Avis juridique important

|

52003PC0370

Ehdotus Neuvoston asetukseksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä annetun asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 muuttamisesta  /* KOM/2003/0370 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI  Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä annetun asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 muuttamisesta (komission esittämä)PERUSTELUT1. JOHDANTOEuratomin perustamissopimus allekirjoitettiin vuonna 1957 ja sen tavoitteena oli luoda Euroopan yhteisölle energiantuotantoon kotimainen vaihtoehto, jotta yhä kasvavaa riippuvuutta Lähi-idän öljystä voitaisiin vähentää. Sopimuksen avulla Euroopan oli määrä kehittää tietotaitoaan ja hankkia keinot hyödyntää ydinenergiaa siviilitarkoituksiin (esimerkiksi sähköntuotantoon). Resurssien, kuten osaamisen, infrastruktuurin, rahoituksen ja valvonnan, yhteen kokoamisella pyrittiin nopeuttamaan kehitystä entistä alhaisemmin kustannuksin.Sopimuksen tavoitteiden ja varsinkin uusien ydinvoimaloiden rakentamisen ja ylläpidon katsottiin edellyttävän merkittäviä investointeja. Tätä varten yhteisölle ja erityisesti komissiolle annettiin Euratomin perustamissopimuksen II jakson IV luvussa erityistehtäväksi edistää ja helpottaa ydinenergia-alan investointien yhteensovittamista. Tätä varten komissio julkaisee ensin ohjeellisia ohjelmia erityisesti ydinenergian tuotantotavoitteista ja tavoitteiden toteuttamisen edellyttämistä investoinneista. Toiseksi komissio tutkii jäsenvaltioiden investointisuunnitelmat ja esittää kantansa investointisuunnitelmien kaikista niistä seikoista, jotka liittyvät Euratomin perustamissopimuksen tavoitteisiin. Tässä yhteydessä komissio on tutkinut jo 240 investointihanketta, joiden kohdalla on tarkasteltu sekä sisältöä että perustamissopimuksen määräysten noudattamista. Investointien yhteismäärä on yli 400 miljardia euroa, josta yhteisön osuus on 2,9 miljardia euroa. Tämä on tukenut yhteisön teollista kehitystä niin, että yhteisön alueella toimivat ydinvoimalat täyttävät nyt 35 prosenttia alueen sähköntarpeesta.Euroopan komissio julkisti 6. marraskuuta 2002 joukon ydinenergia-alan toimenpiteitä, joilla viime kädessä pyritään luomaan kokonaisvaltainen ja lähtökohtaisesti yhteisön laajuinen lähestymistapa ydinturvallisuuteen ja toimitusvarmuuteen. Kokonaisuuteen kuului tiedonanto sekä kaksi direktiiviehdotusta, jotka koskevat turvallisuutta ja jätehuoltoa. Komissio antoi varsinaiset ehdotukset 30. tammikuuta 2003.Ensinnäkin komissio ehdotti yhteisönlaajuista lähestymistapaa turvallisuusasioissa esittämällä puitedirektiiviä, jossa vahvistetaan perusvelvoitteet ja yleiset periaatteet ydinvoimalaitosten turvallisuudelle käytön ja käytöstä poistamisen aikana. [1] Direktiivillä pyritään muun muassa takaamaan riittävät taloudelliset resurssit ydinvoimalaitosten käytöstä poistoa varten. Pyrkimyksenä on varmistaa, että käytöstä poistoon on käytettävissä riittävästi varoja, jotta se voidaan suorittaa niin, että ihmiset ja ympäristö suojataan ionisoivalta säteilyltä. Kuten 6. marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa Ydinturvallisuus Euroopan unionissa [2] todetaan, on myös tärkeää varmistaa, että ydinvoimalaitoksen käytöstä poistaminen pääsee käynnistymään ajallaan, siinä noudatetaan asianmukaisia menettelyjä ja käytössä on riittävästi resursseja, jotta se voidaan saattaa kunnolla päätökseen.[1]  KOM(2003) 32 lopullinen.[2]  KOM(2002) 605 lopullinen, s. 16.Lisäksi komissio antoi ehdotuksen neuvoston direktiiviksi (Euratom) käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huollosta [3]. Tiedonannossa kuvatun mukaisesti tämän ehdotuksen tarkoituksena on asettaa etusijalle jätteen loppusijoitus maaperään, koska se on turvallisin tällä hetkellä tunnetuista menetelmistä. Lisäksi todetaan, että tutkimukseen ja jätehuoltoon ei osoiteta riittävästi varoja. Ehdotuksen 6 artiklassa esimerkiksi todetaan, että komission olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden edistyminen niiden pyrkimyksissä saavuttaa radioaktiivisen jätteen huoltoon liittyvät tavoitteet, jotka koskevat lupien myöntämistä eri tyyppisille radioaktiivisille jätteille tarkoitetuille varastoille.[3]  KOM(2003) 32 lopullinen.Kun komissio valmistelee ja antaa lausuntojaan sille Euratomin perustamissopimuksen II jakson IV luvun ja erityisesti 43 artiklan mukaisesti ilmoitetuista investointihankkeista, sen olisi otettava huomioon ydinvoimalaitosten turvallisuus, varsinkin kun jätehuoltoon ja käytöstä poistamiseen liittyville kysymyksille annetaan julkisessa keskustelussa yhä enemmän painoarvoa.Näin ollen on entistäkin tärkeämpää, että komissio ydinenergia-alan investointeja tutkiessaan selvittää, voivatko kyseiset henkilöt tai yritykset varmistaa investointeja toteuttaessaan, että näitä turvallisuusperiaatteita ja tavoitteita noudatetaan.Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittyminen Euroopan unioniin aiheuttaa sen, että yhteisön tuki ja kansallinen tuki ydinenergiainvestoinneille on entistäkin tärkeämpää, jotta voidaan saavuttaa tietyt turvallisuustavoitteet. Tässä tilanteessa ja jotta ydinenergia-alan investointien koordinointi voitaisiin varmistaa, on entistäkin tärkeämpää, että komissio voi tutkia tällaisia investointihankkeita Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden täyttymisen suhteen. Jos nämä investoinnit eivät ole tarpeellisia tai ylittävät Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet tai jos sen julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, tämä asetus ei rajoita EY:n perustamissopimuksen soveltamista.Liitteenä olevassa ehdotuksessa neuvoston asetuksen 2587/1999 muuttamisesta esitetäänkin näiden ydinenergia-alan investointeihin liittyvien komission tehtävien helpottamista, kun otetaan huomioon sähkön sisämarkkinoiden nopea kehitys.2. TAVOITTEETKomission uudessa toimenpidekokonaisuudessa korostettu tavoite löytää yhteinen lähestymistapa ydinvoimalaitosten turvallisuuskysymyksissä edellyttää myös avoimuuden lisäämistä tällä alalla. Komission on näin ollen jo varhaisessa vaiheessa, esimerkiksi kun investointihankkeesta ilmoitetaan sille, voitava tarkastaa, noudatetaanko turvallisuusperiaatteita ja -tavoitteita. Tästä syystä henkilöiden ja yritysten olisi investointihankkeesta ilmoittaessaan toimitettava komissiolle myös rakennettavan laitoksen käytöstä poistamista sekä kyseisestä investointihankkeesta aiheutuvan käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa koskevat suunnitelmat. Näin komissio voisi jo varhaisessa vaiheessa esittää kantansa ja tarvittaessa keskustella asianomaisten kanssa kaikista hankkeeseen liittyvistä turvallisuusnäkökohdista. Komissio voisi tarvittaessa myös esittää suunnitelmiin muutoksia.Lisäksi komission on voitava yhteisön turvallisuusperiaatteiden mukaisesti keskustella asianomaisten yritysten kanssa kaikista käytöstä poistamisen näkökohdista, kun käytöstä poistamista koskeva suunnitelma toteutetaan Euratomin perustamissopimuksen 42 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Tätä varten komissiolle olisi toimitettava kaikki laitosten käytöstä poistamiseen liittyviä investointeja koskevat tiedot. Komission olisi siis voitava keskustella myös käytöstä poistamiseen tähtäävistä hankkeista. Tämän mahdollisuuden on määrä lisätä avoimuutta, ja sen ansiosta komissio voi jo ennen investointihankkeen päättymistä varmistua siitä, että yhteisön turvallisuustavoitteet saavutetaan.Ydinenergia-alan investointeihin liittyvistä komission tehtävien hoidosta neljältä viime vuosikymmeneltä saadut kokemukset ovat rohkaisevia. Avoimuutta tällä alalla on lisättävä, jotta komissio voi Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden (varsinkin turvallisuustavoitteiden) mukaisesti helpottaa ja yhteensovittaa ydinenergia-alan investointeja. Avoimuutta olisikin lisättävä edellyttämällä, että ydinenergia-alan yritykset toimittavat komissiolle nykyisin vaadittavien tietojen lisäksi myös tarkat tiedot investointihankkeiden rahoitustavoista sekä yksityisestä ja julkisesta rahoituksesta.3. TIIVISTELMÄ VOIMASSA OLEVASTA LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ3.1. Euratomin perustamissopimuksen määräyksetEuratomin perustamissopimuksen 1 artiklan mukaan yhteisön päämääränä on toteuttamalla ydinteollisuuden nopeaa rakentamista ja kasvua varten tarvittavat edellytykset myötävaikuttaa elintason nousuun jäsenvaltioissa ja yhteyksien kehittämiseen muiden maiden kanssa. Sopimuksen 2 artiklassa asetetaan tarkemmat tavoitteet, joiden mukaan yhteisö muun muassa helpottaa investointeja ja varmistaa ydinenergian kehittämisessä tarvittavien peruslaitosten rakentamisen yhteisössä erityisesti kannustamalla yritysten aloitteita.Sopimuksen IV luvussa (40-44 artikla) on joukko määräyksiä, joilla pyritään varmistamaan näiden tehtävien toteuttaminen ja tavoitteiden saavuttaminen.Sopimuksen 40 artiklassa annetaan komissiolle tehtäväksi edistää ja helpottaa ydinenergia-alan investointien yhteensovittamista. Tätä varten komissio julkaisee säännöllisiä ohjeellisia ohjelmia erityisesti ydinenergian tuotantotavoitteista ja kaikista tavoitteiden toteuttamisen edellyttämistä investoinneista.Sopimuksen 41-44 artiklassa määrätään komission oikeudesta tarkastaa jäsenvaltioissa tehdyt investointisuunnitelmat ja esittää niistä kantansa.Sopimuksen 41 artiklan mukaan ydinenergia-alalla toimivien henkilöiden ja yritysten on annettava komissiolle tieto investointihankkeistaan.Sopimuksen 42 ja 43 artiklassa määrätään käytettävistä menettelyistä. Sopimuksen 42 artiklan mukaan tällaiset investointihankkeet on annettava tiedoksi komissiolle sekä saatettava asianomaisen jäsenvaltion tietoon tietyn määräajan kuluessa. Sopimuksen 43 artiklan mukaan komissio käsittelee investointihankkeet kyseisten henkilöiden ja yritysten kanssa ja antaa kantansa tiedoksi asianomaiselle jäsenvaltiolle.Sopimuksen 44 artiklan mukaan komissio voi asianomaisten jäsenvaltioiden, henkilöiden tai yritysten suostumuksella julkistaa sille tiedoksi annetut investointihankkeet.3.2. Johdettu oikeusMenettelytapoja koskevissa asetuksissa määritellään tiedot, jotka komissiolle on toimitettava, jotta se voi suoriutua näistä tehtävistään.Neuvoston asetuksella (Euratom) N:o 2587/99 yksinkertaistettiin vuonna 1999 silloisia säännöksiä ja saatettiin ajan tasalle luettelo ydinvoimalaitoksista, joista on tiedotettava komissiolle. Sen mukaan:i. ydinenergia-alalla toimivien henkilöiden ja yritysten on annettava komissiolle tieto investointihankkeistaan, kun niiden kustannukset ylittävät tietyt asetuksen liitteessä määritellyt rajatii. hankkeista ilmoitettaessa on annettava tietyt tiedot (tuotetyyppi, niiden menojen kokonaismäärää, jotka voidaan suoraan laskea aiheutuviksi tarkasteltavasta hankkeesta, kesto jne.)iii. asianomaisten henkilöiden tai yritysten on ilmoitettava olennaiset ominaispiirteet laitosten käytöstä poistamiseen tähtäävistä investointihankkeista, kun hankkeen kustannukset ylittävät tietyn rajan; tässä tapauksessa komissiolle ei tarvitse toimittaa kohdassa ii tarkoitettuja yksityiskohtaisia tietoja. Komission ei tällaisissa tapauksissa myöskään tarvitse käsitellä kyseisiä hankkeita Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa määritellyllä tavalla.Komission asetuksessa N:o 1209/2000 tarkennetaan menettelyjä, joita noudatetaan kun investointihankkeista ilmoitetaan komissiolle Euratomin perustamisso-pimuksen 41 artiklan nojalla. Asetuksen mukaan tiedot on toimitettava komissiolle erityisellä lomakkeella, joka on kyseisen asetuksen liitteessä. Samoin edellytetään, että komissiolle ilmoitetaan tässä yhteydessä myös niiden menojen kokonaismäärä, jotka voidaan suoraan laskea aiheutuviksi tarkasteltavasta hankkeesta, sekä rahoitustavat.4. EHDOTUKSETAvoimuuden lisäämiseksi ja jotta komissio voisi kunnolla tutkia ydinenergia-alan investointihankkeet suhteessa Euratomin perustamissopimuksen tavoitteisiin (erityisesti turvallisuustavoitteisiin) komissiolle on toimitettava seuraavat tiedot, joita ei vielä edellytetä neuvoston asetuksessa 2587/1999:1. Ilmoitetusta investoinnista aiheutuvan käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelmat jo siinä vaiheessa, kun investointihanke on Euratomin perustamissopimuksen 42 artiklassa tarkoitetussa vaiheessa. Tässä yhteydessä on ilmoitettava myös asianomaisen henkilön tai yrityksen suunnitelmat, jotka koskevat investoinnin kohteen käytöstä poistamista.2. Kaikki tarvittavat tiedot investoinneista koko polttoainekierron ajalta ja erityisesti hankkeista, jotka tähtäävät laitosten käytöstä poistamiseen. Nykyisen asetuksen 2587/1999 nojalla näistä laitosten käytöstä poistamiseen tähtäävistä investointihankkeista on ilmoitettava vain olennaiset ominaispiirteet. Niitä ei myöskään tarvitse käsitellä asianomaisten henkilöiden tai yritysten kanssa Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklassa määrätyllä tavalla. Tästä syystä komissio ei ole aiemmin yksityiskohtaisesti tutkinut käytöstä poistamiseen tähtääviä hankkeita. Koska käytöstä poistamiseen liittyvistä suunnitelmista tulee tulevina vuosikymmeninä kuitenkin entistä tärkeämpiä, näyttäisi olevan tarpeen, että komissio tutkii yksityiskohtaisesti myös tällaiset hankkeet suhteessa Euratomin perustamissopimuksen tavoitteisiin. Laitosten käytöstä poistamiseen tähtäävät investointihankkeet on siis tarkastettava samoin säännöin ja edellytyksin kuin muutkin polttoainekiertoon liittyvät hankkeet.3. Tiedot investointihankkeiden rahoitustavoista, mukaan luettuna sekä yksityinen että julkinen rahoitus. Näitä tietoja tarvitaan monestakin syystä:Komission on voitava i) helpottaa investointien yhteensovittamista ydinenergian alalla Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti ja ii) saada kuva siitä, minkä tyyppisiä investointeja ydinenergian tuotantotavoitteiden saavuttaminen edellyttää. Tässä yhteydessä komission on saatava tietää, miten jäsenvaltiot aikovat tukea investointeja ja miten tällainen tuki sopisi yhteen yhteisön tason tukimekanismien kanssa (esim. Euratomin lainat, tutkimusrahoitus, yhteisyritykset). Näin ollen on tärkeää, että komissio helpottaa investointien yhteensovittamista varmistamalla, että kansallisen tason tuki ja yhteisön tason tuki täydentävät toisiaan. Lisäksi komissio voi tällaisten tietojen perusteella esittää kausittaisissa ohjeellisissa ohjelmissaan suosituksia rahoitustavoista.5. PÄÄTELMÄTEdellä olevan perusteella esitetään muutettavaksi neuvoston asetusta 2587/1999. Ehdotetuilla muutoksilla edellytetään, että1. investointeja koskevissa ilmoituksissa annetaan tiedot investoinnista aiheutuvan käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelmista sekä laitoksen käytöstä poistamista koskevista suunnitelmista;2. laitosten käytöstä poistamiseen tähtääviä investointihankkeita koskevissa ilmoituksissa annetaan kaikki yksityiskohdat ja tiedot, jotta voidaan tarkastella muita investointihankkeita energiakierron muissa vaiheissa,3. henkilöt ja yritykset liittävät Euratomin perustamissopimuksen 43 artiklan mukaisesti investointihankkeistaan antamiinsa tietoihin tiedot myös julkisesta ja yksityisestä rahoituksesta.Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o .../... Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä annetun asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 41 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4]  EUVL Csekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvoston asetuksessa (Euratom) N:o 2587/1999 [5] määritellään Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavat investointihankkeet. Komission asetuksessa (EY) N:o 1209/2000 [6] määritellään menettelyt, joita sovelletaan henkilöille ja yrityksille asetettujen Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisten velvollisuuksien täyttämiseksi.[5]  EYVL L 315, 9.12.1999, s. 1.[6]  EYVL L 138, 9.2.2000, s. 12.(2) Jotta saavutettaisiin turvallisuutta koskevat yhteisön tavoitteet, on erittäin tärkeää, että komissio voi tutkia yritysten suunnitelmat, jotka liittyvät suunniteltujen laitosten käytöstä poistamiseen sekä polttoaine- ja jätehuoltoon. Tarkoituksena on, että yhteisö voi jo varhaisesta vaiheesta lähtien tarkkaan seurata turvallisuustavoitteiden toteutumista.(3) Ionisoivasta säteilystä voi aiheutua vaaroja myös käytöstä poistamisen yhteydessä. Jotta käytöstä poistamisen käytännön toteutustavat olisivat avoimesti tiedossa, komissio tarvitsisi yksityiskohtaiset tiedot myös sellaisista investointihankkeista, jotka koskevat laitosten käytöstä poistamista. Komission olisi voitava käsitellä näitä hankkeita asianomaisen yrityksen kanssa ja esittää asiaa koskevat näkökantansa kyseiselle jäsenvaltiolle. Näin komissio voisi myös ennen laitoksen aktiivisen käyttöiän loppumista tarkastaa, että yhteisön turvallisuusmääräyksiä ollaan noudattamassa kaikilta osin.(4) Koko polttoainekiertoon, jätehuolto ja käytöstä poisto mukaan luettuina, liittyvät investoinnit ovat ydinteollisuuden oikean ja vastuullisen toiminnan välttämätön perusta.(5) Ydinenergia-alan investointihankkeiden rahoittaminen on tärkeä osa komission suorittamaa tarkastelua pyrittäessä Euratomin perustamissopimuksen tavoitteisiin. Valvontaan tarvittavaa tietoa ei tähän mennessä aina ole saatu, tai henkilöt ja yritykset eivät ole toimittaneet riittävän yksityiskohtaisia tietoja asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 nojalla. Komissiolla on oltava tarvittavat tiedot, jotta se voi kaikilta osin arvioida Euratomin perustamissopimuksen kannalta merkitykselliset investointihankkeet. Tämän vuoksi on määriteltävä tarkemmin, miten tällaisten hankkeiden tutkimista ja arviointia voidaan tehdä avoimemmaksi.(6) Komission on lisäksi Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaan edistettävä ja helpotettava investointien yhteensovittamista ydinenergian alalla. Tätä varten komissio julkaisee ohjeellisia ohjelmia erityisesti ydinenergian tuotantotavoitteista ja kaikista tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä investoinneista.(7) Voidakseen helpottaa investointien yhteensovittamista komissio tarvitsee tietoa myös siitä, miten investointihankkeet rahoitetaan. Tämä on tärkeää, jotta kansallinen ja yhteisön julkinen tuki saadaan toimimaan toisiaan täydentävästi. Sen vuoksi komissio tarvitsee yksityiskohtaisia tietoja investointihankkeiden rahoitustavoista. Tiedoista olisi sekä yksityisen että julkisen rahoituksen osalta käytävä ilmi rahoituksen määrä ja rahoitustavat.(8) Jos nämä investoinnit eivät ole tarpeellisia Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kannalta tai ylittävät nämä tavoitteet tai jos niiden julkinen rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, tämä asetus ei rajoita EY:n perustamissopimuksen soveltamista.(9) Sen vuoksi asetusta (Euratom) N:o 2587/1999/EY olisi muutettava vastaavasti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan neuvoston asetus (Euratom) N:o 2587/1999 seuraavasti:1. Korvataan 1 artikla seuraavasti:"1 artikla1. Perustamissopimuksen liitteessä II luetelluilla teollisuudenaloilla toimivien henkilöiden tai yritysten on ilmoitettava komissiolle perustamissopimuksen 42 artiklassa määrätyissä määräajoissa investointihankkeet, joiden tarkoituksena on:a) luoda uutta tuotantokykyä,b) pitää yllä määrällistä ja laadullista tuotantokykyä,c) lisätä suoraan tuotantokykyä,d) lisätä suoraan tuottavuutta,e) parantaa tuotannon laatua,f) perustaa käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen käsittelylaitoksia, mukaan lukien käsittely, väliaikainen tai lopullinen varastointi ja/tai loppusijoitus,g) poistaa laitoksia käytöstä.Ensimmäisen alakohdan a-f alakohdassa tarkoitetut hankkeet on ilmoitettava, kun liitteessä olevan taulukon sarakkeessa I lueteltujen teollisuudenalojen kustannukset ylittävät uusien laitosten osalta liitteessä olevan taulukon sarakkeessa II olevan ja laitosten korvaamisen ja muuntamisen osalta liitteessä olevan taulukon sarakkeessa III olevan vastaavan rahamäärän.Ensimmäisen alakohdan g alakohdassa tarkoitetut hankkeet on ilmoitettava, kun kustannukset ylittävät liitteessä olevan taulukon III sarakkeessa olevan vastaavan rahamäärän.2. Kaikentyyppisiin ydinreaktoreihin ja kaikkiin käyttötarkoituksiin liittyvistä uusista laitoshankkeista samoin kuin tällaisten laitosten korvaamiseen, muuntamiseen, uudenaikaistamiseen tai tehon lisäämiseen liittyvistä hankkeista, joiden kustannukset alittavat liitteessä olevassa taulukossa esitetyt vähimmäisrahamäärät, samoin kuin laitosten käytöstä poistamiseen liittyvistä hankkeista, joiden kustannukset alittavat liitteessä olevan taulukon sarakkeessa III esitetyt vähimmäisrahamäärät, voidaan tehdä vapaaehtoinen yksinkertainen ilmoitus, joka sisältää ainoastaan niiden olennaiset ominaispiirteet. Perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä ei tarvitse noudattaa."2. Muutetaan 3 artiklaseuraavasti:(a) Korvataan b alakohta seuraavasti:"b) niiden menojen kokonaismäärää, jotka voidaan suoraan laskea aiheutuviksi tarkasteltavasta hankkeesta sekä rahoitustapaa, mukaan luettuna kyseisen investointihankkeen sekä yksityistä että julkista rahoitusta; ilmoituksessa on oltava tiedot myös yksityisen ja julkisen rahoituksen määristä ja siihen sovellettavista yksityiskohtaisista säännöistä;"(b) Lisätään e alakohta seuraavasti:"e) ilmoitetusta investoinnista aiheutuvan käytetyn polttoaineen tai radioaktiivisen jätteen huoltosuunnitelmia sekä laitoksen käytöstä poistamista koskevia suunnitelmia."2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja   [...]VAIKUTUSTEN ARVIOINTIEHDOTUKSEN VAIKUTUKSET YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET)Ehdotus asetukseksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti komissiolle ilmoitettavien investointihankkeiden määrittelystä 2 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 2587/1999 muuttamisesta.Asiakirjan viitenumeroKOM(2003) ... lopullinen,Ehdotus1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate?Tavoitteita on useita:- Tehdään avoimemmaksi tarkastusprosessia, jossa komissio tutkii ydinenergia-alan investointihankkeet perustamissopimuksen turvallisuustavoitteet huomioon ottaen.Asetus liittyy Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) yksinomaiseen toimivaltaan. Sen tavoitteet on näin ollen saavutettava yhteisön tasolla. Tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.Vaikutukset yritystoimintaan2. Mitä yrityksiä ehdotus koskee?Ehdotus vaikuttaa asetuksen pääasiallisen oikeusperustan, Euratomin perustamissopimuksen IV luvun (40-44 artikla) mukaisesti Euratomin perustamissopimuksen liitteessä II luetelluilla teollisuudenaloilla toimiviin henkilöihin ja yrityksiin. Niiden on ilmoitettava komissiolle kyseisenlaisista investointihankkeista.- Mitkä ovat kyseiset yritystoiminnan alat?Euratomin perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti kaikki henkilöt ja yritykset, jotka toimivat sopimuksen liitteessä II luetelluilla teollisuudenaloilla ja jotka ovat toteuttamassa neuvoston asetuksen liitteessä olevassa taulukossa lueteltuja uusia laitoksia, laitosten korvaamista tai niiden muuntamista koskevia investointihankkeita.- Yritysten koko (pk-yritysten osuus)Ydinalalla toimivat henkilöt ja yritykset. Kokemus on osoittanut, ettei hankkeiden tiedoksi antamisessa ole mukana pk-yrityksiä.-  Ovatko yritykset keskittyneet tietylle maantieteelliselle alueelle yhteisössä?Eivät ole.3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta?Henkilöt ja yritykset, joiden on 41 artiklan mukaisesti ilmoitettava komissiolle investointihankkeet, ilmoittavat komissiolle myös kyseisten hankkeiden kustannusarvion ja rahoitustavan selkeästi eritellen julkiset varat, mukaan luettuna kyseisiin investointihankkeisiin käytettäväksi saatu suora ja epäsuora tuki.4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset taloudelliset vaikutukset?Hankkeella ei ole vaikutuksia työllisyyteen, investointeihin, uusien yritysten perustamiseen eikä yritysten kilpailukykyyn.5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pk-yritysten erityistarpeet (muihin ryhmiin verrattuna lievemmät tai erilaiset vaatimukset tms.)?Ei.Kuuleminen6. Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämät kannat pääpiirteittäinEnnen kuin komission ehdotus toimitetaan neuvostolle, siitä pyydetään lausunto Euroopan talous- ja sosiaalikomitealta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.1.2020
            COM(2020) 29 final
            2020/0015(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Sopimus Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyöstä
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 23. marraskuuta 2001 New Delhissä, ja se tuli voimaan 14. lokakuuta 2002. Sopimuksen 11 artiklan b alakohdassa määrätään, että ”(t)ämä sopimus tehdään viideksi vuodeksi ja se voidaan uusia osapuolten yhteisellä sopimuksella edellä mainitun jakson viimeisenä vuonna suoritetun arvioinnin jälkeen”. Tähän mennessä sopimus on uusittu kahdesti; neuvosto hyväksyi uusinnan vuosina 2009
                  2
                ja 2015
                  3
                kulloinkin viiden vuoden jatkoajaksi.

               Nykyisen sopimuksen voimassaolon on määrä päättyä 17. toukokuuta 2020.

               Komission tekemä arviointi osoittaa selvästi, että sopimus tarjoaa tärkeän kehyksen yhteistyön edistämiselle ja helpottamiselle EU:n ja Intian välillä yhteisillä tieteen ja teknologian prioriteettialoilla, mikä johtaa molemminpuoliseen hyötyyn. Viime vuosien aikana Horisontti 2020 -ohjelman
                  4
                puitteissa on järjestetty Intian tiede- ja teknologiaministeriön tieteen ja teknologian osaston (DST) ja bioteknologian osaston (DBT) kanssa  vesihuoltoa koskeva yhteinen tarjouspyyntö, joka johti seitsemään, arvoltaan yhteensä 30 miljoonan euron hankkeeseen, ja DST:n kanssa uuden sukupolven rokotteita koskeva yhteinen ehdotuspyyntö, joka johti kolmeen, arvoltaan yhteensä 30 miljoonan euron hankkeeseen. Lisäksi käynnistettiin kaksi innovaatioaloitetta: yrityshautomoverkosto ja innovaatiofoorumi, jotka johtivat yli 20 innovaatiokumppanuuteen osallistujien kesken, ja Intian luonnontieteiden ja insinööritieteiden tutkimuslautakunta (Science and Engineering Research Board (SERB)) ja Euroopan komissio allekirjoittivat täytäntöönpanosopimuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa intialaistutkijoiden liittymistä Euroopan tutkimusneuvoston apurahan saaneisiin tutkimusryhmiin. Lisäksi DBT ja Intian geotieteiden ministeriö perustivat kaksi yhteisrahoitusmekanismia, joista rahoitettiin menestyksekkäästi intialaisia osallistujia yli 50:ssä Horisontti 2020 -ehdotuspyynnössä.

               On EU:n edun mukaista uusia tämä sopimus, jotta voidaan jatkaa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä ja sen edistämistä molemmille tärkeillä aloilla, mikä johtaa Euroopan tiedeyhteisöä hyödyttävään teknologiseen edistykseen ja parantaa pääsyä Intian markkinoille yhteistyön avulla.

               Sopimus auttaa olennaisesti osapuolia ymmärtämään toistensa tiede- ja innovointiympäristöä ja määrittämään yhteisiä prioriteettialoja kansainvälisessä tutkimus- ja innovaatioyhteistyössä. Se tarjoaa oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen, jonka puitteissa voidaan keskustella yhteistyön muodoista ja varmistaa tutkimus- ja innovointirahoituksen kohdentaminen aloilla, jotka ovat EU:n etujen ja politiikkojen mukaisia ja jotka voidaan mukauttaa Intian etuihin ja tarpeisiin.

               Se tarjoaa myös hyödyllisen foorumin aiemman yhteistyön arvioinnille ja tulevien toimien määrittämiselle, mukaan lukien yhteistyön tehostamiseen liittyvät aiheet, kuten avoin pääsy ja avoimet innovointiperiaatteet.

               Sopimuksella perustetun Intian ja EU:n yhteisen ohjauskomitean kokouksessa, joka pidettiin New Delhissä 1. maaliskuuta 2019, osapuolet totesivat sopimuksen 11 artiklan mukaisen arvioinnin jälkeen, että ne haluavat uusia sopimuksen uudeksi viisivuotiskaudeksi ilman mitään muutoksia.

               Uusitun sopimuksen sisältö tulee olemaan identtinen nykyisen sopimuksen kanssa, kuten intialaisten osapuolten kanssa on neuvoteltu ja sovittu. Se ei luo uusia oikeuksia eikä velvollisuuksia EU:lle vaan pidentää ajallisesti osapuolten välillä jo voimassa olevaa oikeudellista järjestelmää tiede- ja teknologiayhteistyön alalla.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämä aloite on täysin johdonmukainen tutkimusta ja innovointia koskevan EU:n kansainvälisen yhteistyöstrategian
                     5
                   kanssa. EU:n strategiassa ilmaistaan selvästi tiede- ja teknologiasopimusten merkitys välineinä, joilla määritellään ja pannaan täytäntöön monivuotisia yhteistyön etenemissuunnitelmia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Sopimus on myös keino panna täytäntöön EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön strategia, jossa kehotetaan lisäämään kansainvälistymistä ja avoimuutta EU:n tutkimus- ja innovaatiokentässä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Sopimuksella on ratkaiseva merkitys pyrittäessä täyttämään Intiaa koskevan EU:n strategian
                  6
                tavoitteet eli vastaamaan yhdessä maailmanlaajuisiin haasteisiin, tukemaan Intian kestävää nykyaikaistamista, avaamaan liiketoimintamahdollisuuksia ja lisäämään tieteellistä huippuosaamista ja kilpailukykyä
                  7
               .

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  EU:n valta toimia kansainvälisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla perustuu SEUT-sopimuksen 186 artiklaan. Ehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohta.

               •Toissijaisuusperiaate (muun kuin jaetun toimivallan osalta)

               EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on rinnakkainen toimivalta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla SEUT-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Globaalit haasteet huomioon ottaen kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Unionilla on myös parhaat edellytykset olla johtavassa asemassa kehitettäessä yhteisiä periaatteita kansainväliselle tutkimus- ja innovointitoiminnalle, jotta voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden puitteissa tutkijat ja innovoijat eri puolilta maailmaa voivat toimia yhdessä luottavaisesti. Sen vuoksi on suositeltavaa, että EU toteuttaa toimia tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla. Samalla EU:n ja jäsenvaltioiden kansainvälisten yhteistyötoimien on kuitenkin oltava johdonmukaisia ja toisiaan täydentäviä.

               Tältä osin sopimus tarjoaa puitteet molempia osapuolia kiinnostavien tutkimus- ja innovaatioyhteistyöalojen määrittämiselle EU:n toimintasuunnitelman ja kansainvälistä yhteistyötä koskevan EU:n strategian mukaisesti. Tähän asti EU:n ja Intian välinen yhteistyö on ollut hyödyllistä ja välttämätöntä, minkä vuoksi sitä on aiheellista jatkaa uusimalla sopimus.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Tämä aloite ei ole osa REFIT-ohjelmaa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ainoastaan henkilö- ja hallintoresurssit ovat tarpeen; ne esitetään säädösehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.

                  Edellä esitetyn perusteella komissio pyytää, että neuvosto

                  - hyväksyy unionin puolesta Euroopan parlamentin annettua hyväksyntänsä Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen  tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen jatkamisen uudella viisivuotiskaudella (eli 17.5.2020–16.5.2025)

               - valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilön (henkilöt), jo(i)lla on oikeus ilmoittaa Intian tasavallan hallitukselle, että unioni on saattanut päätökseen uusitun sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt.

               2020/0015 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 186 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  8
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2002/648/EY
                  9
                Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen
                  10
               , jäljempänä ’sopimus’, tekemisen. Sopimus allekirjoitettiin New Delhissä 23 päivänä marraskuuta 2001, ja se tuli voimaan 14 päivänä lokakuuta 2002.

               (2)Sopimuksen 11 artiklan b alakohdassa määrätään, että sopimus tehdään viideksi vuodeksi ja se voidaan uusia osapuolten yhteisellä sopimuksella viisivuotisjakson viimeisenä vuonna suoritetun arvioinnin jälkeen.

               (3)Neuvosto hyväksyi päätöksillä 2009/501/EY
                  11
                ja 2015/1788/EU
                  12
                sopimuksen uusimisen kulloinkin uudeksi viisivuotiskaudeksi. Nykyisen sopimuksen voimassaolon on määrä päättyä 17 päivänä toukokuuta 2020.

               (4)Komission yksiköiden tekemä arviointi osoittaa, että sopimus tarjoaa tärkeän kehyksen yhteistyön edistämiselle unionin ja Intian välillä yhteisillä tieteen ja teknologian prioriteettialoilla, mistä on molemminpuolista hyötyä. Sen vuoksi on unionin edun mukaista uusia sopimus uudeksi viisivuotiskaudeksi.

               (5)   Kumpikin osapuoli vahvisti aikomuksensa uusia sopimus uudeksi viisivuotiskaudeksi ilman mitään muutoksia sopimukseen.

               (6)Sopimuksen uusiminen olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusiminen uudeksi viisivuotiskaudeksi.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilö(n/t), jo(i)lla on valtuudet ilmoittaa Intian tasavallan hallitukselle unionin puolesta siitä, että unioni on saattanut päätökseen sopimuksen uusimisen edellyttämät sisäiset menettelyt sopimuksen 11 artiklan b alakohdan mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.6.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
                  13

                  Erityisesti pääosastojen RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE ja MOVE toimintastrategia ja koordinointi.

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen

               ☑ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

                  Tämän aloitteen myötä molemmat osapuolet voivat parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla Intiaa koskevan EU:n strategian mukaisesti.

               1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  Erityistavoite nro 4.1

                  Voidaan vaihtaa erityistietämystä  ja siirtää taitotietoa tiedeyhteisöjen, teollisuuden ja kansalaisten hyväksi. Tarjotaan jatkossakin hyödyllinen foorumi aiemman yhteistyön arvioinnille ja tulevien toimien määrittämiselle, mukaan lukien yhteistyön tehostamiseen liittyvät aiheet, kuten avoin pääsy ja avoimet innovointiperiaatteet.

                  Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

                  Tämän päätöksen ansiosta unioni ja Intia saavat keskinäistä hyötyä omien tutkimusohjelmiensa puitteissa tehtävän tutkimusyhteistyön synnyttämän tieteellisen ja teknologisen kehityksen kautta ja tiiviimpi yhteistyö helpottuu. Sen myötä unioni ja Intia voivat yhdessä vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin ja unioni voi edistää Intian kestävää nykyaikaistamista.

               1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

                  Komissio seuraa säännöllisesti kaikkia sopimuksen nojalla toteutettavia toimia, mihin sisältyy myös unionin suorittama uudelleenarviointi. Tämä tarkastelu kattaa muun muassa seuraavat kohdat:

                  a) yhteistyöindikaattorit — analyysi intialaisten yhteisöjen lukumäärästä ja osallistumistyypistä EU:n rahoittamissa ohjelmissa (esim. ehdotusten määrä, allekirjoitettujen avustussopimusten määrä, yhteistyön pääasialliset yhteydet, pääaiheet; aikaansaadut tuotokset) ja päin vastoin (aina kun tiedot ovat saatavilla);

                  b) suoritusindikaattorit — EU:n puiteohjelmiin osallistuvien intialaisten yhteisöjen onnistumisaste verrattuna muihin EU:n ulkopuolisiin maihin ja jäsenvaltioihin/assosioituneihin maihin tutkimuksen puiteohjelmassa; analyysi osallistumisen laadusta (esim. ohjelmaan osallistuvien parhaimmiksi rankattujen yliopistojen määrä, yhteistyöhankkeista tulevien patenttien ja julkaisujen määrä);

                  c) tiedonkeruu asianomaista tutkimusrahoitusohjelmaa laajemmalle ulottuvista yhteistyötoimista ja yhteyksistä sekä arviointi näiden toimien vaikutuksesta, kuten osallistuminen monenvälisiin aloitteisiin ja työryhmiin.

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

                  Tämän päätöksen myötä molemmat osapuolet voivat edelleen parantaa ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

                  Sopimuksessa noudatettavia periaatteita ovat molemminpuolinen hyöty, vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua toisen osapuolen ohjelmiin ja toimiin, jotka ovat olennaisia sopimuksen tarkoituksen kannalta, syrjimättömyys, teollis- ja tekijänoikeuksien tosiasiallinen suojaaminen ja tasapuolinen jakaminen sekä tulosten tosiasiallinen hyödyntäminen. Sopimuksen uusiminen laajentaa tieteellistä tietämystä ja avaa mahdollisuuksia markkinoillepääsyyn.

               1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Tiede- ja teknologiayhteistyöstä tähän mennessä saatujen kokemusten perusteella katsotaan, että olisi molemmille osapuolille hyödyksi jatkaa tutkimusyhteistyötä Intian kanssa uusimalla sopimus uudeksi viisivuotisjaksoksi.

               1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Intian kanssa tehdyn sopimuksen uusiminen on täysin johdonmukainen kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön yleisen kehyksen kanssa (COM(2012) 497).

               1.6.Ehdotetun toimen/aloitteen kesto ja rahoitusvaikutukset

               ☑ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu

               –☑
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 17.5.2020 ja päättyy 16.5.2025

               –☑
                     Rahoitusvaikutukset alkavat 17.5.2020 ja päättyvät 16.5.2025

               ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu

               –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  14

               ☑ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään

               –◻ toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle

               –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille

               –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”.

               Huomautukset:

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  Intialaisten oikeushenkilöiden osallistumista sopimuksen mukaisesti EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ja muihin yhteistyötoimiin tarkastellaan säännöllisesti sopimuksen 6 artiklan b alakohdalla perustetun sekakomitean kokouksissa.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä(t)

               2.2.1.Todetut riskit

                  Kokoukset ja kahdenvälinen neuvonpito toteutetaan säännöllisesti, mikä mahdollistaa järjestelmällisen tiedonvaihdon ja valvonnan. Valvontajärjestelmässä ei ole todettu riskejä.

               2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisestä valvontajärjestelmästä

                  Ei sovelleta

               2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

                  Ei sovelleta

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet

                  Jos puiteohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tilintarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todenmukaisuutta.

                  Unionin suorittamissa tilintarkastuksissa käytetään joko unionin omaa henkilöstöä tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Unioni valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta suoritetaan siten, että vältetään kaikki tarkastettavan osapuolen mahdollisesti osoittamat eturistiriidat. Komissio varmistaa myös, että tutkimustoimien toteutuksen yhteydessä suojellaan unionin taloudellisia etuja tehokkailla tarkastuksilla ja väärinkäytösten ilmetessä oikeasuhteisilla ja varoittavilla toimenpiteillä ja seuraamuksilla.

                  Tätä tarkoitusta varten kaikkiin puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkastuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin N:o 2988/95, 2185/96 ja 883/2013.

                  Sopimuksissa on oltava erityisesti seuraavat määräykset:

                  - erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EU:n taloudellisia etuja toteutettavan työn valvonnan ja tarkastusten avulla,

                  - määräys petostentorjunnan alan hallinnollisten tarkastusten suorittamisesta asetusten N:o 2185/96 ja 883/2013 mukaisesti;

                  - määräys hallinnollisten seuraamusten soveltamisesta kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustaa listaa,

                  - maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 299 artiklan mukaisesti.

                  Lisäksi tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston (PO RTD) vastuullinen henkilöstö toteuttaa rutiinitoimenpiteenä valvontaohjelmaa, jossa seurataan yhteistyön tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. PO RTD:n sisäisen tarkastuksen yksikkö tekee sisäisen tarkastuksen ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin tekee tarkastuksia paikan päällä.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
                  15

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Menolaji

                        Rahoitusosuudet

                        Otsake 1a – Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

                        JM/ EI-JM
                           16
                        .

                        EFTA-mailta
                           17

                        ehdokasmailta
                           18

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        1a

                        08.01.05.01

                        EI-JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        1a

                        08.01.05.03

                        EI-JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

               ·Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Menolaji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero [Nimi………………………………………]

                        JM/ EI-JM

                        EFTA-mailta

                        ehdokasmailta

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        [XX.YY.YY.YY]

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

                        KYLLÄ/EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        1a

                        ’Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky’

                        PO: RTD

                        Vuosi 2020
                           19

                        Vuosi 2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        Vuosi 2024

                        Vuosi 2025

                        YHTEENSÄ

                        Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           20

                        Budjettikohdan numero: 08.01.05.01

                        Sitoumukset

                        (1)

                        0,040

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,020

                        0,300

                        Maksut

                        (2)

                        0,040

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,020

                        0,300

                        Budjettikohdan numero: 08.01.05.03

                        (3)

                        0,008

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,004

                        0,060

                        Pääosaston RTD määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1+1a +3

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Maksut

                        =2+2a

                        +3

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Määrärahat YHTEENSÄ
                           Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <1a> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Maksut

                        =5+ 6

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

               Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
                        (Viitemäärä)

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        Maksut

                        =5+ 6

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        5

                        ”Hallintomenot”

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi 2020

                        Vuosi 2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        Vuosi  2024

                        Vuosi 2025

                        YHTEENSÄ

                        PO: RTD

                        • Henkilöresurssit

                        • Muut hallintomenot

                        PO RTD YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = Maksut yhteensä)

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi 2020
                           21

                        Vuosi 2021

                        Vuosi 2022

                        Vuosi 2023

                        Vuosi 2024

                        Vuosi 2025

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        Maksut

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               –☑
                     Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tavoitteet ja tuotokset

                        ⇩

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        YHTEENSÄ

                        TUOTOKSET

                        Tyyppi
                           22

                        Keskimäär. kustannukset

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä yhteensä

                        Kustannukset yhteensä

                        ERITYISTAVOITE 1
                           23
                        …

                        - tuotos

                        - tuotos

                        - tuotos

                        Välisumma, erityistavoite 1

                        ERITYISTAVOITE 2 ...

                        - tuotos

                        Välisumma, erityistavoite 2

                        KUSTANNUKSET YHTEENSÄ

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.3.1.Tiivistelmä

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –☑
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi  2020
                           24

                        Vuosi

                        2021

                        Vuosi

                        2022

                        Vuosi

                        2023

                        Vuosi

                        2024

                        Vuosi

                        2025

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5

                        Henkilöresurssit

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
                           25

                        Henkilöresurssit

                        0,040

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,020

                        0,300

                        Muut hallintomenot

                        0,008

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,004

                        0,060

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

                        YHTEENSÄ

                        0,048

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,024

                        0,360

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen määrärahasiirtojen avulla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka voidaan myöntää toimea hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –☑
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        Vuosi2020

                        Vuosi 2021

                        Vuosi

                        2022

                        Vuosi

                        2023

                        Vuosi

                        2024

                        Vuosi

                        2025

                        • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)

                        XX 01 01 02 (EU:n ulkopuoliset edustustot)

                        08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)

                        0,3

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,2

                        10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
                           26

                        XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)

                        XX 01 04 yy
                           27

                        - päätoimipaikassa

                        - EU:n ulkopuolisissa edustustoissa

                        XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        YHTEENSÄ

                        0,3

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,2

               XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka tointa hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Sopimuksen 6 artiklan b alakohdan nojalla perustetun yhteisen neuvoa-antavan ryhmän kokousten valmistelu ja hallinnointi sekä sopimuksen toiminnan ja täytäntöönpanon seuranta.

                        Laskelmat tehdään suhteellisesti ottaen huomioon sopimuksen kesto.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               –☑
                     Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

                  Monivuotinen rahoituskehys 2021–2027 on vielä hyväksyttävä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa.

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               –☑ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.

               määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        Yhteensä

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –☑
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta:

                        Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus

                        Vuosi
                        N

                        Vuosi
                        N+1

                        Vuosi
                        N+2

                        Vuosi
                        N+3

                        Ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen vaikutukset ulottuvat (ks. kohta 1.6)

                        Momentti ………….

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa.

               Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä.

                     (1)

                        EYVL L 213, 9.8.2002, s. 30.

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2009/501/EY (EUVL L 171, 1.7.2009, s. 17).

                     (3)

                        Neuvoston päätös 2015/1788/EU (EUVL L 260, 7.10.2015, s. 18).

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).

                     (5)

                        EU:n kansainvälisen tutkimus- ja innovaatioyhteistyön vahvistaminen ja keskittäminen: strateginen lähestymistapa, COM(2012) 497.

                     (6)

                        Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Intiaa koskevan EU:n strategian osatekijät (JOIN(2018) 28).

                     (7)

                        Intiaa koskeva EU:n strategia – Neuvoston päätelmät 14634/18 (10. joulukuuta 2018, s.3).

                     (8)

                        EUVL C , , s. .

                     (9)

                        Neuvoston päätös 2002/648/EY, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä (EYVL L 213, 9.8.2002, s. 29).

                     (10)

                        Sopimus Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyöstä (EYVL L 213, 9.8.2002, s. 30).

                     (11)

                        Neuvoston päätös 2009/501/EY, tehty 19 päivänä tammikuuta 2009, sopimuksesta, jolla uusitaan Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välinen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus (EUVL L 171, 1.7.2009, s. 17).

                     (12)

                        Neuvoston päätös 2015/1788/EY, annettu 1 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen uusimisesta (EYVL L 260, 7.10.2015, s. 18).

                     (13)

                        ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.

                     (14)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (15)

                        Määrärahat kaudelle 2021–2024 (monivuotinen rahoituskehys 2021–2027) ja asiaan liittyvä oikeusperusta on vielä hyväksyttävä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa.

                     (16)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (17)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (18)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (19)

                        Vuosi 2020 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Vuoden 2020 määrät vastaavat seitsemää kuukautta ja vuoden 2025 määrät viittä vuotta.

                     (20)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (21)

                        Vuosi 2020 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Vuoden 2020 määrät vastaavat seitsemää kuukautta ja vuoden 2025 määrät viittä kuukautta.

                     (22)

                        Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim.  rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).

                     (23)

                        Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet...”

                     (24)

                        Vuosi 2020 on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. Vuoden 2020 määrät vastaavat seitsemää kuukautta ja vuoden 2025 määrät viittä kuukautta.

                     (25)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (26)

                        AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt, AL = paikalliset toimihenkilöt, END = kansalliset asiantuntijat, INT = vuokrahenkilöstö, JED = nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.

                     (27)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.9.2020
            COM(2020) 583 final
            2020/0269(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä kahvineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä kansainvälisessä kahvineuvostossa unionin puolesta silloin otettavasta kannasta, kun tämän elimen on määrä hyväksyä vuonna 2007 tehdyn kansainvälisen kahvisopimuksen voimassaolon pidentäminen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Vuoden 2007 kansainvälinen kahvisopimus

               Vuonna 2007 tehdyn kansainvälisen kahvisopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on varmistaa tiiviimpi kansainvälinen yhteistyö kahviin suoraan tai välillisesti liittyvissä asioissa maailmassa ja toimia kahvista ja maailman kahvitalouden parantamisesta käytävien hallitustenvälisten neuvottelujen foorumina, jotta helpotettaisiin kauppaa keräämällä ja jakamalla tietoa maailman kahvimarkkinoista ja edistettäisiin kahvin lisääntynyttä kysyntää maailmanlaajuisesti. Sopimuksen keskeisenä tavoitteena on myös kannustaa sen jäseniä kehittämään kahvisektoria siten, että se on taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristönäkökulmasta kestävä. Sopimus allekirjoitettiin vuonna 2007, ja se tuli voimaan 2. helmikuuta 2011 kymmeneksi vuodeksi (voimassaolo päättyy 1. helmikuuta 2021). Sopimuksen 48 artiklan mukaan sopimusta voidaan jatkaa enintään kahdeksalla vuodella.

               Euroopan unioni on sopimuksen osapuoli.
                  1

               2.2.Kansainvälinen kahvineuvosto

               Sopimuksen 9 artiklan mukaan kansainvälinen kahvineuvosto suorittaa ylimpänä toimielimenä kaikki sopimuksen määräysten toteuttamiseksi tarvittavat tehtävät. Kansainväliseen kahvineuvostoon kuuluvat kaikki kansainvälisen kahvijärjestön jäsenet (sopimuksen 8 artikla). Sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaan kansainvälinen kahvineuvosto voi päättää pidentää sopimuksen voimassaoloaikaa yhdellä tai useammalla perättäisellä jaksolla, joiden yhteenlaskettu kesto voi olla enintään kahdeksan vuotta. Sopimuksen 14 artiklassa määrätään, että kansainvälinen kahvijärjestö tekee päätöksensä periaatteessa yksimielisesti. Jos yksimielisyyteen ei päästä, päätökset tehdään jaetulla ääntenenemmistöllä.

               Sopimuksen 12 artiklan mukaan kansainvälisen kahvijärjestön jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Kullakin jäsenellä on tietty äänimäärä, jota neuvosto tarkistaa vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti. Jokaisen jäsenen maksuosuus määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa (sopimuksen 20 artiklan 2 kohta). Tällä hetkellä unioni on kansainvälisen kahvijärjestön suurin maksaja.

               2.3.Kansainvälisen kahvineuvoston suunniteltu säädös

               Kansainvälinen kahvijärjestö perusti vuonna 2019 työryhmän pohtimaan sopimuksen tarkistamista.

               Kansainvälinen kahvineuvosto suositti 126. istunnossaan 4.–5. kesäkuuta 2020, että sopimuksen voimassaoloa pidennetään sen nykyisen päättymispäivän jälkeen. Tämä mahdollistaisi sopimuksen laajemman tarkistamisen tulevaisuudessa.

               Kansainvälisen kahvineuvoston on tarkoitus hyväksyä 127. istunnossaan 7.–11. syyskuuta 2020 päätös, joka koskee vuoden 2007 sopimuksen voimassaolon jatkamista, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on hyväksyä vuoden 2007 sopimuksen voimassaolon jatkaminen.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova sopimuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti; mainitussa kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jäsenet sitoutuvat hyväksymään kaikki neuvoston tämän sopimuksen määräysten nojalla tekemät päätökset itseään sitoviksi.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tällä ehdotuksella komissio pyrkii saamaan neuvostolta valtuutuksen äänestää unionin puolesta kansainvälisessä kahvineuvostossa kansainvälisen kahvisopimuksen voimassaolon pidentämisen puolesta.

                  Sopimuksen voimassaolon jatkaminen enintään kahdeksalla vuodella antaa kansainvälisen kahvijärjestön jäsenille riittävästi aikaa päättää, olisiko sopimusta tarkistettava tulevaisuudessa huomattavasti erityisesti sen nykyaikaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi.

               Tällä hetkellä EU:n osallistuminen kansainväliseen kahvijärjestöön hyödyttää sekä unionia että muita järjestön jäsenmaita, ja sopimuksen voimassaoloa voidaan pidentää sen nykyisessä muodossa. Sopimuksen voimassaolon pidentäminen vuoden 2021 jälkeen ja sen nykyaikaistamiseen tähtäävä työ lisäävät jäsenten sitoutumista ja käynnistävät keskustelun kansainvälisen kahvijärjestön merkityksestä tämänhetkisiin haasteisiin vastaamisessa. Sopimuksen mahdollinen tarkistaminen vuoden 2021 jälkeen saattaisi kasvattaa sen lisäarvoa ja kansainvälisen kahvijärjestön toiminnan merkitystä ja mahdollisesti lisätä kiinnostusta järjestöä kohtaan. Sopimuksen voimassaolon jatkaminen on näin ollen unionin edun mukaista.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  2

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Kansainvälinen kahvineuvosto on sopimuksella, eli vuoden 2007 kansainvälisellä kahvisopimuksella, perustettu elin.

               Säädös, joka kansainvälisen kahvineuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla kansainvälisen kahvisopimuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0269 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä kahvineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälinen kahvisopimus, jäljempänä ’sopimus’, tehtiin unionin puolesta 16 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyllä neuvoston päätöksellä, ja se tuli voimaan 2 päivänä helmikuuta 2011.

               (2)Sopimuksen 48 artiklan 1 kohdan mukaan sopimus on voimassa 10 vuotta sen tultua voimaan väliaikaisesti tai lopullisesti, jollei sen voimassaoloaikaa pidennetä tai sopimusta päätetä sen määräysten nojalla.

               (3)Sopimuksen 9 artiklan mukaan kansainvälinen kahvineuvosto suorittaa ylimpänä toimielimenä kaikki sopimuksen määräysten toteuttamiseksi tarvittavat tehtävät. Sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaan kansainvälinen kahvineuvosto voi päättää pidentää sopimuksen voimassaoloaikaa yhdellä tai useammalla perättäisellä jaksolla, joiden yhteenlaskettu kesto voi olla enintään kahdeksan vuotta. Sopimuksen 14 artiklassa määrätään, että kansainvälinen kahvijärjestö pyrkii tekemään päätöksensä yksimielisesti.

               (4)Kansainvälisen kahvineuvoston on tarkoitus 127. istunnossaan 7–11 päivänä syyskuuta 2020 sekä mahdollisissa myöhemmissä istunnoissaan päättää vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen voimassaolon pidentämisestä.

               (5)On aiheellista määrittää kansainvälisessä kahvineuvostossa unionin puolesta otettava kanta, koska kahvineuvoston päätökset sopimuksen voimassaolon pidentämisestä tulevat olemaan unionia sitovia.

               (6)On unionin edun mukaista voida osallistua sopimukseen kunnes uusi sopimus tulee väliaikaisesti tai lopullisesti voimaan, sillä kahvisektori on tärkeä useille jäsenvaltioille ja Euroopan unionin taloudelle,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kansainvälisen kahvineuvoston 127. istunnossa ja mahdollisissa myöhemmissä istunnoissa unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               Äänestetään sen puolesta, että vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen voimassaoloaikaa pidennetään vuodeksi kerrallaan enintään kahdeksan vuoden ajan tai kunnes uusi sopimus tulee väliaikaisesti tai lopullisesti voimaan sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        2008/579/EY: Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008, vuoden 2007 kansainvälisen kahvisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 186, 15.7.2008, s. 12).

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.