaamis- ja innovaatioyhteisöllä tulee olemaan hyvin tärkeä merkitys taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia ajatellen, sillä se vapauttaa strategisia mahdollisuuksia yhtä hyvin taloudelliseen, teknologiseen kuin sosiaaliseenkin innovointiin.

               Kulttuuriin ja luovuuteen pohjautuvat innovaatiot parantavat Euroopan kilpailukykyä joko suoraan luomalla uusia yrityksiä ja työpaikkoja tai välillisesti tuomalla monialaisia hyötyjä taloudelle yleisesti, parantamalla elämänlaatua ja lisäämällä Euroopan houkuttelevuutta. Kulttuuriala ja luovat alat nähdään yhä useammin uusina älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun lähteinä ja työpaikkojen luojina. Ne työllistävät jo yli 12 miljoonaa ihmistä EU:ssa, mikä on 7,5 prosenttia kaikista EU:n työllisistä.

               Kulttuurin ja luovuuden vaikutus innovointiin ei rajoitu kulttuurialan ja luovien alojen suoraan vaikutukseen, sillä innovointiin vaikuttavat muillakin aloilla yhä useammin muut kuin teknologiset tekijät, kuten luovuus, design ja uudet organisatoriset prosessit tai liiketoimintamallit. Erityisesti kulttuuriteollisuudella ja sen yksittäisillä arvoketjuilla (esim. musiikki, muotoilu, muoti, audiovisuaalisen ala, videopelit ja arkkitehtuuri) on taloudellisesti vahvat innovointivalmiudet, joiden ansiosta se kykenee edistämään innovointia myös muilla talouden sektoreilla.

               Kulttuuri ja kulttuuritoimintaan osallistuminen vaikuttaa suoraan kansalaisten hyvinvointiin. Kulttuuriala ja luovat alat vahvistavat identiteetin, demokratian ja yhteisöosallistumisen yhteiskunnallisia arvoja. Kulttuurilla on suuret mahdollisuudet vahvistaa eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden tunnetta, jossa monimuotoisuus on voimavara. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta yhteiskunnallinen resilienssi ja saavutettavuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, radikalisoitumisen ennaltaehkäisy ja sukupuolten tasa-arvo voisivat toteutua ja toisaalta voitaisiin puuttua Euroopan poliittisiin epävarmuustekijöihin ja yhtenäisyyden tarpeeseen.

               Kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisö lisää verkostoitumismahdollisuuksia, yhteistyötä, yhteiskehittämistä ja tietotaidon siirtämistä koulutuksen, tutkimuksen ja liiketoiminnan välillä kulttuurialalla ja luovilla toimialoilla sekä yhteiskunnan ja talouden muiden sektoreiden kanssa. Se vauhdittaa sekä alhaalta ylöspäin eteneviä että ylhäältä alaspäin suuntautuvia aloitteita alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla. Se luo tarvittavia perusedellytyksiä uusien yritysten luomiselle ja laajentamiselle innovatiivisissa ekosysteemeissä. Se tarjoaa monien eri alojen (ml. taiteet, humanistiset tieteet, taloustiede, yhteiskuntatieteet ja kovat soveltavat tieteet) tutkijoille ja opiskelijoille samoin kuin kulttuurialan ja luovien alojen sekä muiden sektoreiden yrittäjille tiedot ja taidot, joita tarvitaan innovatiivisten ratkaisujen löytämiseksi ja muuntamiseksi uusiksi liiketoimintamahdollisuuksiksi. Toimimalla innovoinnin vauhdittajana se mahdollistaa tiiviimmän vuorovaikutuksen muiden talouden ja teollisuuden toimialojen kanssa.

               (9)Synergia ja täydentävyys nykyisiin aloitteisiin nähden

               Kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisö täydentäisi useita muita unionin aloitteita sekä vastaavia aloitteita jäsenvaltioiden tasolla. Tärkeimmät EU:n tasolla odotettavissa olevat synergiaedut esitetään seuraavassa.

               Kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisön ennakoidaan luovan vahvaa synergiaa Horisontti Eurooppa -ohjelman strategisten aloitteiden kanssa. Kyseeseen tulevat erityisesti pilariin II kuuluva klusteri [Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta] ja sen toiminta-alat ”Kulttuuriperintö” ja ”Demokratia”. Tuleva osaamis- ja innovaatioyhteisö voisi myös antaa arvokkaan monialaisen panoksen useissa klusteriin [Digitaalitalous ja -teknologia ja teollisuus] kuuluvissa toiminnoissa, erityisesti liittyen valmistusteknologioihin, joissa tarve kehittää uusia tuotteita riippuu pitkälti kulttuurialan ja luovien alojen kehityksestä. Lisäksi se voisi tehokkaasti täydentää Euroopan horisontti -ohjelman muita osia ja nykyisen osaamis- ja innovaatioyhteisön EIT Digitalin toimintaa samoin kuin toimia, joita kaavaillaan muissa EU:n ohjelmissa, kuten InvestEU-ohjelmassa, Digitaalinen Eurooppa -ohjelmassa tai koheesiopolitiikan rahastojen puitteissa.

               Uudella Luova Eurooppa -ohjelmalla tulee olemaan suuri merkitys kulttuuri- ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnalle. Ohjelmassa valikoidaan toimintalohkoja ja julkaistaan erityisiä ehdotuspyyntöjä, jotka liittyvät joihinkin edellä mainittuihin luovien alojen haasteisiin (esim. luovan työn tekijöiden taidot ja työllisyys, liiketoimintamallit jne.). Tavoitteena on vahva synergia ja täydentävyys. Niin ikään Luova Eurooppa -ohjelmassa ja olosuhteissa, joissa kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituksensaantimahdollisuudet ovat rajalliset, synergiaetuja syntyy todennäköisesti kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausvälineen kanssa. Kyseessä on rahoitusmekanismi, joka rahoitusvälittäjien takaajana toimimalla auttaa laajentamaan kulttuurihankkeita ja luovia hankkeita.

               Älykkään erikoistumisen strategiaan (S3) kuuluva teollisuuden modernisointiin tähtäävä foorumi on määritellyt kulttuurialaan ja luoviin aloihin keskittyviä t&i-strategioita, joissa tarkastellaan mahdollisuutta synnyttää uusia kytköksiä paikallisten voimavarojen, potentiaalisten markkinoiden ja yhteiskunnallisten haasteiden välillä, kun mukaan otetaan runsaasti yritysmaailman toimijoita. Uusien kumppanuuksien edistäminen tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja viranomaisten välillä on S3-strategioiden keskeisiä työtavoitteita, joka edellyttää uusia yhteistyöalustoja.

               Päätelmät

               Kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisöllä on parhaat edellytykset vastata edellä kuvattuihin suuriin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin. Luovuus on keskeinen innovoinnin moottori. Kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisöllä on valmiudet vapauttaa kulttuuripohjaisen luovuuden potentiaali ja osaltaan vahvistaa Euroopan kilpailukykyä ja älykästä kasvua.

                        EIT:n muodostama kulttuurialan ja luovien alojen osaamis- ja innovaatioyhteisö

                        ·vähentää kulttuurialan ja luovien alojen innovaatioympäristön hajanaisuutta edistämällä sellaisten innovaatioekosysteemien luomista, jotka yhdistävät toimijoita ja verkostoja sektoreiden ja tieteenalojen välisesti paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla;

                        ·kouluttaa seuraavan sukupolven innovoijia kulttuuriteollisuuden ja luovien alojen palvelukseen antamalla heille yrittäjyystaitoja ja teknisiä taitoja, joita tarvitaan menestyksen avaimiksi nopeasti muuttuvassa ympäristössä;

                        ·edistää oikeanlaisten perusedellytysten kehittämistä, jotta ideat voidaan muuttaa uusiksi teknisiksi edistysaskeliksi ja sosiaalisiksi innovaatioiksi, jotka parantavat elämänlaatua ja hyödyttävät EU:n kansalaisia;

                        ·edistää uusien yritysten luomista ja kehittämistä kulttuurialalla ja luovilla aloilla houkuttelemalla liike-elämää tekemään investointeja ja pitkän aikavälin sitoumuksia;

                        ·huolehtii synergioista nykyisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa sekä muiden eurooppalaisten kumppanuuksien, ohjelmien ja aloitteiden kanssa, jotta innovointia voidaan edistää kulttuurialan ja luovien alojen lisäksi myös muilla talouden aloilla;

                        ·vahvistaa EU:n asemaa globaalina toimijana kulttuuriteollisuudessa ja luovilla aloilla hyödyntämällä eurooppalaista luovuutta ja kulttuurista monimuotoisuutta.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 1), asetus sellaisena kuin se on muutettuna 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1292/2013 (EUVL L 347, 11.12.2013, s. 174).

                     (2)

                        Yhteistoimintakeskittymässä on kyse maantieteellisestä alueesta, jonne osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tärkeimmät osaamiskolmiokumppanit ovat sijoittautuneet, jolla ne voivat olla helposti vuorovaikutuksessa keskenään. Yhteistoimintakeskittymä muodostaa kiintopisteen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnalle kyseisellä alueella.

                     (3)

                        EIT-laatumerkin myöntää EIT sellaiselle osaamis- ja innovaatioyhteisön koulutusohjelmalle, joka täyttää erityiset laatukriteerit liittyen muun muassa yrittäjyyskoulutukseen ja innovatiivisiin tekemällä oppimisen ohjelmiin.

                     (4)

                        HEInnovate on Euroopan komission ja OECD:n kehittämä strategiakehys. Se tarjoaa korkeakouluille menetelmän, jota käyttämällä ne voivat tunnistaa kehittämistä kaipaavat innovointivalmiuksien osa-alueet ja muokata tarkoituksenmukaisia strategioita ja toimia halutun vaikutuksen aikaansaamiseksi. HEInnovate perustuu vahvaan metodologiseen näyttöön. Kehitettävät valmiudet on jaettu seuraaviin kahdeksaan lohkoon: johtaminen ja hallinto, digitalisaatio, organisaatiovalmiudet, yrittäjäkoulutus ja -oppiminen, yrittäjien valmentaminen ja tukeminen, tietämyksen vaihto, kansainvälistyminen ja vaikutusten mittaus. OECD on julkaissut useita HEInnovate-maaraportteja. Ks. OECD Skills Studies osoitteessa https://www.oecd-ilibrary.org/education/

                     (5)

                        Euroopan komissio kehitti alueellisten innovaatiovaikutusten arvioinnin (Regional Innovation Impact Assessment, RIIA) ensimmäisenä vaiheena ohjenuoraksi yliopistojen innovaatiovaikutusten arvioinneille metriikkapohjaisten tapaustutkimusten pohjalta.  Innovaatiovaikutuksen arviointi esimerkiksi RIIA-järjestelmän avulla voitaisiin mahdollisesti kytkeä rahoitusvälineisiin, jotka perustuvat innovaatiosuorituskykyyn alueellisella, kansallisella tai EU:n tasolla.

                     (6)

                        EIT:n alumniyhteisö kokoaa yhteen yrittäjiä ja muutosagentteja, jotka ovat osallistuneet jonkin osaamis- ja innovaatioyhteisön järjestämään koulutus- tai yrittäjyysohjelmaan. Yhteisö on yli 5 000 jäsenen muodostama verkosto.

                     (7)

                        Erityisesti on tarkoitus lopettaa vuosittainen raportointi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista, kuten tilintarkastustuomioistuin suositteli erityiskertomuksessaan vuonna 2016 (suositus 1, s. 51).

                     (8)

                        Kulttuurialan ja luovien alojen opinnot eurooppalaisissa yliopistoissa keskittyvät lähinnä ”luovaan puoleen”, eivätkä alalta valmistuneet ole aina valmiita astumaan nykyaikaisille työmarkkinoille, koska monialaiset (yrittäjyyteen liittyvät, digitaaliset tai taloushallinnolliset) taidot puuttuvat. EU:n korkeakoulujen viestintä- ja mediaopinnot ovat jäljessä Yhdysvaltojen tarjoamista, mutta EU:n yliopistot suoriutuvat toisaalta paremmin perinteisemmillä aloilla, kuten taide- ja muotoilualalla tai esittävissä taiteissa.