				|

		52013PC0812

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa /* COM/2013/0812 final - 2013/0398 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Maataloustuotteiden ja
maatalouselintarvikkeiden tuotanto ja kauppa on yksi Euroopan unionin
valttikorteista. Unionin osuus maailman viennistä on noin 18 prosenttia ja
tuonnista 20 prosenttia eli se on Yhdysvaltojen kanssa maailman tärkein
maataloustuotteiden tuoja ja viejä. Elintarviketeollisuus on eurooppalaisen
valmistusteollisuuden haaroista suurin: sen osuus työpaikoista on 13,5
prosenttia ja liikevaihdosta 12,9 prosenttia.  Elintarviketeollisuudessa
toimii 310 000 yritystä, joista 99,1 prosenttia on pk-yrityksiä[1]. Alalla on Euroopassa vuosien
mittaan keskitytty laatuun ja lisäarvoon tuottamalla jalostettuja tuotteita,
joita arvostetaan jatkuvasti enemmän sekä Euroopassa että muualla maailmassa.
Näiden tuotteiden osuus EU:n maatalouden kokonaisviennin arvosta on yli kaksi
kolmannesta, ja kehityspotentiaalia on edelleen huomattavasti.
Euroopan maatalouden ja siihen tiiviisti
liittyvän maatalouselintarviketeollisuuden on säilytettävä kilpailukykynsä ja
markkinaosuutensa ja kasvatettava niitä sekä sisämarkkinoilla että viennissä.
Samalla on kuitenkin noudatettava EU:n kansainvälisissä kauppasuhteissa tekemiä
sitoumuksia.  Euroopan maatalous joutuu nykyään toimimaan yhä kilpaillummassa
ympäristössä erityisesti markkinoiden globalisoitumisen vuoksi. Tämän
suuntauksen pitäisi jatkua tulevinakin vuosina, jahka Dohan kierros saadaan
päätökseen ja neuvotteluvaiheessa olevat kahdenväliset ja alueelliset
sopimukset saadaan tehtyä. Nämä usein pelätytkin sopimukset voivat avata sektorille
merkittäviä mahdollisuuksia.
Sisämarkkinoilla vain pieni osa
eurooppalaisista kuluttajista on tietoinen siitä työstä, mitä eurooppalaiset
viljelijät tekevät tuottaakseen laadukkaita, terveitä ja vaarattomia tuotteita.
Ainoastaan 14 prosenttia eurooppalaisista tunnistaa suojatulla
alkuperänimityksellä (SAN) tai suojatulla maantieteellisellä merkinnällä (SMM)
varustettujen tuotteiden tunnukset, ja nämä ovat sentään tärkeimmät unionin
käyttöön ottamista eurooppalaisista laatujärjestelmistä.  Markkinointi ja
myynti kaukaisille markkinoille on myös viennissä haasteellista tälle
sektorille, jolla suurin osa yrityksistä on pk-yrityksiä ja jopa
mikroyrityksiä.
Tilanne on haasteellinen eurooppalaisille
viljelijöille, mutta samalla avautuu myös näkymiä, joita olisi hyödynnettävä
tehokkaasti erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan välinein.
Eurooppalaisen maatalouden menestys riippuukin siitä, miten se pystyy lisäämään
markkinaosuuksiaan ja säilyttämään elintarviketeollisuuden, jolla kilpailu on
erittäin kovaa, merkittävässä asemassa EU:n taloudessa ja kaupassa.
Tätä varten tarvitaan modernia ja
kunnianhimoista menekinedistämispolitiikkaa, jossa hyödynnetään tähänastisista
menekinedistämisohjelmista saatuja kokemuksia. Se on myös yksi lisävaihe, joka
liittyy yhteisen maatalouspolitiikan modernisointiin.  Tavoitteena on
tukea maatalousalaa ja erityisesti sen perustan muodostavia pk-yrityksiä ja
tuottajaorganisaatioita, jotta nämä voivat osaltaan vahvasti ja dynaamisesti
edistää talouskasvua koko unionissa ja erityisesti maaseutualueilla. Tähän
tarvitaan lisäkeinoin varustettua menekinedistämispolitiikkaa, joka on muokattu
uudelleen tuensaajien (kansalliset tai Euroopan tason tuottajaorganisaatiot,
ammattialajärjestöt, toimialakohtaiset organisaatiot) huomioon ottamiseksi.
Politiikkaan on sisällytettävä omat lähestymistapansa sisämarkkinoita ja
kolmansia maita varten.
Tämä ehdotus rahoitetaan vuosina 2014–2020
toteutettavan EU:n yhteisen maatalouspolitiikan osalta jo vahvistetuista
määrärahoista. Ehdotuksessa lisätään menekinedistämistoimien määrärahoja asteittain
mutta huomattavasti. Menot on arvioitu kolmansissa maissa piilevien
mahdollisuuksien perusteella: esimerkiksi Aasiassa kysyntä kasvaa, ja
maatalousviennin odotetaan lisääntyvän vuoteen 2050 mennessä pelkästään
ASEAN-maissa[2]
yli 17 miljardilla dollarilla[3].
Sen lisäksi, että kysyntä kasvaa nopeasti
eritoten kehittyvillä markkinoilla, joille viedään jo nyt paljon EU:n
maatalouselintarvikkeita, EU:n markkinoillepääsy paranee yleisesti ottaen sitä
mukaa kun lukuisat kauppaneuvottelut saadaan päätökseen. Meneillään olevat
vapaakauppasopimusneuvottelut liittyvät markkinoihin, joilla eurooppalaisen
maatalouselintarvikealan nykyarvo on noin 35 miljardia euroa vuodessa. Luku
kasvanee hyvin merkittävästi, kun neuvottelujen myötä kysyntä nopeutuu ja
suurin osa kaupasta vapautuu.  Esimerkiksi Yhdysvaltojen kanssa neuvoteltu
kunnianhimoinen vapaakauppasopimus voisi kasvattaa vuoteen 2027 mennessä EU:n
maatalousvientiä noin 15 prosentilla (yli 1,7 miljardia euroa vuodessa) ja
jalostettujen maataloustuotteiden vientiä 45 prosentilla (yli 13,4 miljardia
euroa vuodessa)[4].
Jos Japanin kanssa saadaan solmittua kunnianhimoinen vapaakauppasopimus,
maatalouselintarvikkeiden vienti kasvaisi pitkällä aikavälillä 137 prosenttia
(yli 5,9 miljardia euroa vuodessa) [5].
Eurooppalaisella
maatalouselintarviketeollisuudella on siis käytettävissään strateginen ja
rakenteellinen mahdollisuus, jota olisi hyödynnettävä kunnianhimoisella ja
innovatiivisella politiikalla ottaen huomioon eurooppalaisten pk-yritysten
suuri osuus tällä alalla. Jotta kyseiset yritykset voisivat hyödyntää kyseistä
mahdollisuutta, ne tarvitsevat tukea, asiantuntemusta ja kannustusta. Tätä
varten tarvitaan vahva julkinen politiikka, jolla pystytään hyödyntämään
avautuvaa mahdollisuutta. Tähän ehdotukseen sisältyvien määrien avulla voidaan
ottaa tällainen politiikka käyttöön lähivuosina.
Yleinen tausta
Eurooppalaisen maatalousalan ja
maatalouselintarvikealan potentiaalin vapauttaminen ja hyödyntäminen voidaan
tehdä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) puitteissa. Meneillään on
uudistusprosessi, jonka ansiosta YMP voi edistää täysipainoisesti Eurooppa 2020
-strategian, jonka tavoitteena on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu,
toteutusta tukemalla maataloutta, jolla taataan myös elintarviketurva, luonnonvarojen
kestävä käyttö sekä maaseutualueiden elinvoimaisuus. Samanaikaisesti on tarpeen
uudistaa maataloustuotteiden tiedotus- ja menekinedistämispolitiikkaa, joka on
yksi YMP:n välineistä.
Eurooppalaisen menekinedistämispolitiikan on yhtenä YMP:n välineistä
pyrittävä YMP:n uudistuksen vuotta 2020 varten asetettuihin tavoitteisiin ja
erityisesti vahvistamaan eurooppalaisen maatalouden kilpailukykyä
sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa. Erityistavoitteina ovat seuraavat:
–
Parannetaan kuluttajien tietämystä eurooppalaisten
maataloustuotteiden laadusta.
–
Kehitetään ja avataan eurooppalaisille
maataloustuotteille uusia markkinoita sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa.
–
Parannetaan YMP:n tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
YMP:n puitteissa maataloustuotteita koskevaan
tiedotukseen ja menekinedistämiseen myönnettävä unionin tuki on kehittynyt.
Ennen vuotta 2000 tiedotus- ja menekinedistämistoimia toteutettiin
alakohtaisesti. Vuonna 2000 alakohtaiset toimenpiteet koottiin horisontaaliseen
järjestelmään. Vuosina 2000–2007 näitä toimia säänneltiin kahdella eri
asetuksella, joista toinen koski sisämarkkinoita ja toinen kolmansia maita[6]. Vuonna 2008 lähestymistavat
yhdistettiin ilman merkittäviä sisältömuutoksia yhdeksi horisontaaliseksi
järjestelmäksi (neuvoston asetus (EY) N:o 3/2008[7]
ja komission asetus (EY) N:o 501/2008[8]).
Ehdotuksen tavoitteet
Tämän ehdotuksen tarkoituksena on mahdollistaa
tiedotus- ja menekinedistämistoimien toteuttaminen sisämarkkinoilla ja
kolmansissa maissa. Tällaiset toimet ovat tarpeen, jotta maatalousala pystyy
vastaan niihin lukuisiin haasteisiin, joita se kohtaa kilpailun lisääntyessä ja
markkinoiden avautuessa. Eurooppalaisen maatalouden menestys riippuu siitä,
miten se pystyy lisäämään markkinaosuuksiaan ja säilyttämään
elintarviketeollisuuden, jolla kilpailu on erittäin kovaa (elintarvikeketjun
osuus Euroopan bruttokansantuotteesta (BKT) on 6 prosenttia), merkittävässä
asemassa EU:n taloudessa ja kaupassa.
Toimissa noudatetaan eurooppalaista tiedotus-
ja menekinedistämisstrategiaa, jossa markkinat ja kohdetuotteet tai
välitettävät viestit pyritään kohdentamaan tarkasti (esimerkiksi korkean
lisäarvon tuotteet) ottaen samalla huomioon vapaakauppasopimusneuvottelut ja
tärkeimmät markkinat. Näin vältetään resurssien haaskuu ja hajaantuminen.
Ehdotuksella tasapainotetaan myös kolmansiin maihin kohdistettuja toimia.
Järjestelmä olisi YMP 2020 -uudistuksen
periaatteiden noudattamiseksi avattava uusille toimijoille, kuten
tuottajaorganisaatioille, jotta toimien lukumäärä ja laatu saataisiin kasvuun.
Olisi myös syytä pyrkiä siihen, että näissä
toimissa saadaan sijoituksista paras mahdollinen tuotto, ja säätää tarkoista
puitteista, joissa on mahdollisuus mainita tuotteiden alkuperä tai tavaramerkki
yleisluonteisen ensisijaisen viestin täydennyksenä ja korostaa samalla
eurooppalaisten maataloustuotteiden olennaisia ominaisuuksia.
Koska eri jäsenvaltioiden toimijoiden
toimittamat ohjelmat luovat merkittävällä tavalla eurooppalaista lisäarvoa ja
korostavat eurooppalaisten maataloustuotteiden monipuolisuutta, niitä olisi
uudistuksessa edistettävä.
Komission aloitteet, jollaisia ovat
esimerkiksi korkean tason liike-elämän vierailukäynnit tai osallistuminen
kansainvälisille messuille, edistävät uusien markkinoiden avautumista
eurooppalaisille maataloustuotteille.
Ehdotuksessa esitetään, että osapuolille
kehitetään uusia teknisen tuen palveluja, joiden avulla voidaan vaihtaa tietoja
tiedotus- ja menekinedistämistoimista tai parhaista käytänteistä osaamisen
kehittämiseksi.
Siinä myös yksinkertaistetaan tiedotus- ja
menekinedistämistoimien hallintoa. Ehdotuksen mukaan komissio toimisi
aktiivisemmin useaan maahan liittyvien ohjelmien hallinnoinnissa tällaisten
ohjelmien laadinnan ja toteuttamisen helpottamiseksi. Jäsenvaltion ja komission
roolit toimien seurannassa ja valvonnassa olisi täsmennettävä
päällekkäisyyksien ja menettelyjen pitkittymisen estämiseksi. Ehdotetaan, että
valinta tapahtuu yksinomaan komission tasolla.
Jokaiseen toimeen liitetään systemaattinen
arviointi, joka koskee tavoitteiden saavuttamista. Arviointipuitteet otetaan
käyttöön, jotta menekinedistämispolitiikan toimintaa voidaan mitata
strategisiin tavoitteisiin liittyvien indikaattorien avulla YMP:n seurannan ja
arvioinnin yhteisten puitteiden mukaisesti.
EU:n tason lisäarvo
Maatalouspolitiikka on eurooppalaista
politiikkaa. Sen sijaan, että jäsenvaltioilla olisi 28 erillistä
maatalouspolitiikkaa, ne kokoavat varansa yhteen ja toteuttavat yhtä
eurooppalaista politiikkaa, jolla on yhteinen talousarvio. Maatalous on
ainoa ala, jota säännellään yhteisellä politiikalla, jonka yhteisistä
säännöistä – joihin kuuluvat myös menekinedistämistä koskevat säännöt –
määrätään perussopimuksessa. Käynnissä olevan YMP:n uudistuksen on koskettava
kaikkia tämän politiikan välineitä.
EU:n tasolla toteutettavalla toimella on
erityisesti sisämarkkinoilla merkittävä kerrannaisvaikutus, jolla (a)
helpotetaan sellaisten yleisluonteisten tiedotustoimien käyttöönottoa, joita
jäsenvaltiot tai yritykset toteuttavat nykyisin vähän – ja vielä vähemmän nykyisessä
talouskriisissä, ja (b) voidaan toteuttaa useaan maahan liittyviä ohjelmia,
joista jäsenvaltiot voivat vaihtaa kokemuksia ja saada mittakaavaetuja.
2.           KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN
TULOKSET
Sidosryhmien kuuleminen
Intressitahoja kuultiin laajalti. Komission
14. heinäkuuta 2011 julkaisema vihreä kirja avasi keskustelun, jonka tulokset
julkaistiin Puolan puheenjohtajakaudella marraskuussa 2011 järjestetyssä
konferenssissa. Neuvosto hyväksyi vihreää kirjaa koskevat päätelmänsä
joulukuussa 2011 pidetyssä kokouksessa. Euroopan parlamentti hyväksyi 20.
marraskuuta 2012 päätöslauselman sen jälkeen, kun komissio oli antanut aiheesta
tiedonannon. Kuulemisia järjestettiin myös menekinedistämisen neuvoa-antavassa
komiteassa ja YMP:n yksinkertaistamista käsitelleessä asiantuntijaryhmässä
maaliskuussa 2012.
Nykyjärjestelmän arviointi
Euroopan komission ulkopuolisella konsultilla
teettämä arviointi julkaistiin tammikuussa 2012. Siinä annettiin
kokonaisvaltainen ja riippumaton arviointi nykytilanteesta. Siinä tarkasteltiin
EU:n maataloustuotteiden tiedotus- ja menekinedistämispolitiikan
asianmukaisuutta ja tehokkuutta suhteessa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3/2008
vahvistettuihin tavoitteisiin sekä johdonmukaisuutta muiden YMP:n puitteissa
sovellettavien menekinedistämistoimenpiteiden kanssa. Arviointijakso kattoi
vuodet 2002–2010.
Vaikutusten arviointi
Vaikutusten arvioinnissa arvioidaan nykyisen
politiikkakehyksen tarkastelun ja tulevia haasteita ja tarpeita koskevan
analyysin pohjalta kolmen vaihtoehtoisen skenaarion vaikutuksia ja verrataan
niitä toisiinsa. Uudistuksen skenaarioita laadittiin seuraavien kolmen
julkisessa kuulemisessa ja eri sidosryhmien kannanotoissa esiin tulleen seikan
perusteella: kohdemarkkina(t), eurooppalaisen menekinedistämisstrategian tarve,
yksityisiä tavaramerkkejä ja tuotteiden alkuperää koskevat säännöt.
Päätöksentekoa helpottamaan laadittiin kolme skenaariota:
•           Parannettu nykytilanne:
Menekinedistämispolitiikkaa mukautetaan vain hieman. Siinä tunnustetaan
menekinedistämispolitiikan lisäarvo ja pyritään korjaamaan havaitut puutteet,
jotta politiikka olisi yksinkertaisempi ja paremmin toimijoiden ulottuvilla, tuensaajat
voisivat hyödyntää käytettävissä olevia välineitä mahdollisimman hyvin ja tuensaajilla
olisi riittävä tekninen tuki.
•           Kohdennettu skenaario:
Käytettävissä on parannetun nykytilanteen suomat mahdollisuudet, joiden lisäksi
menekinedistämistoimia voidaan kohdentaa paremmin sisä- ja ulkomarkkinoilla
strategian laadinnan ja toteuttamisen kautta. Tässä toimintamallissa
kannustetaan eri jäsenvaltioiden toimijoita toimimaan yhteistyössä (komission
suoraan hallinnoimien useaan maahan liittyvien ohjelmien kautta). Strategian
ansiosta voidaan myös laajentaa niiden tuotteiden ja aiheiden kirjoa, joiden
osalta menekinedistämistä voidaan toteuttaa. Tässä skenaariossa voidaan lisäksi
paremmin hyödyntää tuotteiden alkuperämerkintöjä ja tavaramerkkejä (esim.
mainosbannerit).
•           Vain kolmannet maat -skenaariossa
on samanlainen pyrkimys politiikan toimivuuteen kun kohdennetussa skenaariossa,
mutta menekinedistämistoimia toteutettaisiin vain kolmansissa maissa, ja niitä
hallinnoisi komissio suoraan valintastrategiaa noudattaen.  Se sisältää samat
parannusehdotukset kuin parannettu nykytilanne -skenaariossa. Lisäksi
järjestelmässä voisi toteuttaa myös yksittäisiä yksityisiä merkkejä koskevia
kaupallisia toimia, ja tukikelpoisten tuotteiden ja aiheiden valikoimaan
laajennettaisiin.
Vaikutusten arvioinnin mukaan parannettu
nykytilanne -skenaario ei näyttäisi olevan tarpeeksi kohdennettu Euroopan
unionin korkean lisäarvon toimiin, ja ainoastaan kolmannet maat -skenaario on
liian riskialtis ottaen huomioon maataloustuotteiden tunnettuus Euroopassa.
Niinpä kaikkein tasapainoisin on kohdennettu skenaario: sen kautta voidaan
määritellä menekinedistämisjärjestelmä, joka kohdennetaan alojen ja
maatalousmarkkinoiden talouskasvun tarpeiden mukaan, ja parantaa
eurooppalaisten kuluttajien tuntemusta tuotevalikoiman yhä kasvaessa.
3.           Järjestelmän hallinnointi
Nykyisellään järjestelmää hallinnoidaan sekä
yhteisesti (ohjelmien toteuttamiseen liittyvät tärkeimmät menot) että suoraan
(komission aloitteesta toteutetut tiedotus- ja menekinedistämistoimet). Tämän
asetuksen myötä toteutettavien toimien lukumäärän pitäisi yleisesti lisääntyä
merkittävästi, jolloin lisääntyvät myös yhteisen ja suoran hallinnoinnin menot.
Suoraan hallinnoitujen toimien osuuden pitäisi kasvaa huomattavasti, kun useaan
maahan liittyvissä ohjelmissa otetaan niiden määrän kasvattamiseksi käyttöön
suora hallinnointi.
Komissio voi kustannustehokkuutta koskevan
analyysin perusteella päättää antaa ohjelman hallinnoinnin kokonaan tai
osittain toimeenpanoviraston tehtäväksi Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[9]
mukaisesti. Tiedonannossaan "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
talousarvio"[10]
komissio ehdottaa, että nykyisiä toimeenpanovirastoja aletaan käyttää
laajemmin.
Näin ollen komissio aikoo neuvoston asetuksen
(EY) N:o 58/2003[11]
3 artiklan 4 kohdan ja YMP:n rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun
asetuksen (EU) N:o xxx/xxxx[12]
[YMP:aa koskeva horisontaalinen asetus] 6 artiklan g alakohdan mukaisesti
ulkoistaa toimeenpanovirastolle eräitä tiedotus- ja menekinedistämisohjelmien
suoraan hallinnointiin koskevia toimia – erityisesti usean jäsenvaltion
ohjelmissa – ja yhden jäsenvaltion ohjelmia koskevien ehdotusten arvioinnin.
Tarkoituksena on varmistaa laadukas palvelu ja vahvistaa EU:n näkyvyyttä
maataloustuotteita koskevissa tiedotus- ja menekinedistämistoimissa.
4.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET
NÄKÖKOHDAT
Oikeusperusta
Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen 42 ja 43 artiklaan.
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet
·      Toissijaisuusperiaate
EU:n tiedotus- ja menekinedistämispolitiikalla
täydennetään ja vahvistetaan hyödyllisellä tavalla jäsenvaltioiden toimia
parantamalla etenkin näiden tuotteiden tuotekuvaa yhteisön ja kolmansien maiden
kuluttajien keskuudessa erityisesti laadun, ravitsemuksellisten ominaisuuksien
ja elintarvikkeiden ja tuotantomenetelmien turvallisuuden osalta. Tällaisella
uusia markkinoita kolmansissa maissa avaavalla toiminnalla voi myös olla
kerrannaisvaikutuksia kansallisten tai yksityisten aloitteiden suhteen.
Ehdotus kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden
jaettuun toimivaltaan, ja se on toissijaisuusperiaatteen mukainen.
·      Suhteellisuusperiaate
Kaupan etenevä vapauttaminen lisää EU:n
jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen kaupan merkitystä, ja tämä koskee
myös maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kauppaa. Tällaisessa tilanteessa
ja ottaen huomioon YMP:n markkinasuuntautuneisuus maataloustuotteita koskevista
tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa
annettu asetus, joka on yhdenmukainen Maailman kauppajärjestön
maataloussopimuksen uusien puitteiden kanssa, on tässä suhteessa keskeinen
toiminnan väline.
On myös tärkeää, että EU tiedottaa
laadukkaista maataloustuotteistaan ja tukee yhteisiä menekinedistämisohjelmia,
joissa on mukana useampia EU-maita tai maatalousaloja.
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.
5.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksessa lisätään maataloustuotteita
koskevien tiedotus- ja menekinedistämistoimien määrärahoja asteittain mutta
huomattavasti nykyisistä (vuoden 2013 talousarviossa 61,5 miljoonaa euro,
vuoden 2020 talousarviossa jopa 200 miljoonaa euroa). Ehdotuksen vaikutukset
talousarvioon esitetään rahoitusselvityksessä.
Vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä
koskevassa ehdotuksessa suorien tukien määrärahat ja markkinoihin liittyvät
menot ovat YMP:n ensimmäisessä pilarissa.  Komissio otti kaiken varalta
huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut monivuotista rahoituskehystä koskevat
Eurooppa-neuvoston päätelmät. Jos monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus
hyväksytään, tiedotus- ja menekinedistämistoimenpiteiden rahoitus tapahtuu
Eurooppa-neuvoston sopimien määrien mukaisesti.
2013/0398 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja
menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ja 43 artiklan
2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[13],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[14],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Unioni voi neuvoston
asetuksen (EY) N:o 3/2008[15]
nojalla toteuttaa sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa maataloustuotteita ja
niiden tuotantomenetelmiä sekä maataloustuotteista valmistettuja
elintarvikkeita koskevia tiedotus- ja menekinedistämistoimia.
(2)       Toimien tarkoituksena on
vahvistaa eurooppalaisen maatalouden kilpailukykyä sisämarkkinoilla ja
kolmansissa maissa parantamalla kuluttajien tietämystä unionin
maataloustuotteiden ja maataloustuotteista valmistettujen elintarvikkeiden
laadusta sekä kehittämällä ja avaamalla uusia markkinoita. Niillä täydennetään
ja vahvistetaan jäsenvaltioiden toteuttamia toimia.
(3)       Asetuksella (EY) N:o 3/2008
säädettyä järjestelmää on syytä tarkistaa, tehostaa ja johdonmukaistaa ottaen
huomioon saadut kokemukset sekä maatalousalan ja markkinoiden kehitysnäkymät
sisämarkkinoilla ja unionin ulkopuolella. Asetus (EY) N:o 3/2008 olisi sen
vuoksi kumottava ja korvattava uudella asetuksella.
(4)       Kilpailusääntöjen
noudattamiseksi sisämarkkinoille suunnattujen toimien olisi rajoituttava
tiedotukseen unionin maatalouden tuotantomenetelmistä tai unionin kannalta
merkityksellisistä aiheista, jollaisia ovat esimerkiksi Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksella (EU) N:o 1151/2012[16]
säädetyt eurooppalaiset laatujärjestelmät.
(5)       On syytä säätää myös
toimista, jotka liittyvät unionin tuotteiden aitouden esilletuomiseen, jotta
kuluttajien tietämys aitojen tuotteiden laatuominaisuuksista suhteessa
jäljitelmiin ja väärennöksiin lisääntyisi; näin lisätään unionissa ja
kolmansissa maissa merkittävästi tietämystä tunnuksista, merkinnöistä ja lyhenteistä,
jotka osoittavat tuotteiden kuuluvan asetuksella (EU) N:o 1151/2012
säädettyihin eurooppalaisiin laatujärjestelmiin.
(6)       Unioni vie pääasiassa
jalostettuja maataloustuotteita, joihin kuuluu myös Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä "perussopimuksen",
liitteeseen I kuulumattomia tuotteita. Sen vuoksi tiedotus- ja
menekinedistämisjärjestelmä olisi avattava myös eräille maatalousperäisille
elintarvikkeille, mikä olisi johdonmukaista sellaisten yhteisen
maatalouspolitiikan, jäljempänä 'YMP', muiden järjestelmien, kuten
eurooppalaisten laatujärjestelmien, kanssa, joissa on jo tällaisiin tuotteisiin
sovellettavia järjestelyjä.
(7)       Viinejä koskeva tiedotus ja
menekinedistäminen unionissa on yksi YMP:n mukaisten viinialan tukiohjelmien
perustoimenpiteistä. Sen vuoksi olisi säädettävä, että viinien osalta voidaan
toteuttaa tämän asetuksen mukaisia tiedotus- ja menekinedistämistoimia vain,
jos viini liittyy johonkin toiseen maataloustuotteeseen tai elintarvikkeeseen.
(8)       Vuosina 2001–2011 asetuksen
(EY) N:o 3/2009 mukaisiin tiedotus- ja menekinedistämistoimiin käytetyistä
määrärahoista ainoastaan 30 prosenttia käytettiin kolmansien maiden markkinoita
varten, vaikka niillä on merkittävät kasvumahdollisuudet.  On syytä säätää
yksityiskohtaisista erityissäännöistä, jotta kolmansissa maissa toteutettaisiin
enemmän unionin maataloustuotteita koskevia tiedotus- ja
menekinedistämistoimia, erityisesti vahvistamalla taloudellista tukea;
tavoitteena on saavuttaa 75 prosentin osuus arvioiduista menoista.
(9)       Toteutettavien tiedotus- ja
menekinedistämistoimien vaikutuksen varmistamiseksi ne olisi sisällytettävä
tiedotus- ja menekinedistämisohjelmiin. Tällaisia ohjelmia ovat aiemmin
jättäneet vain ammattialajärjestöt tai toimialakohtaiset organisaatiot.
Toimiehdotusten lukumäärän lisäämiseksi ja laadun parantamiseksi olisi
tuensaajiksi hyväksyttävä myös tuottajaorganisaatioita. Lisäksi komission olisi
voitava täydentää näitä ohjelmia omasta aloitteestaan toteuttamillaan toimilla
erityisesti uusien markkinoiden avaamisen edistämiseksi.
(10)     Unionin yhteisrahoittamilla
tiedotus- ja menekinedistämistoimilla olisi oltava erityinen eurooppalainen
ulottuvuus. Tätä varten sekä resurssien hajaantumisen estämiseksi ja Euroopan
näkyvyyden lisäämiseksi maataloustuotteita koskevien tiedotus- ja
menekinedistämistoimien avulla olisi säädettävä työohjelmista, joissa
määritellään toimien strategiset painopisteet kohderyhmien, tuotteiden,
aiheiden tai kohdemarkkinoiden osalta, sekä tiedotus- ja
menekinedistämisviestien ominaisuudet. Komissio ottaa erityisesti huomioon sen,
että maatalouselintarvikealalla on huomattavan paljon pieniä ja keskisuuria
yrityksiä, sektoreita, joihin sovelletaan [maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston]
asetuksen (EU) N:o XXX/20... (KOM(2011)626) 154, 155 ja 156 artiklassa
säädettyjä poikkeustoimenpiteitä, sekä kolmansille maille suunnattuja toimia
varten Euroopan unionin kauppapolitiikan puitteissa tehtyjä
vapaakauppasopimuksia.
(11)     Tiedotus- ja
menekinedistämistoimien tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi niiden
toteuttaminen on syytä antaa asianmukaisesti valittujen toimeenpanijoiden
tehtäväksi.
(12)     Komission on tiedotus- ja
menekinedistämistoimien ohella tarpeen kehittää ja koordinoida Euroopan tasolla
teknisen tuen palveluja, joilla autetaan toimijoita osallistumaan
yhteisrahoitettuihin ohjelmiin, toteuttamaan tehokkaita kampanjoita tai
kehittämään vientitoimintaansa.
(13)     Unionin yhteisrahoittamat
maataloustuotteita koskevat tiedotus- ja menekinedistämistoimet eivät saa olla
kaupallisten merkkien tai alkuperän mukaan suuntautuneita. Merkin tai alkuperän
mainitsemisella voi kuitenkin olla menekinedistämistoimien yhteydessä
kerrannaisvaikutusta etenkin kolmansissa maissa. Sen vuoksi olisi voitava antaa
merkeille ja alkuperälle enemmän näkyvyyttä; samalla on kuitenkin noudatettava
vahvistettavia erityisedellytyksiä, varmistettava erityisesti teollisoikeuksien
suojelu ja säilytettävä tasapaino ennen kuin välitetään yleisluonteisia
viestejä, jotka koskevat unionin maataloustuotteiden ja maataloustuotteista
valmistettujen elintarvikkeiden ominaispiirteitä.
(14)     Unioni haluaa yksinkertaistaa
YMP:n sääntely-ympäristöä. Tätä lähestymistapaa on syytä soveltaa myös
maataloustuotteiden tiedotus- ja menekinedistämistoimia koskevaan asetukseen.
Erityisesti on syytä tarkistaa tiedotus- ja menekinedistämistoimien
hallintoperiaatteita niiden yksinkertaistamiseksi ja jotta komissio voisi
vahvistaa säännöt ja menettelyt ohjelmaehdotusten jättämiselle ja valinnalle.
(15)     Eri jäsenvaltioiden talouden
toimijoiden välinen yhteistyö lisää merkittävästi eurooppalaista lisäarvoa ja
eurooppalaisten maataloustuotteiden kirjon näkyvyyttä. Vaikka etusijalle onkin
asetettu ohjelmat, joita ehdottavat eri jäsenvaltioiden organisaatiot yhdessä,
niiden osuus asetuksen (EY) N:o 3/2008 mukaisesti tiedotus- ja
menekinedistämistoimiin myönnetyistä määrärahoista oli kaudella 2001–2011 vain
16 prosenttia. Tämän perusteella olisi täytäntöönpanon nykyisten esteiden poistamiseksi
säädettävä uusista säännöksistä, jotka koskevat erityisesti talousarvion
hoitoa.
(16)     Toimien rahoituksen perusteet
olisi määriteltävä. Unionin ei pääsääntöisesti olisi vastattava kuin osasta
ohjelmien kustannuksia, jotta ehdotuksentekijöiden vastuu olisi suurempi. Eräät
hallinto- ja henkilöstökustannukset, jotka eivät liity YMP:n täytäntöönpanoon,
kuuluvat olennaisesti tiedotus- ja menekinedistämistoimiin ja voivat saada
unionin rahoitustukea.
(17)     Jokaista toimenpidettä olisi
seurattava ja arvioitava toimenpiteen laadun parantamiseksi ja tehokkuuden
osoittamiseksi. Tässä yhteydessä olisi vahvistettava luettelo indikaattoreista,
ja menekinedistämispolitiikan vaikutuksia suhteessa politiikan tavoitteisiin
olisi arvioitava. Komission olisi luotava tälle politiikalle yhteinen seuranta-
ja arviointikehys, joka on yhdenmukainen YMP:aan sovellettavan yhteisen
seuranta- ja arviointikehyksen kanssa.
(18)     Tässä asetuksessa säädettyjen
toimien johdonmukaisuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi komissiolle olisi
siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti
seuraavien osalta: tuotteiden merkkien ja alkuperämaininnan näkyvyyttä koskevat
erityisedellytykset, ehdotuksentekijöiden kelpoisuusperusteet,
toimeenpanijoiden kilpailuttamisen edellytykset, edellytykset, joilla
ehdotuksentekijän voidaan sallia toteuttavan itse tietyt ohjelman osat,
jäsenvaltioiden tekemää toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä koskevat
säännöt sekä tiedotus- ja menekinedistämistoimien kustannusten tukikelpoisuuden
erityisedellytykset yhden jäsenvaltion ohjelmissa. On erityisen tärkeää, että
komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja
laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan
parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, ajoissa ja asianmukaisesti.
(19)     Jotta helpotettaisiin
siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 3/2008 säädetystä järjestelmästä tässä
asetuksessa säädettyyn järjestelmään, komissiolle olisi siirrettävä valta antaa
perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia
delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 3/2008 ja tämän
asetuksen säännöksiin liittyvien siirtymäsäännösten vahvistamista.
(20)     Jotta voidaan varmistaa tämän
asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
täytäntöönpanosäännösten hyväksymiseen tarvittavaa valtaa seuraavissa asioissa:
strategiset painopisteet määrittelevä työohjelma, yhden jäsenvaltion ohjelmien
valinta, toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, seuranta ja valvonta,
tämän asetuksen mukaisesti valittujen yhden jäsenvaltion ohjelmien
täytäntöönpanoa koskevien sopimusten tekemistä koskevat säännöt ja ohjelmien
vaikutusten yhteinen arviointikehys. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[17] mukaisesti.
(21)     Jotta YMP:n ensimmäisessä
pilarissa toteutettavat menekinedistämistoimenpiteet olisivat keskenään
johdonmukaisempia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o …/20… [18] [KOM(2011)626] mukaisten
tiedotus- ja menekinedistämistoimien olisi oltava yhdenmukaisia tämän asetuksen
perusteella horisontaalisesti määriteltävien strategisten painopisteiden
kanssa.
(22)     Ottaen huomioon
menekinedistämispolitiikan ja YMP:n muiden välineiden väliset yhteydet tämän
asetuksen tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin unionin tasolla, kun
unionin monivuotinen rahoitus on taattu ja rahoitus keskitetään selkeästi
määriteltyihin painopisteisiin. Näin ollen tämä asetus on Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun
toissijaisuusperiaatteen mukainen. Koska tämän asetuksen soveltamisala on
rajoitettu siihen, mikä on tarpeen asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, se
on myös kyseisen perussopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen
mukainen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I luku
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Sisämarkkinoilla tai kolmansissa maissa
toteutettavia maataloustuotteita ja maataloustuotteista valmistettuja
elintarvikkeita koskevia tiedotus- ja menekinedistämistoimia, jäljempänä
'tiedotus- ja menekinedistämistoimet', voidaan kokonaisuudessa tai osittain
rahoittaa unionin talousarviosta tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.
2 artikla
Toimet sisämarkkinoilla
Sisämarkkinoilla tukikelpoisia toimia ovat
seuraavat:
a)           tiedotustoimet, joissa korostetaan
unionin maatalouden tuotantomenetelmien erikoispiirteitä erityisesti
elintarvikkeiden turvallisuuden, aitouden sekä ravintoarvoihin ja hygieniaan
liittyvien näkökohtien, eläinten hyvinvoinnin ja ympäristön kunnioittamisen
suhteen;
b)           tiedotustoimet, jotka koskevat 5
artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja aiheita.
3 artikla
Toimet kolmansissa maissa
Kolmansissa maissa tukikelpoisia toimia ovat
seuraavat:
a)           tiedotustoimet, joissa korostetaan
maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden ominaisuuksia ja jotka koskevat 5
artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja aiheita;
b)           menekinedistämistoimet, joilla
pyritään lisäämään EU:sta peräisin olevien maataloustuotteiden ja
elintarvikkeiden myyntiä.
4 artikla
Toimien ominaisuudet
1.           Tiedotus- ja
menekinedistämistoimia ei saa suunnata kaupallisten merkkien mukaan. Tuotemerkit
voivat kuitenkin olla näkyvillä tuotteiden esittely- tai maistelutilaisuuksissa
sekä tiedotus- ja menekinedistämisaineistossa 6 artiklan a alakohdan nojalla
vahvistettavin erityisedellytyksin.
2.           Tiedotustoimissa ei saa
edistää tuotteen kulutusta sen alkuperän vuoksi. Tuotteiden alkuperä voivat
kuitenkin olla näkyvillä tiedotus- ja menekinedistämisaineistossa 6 artiklan b
alakohdan mukaisesti vahvistettavin erityisedellytyksin.
3.           Tiedotus- ja
menekinedistämistoimet on pantava täytäntöön
a)      sellaisissa tiedotus- ja
menekinedistämisohjelmissa, jäljempänä 'ohjelmat', joissa pyritään
johdonmukaisen toimenpidekokonaisuuden avulla antamaan lisää tietoa tietyistä
aiheista tai tuotteista sekä lisäämään kyseisten tuotteiden myyntiä;
b)      komission aloitteissa.
5 artikla
Tukikelpoiset tuotteet ja aiheet
1.           Seuraavia tuotteita voidaan käyttää
toteutettaessa 3 artiklassa tarkoitettuja tiedotus- ja menekinedistämistoimia
sekä esiteltäessä 2 artiklassa ja 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja
tuotantomenetelmiä ja aiheita:
a)      Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen, jäljempänä 'perussopimus', liitteessä I olevassa luettelossa olevat
maataloustuotteet, lukuun ottamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) N:o [19][COM(2011)416]
liitteessä I lueteltuja kalastus- ja vesiviljelytuotteita sekä tupakkaa;
b)      Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) N:o 1151/2012 liitteessä I olevassa I kohdassa luetellut
maataloustuotteista valmistettavat elintarvikkeet;
c)      alkoholijuomat, joilla on Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008[20] mukainen suojattu maantieteellinen
merkintä.
2.           Viinin osalta voidaan
toteuttaa tiedotus- ja menekinedistämistoimia, jos asianomaiseen ohjelmaan
kuuluu myös muita 1 kohdan a tai b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita.
3.           Kun kyseessä ovat 1 artiklan
c alakohdassa tarkoitetut alkoholijuomat ja 2 kohdassa tarkoitetut viinit,
sisämarkkinoille kohdistetut toimet voivat koskea ainoastaan kuluttajille
annettavaa tiedotusta maantieteellisiin merkintöihin liittyvistä
eurooppalaisista laatujärjestelmistä.
4.           Aiheet, joita tarkoitetaan 2
artiklan b alakohdassa ja 3 artiklan a alakohdassa, ovat seuraavat:
a)      asetuksessa (EU) N:o 1151/2012,
asetuksessa (EY) N:o 110/2008 ja [maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) annetun] Euroopan parlamentin ja neuvoston]
asetuksen (EU) N:o XXX/20... (KOM(2011)626)) 70 artiklassa säädetyt
laatujärjestelmät;
b)      neuvoston asetuksessa (EY) N:o 834/2007[21] määritelty luonnonmukainen
tuotantomenetelmä;
c)      Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) N:o 228/2013[22]
21 artiklassa määritelty syrjäisimpien alueiden maatalouden laatutuotteiden
graafinen tunnus.
6 artikla
Siirretty säädösvalta
Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan
mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
a)           4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja
tavaramerkkien näkyvyyttä koskevia erityisedellytyksiä tuotteiden esittely- tai
maistelutilaisuuksissa sekä tiedotus- ja menekinedistämisaineistossa;
b)           4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja
tuotteiden alkuperän mainitsemista koskevia edellytyksiä.
II luku
TIEDOTUS- JA MENEKINEDISTÄMISTOIMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

1 jakso
Yhteiset säännökset
7 artikla
Ehdotuksentekijät
Ohjelmia voivat ehdottaa
a)           kansalliset ammattialajärjestöt ja
toimialakohtaiset organisaatiot;
b)           unionin ammattialajärjestöt ja
toimialakohtaiset organisaatiot;
c)           [maataloustuotteiden yhteisestä
markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) annetun] Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) N:o XXX/20... [(KOM(2011)626)] 106 ja 107 artiklassa määritellyt
tuottajaorganisaatiot ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymät.
8 artikla
Työohjelma
1.           Tiedotus- ja
menekinedistämistoimilla edistetään eurooppalaisen maatalouden kilpailukyvyn
paranemista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa. Tavoitteet vahvistetaan 2
kohdassa tarkoitetussa työohjelmassa.
2.           Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksin
työohjelman, jossa esitetään tavoitteet, painopistealueet, odotetut tulokset,
täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja rahoitussuunnitelman
kokonaismäärä. Siinä myös kuvataan tärkeimmät arviointiperusteet ja
rahoitettavat toimet, mainitaan kullekin toimityypille myönnetyt määrät sekä
esitetään alustava täytäntöönpanoaikataulu ja avustuksille myönnettävän
yhteisrahoituksen enimmäisosuus.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu
täytäntöönpanosäädös hyväksytään 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua
neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
3.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
työohjelma pannaan täytäntöön
a)      yhden jäsenvaltion ohjelmien osalta
komission julkaisemalla ehdotuspyynnöllä, jossa esitetään erityisesti
osallistumisedellytykset ja tärkeimmät arviointiperusteet;
b)      usean jäsenvaltion ohjelmien osalta
komission julkaisemalla asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[23] I osan VI osaston mukaisella
ehdotuspyynnöllä.
9 artikla
Ohjelmat
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
a)           'yhden jäsenvaltion ohjelmalla'
ohjelmaa, jonka voi esittää yksi tai useampi samasta jäsenvaltiosta tuleva
ehdotuksentekijä, jota tarkoitetaan 7 artiklan a tai c alakohdassa;
b)           'usean jäsenvaltion ohjelmalla'
ohjelmaa, jonka voi esittää useampi eri jäsenvaltiosta tuleva ehdotuksentekijä,
jota tarkoitetaan 7 artiklan a tai c alakohdassa, tai yksi tai useampi 7
artiklan b alakohdassa tarkoitettu eurooppalainen organisaatio.
10 artikla
Komission aloitteesta toteutettavat toimet
1.           Komissio voi toteuttaa 2 ja 3
artiklassa kuvattuja tiedotus- ja menekinedistämistoimia. Tällaisia toimia
voivat olla erityisesti osallistuminen
kansainvälisen tason messuille ja näyttelyihin unionin tuotteiden tuotekuvan
parantamiseen tähtäävillä näyttelyosastoilla tai toimilla.
2.           Komissio kehittää teknisen
tuen palveluja, joilla lisätään tietämystä eri markkinoista, pidetään yllä
dynaamista tiedotus- ja menekinedistämispolitiikkaan liittyvää elinkeinoelämän
verkostoa sekä parannetaan tietämystä ohjelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon
liittyvästä lainsäädännöstä.
11 artikla
Päällekkäisen rahoituksen välttäminen
Tiedotus- ja menekinedistämistoimille, jotka
saavat muuta eurooppalaista rahoitustukea erityisesti [Euroopan maaseudun
kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen
... annetun] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) XXXX/20..[24] (COM(2011)627)] tai
[maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EU) N:o XXX/20...
[(KOM(2011)626)], nojalla, ei voida myöntää tämän asetuksen mukaista unionin
rahoitusta.
2 jakso
Yhden jäsenvaltion ohjelmien täytäntöönpano ja
hallinto
12 artikla
Yhden jäsenvaltion ohjelmien valinta
1.           Komissio arvioi ja valitsee
yhden jäsenvaltion ohjelmia koskevat ehdotukset 8 artiklan 3 kohdan a
alakohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella.
2.           Komissio päättää
täytäntöönpanosäädöksillä valituista yhden jäsenvaltion ohjelmista, niihin
vaadituista muutoksista ja vastaavista määrärahoista. Kyseiset säädökset
hyväksytään 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä
noudattaen.
13 artikla
Yhden
jäsenvaltion ohjelmien toimeenpanijat
Ehdotuksentekijä valitsee asianmukaisin
keinoin toteutetun kilpailumenettelyn avulla elimet, jotka panevat toimeen
valitut yhden jäsenvaltion ohjelmat, erityisesti toimien tehokkaan toteutuksen
varmistamiseksi.
14 artikla
Yhden jäsenvaltion ohjelmien täytäntöönpano, seuranta ja valvonta
1.           Edellä 12 artiklan mukaisesti
valittujen yhden jäsenvaltion ohjelmien täytäntöönpanosta ja niihin liittyvistä
maksuista ovat vastuussa asianomaiset jäsenvaltiot. Jäsenvaltion on valvottava,
että kyseisissä ohjelmissa tuotettu tiedotus- ja menekinedistämisaineisto on
unionin lainsäädännön mukaista.
2.           Jäsenvaltion on toteutettava
yhden jäsenvaltion ohjelmien täytäntöönpano, seuranta ja valvonta [YMP:n
rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ... annetun] Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/20.. (KOM(2011) 628) mukaisesti ja
noudattaen 22 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan nojalla vahvistettavia
yksityiskohtaisia sääntöjä.
15 artikla
Yhden jäsenvaltion ohjelmia koskevat rahoitussäännökset
1.           Yhden jäsenvaltion ohjelmille
myönnettävä unionin rahoitusosuus voi olla enintään 50 prosenttia
tukikelpoisista menoista. Lopuista menoista vastaa yksinomaan ehdotuksentekijä.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
prosenttiosuus on 60, kun
a)      kyseessä on yhteen tai useampaan
kolmanteen maahan suunnattu yhden jäsenvaltion ohjelma;
b)      kyseessä ovat hedelmiin ja vihanneksiin
liittyvät tiedotus- ja menekinedistämistoimet, jotka on suunnattu yksinomaan unionin
oppilaitoksissa oleville lapsille.
3.           Jäljempänä 26 artiklan
mukaisesti toteutettuihin tiedotus- ja menekinedistämistoimien tulosten
arviointitutkimuksiin voidaan myöntää unionin tukea samoin edellytyksin kuin yhden
jäsenvaltion ohjelmiin.
4.           Unioni rahoittaa ohjelmien
valintaan liittyvät asiantuntijoiden palkkiot kokonaan [yhteisen
maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun]
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/20.. [(COM(2011) 628]
4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.
5.           Yhden jäsenvaltion ohjelmien
asianmukaisen toteuttamisen varmistamiseksi ehdotuksentekijän on asetettava
vakuus.
6.           Unionin rahoitus, joka
myönnetään yhden jäsenvaltion ohjelmissa toteutettaville tiedotus- ja
menekinedistämistoimille, toteutetaan [yhteisen maatalouspolitiikan
rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun] Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/20.. [(COM(2011) 628] 4 artiklan 1 kohdan c
alakohdan mukaisesti.
3 jakso
Usean jäsenvaltion ohjelmien ja komission aloitteesta
toteutettavien toimien täytäntöönpano ja hallinto
16 artikla
Rahoitusmuodot
1.           Rahoitus voidaan myöntää
yhdessä tai useammassa muodossa, joista on säädetty asetuksessa (EU, Euratom)
N:o 966/2012, ja erityisesti
a)      avustuksina usean jäsenvaltion
ohjelmissa;
b)      hankintoina komission aloitteesta
toteutetuissa toimissa.
2.           Unionin rahoitus, joka
myönnetään usean jäsenvaltion ohjelmissa tai komission aloitteesta
toteutettavissa toimissa täytäntöön pantaville tiedotus- ja
menekinedistämistoimille, toteutetaan [yhteisen maatalouspolitiikan
rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun] Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o XXXX/20.. [(COM(2011) 628] 4 artiklan 2 kohdan a
alakohdan mukaisesti.
17 artikla
Usean jäsenvaltion ohjelmien arviointi
Usean jäsenvaltion ohjelmia koskevat
ehdotukset arvioidaan ja valitaan 8 artiklan 3 kohdan b alakohdassa
tarkoitetuissa ehdotuspyynnöissä esitettyjen arviointiperusteiden perusteella.
18 artikla
Usean jäsenvaltion ohjelmia koskevat rahoitussäännökset
Yhteisrahoituksen enimmäisosuus on 60
prosenttia usean jäsenvaltion ohjelman tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
Lopuista menoista vastaa yksinomaan ehdotuksentekijä.
19 artikla
Hankinnat komission aloitteesta
toteutetuissa toimissa
Komission omaan lukuunsa tai yhdessä
jäsenvaltioiden kanssa suorittamiin hankintoihin sovelletaan asetuksessa (EU)
N:o 966/2012 ja delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 vahvistettuja,
julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.
20 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1.           Komissio varmistaa
asianmukaisin toimenpitein, että tämän jakson mukaisesti rahoitettavia toimia
toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja
muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla
tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä
aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä
tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä hallinnollisia ja
taloudellisia seuraamuksia.
2.           Komissiolla ja sen
edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien
unionilta rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja
alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia
tarkastuksia.
3.           Euroopan
petostentorjuntavirasto (OLAF) voi toteuttaa selvityksiä, mukaan lukien
paikalla suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013[25] ja neuvoston asetuksessa
(Euratom, EY) N:o 2185/96[26]
vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko
avustussopimuksen, avustuspäätöksen tai unionin varoja koskevan sopimuksen
yhteydessä tapahtunut petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, joka
vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.
4.           Tämän ohjelman
täytäntöönpanosta johtuviin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen
kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin sekä muihin sopimuksiin, avustussopimuksiin
ja tukipäätöksiin on sisällyttävä määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan
komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet toteuttaa
tällaisia tarkastuksia ja selvityksiä toimivaltuuksiensa mukaisesti, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
4 jakso
Siirretty säädösvalta ja täytäntöönpanovalta
21 artikla
Siirretty säädösvalta
Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan
mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavia:
a)           erityisesti ohjelman edustavuuden ja
merkittävyyden varmistamiseksi tarvittavat erityisedellytykset, joilla kukin 7
artiklassa tarkoitettu ehdotuksentekijä voi esittää ohjelman;
b)           edellytykset, joilla
ehdotuksentekijän voidaan 13 artiklasta poiketen sallia toteuttavan itse tiettyjä
ohjelman osia;
c)           13 artiklassa tarkoitettujen
toimeenpanijoiden kilpailuttamisedellytykset;
d)           yhden jäsenvaltion ohjelmien,
tiedotus- ja menekinedistämiskustannusten ja tarvittaessa hallinto- ja
henkilöstökustannusten tukikelpoisuutta koskevat erityisedellytykset.
22 artikla
Täytäntöönpanovalta
Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä
a)           14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut
täytäntöönpanoa, seurantaa ja valvontaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
b)           säännöt, jotka koskevat sopimusten
tekemistä tämän asetuksen mukaisesti valittujen yhden jäsenvaltion ohjelmien
täytäntöön panemiseksi.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 24
artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
III luku
TOIMIVALLAN SIIRTO SEKÄ TÄYTÄNTÖÖNPANO-,
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
1 jakso
Toimivallan siirto ja täytäntöönpanosäännökset
23 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1.           Siirretään komissiolle valta
antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2.           Siirretään komissiolle valta
antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä määräämättömäksi
ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä.
3.           Euroopan parlamentti tai
neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa tässä asetuksessa tarkoitetun
säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana
päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai
jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo
voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.           Heti kun komissio on antanut
delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan
parlamentille ja neuvostolle.
5.           Tämän asetuksen nojalla
annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai
neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on
annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa
sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun
määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta
säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan
kahdella kuukaudella.
24 artikla
Komitea
1.           Komissiota avustaa
[maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) ... annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EU) N:o XXXX/20.. 162 artiklalla perustettu maatalouden yhteisen
markkinajärjestelyn komitea.
Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
3.           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
2 jakso
Kuuleminen, arviointi ja raportoiminen
25 artikla
Kuuleminen
Komissio voi tämän asetuksen täytäntöönpanon
yhteydessä kuulla komission päätöksellä 2004/391/EY[27] perustettua
maataloustuotteiden menekinedistämisen neuvoa-antavaa ryhmää.
26 artikla
Toimien vaikutuksen arviointi
Komissio vahvistaa asetuksen (EU) N:o …/20..
[KOM(2011)628] 110 artiklassa säädetyn yhteisen maatalouspolitiikan yhteisen
seuranta- ja arviointikehyksen mukaisesti 24 artiklan 2 kohdan nojalla tämän
asetuksen mukaisesti rahoitettujen tiedotus- ja menekinedistämisohjelmien
arvioimiseksi yhteisen arviointikehyksen ja indikaattorijärjestelmän.
Kaikkien asianomaisten osapuolten on
toimitettava komissiolle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen toimien vaikutuksen
arvioimiseksi.
27 artikla
Kertomus
Komissio antaa viimeistään 31
päivänä joulukuuta [2020] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen
tämän asetuksen soveltamisesta ja liittää siihen tarvittaessa asianmukaisia
ehdotuksia.
3 jakso
Muutos, siirtymä- ja loppusäännökset
28 artikla
Asetuksen (EU) N:o…/20… [KOM(2011)626] muuttaminen
Muutetaan asetus (EU) N:o .../20...
[KOM(2011)626] seuraavasti:
a)           Lisätään 34 artiklan 2 kohtaan
alakohta seuraavasti:
"Kansallisen strategian on oltava Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o XXX* 6 artiklassa tarkoitetussa
työohjelmassa määriteltyjen strategisten painopisteiden mukainen.
*        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus
(EU) N:o XXX, annettu ..., sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa
toteutettavista maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja
menekinedistämistoimista (EUVL L ....)."
b)           Lisätään 43 artiklaan kohta
seuraavasti:
"5.     Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o XXX 6 artiklassa tarkoitetussa
työohjelmassa määriteltyjen strategisten painopisteiden mukaiset."
29 artikla
Valtiontuet
Poiketen siitä,
mitä [maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston] asetuksen (EU) N:o XXX/20...
[(KOM(2011)626)] 146 artiklassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1184/2006[28] 3 artiklassa säädetään, ja perussopimuksen 42 artiklan ensimmäisen
kohdan nojalla, perussopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa ei sovelleta
jäsenvaltioiden tämän asetuksen ja sen säännösten mukaisesti suorittamiin
maksuihin eikä veroluonteisista tai pakollisista maksuista saatuun
jäsenvaltioiden rahoitusosuuteen niiden ohjelmien osalta, joille voidaan
myöntää unionin tukea perussopimuksen 42 artiklan toisen kohdan nojalla ja
jotka komissio on valinnut tämän asetuksen mukaisesti.
30 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o
3/2008.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään
viittauksina tähän asetukseen tämän asetuksen liitteessä olevan
vastaavuustaulukon mukaisesti.
31 artikla
Siirtymäjärjestelyt
Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan
mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla varmistetaan siirtyminen asetuksen
(EY) N:o 3/2008 säännöksistä tämän asetuksen säännöksiin.
32 artikla
Voimaantulo ja
soveltamispäivä
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
[Sitä sovelletaan ... päivästä ...kuuta ...]
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE
Artiklassa 30 tarkoitettu
VASTAAVUUSTAULUKKO
 Asetus (EY) N:o 3/2008 || Tämä asetus
 1 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 1 artiklan 1 kohdan toinen alakohta 1 artiklan 2 kohta 2 artikla 3 ja 4 artikla 5 artikla 6 artiklan 1 kohta 6 artiklan 2 kohta 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artikla 11 artikla 12 artiklan 1 kohta 12 artiklan 2 kohta 13 artiklan 1 kohta 13 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta 13 artiklan 2 kohdan toinen alakohta 13 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta 13 artiklan 3, 4 ja 5 kohta 13 artiklan 6 kohta 14 artikla 15 ja 16 artikla 17 artikla 18 artikla 19 artikla 20 artikla || 1 artikla 4 artiklan 3 kohdan a alakohta 4 artiklan 1 ja 2 kohta 2 ja 3 artikla 5 artikla 8 artiklan 2 kohta 7 artikla --- --- 12 ja 17 artikla --- 10 artikla 13 artikla --- 14 artikla 16 artiklan 1 kohdan b alakohta 15 artiklan 1 kohta 15 artiklan 2 kohta --- --- 29 artikla 15 artiklan 6 kohta ja 16 artiklan 2 kohta 23 ja 24 artikla 25 artikla 27 artikla 30 artikla 32 artikla
 Asetus (EY) N:o 3/2008 mukautettuna Lissabonin sopimuksen määräyksiin asetusehdotuksen (EU) N:o XXX/20.. [COM(2011)663] mukaisesti || Tämä asetus
 1 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 1 artiklan 1 kohdan toinen ja kolmas alakohta 1 artiklan 2 kohta 1 artiklan 3 kohta 1 artiklan 4 kohta 2 artikla 3 ja 4 artikla 5 artikla 6 artiklan 1 kohta 6 artiklan 2 kohta 7 artikla 8 artikla 9 artikla 10 artikla 11 artikla 12 artiklan 1 kohta 12 artiklan 2 ja 3 kohta 13 artiklan 1 kohta 13 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta 13 artiklan 2 kohdan toinen alakohta 13 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta 13 artiklan 3, 4 ja 5 kohta 13 artiklan 6 kohta 13 artiklan 7 kohta 13 artiklan 8 kohta 13 artiklan 9 kohta 14 artikla 15 a artikla 16 a artikla 16 b artikla 17 artikla 18 artikla 19 artikla 20 artikla || 1 artikla 4 artiklan 3 kohta ja 8 artiklan 2 kohta 4 artiklan 1 ja 2 kohta 8 artiklan 2 kohta --- 2 ja 3 artikla 5 artikla 8 artiklan 2 kohta 7 artikla --- --- 12, 17 ja 18 artikla --- 10 artikla 13 ja 19 artikla, 21 artiklan b alakohta --- 14 artikla 16 artiklan 1 kohdan b alakohta 15 artiklan 1 kohta 15 artiklan 2 kohta --- --- 29 artikla 11 artikla 15 artiklan 5 kohta 22 artikla 15 artiklan 6 kohta ja 16 artiklan 2 kohta --- 23 artikla 24 artikla 25 artikla 27 artikla 30 artikla 32 artikla
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen nimi
Ehdotus:
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus maataloustuotteita koskevista
tiedotus- ja menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa
1.2.        Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa
johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[29]
Toimintalohko
Otsakkeen 2 osasto 05
1.3.        Ehdotuksen luonne
X Ehdotus liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen
toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[30].
X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä
olevan toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen,
joka on suunnattu uudelleen.
Ehdotus on jatkoa käynnissä olevaan toimeen;
käyttöön otetaan uusia osatekijöitä.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotiset
strategiset tavoitteet, joiden saavuttamista ehdotus tukee
Ehdotuksella
pyritään edistämään resurssitehokkuutta, jonka ansiosta voitaisiin saavuttaa
EU:n maatalouden ja maaseudun kehittämisen älykäs, kestävä ja osallistava kasvu
Eurooppa 2020 ‑strategian mukaisesti.
Eurooppalainen
menekinedistämispolitiikka pyrkii yhtenä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP)
välineistä YMP:n uudistuksen vuotta 2020 varten asetettuihin tavoitteisiin ja
erityisesti vahvistamaan eurooppalaisen maatalouden kilpailukykyä sisämarkkinoilla
ja kolmansissa maissa.
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite
Parantaa
maatalousalan kilpailukykyä ja lisätä sen arvo-osuutta elintarvikeketjussa
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä:
05
02 Maatalousmarkkinoiden interventiot
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Ehdotuksen
mukaan menekinedistämispolitiikassa noudatetaan kokonaisstrategiaa, jonka
avulla kolmansissa maissa esiintyviin taloudellisiin mahdollisuuksiin voidaan
vastata kohdennetusti ja tehokkaasti esimerkiksi vapaakauppasopimusten
yhteydessä, ja samalla antaa tietoa eurooppalaisten maataloustuotteiden hyvistä
ominaisuuksista.
Menekinedistämisstrategiassa
määritellään välitettävät viestit, joissa korostetaan erityisesti YMP:n
ominaispiirteitä, kuten kestäviä tuotantomenetelmiä ja laatujärjestelmiä.
Ehdotuksen
työllistävät vaikutukset liittyvät sen odotettuihin taloudellisiin vaikutuksiin.
Samalla kuitenkin edistetään maatalous- ja elintarvikealan työpaikkojen säilymistä
etenkin pk-yrityksissä, jotka ovat strategiassa etusijalla ja joiden osuus
maatalouselintarvikealan yrityksistä on 99 prosenttia ja työpaikoista 63
prosenttia.
Ohjelmien
valintaa ja hallintoa yksinkertaistetaan, ja ne toteutetaan vastaisuudessa
komission tasolla (ilman jäsenvaltioiden välikätenä toimimista). Sen vuoksi
sellaisten ohjelmien, joihin osallistuu organisaatioita EU:n eri maista (ns.
usean maan ohjelmat) ja joiden eurooppalainen lisäarvo on suuri, lukumäärän
odotetaan lisääntyvän.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
On
laadittu kolme indikaattoritasoa, jotka perustuvat tavoitteisiin:
Vaikutusindikaattorit:
–        eurooppalaisen
maatalouden kauppatasapaino
–        maataloustulot
Tulosindikaattorit:
–        eurooppalaisten
maataloustuotteiden vienti
–        eurooppalaisiin
laatujärjestelmiin kuuluvan tuotannon arvo ja luonnonmukaisen maatalouden
merkitys (indikaattorit mittaavat strategian onnistumista välillisesti)
 –       ensisijaiset
aiheet)
–        tuotteiden
kuluttajissa synnyttämä mielikuva (kyselyt, Eurobarometri-raportit)
Tuotosindikaattorit:
–        ohjelmien
lukumäärä (sisämarkkinat/muut maat)
–        uudet
tuensaajat (uusien ehdotuksentekijöiden määrä suhteessa ehdotuksentekijöiden
kokonaismäärään)
–        usean
maan ohjelmien lukumäärä
1.5.        Ehdotuksen perustelut
1.5.1.     Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Suurin
ongelma on maatalousalan kilpailukykyyn kohdistuva kasvava paine, joka johtuu
kolmesta eri tekijästä:
–        eurooppalaisiin
maataloustuotteisiin kohdistuva kolmansien maiden voimakas kilpailu
–        EU:n
maanviljelijöille asetetut kasvavat vaatimukset ja maatalousekonomian
kustannukset EU:ssa.  Esimerkiksi vuosina 2000–2012 maataloushinnat nousivat
maailmanmarkkinoilla 82 prosenttia, energian hinta 261 prosenttia ja
lannoitteiden hinta 286 prosenttia. Ala onkin epävakaampi kuin koskaan kolmeen
vuosikymmeneen.
–        EU:n
maataloustuotteiden hyviä ominaisuuksia ei tunneta etenkään sisämarkkinoilla.
Suurin osa eurooppalaisista esimerkiksi katsoo, että Euroopan unionin
ensisijaisena tavoitteena maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta on
varmistaa, että maataloustuotteet ovat laadukkaita, terveitä ja vaarattomia.
Kuitenkin ainoastaan 14 eurooppalaisista tuntee SAN-[31]/SMM-tunnukset[32], jotka ovat sentään tärkein
unionin eurooppalaisista laatujärjestelmistä.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Yhteinen
maatalouspolitiikka on todellinen eurooppalainen politiikka. Sen sijaan, että
jäsenvaltioilla olisi 28 erillistä maatalouspolitiikkaa, ne kokoavat varansa
yhteen ja toteuttavat yhtä eurooppalaista politiikkaa, jolla on yhteinen
talousarvio ja yhteiset säännöt, jotka koskevat myös menekinedistämistä. EU:n
tasolla toteutettavalla toimella on erityisesti sisämarkkinoilla merkittävä
kerrannaisvaikutus, jolla (a) helpotetaan sellaisten yleisluonteisten
tiedotustoimien käyttöönottoa, joita jäsenvaltiot tai yritykset toteuttavat
nykyisin vähän – ja vielä vähemmän nykyisessä talouskriisissä, ja (b) voidaan
toteuttaa monien maiden ohjelmia, joista jäsenvaltiot voivat vaihtaa kokemuksia
ja saada mittakaavaetuja.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
YMP:ssa
on aina toteutettu tiedotus- ja menekinedistämistoimia. YMP:ssa on vuodesta
1999 lähtien tuettu eurooppalaista maatalous- ja maatalouselintarvikealaa
koskevia tiedotus- ja menekinedistämistoimia sisämarkkinoilla ja kolmansissa
maissa maataloustuotteita koskevan horisontaalisen tiedotus- ja
menekinedistämisjärjestelmän kautta.
Monet
seikat osoittavat, että eurooppalaisella menekinedistämispolitiikalla on
myönteinen vaikutus, ja tavallaanhan YMP:n korkeita standardeja tuotannossaan
noudattavat eurooppalaiset maataloustuottajat saavat sen kautta korvausta
ponnisteluistaan.
–        Euroopan
tilintarkastustuomioistuin teki vuonna 2009 tarkastuksen, joka koski tiedotus-
ja menekinedistämistoimien tehokkuutta ja menojen sääntöjenmukaisuutta.
Euroopan tilintarkastustuomioistuin antoi järjestelmälle positiivisen arvion,
joskin sen vaikutuksia on vaikea arvioida määrällisesti[33];
–        Nykyjärjestelmän
tilannetta kartoitetaan myös sitä koskevan arviointitutkimuksen päätelmissä[34];
Yhdysvaltain
maatalousministeriön tekemässä markkinoiden kehittämisohjelmien
kustannustehokkuutta käsittelevässä tutkimuksessa (vaikka se koskeekin toista
julkista politiikkaa) arvioidaan, että Yhdysvaltain maatalousvienti lisääntyy
35 dollarilla jokaista lisädollaria kohden, joka käytetään
menekinedistämisohjelmissa, ja että menekinedistämisen julkisten määrärahojen
leikkaaminen 50 prosentilla vähentäisi maatalousvientiä arviolta noin 9
miljardilla dollarilla. Vaikka näiden suhteiden arvoja ei voida taata, on
kuitenkin mielenkiintoista panna merkille niiden voittopuolinen positiivisuus,
joka vahvistaa, että maataloustuotteita koskevan julkisen tiedotus- ja
menekinedistämispolitiikan arvo on positiivinen[35].
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Ehdotuksessa
vahvistetaan eri alojen ominaispiirteet huomioon ottaen tämän horisontaalisen
menekinedistämisjärjestelmän ja nykyisten YMP:ssa sovellettavien alakohtaisten
tiedotus- ja menekinedistämispolitiikkojen synergiaa ja luodaan yhteinen
tiedotus- ja menekinedistämisstrategia, jossa on myös kaikille
menekinedistämistoimille yhteiset visuaaliset ja sisällölliset elementit.
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
¨ Määräaikainen ehdotus
–
¨ Ehdotus voimassa ... …
–
¨ Rahoitusvaikutukset alkavat ... ja päättyvät ...
X Ehdotuksen mukaisen toiminnan kestoa ei ole
rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa... ja päättyy ... (Ks. 3.2.1
kohta)
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[36]
X Suora hallinnointi, jonka komissio
toteuttaa käyttämällä
–
¨ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
–
X  toimeenpanovirastoja
X Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ Välillinen hallinnointi,
jossa talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty:
–
¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
–
¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

–
¨ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
–
¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille
–
¨ julkisoikeudellisille yhteisöille
–
¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille
elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu
tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka
antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä
–       Jos käytetään useampaa kuin yhtä
hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset
Nykyisellään
järjestelmää hallinnoidaan sekä yhteisesti (ohjelmien toteuttamiseen liittyvät
tärkeimmät menot) että suoraan keskitetysti (komission aloitteesta toteutetut
tiedotus- ja menekinedistämistoimet).
Hallintotavoiksi
ehdotetaan yhteistä hallinnointia ja suoraa hallinnointia.
Komissio aikoo
asetuksen (EY) N:o 58/2003 3 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti ulkoistaa
toimeenpanovirastolle eräitä tiedotus- ja menekinedistämisohjelmien suoraan
hallinnointiin koskevia toimia erityisesti usean maan ohjelmissa. Tarkoituksena
on varmistaa tehokkaampi toiminta ja vahvistaa EU:n näkyvyyttä
maataloustuotteita koskevissa tiedotus- ja menekinedistämistoimissa.
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja raportointisäännöt

Lainsäädännössä säädetään ohjelmien
arvioinnista. Nykyisellään arviointeja tehdään vuosittain, ja niiden lisäksi
tehdään ohjelman lopussa loppuarviointi. Toimien vaikutuksen arvioimiseksi
luodaan yhteiset puitteet, jotka ovat yhdenmukaiset YMP:aan sovellettavan
yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen kanssa.
Tiedotus- ja menekinedistämistoimien
arvioinnin lisäksi  järjestelmälle tehdään säännöllisesti ulkopuolisia
arviointeja.
Komissio antaa parlamentille ja
neuvostolle kertomuksen järjestelmän täytäntöönpanosta viimeistään 31.
joulukuuta [2020],
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut riskit
Maataloustuotteita
koskeva tiedotuksen ja menekinedistämisen horisontaalinen järjestelmä on ollut
olemassa vuodesta 2000. Sitä valvotaan säännöllisesti, ja seuranta- ja
valvontamenettelyjä mukautetaan tarvittaessa. AGRI-pääosaston tekemissä
säännönmukaisuutta koskevissa tarkastuksissa ja Euroopan
tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on havaittu, että tiedotus- ja
menekinedistämistoimenpiteiden osalta havaitut pääasialliset riskit liittyvät
siihen, että eräiden menojen luonne on aineeton ja että toimia toteutetaan
Euroopan unionin rajojen ulkopuolella.
2.2.2.     Tiedot sisäisestä
valvontajärjestelmästä
Riskien
rajoittamiseksi vahvistetaan valintaa, täytäntöönpanoa, seurantaa, valvontaa ja
arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
Komissio
laatii erityisesti menettelyt parhaiden ohjelmien valitsemiseksi ja antaa
niistä säädökset. Se myös vahvistaa toimien kustannusten tukikelpoisuutta koskevat
erityisedellytykset ja voi menojen luonteen mukaan säätää kiinteämääräisistä
summista, kustannustaulukoista jne. Se ottaa huomioon, miten erikoistuneet
toimeenpanovirastot toteuttavat ohjelmia, myös Euroopan unionin ulkopuolella.
Kummankin talousarviohallintotavan osalta vahvistetaan valvontaa koskevat
yksityiskohtaiset säännöt.
Yhteisessä hallinnoinnissa valvontakehys
perustuu YMP:n yleisiin valvontaa koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin,
sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina uudistuksen yhteydessä (KOM(2011)628);
erityisesti otetaan huomioon maksajaviraston päälliköltä vuosittain vaadittava
tarkastuslausuma.
Suorassa hallinnoinnissa avustusten
valvontakehys perustuu varainhoitoasetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
yksityiskohtaisiin sääntöihin; erityisesti otetaan huomioon komission sisäisen
tarkastuksen vähimmäisnormien täytäntöönpano, kaikkien hakemusten
ennakkotarkastukset, kustannuslaskentamenetelmien ennakkotarkastukset ja
hakemuksista poimitun otoksen jälkitarkastukset.
Menekinedistämisohjelmien
hallintotehtävien ulkoistamisen yhteydessä komissio soveltaa myös
toimeenpanovirastojen osalta vaadittuja valvontatoimenpiteitä
varainhoitoasetuksen 65 artiklan mukaisesti. Komissio valvoo
toimeenpanovirastoa ja varmistaa, että se täyttää tavoitteet sille tehtäväksi
annettujen toimien valvonnan osalta. Tästä valvonnasta säädetään vastaavan
pääosaston ja viraston välistä yhteistyötä koskevissa yksityiskohtaisissa
säännöissä.
Komissio
tekee tarkastukset käyttäen riskeihin perustuvaa lähestymistapaa varmistaakseen,
että sen tarkastukset kohdennetaan suurimman riskin aloille.
2.2.3.     Arvio tarkastusten
kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta
Tiedotus-
ja menekinedistämistoimenpiteisiin sovelletaan aina maataloustukirahaston
menojen nykyistä hallinto- ja valvontajärjestelmää.
Jäsenvaltioille
aiheutuvia valvontakustannuksia analysoidaan YMP:n uudistusta koskeviin
lainsäädäntöehdotuksiin (COM(2011)626) liittyvän vaikutustenarvioinnin
liitteessä 8.
Komissiolle
aiheutuvat kustannukset lisääntyvät nykyisestä, koska menot ja erityisesti
suoraan hallinnoituihin ohjelmiin liittyvät menot lisääntyvät (muun muassa
yhteisen hallinnoinnin nykymenot kaksinkertaistuvat).
Usean
maan ohjelmien suora hallinnointi on uusi piirre tässä järjestelmässä.
Valvontakustannuksista voidaan tehdä vain arvio saman luonteisen ohjelman
valvontakustannusten perusteella. Esimerkkinä voidaan mainita yritysten
kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (KOM(2011)834).
Ehdotuksen
ei arvioida nostavan maataloustukirahaston virheprosenttia.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
YMP:n
uudistusta koskevassa lainsäädäntöpaketissa, erityisesti ehdotuksessa yhteisen
maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettavaksi
asetukseksi, pidetään tavoitteena säilyttää nykyiset yksityiskohtaiset,
maksajavirastojen soveltamat valvonta- ja seuraamusjärjestelmät, jotka
perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten luotuihin yhteisiin peruspiirteisiin
ja erityissääntöihin, sekä vahvistaa niitä. YMP:n rahoitusta, hallinnointia ja
seurantaa koskevaa asetusta sovelletaan myös tulevaan
menekinedistämispolitiikkaa koskevaan asetukseen.
Valvontajärjestelmissä
säädetään yleensä tukihakemusten kattavista 100-prosenttisista hallinnollisista
tarkastuksista, muiden tietokantojen kanssa tehtävistä ristiintarkastuksista
silloin, kun niitä pidetään asianmukaisina, sekä tiettyä tukiennakoihin
liittyvien toimien vähimmäismäärää koskevista paikalla tehtävistä
tarkastuksista riippuen kyseiseen järjestelmään liittyvästä riskistä. Jos
näissä paikalla tehtävissä tarkastuksissa havaitaan suuri määrä
sääntöjenvastaisuuksia, on tehtävä lisätarkastuksia.
Lisäksi
YMP:n uudistusta koskevassa paketissa asetetaan tavoitteeksi, että jäsenvaltiot
ehkäisevät, havaitsevat ja oikaisevat sääntöjenvastaisuudet ja petokset,
määräävät unionin tai kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja tehokkaita,
varoittavia ja oikeasuhtaisia seuraamuksia ja perivät takaisin
sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut korkoineen. Siinä esitetään
sääntöjenvastaisiin maksuihin sovellettavaa automaattista tilien tarkastamis-
ja hyväksymisjärjestelmää, jonka mukaan asianomaisen jäsenvaltion on vastattava
takaisin perimättä jääneistä määristä, jos perintää ei ole toteutettu neljän
vuoden kuluessa perintäpyynnön päivästä tai kahdeksan vuoden kuluessa
oikeuskäsittelyn tapauksessa. Tämä järjestelmä luo jäsenvaltioille voimakkaan
kannustimen periä sääntöjenvastaiset maksut takaisin mahdollisimman nopeasti.
Toimeenpanoviraston on tulevan menekinedistämispolitiikan hallintoon liittyvien
ulkoistettujen tehtävien osalta myös raportoitava mahdollisista petoksista ja
sääntöjenvastaisuuksista komissiolle sekä tapauskohtaisesti että säännöllisen
raportointinsa yhteydessä.
Tiukka
valvontajärjestelmä on tarpeen etenkin siitä syystä, että
menekinedistämistoimien toteutus annetaan toimeenpanijan tehtäväksi, jonka
kanssa vain tuensaajilla on sopimussuhde. Koska toimeenpanijat ovat kaupallisia
yhteisöjä, joilla on oikeus tehdä voittoa, on ehdottomasti varmistettava, että
toimien täytäntöönpano on sääntöjenmukaista.
3.           EHDOTUKSEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi………………………...……………] || JM/EI-JM ([37]) || EFTA-mailta[38]   || ehdokasmailta[39]   || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 2. || 05 02 10 01 – Menekinedistämistoimenpiteet — Jäsenvaltioiden suorittamat maksut 05 02 10 02 – Menekinedistämistoimenpiteet — Unionin suorittamat suorat maksut || EI-JM JM || EI EI || EI EI || EI EI || EI EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi………………………...……………] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 2. || 05 01 04 xx – Toimeenpanovirasto || EI-JM || EI || EI || EI || EI
Huomautukset:
Komissio aikoo siirtää osan täytäntöönpanosta
toimeenpanovirastolle. Tällöin budjettikohtia luodaan osastoon 05.
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
miljoonaa euroa
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || 2. || Kestävä kasvu: luonnonvarat Enimmäismäärä ”Markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet"
 Pääosasto: AGRI (*) ||   ||   || 2014[40] || 2015[41] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||  -
 Toimintamäärärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 || Sitoumukset || (1) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 Maksut || (2) || 0,0 || 0,0 || 4,0 || 5,0 || 9,0 || 36,0 || 36,0 || 90,0
 05 02 10 02 || Sitoumukset || (1a) || 0,5 || 0,5 || 15,0 || 54,0 || 90,0 || 103,0 || 103,0 || 366,0
 Maksut || (2 a) || 0,2 || 0,2 || 0,5 || 12,7 || 31,1 || 58,6 || 84,2 || 187,5
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 xx ||   || (3) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 AGRI-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456, 0
 Maksut || = 2+2a +3 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94.6 || 120,2 || 277,5
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Maksut || (5) || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 2 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 0,5 || 0,5 || 19,0 || 59,0 || 99,0 || 139,0 || 139,0 || 456,0
 Maksut || =5+ 6 || 0,2 || 0,2 || 4,5 || 17,7 || 40,1 || 94,6 || 120,2 || 277,5
(*) Huomautukset:
– Esitetyt määrät ovat arvioita
rahoitusvaikutuksen lisääntymisestä vuoden 2013 talousarvioon verrattuna.
Määrien jakautumista budjettikohtiin saatetaan mukauttaa ohjelmien
täytäntöönpanon mukaan.
Komissio aikoo
siirtää osan täytäntöönpanosta toimeenpanovirastolle vuodesta 2016 alkaen.
Arvioitujen kustannusten määriä ja jakautumista saatetaan joutua mukauttamaan
vahvistetun delegointitason mukaan.
 Tiedoksi: arvio kokonaismenoista ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || miljoonaa euroa
 varainhoitovuosi ||   ||   ||   ||   ||   || talousarvio 2013 ||   2014 ||   2015 ||   2016 ||   2017 ||   2018 ||   2019 ||   2020 || Yhteensä                                 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 10 01 – Menekinedistämistoimenpiteet - Jäsenvaltioiden suorittamat maksut ||   || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 64,0 || 65,0 || 69,0 || 96,0 || 96,0 || 510,0
 05 02 10 02 – Menekinedistämistoimenpiteet - Unionin suorittamat suorat maksut || Sitoumukset || 1,0 || 1,5 || 1,5 || 16,0 || 55,0 || 91,0 || 104,0 || 104,0 || 373,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Maksut || 1,1 || 1,4 || 1,4 || 1,6 || 13,9 || 32,2 || 59,8 || 85,4 || 195,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 01 04 XX – Toimeenpanopanovirasto ||   ||   ||   ||   ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   || Sitoumukset || 61,0 || 61,5 || 61,5 || 80,0 || 120,0 || 160,0 || 200,0 || 200,0 || 883,0
   ||   ||   ||   ||   ||   || Maksut || 61,1 || 61,4 || 61,4 || 65,6 || 78,9 || 101,2 || 155,8 || 181,4 || 705,5
 Moniv. rahoituskehyksen otsake: || 5 || "Hallintomenot" (suhteessa vuoden 2013 talousarvioon)
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Pääosasto: AGRI ||
  Henkilöresurssit || 0,019 || 0,099 || -0,499 || -0,147 || 0,188 || 0,675 || 0,922 || 1,257
  Muut hallintomenot || 0,000 || 0,000 || 0,002 || 0,006 || 0,003 || -0,001 || -0,001 || 0,009
 AGRI-pääosasto YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,019 || 0,099 || -0,497 || -0,141 || 0,191 || 0,674 || 0,921 || 1,266
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
  Moniv. rahoituskehyksen OTSAKKEIDEN 1–5 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 0,519 || 0,559 || 18,501 || 58,583 || 99,188 || 139,675 || 139,922 || 457,266
 Maksut || 0,219 || 0,299 || 4,003 || 17,559 || 40,291 || 95,274 || 121,122 || 278,766
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨ Ehdotus ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa
 Tavoitteet ja tuotokset ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[43] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE[44] || Parantaa maatalousalan kilpailukykyä ja lisätä sen arvo-osuutta elintarvikeketjussa
 Tuotos[45] || Ohjelmien lukumäärä (sisämarkkinat/kolmannet maat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuotos45 || Uudet tuensaajat (uusien ehdotuksentekijöiden määrä suhteessa ehdotuksentekijöiden kokonaismäärään) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuotos45 || Usean maan ohjelmien lukumäärä ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
X Ehdotus edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Moniv. rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 2,508 || 2,588 || 1,990 || 2,342 || 2,677 || 3,164 || 3,411 || 18,680
 Muut hallintomenot || 0,110 || 0,110 || 0,111 || 0,116 || 0,113 || 0,109 || 0,109 || 0,778
 Moniv. rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[46] sisältymättömät   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ (*) || 2,618 || 2,698 || 2,101 || 2,458 || 2,790 || 3,273 || 3,520 || 19,458
(*) Näitä lukuja
voidaan joutua muuttamaan suunnitellun ulkoistamisprosessin perusteella.
3.2.3.2.   Henkilöresurssien
arvioitu tarve
–
¨  Ehdotus ei edellytä henkilöresursseja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 19 || 19,5 || 13,7 || 15,3 || 17,1 || 20,1 || 21,6 ||
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[47]
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 0 || 0,2 || 2,6 || 4,6 || 6,0 || 7,3 || 8,0 ||
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [48]   || - päätoimipaikassa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: CA, END, INT) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: CA, END, INT) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ (*) || 19 || 19,7 || 16,3 || 19,9 || 23,1 || 27,4 || 29,6 ||
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
(*) Tämä ehdotus liittyy
ohjelmiin, joiden osalta täytäntöönpanotehtäviä siirretään toimeenpanovirastolle.
Näitä lukuja saatetaan siksi joutua muuttamaan määritellyn delegointitason
perusteella.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Maataloustuotteita koskevan tiedotus- ja menekinedistämispolitiikan täytäntöönpano
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa
–
X  Ehdotus on vuosien 2014–202 monivuotista
rahoituskehystä koskevien ehdotusten mukainen.
–
¨  Ehdotus edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
Huomautukset:
Vuosien
2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa[49] suorien tukien määrärahat ja
markkinoihin liittyvät menot ovat YMP:n ensimmäisessä pilarissa. Komissio otti
kaiken varalta huomioon 8. helmikuuta 2013 annetut monivuotista rahoituskehystä
koskevat Eurooppa-neuvoston päätelmät. Jos monivuotista rahoituskehystä koskeva
asetus hyväksytään, menekinedistämistoimenpiteiden rahoitus tapahtuu
Eurooppa-neuvoston 8.2.2013 sopimien maataloustukirahaston määrien mukaisesti.
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
Ehdotuksen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia
tahoja.
–
X Ehdotuksen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia
tahoja seuraavasti (arvio):
Unionin rahoitusosuus
ohjelman toimenpiteissä esitetään asetusluonnoksen 11 artiklassa. Tässä
vaiheessa ulkopuolisten tahojen rahoitusosuuksia ei voida arvioida, koska ne
vaihtelevat 11 artiklassa määriteltyjen edellytysten mukaan.
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
X  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨            vaikutukset omiin varoihin
–
¨            vaikutukset sekalaisiin tuloihin
[1]               Lähde: CIAA:n vuosikertomus 2010.
[2]               Kaakkois-Aasian valtioiden liitto.
[3]               Raportti "What Asia wants Long-term food
consumption trends in Asia", Australian Bureau of Agricultural and
Resource Economics and Sciences, lokakuu 2013.
[4]               Lähde: Centre for Economic Policy Research (2013):
Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investement – An Economic
Assessment (laadittu TRADE-pääosastolle), Lontoo.
[5]               Lähde: Copenhagen Economics (2010): Assessment of
Barriers to Trade and Investment between the EU and Japan (loppuraportti
TRADE-pääosastolle).
[6]               Neuvoston asetus (EY) N:o 2826/2000, annettu 19 päivänä
joulukuuta 2000, maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja menekinedistämistoimista
sisämarkkinoilla (EYVL L 328, 23.12.2000, s. 2) ja neuvoston asetus (EY) N:o
2702/1999, annettu 14 päivänä joulukuuta 1999, maataloustuotteita koskevista
tiedotus- ja myynninedistämistoimista kolmansissa maissa (EYVL L 327,
21.12.1999, s. 7).
[7]               Neuvoston asetus (EY) N:o 3/2008, annettu 17 päivänä
joulukuuta 2007, maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja
menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa (EUVL L 3,
5.1.2008, s. 1).
[8]               Komission asetus (EY) N:o 501/2008, annettu 5 päivänä
kesäkuuta 2008, maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja
menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista
säännöistä (EUVL L 147, 6.6.2008, s. 3).
[9]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY,
Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
[10]             KOM(2011) 500, kohta 6.1.3.
[11]             Neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003, annettu 19 päivänä
joulukuuta 2002, tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien
toimeenpanovirastojen asemasta (EYVL L 11, 16.1.2003, s. 1).
[12]             Asetus (EU) N:o […].
[13]             EUVL C , , s. .
[14]             EUVL C , , s. .
[15]             Neuvoston asetus (EY) N:o 3/2008, annettu 17 päivänä
joulukuuta 2007, maataloustuotteita koskevista tiedotus- ja
menekinedistämistoimista sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa (EUVL L 3,
5.1.2008, s. 1).
[16]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1151/2012, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, maataloustuotteiden ja
elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).
[17]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja
periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.).
[18]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o XXX/20..
maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (YMJ-asetus) (EUVL ...).
[19]             Kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä
markkinajärjestelystä [...] annettu asetus (EU) N:o [KOM(2011)416] (EUVL …...).
[20]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien
määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten
merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89
kumoamisesta (EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16).
[21]             Neuvoston asetus (EY) N:o 834/2007, annettu 28 päivänä
kesäkuuta 2007, luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen
tuotteiden merkinnöistä (EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1).
[22]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
228/2013, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2013, unionin syrjäisimpien alueiden
hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja neuvoston
asetuksen (EY) N:o 23/2006 kumoamisesta (EUVL L 78, 20.3.2013, s. 23).
[23]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012,
annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon
sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom)
N:o 1605/2002 kumoamisesta (EYVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
[24]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o ...
maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä (EUVL ...).
[25]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013,
annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF)
tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L
248, 18.9.2013, s. 1–22).
[26]             Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11
päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista
ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien
petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
[27]             Komission päätös 2004/391/EY, tehty 23 päivänä
huhtikuuta 2004, yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvia kysymyksiä
käsittelevistä neuvoa-antavista ryhmistä (EUVL L 120, 24.4.2004, s. 50).
[28]             Neuvoston asetus (EY) N:o 1184/2006, annettu 24 päivänä
heinäkuuta 2006, tiettyjen kilpailusääntöjen soveltamisesta maataloustuotteiden
tuotantoon ja kauppaan annettu (EUVL L 214, 4.8.2006, s. 7).
[29]             ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[30]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54
artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
[31]             Suojattu alkuperänimitys
[32]             Suojattu maantieteellinen merkintä
[33]             Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen
nro 10/2009 "Maataloustuotteita koskevat tiedotus- ja
menekinedistämistoimet" yhteenvedon V kohta.
[34]             http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/promotion/index_en.htm

[35]             http://www.wheatworld.org/wp-content/uploads/trade-global-insight-map-report-march2010-20100423.pdf

[36]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[37]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[38]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto
[39]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[40]             Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
Arviot perustuvat siihen oletukseen, että täytäntöönpano alkaa vuonna 2016.
[41]             Vuoden 2015 luvut (järjestelmä ennen uudistusta) esitetään
alustavasti samanlaisina kuin vuoden 2014 luvut ja rajoittamatta vuoden 2015
talousarvioesityksessä vuodelle 2015 esitettäviä yksityiskohtaisia arvioita.
[42]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[43]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[44]             Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”.
[45]             Yhteinen seuranta- ja arviointikehys laaditaan yhteisen
maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun
asetuksen (EU) N:o [xxx/xxxx] [YMP:n horisontaalinen asetus] 110 artiklassa
säädetyn YMP:aan sovellettavan yhteisen seuranta- ja arviointikehyksen
mukaisesti, ja sen vuoksi indikaattoritaulukoita täydennetään myöhemmin.
[46]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[47]             CA=sopimussuhteinen toimihenkilö; INT=vuokrahenkilöstö
JED=nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA= paikallinen toimihenkilö;
SNE=kansallinen asiantuntija
[48]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[49]             KOM(2011) 500, 29.6.2011.