				|

		52014PC0715

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS tiettyjen poliisiyhteistyötä ja rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevien säädösten kumoamisesta /* COM/2014/0715 final - 2014/0339 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN
TAUSTA
EU:n säännöstön ajantasaisuuden ja
tarkoituksenmukaisuuden varmistaminen on ensisijaisen tärkeä asia komissiolle.
Jo paremmasta lainsäädännöstä 16. joulukuuta 2003 tehdyssä toimielinten
välisessä sopimuksessa[1]
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio sopivat, että Euroopan unionin
lainsäädännön määrää olisi vähennettävä kumoamalla säädöksiä, joita ei enää
sovelleta. Tällaiset säädökset
olisi poistettava Euroopan unionin säännöstöstä avoimuuden lisäämiseksi ja
paremman oikeusvarmuuden takaamiseksi kaikille kansalaisille ja kaikille
jäsenvaltioille.
Tämä on komission
noudattaman sääntelyn toimivuutta koskevan politiikan mukaista. Kesäkuussa 2014
antamassaan tiedonannossa ”Sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskeva ohjelma
(REFIT): Tilanne ja näkymät”[2]
komissio totesi tarkastelevansa unionin säännöstöä poliisiyhteistyön ja
rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön osalta niiden säädösten
määrittämiseksi, jotka voitaisiin kumota perussopimuksissa määrätyn siirtymäkauden
päättymisen yhteydessä.
Komissio on nyt saanut päätökseen arviointinsa, joka koski
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyviä säädöksiä, aiemman
kolmannen pilarin säännöstö mukaan lukien. Tiettyjen viime vuosikymmenten
aikana annettujen säädösten kaikki oikeusvaikutukset ovat lakanneet. Niistä on
tullut tarpeettomia väliaikaisen luonteensa vuoksi tai siitä syystä, että
niiden sisältö on korvattu myöhemmin annetuin säädöksin. Oikeusvarmuuden vuoksi
komissio ehdottaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto kumoavat tässä
ehdotuksessa tarkoitetut toimenpiteet.
I. Neuvoston yhteisellä toiminnalla 96/610/YOS[3] luotiin hakemisto
terrorisminvastaisen toiminnan erityisvalmiuksista ja -taidoista ja
erityisasiantuntemuksesta tavoitteena saattaa ne laajemmin ja helpommin
kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisten saataville ja näin vahvistaa
jäsenvaltioiden mahdollisuuksia torjua terrorismia. Tämä yhteinen toiminta on
menettänyt merkityksensä, koska neuvoston päätöksessä 2009/371/YOS[4] Europolille annettiin
tehtäväksi tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten
toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä terrorismin ehkäisemisessä ja torjunnassa
ja neuvoston päätöksellä 2008/615/YOS[5]
( ns. Prüm-päätös) puolestaan vahvistettiin uusi kehys rajatylittävälle
yhteistyölle terrorismin torjunnassa.
II. Neuvoston yhteinen toiminta 96/699/YOS[6] huumeiden
kemiallista profilointia koskevasta tietojenvaihdosta laittoman huumekaupan
torjunnan helpottamiseksi. Tämä
yhteinen toiminta on menettänyt merkityksensä sen jälkeen, kun voimaan tulivat
Europolin perustamisesta tehty neuvoston päätös 2009/371/YOS[7], jonka soveltamisalaan aiempi huumeyksikkö nyt kuuluu,
ja keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden
välillä tehty yleissopimus[8], jossa määrätään laajemmasta
yhteistyöstä jäsenvaltioiden kesken huumausainepolitiikan alalla.

III.
Neuvoston yhteisellä toiminnalla 96/747/YOS[9] pyrittiin tehostamaan
jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä tukemalla rikollisuuden
torjuntaa koskevaa yhteistyötä EU:n alueella. Tämä yhteinen
toiminta on menettänyt merkityksensä sen jälkeen, kun neuvoston päätöksellä
2009/371/YOS[10]
Europolille annettiin tehtäväksi kehittää jäsenvaltioiden toimivaltaisten
viranomaisten tutkinnassa käyttämää erikoisosaamista ja antaa tutkintaa
koskevia neuvoja kansallisille viranomaisille. Europolin asiantuntijafoorumin
kehitys johti lisäksi siihen, että Europolin kansallisten yksiköiden johtajat
päättivät 16. helmikuuta 2012 lakkauttaa yhteisellä toiminnalla 96/747/YOS
perustetun hakemiston.
IV. Neuvoston
yhteinen toiminta 96/750/YOS[11]
lainsäädäntöjen ja käytäntöjen lähentämisestä huumeiden väärinkäytön ja
laittoman huumausainekaupan torjumiseksi. Tämä
yhteinen toiminta on menettänyt merkityksensä sen jälkeen, kun voimaan tulivat
keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden
välillä tehty yleissopimus[12], jossa
määrätään laajemmasta yhteistyöstä jäsenvaltioiden kesken myös
huumausainepolitiikan alalla, ja laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä
ja seuraamuksia koskevista vähimmäissäännöistä tehty neuvoston puitepäätös
2004/757/YOS[13], jossa vahvistetaan aiempaa tiukemmat säännöt tiettyjen
rikosten määritelmille ja seuraamuksille huumausainepolitiikan alalla.
V. Neuvoston yhteisellä toiminnalla 97/339/YOS[14] mahdollistettiin
suurimittaisia kokoontumisia koskeva yhteistyö ja pakollinen tietojenvaihto
jäsenvaltioiden välillä yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi ja rikosten
ehkäisemiseksi. Tämä yhteinen toiminta on menettänyt merkityksensä, koska
neuvoston päätöksellä 2008/615/YOS[15]
( ns. Prüm-päätös) vahvistettiin uusi kehys yleisen järjestyksen ja
turvallisuuden ylläpitämistä koskevalle yhteistyölle ja tietojenvaihdolle
suurtapahtumien yhteydessä. Lisäksi neuvoston päätöksillä 2002/348/YOS[16] ja 2007/412/YOS[17] perustettiin
kansallisia jalkapalloalan tietopisteitä koordinoimaan ja helpottamaan
kansainvälistä poliisiyhteistyötä ja tietojenvaihtoa kansainvälisten
jalkapallo-ottelujen yhteydessä.
VI. Neuvoston yhteisen toiminnan 97/372/YOS[18] tavoitteena oli
tehostaa tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten keskinäistä
tietojenvaihtoa erityisesti huumausaineiden torjunnan alalla. Tämä yhteinen
toiminta on menettänyt merkityksensä Napolin yleissopimuksen[19] voimaantulon jälkeen,
sillä siinä annetaan yksityiskohtaisempia sääntöjä siitä keskinäisestä
avunannosta ja yhteistyöstä, jota jäsenvaltiot tekevät estääkseen ja
tutkiakseen kansallisiin tullilainsäädäntöihin kohdistuvia rikkomuksia sekä
ryhtyäkseen syyte- ja rankaisutoimiin yhteisön ja kansallisiin
tullilainsäädäntöihin kohdistuvissa rikkomuksissa. Tulliviranomaisten
yhteistyö- ja valvontamenettelyjä tehostettiin lisäksi neuvoston päätöksellä
2009/917/YOS[20]
perustamalla tullitietojärjestelmä (TTJ), jonka tarkoituksena on auttaa yhteisön
tulli- tai maatalouslainsäädäntöä rikkovien toimien estämisessä, tutkinnassa ja
syytteeseenpanossa. Lisäksi neuvoston päätöksellä 2009/371/YOS Europolille
annettiin tehtäviä, joiden tarkoituksena on tulliyhteistyön tukeminen.
VII. Rikosasioissa annettavassa keskinäisessä oikeusavussa
noudatettavista hyvistä toimintatavoista hyväksytty yhteinen toiminta
98/427/YOS[21]
on menettänyt merkityksensä keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan
unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn yleissopimuksen[22] voimaantulon jälkeen,
sillä kyseisessä yleissopimuksessa määrätään jäsenvaltioiden laajemmasta
yhteistyöstä rikosasioissa.
VIII. Europolin henkilöstösäännöistä 3 päivänä joulukuuta 1998
annettua neuvoston säädöstä[23]
sovellettiin työntekijöihin, jotka Europol oli ottanut palvelukseen ennen
neuvoston päätöksen 2009/371/YOS voimaantuloa. Näiden työsopimusten voimassaolo
on kuitenkin pian päättymässä, minkä vuoksi kyseiset henkilöstösäännöt
menettävät merkityksensä. Tässä ehdotuksessa annetuilla siirtymäsäännöksillä
varmistetaan, että kyseistä säädöstä sovelletaan edelleen asianomaisiin
työsopimuksiin, kunnes niiden voimassaolo päättyy.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
Aiemman kolmannen pilarin säännöstöön kuuluvista vanhentuneista
säädöksistä on vuonna 2014 käyty vuoropuhelua komission sekä jäsenvaltioiden ja
neuvoston pääsihteeristön edustajien kesken puheenjohtajan tukiryhmässä, jonka
tavoitteena on tarkastella kaikkia perussopimuksiin liitetyssä pöytäkirjassa
N:o 36 olevassa 10 artiklassa vahvistetun viiden vuoden siirtymäkauden
päättymiseen liittyviä kysymyksiä.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
 Ehdotettujen toimien lyhyt kuvaus Ehdotuksella kumotaan useita vanhentuneiksi todettuja säännöksiä, jotka kuuluvat aiemman kolmannen pilarin säännöstöön.
 Oikeusperusta Oikeusperusta neuvoston yhteisen toiminnan 96/610/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan c alakohta. Oikeusperusta neuvoston yhteisen toiminnan 96/699/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan 2 kohta. Oikeusperusta neuvoston yhteisen toiminnan 96/747/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 88 artiklan 2 kohdan a alakohta. Oikeusperusta neuvoston yhteisen toiminnan 96/750/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 83 artiklan 1 kohta ja 87 artiklan 2 kohta. Oikeusperusta neuvoston yhteisen toiminnan 97/339/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan 2 kohta. Oikeusperusta yhteisen toiminnan 97/372/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan 2 kohta. Oikeusperusta neuvoston yhteisen toiminnan 98/427/YOS kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 1 kohta. Oikeusperusta Europolin henkilöstösäännöistä 3 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston säädöksen kumoamiselle on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 88 artiklan 2 kohta. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet Tässä ehdotuksessa tarkoitetut toimenpiteet ovat vanhentuneita, koska niiden sisältö on korvattu myöhemmin annetuin säädöksin tai koska niistä on tullut tarpeettomia väliaikaisen luonteensa vuoksi. Sen vuoksi on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista kumota ne. Unionin lainsäätäjän on tarpeen hyväksyä tätä varten tarvittavat toimenpiteet.
 Sääntelytavan valinta
 Ehdotettu sääntelytapa: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätään, että Europolin rakenne, toiminta, toiminta-ala ja tehtävät määritetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla. Sen vuoksi tämän primaarilainsäädännön säännöksen mukaisesti sopiva säädös on nimenomaan asetus.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.
2014/0339 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
tiettyjen poliisiyhteistyötä ja rikosasioissa
tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevien säädösten kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan, 83 artiklan 1
kohdan, 87 artiklan 2 kohdan ja 88 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[24],
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä
hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Unionin lainsäädännön
avoimuuden lisääminen on olennainen osa unionin toimielinten soveltamaa
paremman säädöskäytännön strategiaa. Sen vuoksi on aiheellista poistaa voimassa
olevasta lainsäädännöstä tarpeettomiksi käyneet säädökset.
(2)       Tietyt poliisiyhteistyötä ja
rikosasioissa tehtävää oikeudellista yhteistyötä koskevat säädökset ovat
vanhentuneet väliaikaisen luonteensa vuoksi tai siitä syystä, että niiden
sisältö on korvattu myöhemmin annetuin säädöksin, vaikka niitä ei olekaan
kumottu.
(3)       Neuvoston yhteisellä
toiminnalla 96/610/YOS[25]
luotiin hakemisto terrorisminvastaisen toiminnan erityisvalmiuksista ja
-taidoista ja erityisasiantuntemuksesta tavoitteena saattaa ne laajemmin ja
helpommin kaikkien jäsenvaltioiden viranomaisten saataville. Tämä yhteinen
toiminta on menettänyt merkityksensä, koska neuvoston päätöksessä 2009/371/YOS[26] Europolille annettiin
tehtäväksi tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten
toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä terrorismin ehkäisemisessä ja torjunnassa
ja neuvoston päätöksellä 2008/615/YOS[27]
puolestaan vahvistettiin uusi kehys rajatylittävälle yhteistyölle terrorismin
torjunnassa.
(4)       Neuvoston yhteisellä
toiminnalla 96/699/YOS[28]
nimettiin Europolin huumeyksikkö viranomaiseksi, jolle kemiallista profilointia
koskevat tiedot jäsenvaltioista oli toimitettava. Tämä yhteinen toiminta on menettänyt
merkityksensä sen jälkeen, kun voimaan tulivat neuvoston päätös 2009/371/YOS[29] ja yleissopimus
keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden
välillä[30].
(5)       Neuvoston yhteisellä
toiminnalla 96/747/YOS[31]
pyrittiin tehostamaan jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä
laatimalla hakemisto erityisvalmiuksista ja -taidoista sekä
erityisasiantuntemuksesta. Tämä yhteinen toiminta on menettänyt merkityksensä
neuvoston päätöksen 2009/371/YOS voimaantulon jälkeen, sillä kyseisellä
päätöksellä Europolin tehtäväksi annettiin jäsenvaltioiden toimivaltaisten
viranomaisten tutkinnassa käyttämän erikoisosaamisen kehittäminen ja tutkintaa
koskevien neuvojen antaminen.
(6)       Neuvoston yhteisellä
toiminnalla 96/750/YOS[32]
pyrittiin vahvistamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten
yhteistyötä huumeiden väärinkäytön torjumiseksi ja kehotettiin jäsenvaltioita
lähentämään lainsäädäntöjään saadakseen ne keskenään yhteensopiviksi siinä
määrin kuin se on tarpeellista laittoman huumausainekaupan ehkäisemiseksi ja
torjumiseksi unionissa. Tämä yhteinen toiminta
on menettänyt merkityksensä sen jälkeen, kun voimaan tulivat keskinäisestä
oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehty
yleissopimus ja neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS[33].
(7)       Neuvoston yhteisellä
toiminnalla 97/339/YOS[34]
mahdollistettiin jäsenvaltioiden välinen yhteistyö ja pakollinen tietojenvaihto
yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi, ihmisten ja omaisuuden suojelemiseksi ja
rikosten ehkäisemiseksi sellaisten suurimittaisten kokoontumisten yhteydessä,
joihin osallistuu suuri määrä ihmisiä useista jäsenvaltioista. Tämä yhteinen
toiminta on menettänyt merkityksensä sen jälkeen, kun voimaan tulivat neuvoston
päätökset 2008/615/YOS[35],
2002/348/YOS[36]
ja 2007/412/YOS[37],
joissa vahvistetaan uudet säännöt henkilö- ja muiden tietojen vaihtamiselle ja
muunlaiselle järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämistä koskevalle
yhteistyölle suurtapahtumien yhteydessä.
(8)       Neuvoston yhteisen toiminnan
97/372/YOS[38]
tavoitteena oli tehostaa tulliviranomaisten ja muiden lainvalvontaviranomaisten
keskinäistä tietojenvaihtoa erityisesti huumausaineiden torjunnan alalla. Tämä
yhteinen toiminta on menettänyt merkityksensä sen jälkeen, kun voimaan tulivat
Napolin yleissopimuksen tekemisestä annettu neuvoston säädös 98/C 24/01[39], jossa annettiin
yksityiskohtaisia sääntöjä siitä keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä, jota
jäsenvaltiot tekevät estääkseen ja tutkiakseen kansallisiin
tullilainsäädäntöihin kohdistuvia rikkomuksia, neuvoston päätös 2009/917/YOS[40], jolla tehostettiin
tulliviranomaisten yhteistyö- ja valvontamenettelyjä perustamalla
tullitietojärjestelmä (TTJ), ja neuvoston päätös  2009/371/YOS, jossa
Europolille annettiin tulliyhteistyön tukemiseen tähtääviä tehtäviä.
(9)       Rikosasioissa annettavassa
keskinäisessä oikeusavussa noudatettavista hyvistä toimintatavoista hyväksytyn
yhteisen toiminnan 98/427/YOS[41]
tavoitteena oli varmistaa, että jäsenvaltiot vaihtavat hyviä toimintatapoja
rikosasioissa annettavaa oikeusapua koskevien pyyntöjen täytäntöönpanossa. Tämä yhteinen toiminta on menettänyt
merkityksensä. Sen soveltamista ei
ole koskaan arvioitu ja siitä on tullut käytännössä tarpeeton keskinäisestä
oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tehdyn
yleissopimuksen voimaantulon myötä.
(10)     Neuvoston säädöstä 1999/ C
26/07[42]
sovelletaan edelleen työntekijöihin, jotka Europol on ottanut palvelukseen
ennen neuvoston päätöksen 2009/371/YOS voimaantuloa. Näiden työsopimusten
voimassaolo on kuitenkin pian päättymässä, minkä vuoksi kyseiset
henkilöstösäännöt menettävät merkityksensä.
(11)     Oikeusvarmuuden ja selkeyden
vuoksi kyseiset vanhentuneet yhteiset toiminnat ja kyseinen vanhentunut
neuvoston säädös olisi kumottava.
(12)     Koska tämän asetuksen
tavoitetta, joka on tiettyjen poliisiyhteistyötä ja rikosasioissa tehtävää
oikeudellista yhteistyötä koskevien vanhentuneiden säädösten kumoaminen, ei voida
saavuttaa jäsenvaltioiden toimin vaan ainoastaan unionin tasolla, tämä asetus
on perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukainen.
Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä
asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(13)     Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä,
Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 artiklan mukaisesti
Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen.
(14)     Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä,
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 1 ja 2 artiklan
mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Vanhentuneiden säädösten kumoaminen
Kumotaan yhteiset toiminnat 96/610/YOS,
96/699/YOS, 96/747/YOS, 96/750/YOS, 97/339/YOS, 97/372/YOS, 98/427/YOS ja
neuvoston säädös 1999/C 26/07.
2 artikla
Siirtymäsäännökset
Neuvoston säädöksen 1999/C 26/07 nojalla
tehtyihin sopimuksiin sovelletaan edelleen kyseistä säädöstä.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Tämä
asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.
[2]               COM(2014) 368 final, 18.6.2014.
[3]               Yhteinen toiminta 96/610/YOS,
15 päivältä lokakuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella hakemiston laatimisesta ja
ylläpitämisestä terrorisminvastaisen toiminnan erityisvalmiuksista ja
-taidoista sekä erityisasiantuntemuksesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden
terrorisminvastaisen yhteistyön helpottamiseksi (EYVL L 273, 25.10.1996, s. 1).
[4]               Neuvoston päätös 2009/371/YOS, tehty 6 päivänä
huhtikuuta 2009, Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta (EUVL L 121,
15.5.2009, s. 37).
[5]               Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä
kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti
terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008,
s. 1).
[6]               Neuvoston yhteinen toiminta
96/699/YOS, 29 päivältä marraskuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella huumeiden kemiallista
profilointia koskevasta tietojenvaihdosta jäsenvaltioiden välisen tehostetun
yhteistyön helpottamiseksi laittoman huumekaupan torjunnassa (EYVL L 322,
12.12.1996, s. 5).
[7]               Neuvoston päätös 2009/371/YOS,
tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta
(EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37).
[8]               Neuvoston
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti 29 päivänä
toukokuuta 2000 tekemä yleissopimus keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa
Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä.
[9]               Neuvoston yhteinen toiminta 96/747/YOS, 29 päivältä
marraskuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella hakemiston laatimisesta ja ylläpitämisestä
kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen toiminnan
erityisvalmiuksista ja -taidoista sekä erityisasiantuntemuksesta Euroopan
unionin jäsenvaltioiden rikollisuuden torjuntaa ja lainkäyttöä koskevan
yhteistyön helpottamiseksi (EYVL L 342, 31.12.1996, s. 2).
[10]             Neuvoston päätös 2009/371/YOS, tehty 6 päivänä huhtikuuta
2009, Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta (EUVL L 121, 15.5.2009,
s. 37).
[11]             Neuvoston yhteinen toiminta 96/750/YOS, 17 päivältä
joulukuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan unionin jäsenvaltioiden
lainsäädäntöjen ja käytäntöjen lähentämisestä huumeiden väärinkäytön
torjumiseksi sekä laittoman huumausainekaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi
(EYVL L 342, 31.12.1996, s. 6).
[12]             Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan
mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2000 tekemä yleissopimus keskinäisestä
oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ja
keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden
välillä tehtyyn yleissopimukseen liitettävä pöytäkirja, jonka neuvosto on
laatinut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti (EYVL C
326, 21.11.2001).
[13]             Neuvoston puitepäätös
2004/757/YOS, tehty 25 päivänä lokakuuta 2004, laittoman huumausainekaupan
rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen
vahvistamisesta (EUVL L 335, 11.11.2004, s. 8).
[14]             Neuvoston yhteinen toiminta 97/339/YOS, 26 päivältä
toukokuuta 1997, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella yhteistyöstä yleisen järjestyksen ja
turvallisuuden alalla (EYVL L 147, 5.6.1997, s. 1).
[15]             Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta
2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja
rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).
[16]             Neuvoston päätös 2002/348/YOS, tehty 25 päivänä huhtikuuta
2002, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä (EYVL L
121, 8.5.2002, s. 1).
[17]             Neuvoston päätös 2007/412/YOS, tehty 12 päivänä kesäkuuta
2007, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä tehdyn
päätöksen 2002/348/YOS muuttamisesta (EUVL L 155, 15.6.2007, s. 76).
[18]             Neuvoston yhteinen toiminta 97/372/YOS, 9 päivältä
kesäkuuta 1997, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella, valvonnan kohdentamisperusteiden,
valintamenetelmien jne. tarkentamisesta sekä tullin ja poliisin tietojen
keruusta (EYVL L 159, 17.6.1997, s. 1).
[19]             Neuvoston säädös, annettu 18 päivänä joulukuuta 1997,
yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan
perusteella tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä (EYVL C
24, 23.1.1998).
[20]             Neuvoston päätös 2009/917/YOS, tehty 30 päivänä
marraskuuta 2009, tietotekniikan käytöstä tullialalla (EUVL L 323, 10.12.2009,
s. 20).
[21]             Neuvoston yhteinen toiminta
98/427/YOS, 29 päivältä kesäkuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella rikosasioissa annettavassa
keskinäisessä oikeusavussa noudatettavista hyvistä toimintatavoista.
[22]             Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan
mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2000 tekemä yleissopimus keskinäisestä
oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ja
keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden
välillä tehtyyn yleissopimukseen liitettävä pöytäkirja, jonka neuvosto on
laatinut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti (EYVL C 326,
21.11.2001).
[23]             EYVL C 26, 30.1.1999, s. 23.
[24]             XXX
[25]             Yhteinen toiminta 96/610/YOS, 15
päivältä lokakuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella hakemiston laatimisesta ja ylläpitämisestä
terrorisminvastaisen toiminnan erityisvalmiuksista ja -taidoista sekä
erityisasiantuntemuksesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden terrorisminvastaisen
yhteistyön helpottamiseksi (EYVL L 273, 25.10.1996, s. 1).
[26]             Neuvoston päätös 2009/371/YOS, tehty 6 päivänä huhtikuuta
2009, Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta (EUVL L 121, 15.5.2009,
s. 37).
[27]             Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta
2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja
rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).
[28]             Neuvoston yhteinen toiminta
96/699/YOS, 29 päivältä marraskuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella huumeiden kemiallista
profilointia koskevasta tietojenvaihdosta jäsenvaltioiden välisen tehostetun
yhteistyön helpottamiseksi laittoman huumekaupan torjunnassa (EYVL L 322,
12.12.1996, s. 5).
[29]             Neuvoston päätös 2009/371/YOS,
tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan poliisiviraston (Europol)
perustamisesta (EUVL L 121, 15.5.2009, s. 37).
[30]             Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan
mukaisesti 29 päivänä toukokuuta 2000 tekemä yleissopimus keskinäisestä
oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä (EYVL C
197, 12.7.2000, s. 3) ja keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan
unionin jäsenvaltioiden välillä tehtyyn yleissopimukseen liitettävä pöytäkirja, jonka neuvosto on
laatinut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan mukaisesti (EYVL C
326, 21.11.2001, s. 1).
[31]             Yhteinen toiminta 96/747/YOS, 29 päivältä marraskuuta
1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3
artiklan perusteella hakemiston laatimisesta ja ylläpitämisestä kansainvälisen
järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen toiminnan erityisvalmiuksista ja
-taidoista sekä erityisasiantuntemuksesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden
rikollisuuden torjuntaa ja lainkäyttöä koskevan yhteistyön helpottamiseksi
(EYVL L 342, 31.12.1996, s. 2).
[32]             Neuvoston yhteinen toiminta 96/750/YOS, 17 päivältä
joulukuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella Euroopan unionin jäsenvaltioiden
lainsäädäntöjen ja käytäntöjen lähentämisestä huumeiden väärinkäytön
torjumiseksi sekä laittoman huumausainekaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi
(EYVL L 342, 31.12.1996, s. 6).
[33]             Neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, tehty 25 päivänä
lokakuuta 2004, laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja
seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 335,
11.11.2004, s. 8).
[34]             Yhteinen toiminta 97/339/YOS, 26 päivältä toukokuuta 1997,
jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan
perusteella yhteistyöstä yleisen järjestyksen ja turvallisuuden alalla (EYVL L
147, 5.6.1997, s. 1).
[35]             Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta
2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja
rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).
[36]             Neuvoston päätös 2002/348/YOS, tehty 25 päivänä huhtikuuta
2002, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä (EYVL L
121, 8.5.2002, s. 1).
[37]             Neuvoston päätös 2007/412/YOS, tehty 12 päivänä kesäkuuta
2007, turvallisuudesta kansainvälisten jalkapallo-ottelujen yhteydessä tehdyn
päätöksen 2002/348/YOS muuttamisesta (EUVL L 155, 15.6.2007, s. 76).
[38]             Neuvoston yhteinen toiminta 97/372/YOS, 9 päivältä
kesäkuuta 1997, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella, valvonnan kohdentamisperusteiden,
valintamenetelmien jne. tarkentamisesta sekä tullin ja poliisin tietojen
keruusta (EYVL L 159, 17.6.1997, s. 1).
[39]             Neuvoston säädös 98/C 24/01, annettu 18 päivänä joulukuuta
1997, yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3
artiklan perusteella tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä
(Napolin yleissopimus) (EYVL C 24, 23.1.1998).
[40]             Neuvoston päätös 2009/917/YOS, tehty 30 päivänä
marraskuuta 2009, tietotekniikan käytöstä tullialalla (EUVL L 323, 10.12.2009,
s. 20).
[41]             Neuvoston yhteinen toiminta 98/427/YOS, 29 päivältä
kesäkuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn
sopimuksen K.3 artiklan perusteella rikosasioissa annettavassa keskinäisessä
oikeusavussa noudatettavista hyvistä toimintatavoista (EYVL L 191, 7.7.1998, s.
1).
[42]             Neuvoston säädös 1999/C 26/07, annettu 3 päivänä
joulukuuta 1998, Europolin henkilöstösäännöt (EYVL C 26, 30.1.1999, s. 23).


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0634

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (Kodifioitu toisinto)  /* KOM/2009/0634 lopull. - COD 2009/0176 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 20.11.2009KOM(2009)634 lopullinen2009/0176 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETU KSEKSIlähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä(Kodifioitu toisinto)PERUSTELUT1. Komissio pitää Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta tärkeänä yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamista ja selkeyttämistä, jotta siitä saataisiin yksiselitteisempää ja luettavampaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia.Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa niin kauan kuin useita kertoja ja usein huomattavilta osin muutettuja säännöksiä ei ole koottu yhteen, vaan niitä on etsittävä sekä alkuperäisestä säädöksestä että siihen myöhemmin tehdyistä muutoksista. Voimassa olevien säännösten selvittämiseksi on sen vuoksi tutkittava ja vertailtava suuri määrä säädöksiä.Useita kertoja muutetut säädökset on tästä syystä kodifioitava, jotta yhteisön oikeus olisi selkeää ja luettavaa.2. Tämän vuoksi komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä[1] antanut henkilöstölleen ohjeet toteuttaa säädösten kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on muutettu kymmenen kertaa. Komissio on lisäksi korostanut, että tämä on vähimmäissääntö, sillä yhteisön oikeuden selkeyden ja ymmärrettävyyden edistämiseksi yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisimman lyhyin väliajoin.3. Tämä vahvistettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa 1992 esittämissä päätelmissä[2], joissa korostettiin kodifioinnin merkitystä, koska sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankohtana tiettyyn kysymykseen sovellettavasta lainsäädännöstä.Kodifiointi on toteutettava noudattaen kokonaisuudessaan yhteisön tavanomaista lainsäädäntömenettelyä.Koska kodifioinnissa ei saa muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jonka mukaisesti kodifioidut säädökset voidaan antaa nopeasti.4. Tällä ehdotuksella on tarkoitus kodifioida lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93[3]. Uudella asetuksella korvataan siihen sisällytetyt säädökset[4]. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu tässä ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset .5. Kodifiointiehdotus on laadittu kaikilla virallisilla kielillä asetuksen (ETY) N:o 95/93 ja sen muuttamisesta annettujen säädösten alustavan koonnelman pohjalta. Koonnelman on laatinut Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen. Siltä osin kuin artikloja on numeroitu uudelleen, vanhojen ja uusien numeroiden vastaavuus esitetään kodifioidun asetuksen liitteessä II.2009/0176 (COD)95/93 (mukautettu)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSlähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (kodifioitu toisinto)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen Ö 80 artiklan 2 Õ kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon Ö Euroopan Õ talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5],Ö ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[6], ÕÖ noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[7], Õsekä katsovat seuraavaa:ê1.  Lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 95/93[8] on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta[9]. Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus.ê 95/93 johdanto-osan 1 kappale2.  Euroopan lentoliikennejärjestelmän kasvun ja tuon tarpeen tyydyttämiseen tarvittavan lentoasemien infrastruktuurin välillä vallitsee kasvava ristiriita. Tämän vuoksi yhteisössä on yhä enemmän ruuhkautuneita lentoasemia.ê 95/93 johdanto-osan 2 kappale3.  Ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen ruuhkautuneilla lentoasemilla olisi perustuttava puolueettomiin, avoimiin ja syrjimättömiin sääntöihin.ê 95/93 johdanto-osan 3 kappale (mukautettu)4.  Puolueettomuuden periaatteen noudattaminen voidaan taata parhaiten, jos päätöksen lentoaseman yhteensovittamisesta tekee lentoasemasta vastaava jäsenvaltio Ö objektiivisin Õ perustein.ê 95/93 johdanto-osan 4 kappale5.  Tietyissä olosuhteissa on toiminnan helpottamiseksi suotavaa, että jäsenvaltio voisi nimetä yhden lentoaseman yhteensovitetuksi, sillä edellytyksellä, että avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden periaatteita noudatetaan.ê 95/93 johdanto-osan 5 kappale6.  Yhteensovitetusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että nimetään sellainen koordinaattori, jonka puolueettomuus on kiistaton.ê 95/93 johdanto-osan 6 kappale (mukautettu)7.  Tiedonsaannin avoimuus on olennainen tekijä varmistettaessa ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen Öobjektiivista Õ jakamista.ê 95/93 johdanto-osan 7 kappale8.  Voimassa olevaa ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen jakamisjärjestelmää koskevat periaatteet voisivat olla tämän asetuksen perustana, jos tämä järjestelmä seuraa liikenteen uutta kehitystä yhteisössä.ê 95/93 johdanto-osan 8 kappale9.  Yhteisön politiikan tarkoituksena on helpottaa kilpailua ja edistää markkinoille pääsyä siten kuin lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008[10] säädetään. Näiden tavoitteiden toteuttamiseksi on syytä tukea päättäväisesti sellaisia lentoliikenteen harjoittajia, jotka aikovat aloittaa toiminnan yhteisön sisäisillä reiteillä.ê 95/93 johdanto-osan 9 kappale10.  Voimassa oleva järjestelmä turvaa saavutetut oikeudet.ê 95/93 johdanto-osan 10 kappale (mukautettu)11.  Olisi myös Ö säädettävä Õ uusien tulokkaiden Ö pääsystä Õ yhteisön markkinoille.ê 95/93 johdanto-osan 11 kappale12.  On tarpeen antaa rajoitetuin edellytyksin erityissäännökset riittävien sisäisten lentoliikennepalvelujen ylläpitämiseksi kyseisen jäsenvaltion alueilla.ê 95/93 johdanto-osan 12 kappale13.  On myös syytä välttää tilanteita, joissa käytettävissä olevien lähtö- ja saapumisaikojen puuttuessa lentoliikenteen vapauttamisen edut jakautuvat epätasaisesti ja kilpailu vääristyy.ê 95/93 johdanto-osan 13 kappale14.  On suotavaa, että olemassa olevia lento-alusten lähtö- ja saapumisaikoja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla edellä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.ê 95/93 johdanto-osan 14 kappale15.  On suotavaa, että kolmannet maat tarjoavat yhteisön lentoliikenteen harjoittajille yhdenvertaisen kohtelun.ê 95/93 johdanto-osan 15 kappale (mukautettu)16.  Tämän asetuksen säännöksiä Ö olisi sovellettava Õ, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen kilpailusääntöjen ja erityisesti sen Ö 81 Õ ja Ö 82 Õ artiklan soveltamista.ê 95/93 johdanto-osan 16 kappale17.  Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat sopineet Lontoossa 2 päivänä joulukuuta 1987 ulkoministeriensä yhteisessä julkilausumassa järjestelyistä Gibraltarin lentoaseman käyttöä koskevan yhteistyön lisäämiseksi. Näitä järjestelyjä ei ole vielä pantu täytäntöön.18.  Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[11] mukaisesti.ê 95/93 johdanto-osan 17 kappale (mukautettu)19.  Tätä asetusta olisi Ö tarkasteltava uudelleen Õ sen toimivuuden arvioimiseksi sen jälkeen kun vahvistettu soveltamisajanjakso on päättynyt,ê 95/93OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaSoveltamisalaê 793/2004 1 artiklan 1 alakohta1. Tätä asetusta sovelletaan yhteisön lentoasemiin.ê 95/932. Tämän asetuksen soveltaminen Gibraltarin lentoasemaan ei rajoita Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan oikeudellista asemaa näiden maiden kiistassa sen alueen suvereniteetista, jolla lentoasema sijaitsee.3. Tämän asetuksen säännösten soveltamista Gibraltarin lentoasemaan lykätään siihen asti, kunnes Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministereiden 2 päivänä joulukuuta 1987 antaman yhteisen julkilausuman mukaiset järjestelyt on pantu täytäntöön. Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusten on ilmoitettava neuvostolle tästä täytäntöönpanopäivästä.2 artiklaMääritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaan:ê 793/2004 1 artiklan 2 alakohdan a alakohtaa) ’lähtö- ja saapumisajalla’ koordinaattorin tämän asetuksen mukaisesti antamaa lupaa käyttää lentoliikenteen harjoittamiseen tarvittavaa koordinoidun lentoaseman koko lentoasemainfrastruktuuria laskeutumista tai lentoon lähtöä varten tiettynä päivänä ja kellonaikana, jonka koordinaattori on jakanut tämän asetuksen mukaisesti;b) ’uudella tulokkaalla’:i) lentoliikenteen harjoittajaa, joka pyytää — osana lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa — lähtö- tai saapumisaikaa lentoasemalta minä tahansa päivänä, jos kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla olisi pyynnön hyväksymisen jälkeenkin yhteensä vähemmän kuin viisi lähtö- tai saapumisaikaa kyseisellä lentoasemalla tuona päivänä, taiii) lentoliikenteen harjoittajaa, joka pyytää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa kahden yhteisön lentoaseman välillä harjoitettavaa välilaskutonta matkustajareittiliikennettä varten, kun enintään kaksi muuta lentoliikenteen harjoittajaa harjoittaa tuona päivänä samaa välilaskutonta reittiliikennettä samojen kahden lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän välillä, jos kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla olisi pyynnön hyväksymisen jälkeenkin vähemmän kuin viisi lähtö- tai saapumisaikaa kyseisellä lentoasemalla tuona päivänä tätä välilaskutonta liikennettä varten, taiiii) lentoliikenteen harjoittajaa, joka pyytää lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa joltain lentoasemalta kyseisen lentoaseman ja jonkin alueellisen lentoaseman välillä harjoitettavaa välilaskutonta matkustajareittiliikennettä varten, kun yksikään toinen lentoliikenteen harjoittaja ei harjoita tuona päivänä suoraa matkustajareittiliikennettä samojen kahden lentoaseman tai lentoasemajärjestelmän välillä, jos kyseisellä lentoliikenteen harjoittajalla olisi pyynnön hyväksymisen jälkeenkin vähemmän kuin viisi lähtö- tai saapumisaikaa kyseisellä lentoasemalla tuona päivänä tätä välilaskutonta liikennettä varten.Lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on enemmän kuin 5 prosenttia kaikista kyseisenä päivänä käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista tietyllä lentoasemalla tai enemmän kuin 4 prosenttia kyseisenä päivänä kaikista käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista lentoasemajärjestelmässä, jonka osa tuo lentoasema on, ei pidetä uutena tulokkaana kyseisellä lentoasemalla;ê 95/93c) ’suoralla lentoliikenteellä’ kahden lentoaseman välistä liikennettä samalla ilma-aluksella ja samalla lennon numerolla, mukaan lukien välilaskut;d) ’aikataulukaudella’ joko kesä- tai talvikautta, siten kuin se on vahvistettu lentoliikenteen harjoittajien aikatauluissa;e) ’yhteisön lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on voimassa oleva toimilupa, jonka jäsenvaltio on myöntänyt asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukaisesti;ê 793/2004 1 artiklan 2 alakohdan b alakohtaf) i) ’lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikennettä harjoittavaa yritystä, jolla on voimassa oleva toimilupa tai vastaava asiakirja viimeistään 31 päivänä tammikuuta seuraavaa kesäkautta varten tai viimeistään 31 päivänä elokuuta seuraavaa talvikautta varten; 4, 8, 9 ja 12 artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös liikelentotoiminnan harjoittajat, jos ne liikennöivät aikataulun mukaisesti; 7 ja 16 artiklan soveltamiseksi lentoliikenteen harjoittajan määritelmään sisältyvät myös kaikki siviililentoliikenteen harjoittajat,ii) ’lentoliikenteen harjoittajien ryhmällä’ kahta tai useampaa lentoliikenteen harjoittajaa, jotka harjoittavat yhteistoiminnassa tapahtuvaa liikennettä, franchise-toimintaa tai yhteistunnusten käyttöä tietyn lentoliikenteen harjoittamiseksi;g) ’koordinoidulla lentoasemalla’ lentoasemaa, jossa lentoliikenteen harjoittajalla tai millä tahansa muulla ilma-aluksen käyttäjällä on oltava laskeutumista tai lentoon lähtöä varten koordinaattorin myöntämä lähtö- tai saapumisaika, lukuun ottamatta valtion ilma-alusten lentoja, hätätilanteen vuoksi tehtäviä laskuja sekä humanitaarisia avustuslentoja;ê 95/93h) ’lentoasemajärjestelmällä’ kahta tai useampaa lentoasemaa, jotka on yhdistetty ja jotka palvelevat samaa kaupunkia tai taajamaa;ê 793/2004 1 artiklan 2 alakohdan c alakohtai) ’aikatauluneuvonnan alaisella lentoasemalla’ lentoasemaa, jolla on olemassa sellainen ruuhkautumisvaara tiettyinä aikoina päivästä, viikosta tai vuodesta, joka voidaan todennäköisesti selvittää lentoliikenteen harjoittajien vapaaehtoisella yhteistyöllä, ja jolle on nimetty aikatauluneuvoja helpottamaan sellaisten lentoliikenteen harjoittajien toimintaa, jotka toimivat tai aikovat toimia kyseisellä lentoasemalla;j) ’lentoaseman hallintoelimellä’ elintä, jonka tehtävänä on kansallisten lakien tai asetusten nojalla joko pelkästään tai muiden tehtävien ohella hallinnoida ja johtaa lentoasemaa sekä koordinoida ja valvoa kyseisellä lentoasemalla tai kyseisessä lentoasemajärjestelmässä toimivien erilaisten operaattoreiden toimintaa;k) ’lähtö- ja saapumisaikojen sarjalla’ vähintään viittä lähtö- tai saapumisaikaa, joita on pyydetty aikataulukaudeksi säännöllisesti samaa aikaa ja samaa viikonpäivää varten ja jotka on jaettu sen mukaisesti, tai jos tämä ei ole mahdollista, jaettu suunnilleen samaa kellonaikaa varten;l) ’liikelentotoiminnalla’ sitä yleisilmailun alaa, joka koskee yritysten harjoittamaa ilma-alusten käyttöä matkustajien tai tavaran kuljettamiseen oman liiketoimintansa tukemiseksi; ilma-aluksia liikennöidään tällöin tarkoituksissa, joiden ei yleensä katsota olevan julkista käyttöä varten, ja ilma-aluksia ohjaavat henkilöt, joilla on vähintään voimassa oleva ansiolentäjän lupakirja ja mittarilentokelpuutus;m) ’koordinointiparametreillä’ kaiken lentoasemalla kunkin koordinointijakson aikana lähtö- ja saapumisaikojen jakamista varten käytettävissä olevan kapasiteetin ilmaisemista toiminnallisessa muodossa siten, että otetaan huomioon kaikki lentoasemainfrastruktuurin ja sen eri alajärjestelmien toimintakykyyn vaikuttavat tekniset, toiminnalliset ja ympäristöön liittyvät tekijät.ê 95/933 artiklaLentoasemien yhteensovittamisen ehdotê 793/2004 1 artiklan 3 alakohdan a alakohta1. Jäsenvaltio on velvollinen nimeämään lentoaseman aikatauluneuvonnan alaiseksi tai koordinoiduksi ainoastaan tämän artiklan säännösten mukaisesti.Jäsenvaltio saa nimetä lentoaseman koordinoiduksi ainoastaan 3 kohdan säännösten mukaisesti.ê 95/93è1 793/2004 1 artiklan 3 alakohdan b alakohta2. Jäsenvaltio voi kuitenkin säätää, että mikä tahansa lentoasema on è1 aikatauluneuvonnan alainen ç, jos avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden periaatteita noudatetaan.ê 793/2004 1 artiklan 3 alakohdan c alakohta3. Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että lentoaseman hallintoelin tai muu toimivaltainen elin suorittaa perusteellisen kapasiteettitutkimuksen lentoasemalla, jota ei ole nimetty aikatauluneuvonnan alaiseksi tai koordinoiduksi, tai aikatauluneuvonnan alaisella lentoasemalla, kun kyseinen jäsenvaltio pitää sitä tarpeellisena tai kuuden kuukauden kuluessa:i) lentoliikenteen harjoittajien, joiden osuus on enemmän kuin puolet lentoaseman toiminnasta, tai lentoaseman hallintoelimen esittämästä kirjallisesta pyynnöstä, kun nämä katsovat, että kapasiteetti on riittämätön todelliselle tai suunnitellulle toiminnalle tiettyinä ajanjaksoina, taiii) komission esittämästä pyynnöstä etenkin tilanteessa, jossa lentoasema on tosiasiallisesti vain niiden lentoliikenteen harjoittajien käytettävissä, joille on jaettu lähtö- tai saapumisaikoja, tai jossa lentoliikenteen harjoittajilla ja erityisesti uusilla tulokkailla on vakavia ongelmia saada laskeutumis- ja lentoonlähtömahdollisuuksia kyseiseltä lentoasemalta.Tutkimuksen on perustuttava yleisesti hyväksyttyihin menetelmiin, ja siinä on määritettävä kapasiteetin puutteet ottaen huomioon kyseiseen lentoasemaan sovellettavat ympäristöön liittyvät rajoitteet. Tutkimuksessa on tarkasteltava mahdollisuuksia lisätä kapasiteettia uuden tai muutetun infrastruktuurin tai toiminnallisten tai muunlaisten muutosten avulla sekä tarkasteltava suunniteltua aikataulua ongelmien ratkaisemiseksi. Tutkimus on saatettava ajan tasalle, jos 5 kohtaa on sovellettu, tai aina kun lentoasemalla tehdään muutoksia, jotka vaikuttavat merkittävästi kapasiteettiin ja sen käyttöön. Sekä tutkimus että sen pohjana oleva menetelmä on saatettava niiden osapuolten saataville, jotka ovat pyytäneet tutkimusta, sekä pyynnöstä muille osapuolille, joita asia koskee. Tutkimus on toimitettava komissiolle samaan aikaan.ê 793/2004 1 artiklan 3 alakohdan d alakohta4. Tutkimuksen perusteella jäsenvaltion on kuultava lentoaseman kapasiteettitilanteesta lentoaseman hallintoelintä, lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä, lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä yleisilmailun edustajia ja lennonjohtoviranomaisia.5. Jos kapasiteettiongelmia esiintyy vähintään yhdellä aikataulukaudella, jäsenvaltion on varmistettava, että lentoasema nimetään koordinoiduksi asiaankuuluviksi ajanjaksoiksi, ainoastaan jos:a) puutteet ovat niin vakavia, että lentoasemalla ei voida välttää huomattavia viivästyksiä; jab) ongelmia ei voida ratkaista lyhyellä aikavälillä.6. Edellä 5 kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat poikkeuksellisissa olosuhteissa nimetä ongelmasta kärsivät lento-asemat koordinoiduiksi asianmukaiseksi ajanjaksoksi.ê 95/93è1 793/2004 1 artiklan 3 alakohdan e alakohtaè1 7 ç. Kun täysin yhteensovitettu lentoasema kykenee tarjoamaan kapasiteetin, joka riittää tyydyttämään tosiasiallisen tai suunnitellun toiminnan tarpeet, sen nimeäminen è1 koordinoiduksi lentoasemaksi ç peruutetaan.4 artiklaê 793/2004 1 artiklan 4 alakohdan a alakohtaAikatauluneuvoja ja koordinaattoriê 793/2004 1 artiklan 4 alakohdan b alakohta (mukautettu)1. Kuultuaan lentoasemaa säännöllisesti käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia, niitä edustavia järjestöjä ja lentoaseman hallintoelintä ja koordinointikomiteaa, jos tällainen komitea on olemassa, aikatauluneuvonnan alaisesta tai koordinoidusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on varmistettava, että aikatauluneuvojaksi tai lentoaseman koordinaattoriksi nimetään pätevä luonnollinen tai oikeushenkilö. Sama aikatauluneuvoja tai koordinaattori voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle.2. Aikatauluneuvonnan alaisesta tai koordinoidusta lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion on:a) Ö varmistettava, että Õ aikatauluneuvonnan alaisella lentoasemalla aikatauluneuvoja toimii tämän asetuksen nojalla itsenäisesti, puolueettomasti, syrjimättömästi ja avoimesti;b) Ö varmistettava Õ koordinaattorin riippumattomuus koordinoidulla lentoasemalla erottamalla koordinaattori toiminnallisesti kaikista yksittäisistä osapuolista, joita asia koskee. Koordinointitoiminnan rahoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että se takaa koordinaattorin riippumattoman aseman;c) Ö varmistettava, että Õ koordinaattori toimii tämän asetuksen nojalla puolueettomasti, syrjimättömästi ja avoimesti.3. Aikatauluneuvojan ja koordinaattorin on osallistuttava yhteisön oikeudessa sallittuihin lentoliikenteen harjoittajien kansainvälisiin aikataulukokouksiin.4. Aikatauluneuvojan on toimittava lentoliikenteen harjoittajien neuvonantajana ja suositeltava vaihtoehtoisia lähtö- ja/tai saapumisaikoja, kun ruuhkautuminen vaikuttaa todennäköiseltä.5. Ainoastaan koordinaattori vastaa lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta. Koordinaattorin on jaettava lähtö- ja saapumisajat tämän asetuksen säännösten mukaisesti ja huolehdittava siitä, että lähtö- ja saapumisaikoja voidaan kiireellisissä tapauksissa jakaa myös virka-ajan ulkopuolella.6. Aikatauluneuvojan on valvottava, että lentoliikenteen harjoittajat noudattavat toiminnassaan niitä aikatauluja, joita heille on suositeltu. Koordinaattorin on valvottava, että lentoliikenteen harjoittajat noudattavat toiminnassaan heille jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja. Nämä vaatimustenmukaisuuden tarkistukset suoritetaan yhteistyössä lentoaseman hallintoelimen ja lennonjohtoviranomaisten kanssa ja niissä on otettava huomioon aika ja muut asiaankuuluvat kyseistä lentoasemaa koskevat parametrit. Koordinaattorin on annettava pyydettäessä asianomaisille jäsenvaltioille ja komissiolle vuotuinen toimintakertomus, jossa käsitellään erityisesti 9 ja 17 artiklan soveltamista ja koordinointikomitealle mahdollisesti tehtyjä valituksia, jotka koskevat 8 ja 12 artiklan soveltamista, sekä niiden ratkaisemiseksi toteutettuja toimia.7. Kaikkien aikatauluneuvojien ja koordinaattoreiden on tehtävä yhteistyötä aikatauluissa esiintyvien epäjohdonmukaisuuksien havaitsemiseksi.ê 95/93è1 793/2004 1 artiklan 4 alakohdan c alakohtaè1 8. Koordinaattorin on toimitettava pyynnöstä kohtuullisessa määräajassa ja korvauksetta niiden saataville, joita asia koskee, erityisesti koordinointikomitean jäsenten tai tarkkailijoiden saataville, seuraavat tiedot joko kirjallisina tai muussa helppokäyttöisessä muodossa: ça) kaikkien lentoasemaa käyttävien lentoliikenteen harjoittajien vakiintuneet lähtö- ja saapumisajat yhtiöittäin ja aikajärjestyksessä;b) kaikkien lentoliikenteen harjoittajien pyytämät lähtö- ja saapumisajat (alustavat hakemukset) liikenteenharjoittajittain ja aikajärjestyksessä;c) kaikille lentoliikenteen harjoittajille jaetut lähtö- ja saapumisajat sekä jäljellä olevat hakemukset lueteltuina yksitellen liikenteenharjoittajittain ja aikajärjestyksessä;d) jäljellä olevat lähtö- ja saapumisajat;e) täydelliset ja yksityiskohtaiset tiedot jakamisessa käytetyistä perusteista.ê 793/2004 1 artiklan 4 alakohdan d alakohta9. Edellä 8 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava asianomaiseen aikataulukokoukseen mennessä tai tapauksen mukaan joko kokousten aikana tai niiden jälkeen. Koordinaattorin on toimitettava pyynnöstä kyseiset tiedot tiivistetyssä muodossa. Tällaisten tiivistettyjen tietojen toimittamisesta voidaan periä kustannuksia vastaava maksu.ê 793/2004 1 artiklan 4 alakohdan e alakohta10. Jos käytettävissä on asianmukaisia ja yleisesti hyväksyttyjä aikataulutietojen standardeja, aikatauluneuvojan, koordinaattorin ja lentoliikenteen harjoittajien on sovellettava niitä sillä edellytyksellä, että ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia.ê 793/2004 1 artiklan 5 alakohta (mukautettu)5 artiklaKoordinointikomitea1. Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että koordinoidulle lentoasemalle perustetaan koordinointikomitea. Sama koordinointikomitea voidaan nimetä useammalle kuin yhdelle lentoasemalle. Komitean jäseninä voivat olla ainakin Ö kyseistä Õ lentoasemaa (Ö kyseisiä Õ lentoasemia) säännöllisesti käyttävät lentoliikenteen harjoittajat ja niitä edustavat järjestöt, kyseisen lentoaseman hallintoelin, asianomaiset lennonjohtoviranomaiset ja lentoasemaa säännöllisesti käyttävät yleisilmailun edustajat.Koordinointikomitean tehtävänä on:a) antaa koordinaattorille ja/tai jäsenvaltiolle ehdotuksia tai neuvojai) mahdollisuuksista lisätä 3 artiklan mukaisesti määritettyä lentoaseman kapasiteettia tai parantaa sen käyttöä,ii) 6 artiklan mukaisesti määritettävistä koordinointiparametreistä,iii) jaettujen lähtö- ja saapumisaikojen käytön valvontamenetelmistä,iv) 8 artiklan 5 kohdassa säädetyistä lähtö- ja saapumisaikojen jakamista tai jaettujen lähtö- ja saapumisaikojen käytön valvontaa koskevista paikallisista ohjeista ottaen huomioon muun muassa mahdolliset ympäristönäkökohdat,v) kyseisellä lentoasemalla vallitsevien liikenneolojen parannuskeinoista,vi) uusien tulokkaiden kohtaamista vakavista ongelmista 12 artiklan 9 kohdan mukaisesti,vii) kaikista lentoaseman kapasiteettiin liittyvistä kysymyksistä;b) toimia välittäjänä kaikkien asianosaisten osapuolten välillä 14 artiklan mukaisissa valituksissa, jotka koskevat lähtö- ja saapumisaikojen jakamista.2. Jäsenvaltion edustajat ja koordinaattori on kutsuttava tarkkailijoiksi koordinointikomitean kokouksiin.3. Koordinointikomitean on laadittava kirjallinen työjärjestys, joka käsittää muun muassa osallistumisen, äänestämisen, kokoustiheyden ja käytettävän kielen (käytettävät kielet). Kuka tahansa koordinointikomitean jäsen voi tehdä ehdotuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisista paikallisista ohjeista. Koordinointikomitean on koordinaattorin pyynnöstä käsiteltävä ehdotettuja lähtö- ja saapumisaikojen jakamista sekä ehdotettuja jaettujen lähtö- ja saapumisaikojen valvontaa koskevia paikallisia ohjeita. Koordinointikomitean kokouspöytäkirja on toimitettava asianomaiselle jäsenvaltiolle, ja siitä on käytävä ilmi komitean eri jäsenten kannat.6 artiklaKoordinointiparametrit1. Vastuullisen jäsenvaltion on varmistettava, että koordinoidulla lentoasemalla lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa käytettävät parametrit määritetään kaksi kertaa vuodessa ottaen huomioon kaikki keskeiset tekniset, toiminnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet sekä niiden muutokset.Tämä määritys perustuu lentoliikenteen vastaanottomahdollisuuksien Ö objektiiviseen Õ tarkasteluun, jossa otetaan huomioon lentoasemalla harjoitettavan liikenteen eri muodot, koordinointijaksona todennäköisesti tapahtuva ilmatilan ruuhkautuminen sekä kapasiteettitilanne.Parametrit on toimitettava lentoaseman koordinaattorille hyvissä ajoin ennen lähtö- ja saapumisaikojen alustavaa jakamista aikataulukokouksia varten.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tehtävää varten koordinaattorin on määritettävä asianmukaiset määräajat koordinoinnille, jos jäsenvaltio ei ole niitä määritellyt, kuultuaan ensin koordinointikomiteaa ja vahvistetun kapasiteetin mukaisesti.3. Ennen kuin lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa käytettävistä parametreistä tehdään lopullinen päätös, parametrien ja käytettävien menetelmien määrittelemisestä sekä niiden muutoksista on keskusteltava yksityiskohtaisesti koordinointikomiteassa kapasiteetin ja jaettavissa olevien lähtö- ja saapumisaikojen määrän lisäämiseksi. Kaikki asiaan liittyvät asiakirjat on toimitettava pyynnöstä niille osapuolille, joita asia koskee.7 artiklaAikatauluneuvojalle ja koordinaattorille annettavat tiedot1. Lentoliikenteen harjoittajien, jotka toimivat tai aikovat toimia aikatauluneuvonnan alaisella tai koordinoidulla lentoasemalla, on toimitettava aikatauluneuvojalle tai koordinaattorille kaikki näiden pyytämät olennaiset tiedot. Kaikki olennaiset tiedot on toimitettava aikatauluneuvojan tai koordinaattorin pyytämässä muodossa ja asettamassa määräajassa. Lentoliikenteen harjoittajan on erityisesti lähtö- ja saapumisaikoja koskevaa pyyntöä esittäessään ilmoitettava koordinaattorille, hyötyisikö se pyydettyjen lähtö- ja saapumisaikojen osalta 2 artiklan b alakohdan mukaisesta uuden tulokkaan asemasta.Kaikilla muilla lentoasemilla, joita ei ole erikseen nimetty aikatauluneuvonnan alaisiksi tai koordinoiduiksi, lentoaseman hallintoelimen on annettava koordinaattorin niitä pyytäessä kaikki lentoliikenteen harjoittajien suunnittelemaa liikennettä koskevat sen hallussa olevat tiedot.2. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei toimita 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja ja jollei se voi tyydyttävästi osoittaa lieventävien olosuhteiden vallitsevan tai jos sen toimittamat tiedot ovat vääriä tai harhaanjohtavia, koordinaattorin ei tule ottaa huomioon kyseisen lentoliikenteen harjoittajan lähtö- tai saapumisaikaa koskevaa pyyntöä tai pyyntöjä, joihin puuttuvat, väärät tai harhaanjohtavat tiedot liittyvät. Koordinaattorin on annettava lentoliikenteen harjoittajalle mahdollisuus esittää omat huomautuksensa.3. Aikatauluneuvojan tai koordinaattorin, lentoaseman hallintoelimen ja lennonjohtoviranomaisten Ö on toimitettava Õ toisilleen kaikki kunkin tehtävien hoitamisen kannalta tarpeelliset tiedot, mukaan lukien lentotiedot ja lähtö- ja saapumisajat.8 artiklaLähtö- ja saapumisaikojen jakamismenettely1. Lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jaetaan lähtö- ja saapumisaikojen poolista niitä hakeneille lentoliikenteen harjoittajille lupina käyttää lentoaseman infrastruktuuria laskeutumista ja lentoon lähtöä varten sinä aikataulukautena, jonka ajaksi niitä on pyydetty, minkä jälkeen ne on palautettava 12 artiklan säännösten mukaisesti perustettuun lähtö- ja saapumisaikojen pooliin.2. Edellä 1 kohtaa ei sovelleta, jos seuraavat edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7, 9 ja 11 artiklan, 12 artiklan 1 kohdan sekä 17 artiklan soveltamista:a) lentoliikenteen harjoittaja on käyttänyt lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa reittiliikenteen ja tilauslentosarjojen harjoittamiseen; jab) lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa koordinaattorille käyttäneensä kyseistä lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa koordinaattorin luvan mukaisesti vähintään 80 prosenttia siitä aikataulukaudesta, joksi se on jaettu.Tässä tapauksessa lähtö- ja saapumisaikojen sarja antaa lentoliikenteen harjoittajalle oikeuden samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, jos kyseinen lentoliikenteen harjoittaja sitä pyytää 7 artiklan 1 kohdassa Ö tarkoitetussa Õ määräajassa.3. Jos kaikkia kyseisten lentoliikenteen harjoittajien lähtö- ja saapumisaikapyyntöjä ei voida täyttää, etusija annetaan kaupalliselle liikenteelle ja varsinkin reittiliikenteelle sekä tilauslentosarjoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 2 kohdan soveltamista. Jos samassa liikenneluokassa esitetään kilpailevia pyyntöjä, etusijalle on asetettava ympärivuotinen liikenne.4. Lähtö- ja saapumisaikojen sarjan aikojen muuttaminen ennen jäljellä olevien lähtö- ja saapumisaikojen jakamista 12 artiklassa tarkoitetusta poolista muille lähtö- ja saapumisaikoja hakeneille lentoliikenteen harjoittajille voidaan hyväksyä ainoastaan toiminnallisista syistä tai jos aikojen muuttamista hakeneiden lentoliikenteen harjoittajien ajat vastaavat tämän jälkeen paremmin niiden alun perin pyytämiä lähtö- ja saapumisaikoja. Muutos ei astu voimaan ennen koordinaattorin nimenomaista vahvistusta.5. Koordinaattorin on myös otettava huomioon muut lentoliikennealan vahvistamat maailmanlaajuiset tai yhteisönlaajuiset säännöt ja ohjeet sekä koordinointikomitean ehdottamat ja kyseisestä lentoasemasta vastaavan jäsenvaltion tai muun toimivaltaisen elimen hyväksymät paikalliset ohjeet sillä edellytyksellä, että nämä säännöt ja ohjeet eivät vaikuta koordinaattorin aseman riippumattomuuteen, ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia ja tähtäävät lentoasemakapasiteetin käytön tehostamiseen. Ö Kyseisen Õ jäsenvaltion on toimitettava nämä säännöt komissiolle.6. Jos pyydettyä lähtö- tai saapumisaikaa ei voida antaa, koordinaattorin on ilmoitettava kyseiselle lentoliikenteen harjoittajalle syyt siihen ja ilmoitettava lähin vaihtoehtoinen käytettävissä oleva lähtö- tai saapumisaika.7. Aikataulukaudeksi suunniteltujen lähtö- ja saapumisaikojen jakamisen lisäksi koordinaattorin on aina pyrittävä vastaamaan kaikenlaista ilmailua koskeviin yksittäisiin ja kiireellisiin lähtö- tai saapumisaikapyyntöihin, yleisilmailu mukaan lukien. Tätä varten voidaan käyttää 12 artiklassa tarkoitetussa poolissa jäljellä olevia lähtö- ja saapumisaikoja sen jälkeen, kun lähtö- ja saapumisajat on jaettu niitä hakeneille lentoliikenteen harjoittajille, sekä lyhyellä varoitusajalla käytettävissä olevia lähtö- ja saapumisaikoja.9 artiklaLähtö- ja saapumisaikojen siirto ja vaihto1. Lähtö- ja saapumisaikoja voidaana) siirtää saman lentoliikenteen harjoittajan reitiltä toiselle tai liikennelajista toiseen;b) siirtääi) emoyhtiön ja tytäryhtiön välillä sekä saman emoyhtiön tytäryhtiöiden välillä,ii) lentoliikenteen harjoittajan osakepääomaa koskevan määräysvallan hankinnan yhteydessä,iii) täydellisen tai osittaisen yritysoston yhteydessä, kun lähtö- ja saapumisajat liittyvät välittömästi ostettavaan lentoliikenteen harjoittajaan;c) vaihtaa lentoliikenteen harjoittajien kesken.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista siirroista tai vaihdoista on ilmoitettava koordinaattorille, eikä niitä saa toteuttaa ennen koordinaattorin nimenomaista vahvistusta. Koordinaattorin on pidätyttävä vahvistamasta siirtoja tai vaihtoja, jos ne eivät ole tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja jos ei ole osoitettu, että:a) ne eivät haittaisi lentoaseman toimintaa, kun otetaan huomioon kaikki tekniset, toiminnalliset ja ympäristöön liittyvät rajoitteet;b) 11 artiklan mukaisesti asetettuja rajoituksia noudatetaan;c) lähtö- ja saapumisaikojen siirto ei kuulu 3 kohdan soveltamisalaan.3. Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetulle uudelle tulokkaalle, ei voida siirtää tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyllä tavalla kahden vastaavan aikataulukauden aikana muutoin kuin konkurssin tehneen yrityksen toiminnan laillisesti hyväksytyn yritysoston tapauksessa.Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu 2 artiklan b alakohdan ii ja iii alakohdassa Ö määritellylle Õ uudelle tulokkaalle, ei voida siirtää toiselle reitille tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyllä tavalla kahden vastaavan aikataulukauden aikana, paitsi jos uusi tulokas olisi uudella reitillä saanut saman prioriteettiaseman kuin alkuperäisellä reitillä.Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu 2 artiklan b alakohdassa Ö määritellylle Õ uudelle tulokkaalle, ei voida vaihtaa tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyllä tavalla kahden vastaavan aikataulukauden aikana, paitsi jos lähtö- ja saapumisajat sopivat tämän jälkeen paremmin kyseiselle liikenteelle kuin sille aiemmin pyydetyt ajat.10 artiklaKorvausvaatimusten poissulkeminenEdellä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu oikeus lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan ei voi johtaa korvausvaatimuksiin, jos oikeutta rajoitetaan tai se poistetaan yhteisön lainsäädännön Ö mukaisesti Õ, erityisesti perustamissopimuksen lentoliikennettä koskevien sääntöjen soveltamiseksi.Tämä asetus ei vaikuta viranomaisten valtuuksiin vaatia lähtö- ja saapumisaikojen siirtämistä lentoliikenteen harjoittajien välillä ja antaa ohjeita niiden jakamisesta kansallisen kilpailulainsäädännön tai perustamissopimuksen 81 tai 82 artiklan tai neuvoston asetuksen Ö (EY) N:o 139/2004 Õ[12] nojalla. Tällaisia siirtoja voidaan suorittaa ainoastaan ilman rahallista korvausta.11 artiklaJulkisen palvelun velvoitteet1. Jos jollekin reitille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan mukaisesti, jäsenvaltio voi koordinoidulla lentoasemalla varata kyseisellä reitillä suunniteltua liikennettä varten vaadittavat lähtö- ja saapumisajat. Jos reittiä varten varattuja lähtö- ja saapumisaikoja ei käytetä, nämä lähtö- ja saapumisajat annetaan minkä tahansa muun sellaisen lentoliikenteen harjoittajan käyttöön, joka on kiinnostunut liikennöimään reitillä julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, jollei 2 kohdasta muuta johdu. Jos mikään muu lentoliikenteen harjoittaja ei ole kiinnostunut liikennöimään reitillä eikä kyseinen jäsenvaltio julkaise tarjouspyyntöä asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdan nojalla, lähtö- ja saapumisajat joko varataan toista reittiä varten, jolle on määrätty julkisen palvelun velvoitteita, tai palautetaan pooliin.2. Asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan 10 kohdassa, 17 artiklan 3–7 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa vahvistettua tarjouspyyntömenettelyä sovelletaan Ö tämän artiklan Õ 1 kohdassa tarkoitettujen lähtö- ja saapumisaikojen käyttöön, jos useampi kuin yksi yhteisön lentoliikenteen harjoittaja on kiinnostunut liikennöimään tällä reitillä eikä ole saanut lähtö- ja saapumisaikoja alun perin pyytämiään aikoja edeltävältä tai niitä seuraavalta tunnilta.ê 793/2004 1 artiklan 6 alakohta (mukautettu)12 artiklaLähtö- ja saapumisaikojen pooli1. Koordinaattorin on muodostettava pooli, johon sisältyvät kaikki sellaiset lähtö- ja saapumisajat, joita ei ole jaettu 8 artiklan 2 ja 4 kohdan perusteella. Kaikki 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritetty uusi lähtö- ja saapumisaikakapasiteetti sijoitetaan pooliin.2. Lähtö- ja saapumisaikojen sarja, joka on jaettu lentoliikenteen harjoittajalle reittiliikenteen tai tilauslentosarjojen harjoittamista varten, ei oikeuta tuota lentoliikenteen harjoittajaa samaan lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan seuraavalla vastaavalla aikataulukaudella, ellei lentoliikenteen harjoittaja voi osoittaa koordinaattoria tyydyttävällä tavalla käyttäneensä kyseisiä lähtö- ja saapumisaikoja koordinaattorin luvan mukaisesti vähintään 80 prosenttia siitä aikataulukaudesta, joksi ne on jaettu.3. Lähtö- ja saapumisaikoja, jotka on jaettu lentoliikenteen harjoittajalle ennen 31 päivää tammikuuta seuraavaksi kesäkaudeksi tai ennen 31 päivää elokuuta seuraavaksi talvikaudeksi, mutta jotka on palautettu koordinaattorille uudelleen jakamista varten ennen näitä ajankohtia, ei oteta huomioon käyttölaskelmia tehtäessä.4. Jos ei voida osoittaa, että lähtö- ja saapumisaikojen sarjan käyttöaste on 80 prosenttia, kaikki kyseisen sarjan lähtö- ja saapumisajat on sijoitettava lähtö- ja saapumisaikojen pooliin, jollei käyttämättä jättämistä voida perustella jollakin seuraavista seikoista:a) ennalta arvaamattomat ja väistämättömät olosuhteet, joihin lentoliikenteen harjoittaja ei voi vaikuttaa ja joista aiheutuu:i) kyseiseen liikenteeseen yleisesti käytetylle ilma-alustyypille määrätty lentokielto,ii) lentoaseman tai ilmatilan sulkeminen,iii) vakavia häiriöitä kyseisten lentoasemien toiminnassa huomattavassa osassa kyseistä aikataulukautta, mukaan lukien ne lähtö- ja saapumisaikojen sarjat muilla yhteisön lentoasemilla, jotka liittyvät reitteihin, joihin tällaiset häiriöt ovat vaikuttaneet;b) lentoliikenteen keskeytys, joka johtuu näihin vuoroihin kohdistuvista tahallisista toimista, joiden vuoksi lentoliikenteen harjoittajan on käytännössä ja/tai teknisesti mahdotonta harjoittaa toimintaa suunnitelmien mukaisesti;c) yhteisön lentoliikenteen harjoittajan vakavat taloudelliset vaikeudet, jotka aiheuttavat sen, että lupaviranomaiset myöntävät asetuksen (EY) N:o 1008/2008 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti väliaikaisen luvan lentoliikenteen harjoittajan taloudellisten uudelleenjärjestelyjen ajaksi;d) oikeudelliset menettelyt, jotka koske 11 artiklan soveltamista reitteihin, joille on määrätty julkisen palvelun velvoitteita asetuksen (EY) N:o 1008/2008 16 artiklan mukaisesti, minkä seurauksena liikennöinti kyseisillä reiteillä on tilapäisesti keskeytetty.5. Komissio tarkastaa jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan lentoaseman koordinaattori soveltaa 4 kohtaa.Komissio päättää asiasta kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta noudattaen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä.6. Pooliin sijoitetut lähtö- ja saapumisajat jaetaan niitä hakeneille lentoliikenteen harjoittajille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1008/2008 19 artiklan 2 kohdan soveltamista. Näistä lähtö- ja saapumisajoista jaetaan ensin 50 prosenttia uusille tulokkaille, paitsi jos uusien tulokkaiden hakemuksia on vähemmän kuin 50 prosenttia. Koordinaattorin on käsiteltävä uusien tulokkaiden ja muiden lentoliikenteen harjoittajien hakemukset oikeudenmukaisesti kunkin aikatauluvuorokauden koordinointijaksojen mukaisesti.Uusien tulokkaiden hakemuksista pidetään ensisijaisina niitä lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat oikeutettuja uuden tulokkaan asemaan sekä 2 artiklan b alakohdan i että ii alakohdan nojalla tai 2 artiklan b alakohdan i ja iii alakohdan nojalla.7. Uusi tulokas, jolle on tarjottu lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa, joka ajoittuu yhden tunnin sisälle joko ennen pyydettyä aikaa tai sen jälkeen, mutta joka ei ole hyväksynyt tätä tarjousta, ei säilytä uuden tulokkaan asemaa kyseisellä aikataulukaudella.8. Jos liikennettä harjoittaa lentoliikenteen harjoittajien ryhmä, vain yksi ryhmään osallistuvista lentoliikenteen harjoittajista voi hakea tarvittavia lähtö- ja saapumisaikoja. Tällaista toimintaa harjoittava lentoliikenteen harjoittaja vastaa 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen aiemmin saavutettujen oikeuksien säilymiseksi vaadittavien toiminnallisten perusteiden täyttämisestä.Muut toimintaan osallistuvat lentoliikenteen harjoittajat voivat käyttää yhdelle lentoliikenteen harjoittajalle jaettuja lähtö- ja saapumisaikoja yhteistä liikennettä varten sillä edellytyksellä, että sen lentoliikenteen harjoittajan yhtiötunnus, jolle lähtö- ja saapumisajat on jaettu, säilyy yhteisellä lennolla koordinointia ja valvontaa varten. Tällaisen toiminnan loputtua siihen käytetyt lähtö- ja saapumisajat pysyvät sen lentoliikenteen harjoittajan käytössä, jolle ne on alun perin jaettu. Yhteiseen toimintaan osallistuvien lentoliikenteen harjoittajien on annettava koordinaattorille yksityiskohtaiset tiedot tällaisesta toiminnasta ennen kyseisen toiminnan aloittamista.9. Jos uusilla tulokkailla ilmenee jatkuvasti vakavia ongelmia, jäsenvaltion on varmistettava, että lentoaseman koordinointikomitea kutsutaan koolle tarkastelemaan mahdollisuuksia korjata tämä tilanne. Komissio on kutsuttava tähän kokoukseen.ê 545/2009 1 artiklan 1 alakohta (mukautettu)13 artiklaÖ Oikeuden säilyminen lähtö- ja saapumisaikojen sarjaan Õê 545/2009 1 artiklan 1 alakohtaTämän asetuksen 12 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi koordinaattoreiden on hyväksyttävä se, että lentoliikenteen harjoittajilla on kesäaikataulukaudella 2010 oikeus lähtö- ja saapumisaikojen sarjoihin, jotka niille jaettiin tämän asetuksen mukaisesti kesäkauden 2009 alussa.ê 793/2004 1 artiklan 7 alakohta14 artiklaValitukset ja muutoksenhakuoikeus1. Tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan, 8, 9 ja 12 artiklan sekä 17 artiklan 1–4 ja 6 kohdan soveltamista koskevat valitukset esitetään koordinointikomitealle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön mukaista muutoksenhakuoikeutta. Komitean on käsiteltävä asiaa yhden kuukauden kuluessa valituksen esittämisestä ja tehtävä mahdollisuuksien mukaan koordinaattorille ehdotuksia ongelmien ratkaisemiseksi. Jos valituksia ei pystytä selvittämään, asiasta vastaava jäsenvaltio voi seuraavien kahden kuukauden kuluessa huolehtia siitä, että asia käsitellään lentoliikenteen harjoittajia tai lentoasemia edustavan järjestön tai muun kolmannen välitysmenettelyssä.2. Jäsenvaltioiden on kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä koordinaattorien suojelemiseksi tämän asetuksen mukaisia tehtäviä koskevilta vahingonkorvausvaatimuksilta paitsi tapauksissa, joissa on kysymys törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.ê 95/9315 artiklaê 793/2004 1 artiklan 8 alakohtaSuhteet kolmansiin maihin1. Jos käy ilmi, että jokin kolmas maa lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa ja käyttämisessä omilla lentoasemillaan:a) ei myönnä yhteisön lentoliikenteen harjoittajille kohtelua, joka vastaa tällä asetuksella kyseisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajille myönnettävää kohtelua; taib) ei myönnä yhteisön lentoliikenteen harjoittajille tosiasiallista kansallista kohtelua; taikkac) myöntää muista kolmansista maista tuleville lentoliikenteen harjoittajille suotuisamman kohtelun kuin yhteisön lentoliikenteen harjoittajille,komissio voi 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päättää, että jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä asianomaisen kolmannen maan soveltaman syrjivän kohtelun oikaisemiseksi, mukaan lukien tämän asetuksen soveltamatta jättäminen kokonaan tai osittain kyseisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan tai harjoittajien osalta.ê 95/932. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista oikeudellisista tai tosiasiallisista vakavista vaikeuksista, joita yhteisön lentoliikenteen harjoittajat ovat kohdanneet yrittäessään saada lähtö- ja saapumisaikoja kolmansien maiden lentoasemilta.ê 793/2004 1 artiklan 9 alakohta (mukautettu)16 artiklaÖ Komiteamenettely Õ1. Komissiota avustaa komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.3. Komissio voi lisäksi kuulla komiteaa mistä tahansa tämän asetuksen soveltamiseen liittyvästä asiasta.17 artiklaTäytäntöönpanon valvonta1. Toimivaltaiset ilmaliikenteen hallintaviranomaiset voivat hylätä lentoliikenteen harjoittajan lentosuunnitelman, jos tämä aikoo laskeutua koordinoidulle lentoasemalle tai lähteä sieltä lentoon ajanjaksona, jolloin lentoasemaa koordinoidaan, ilman koordinaattorin jakamaa lähtö- tai saapumisaikaa.2. Koordinaattorin on peruttava lentoliikenteen harjoittajalle sen perustamisvaiheessa tilapäisesti jaetut lähtö- ja saapumisaikojen sarjat ja sijoitettava ne pooliin 31 päivänä tammikuuta seuraavaa kesäkautta varten tai 31 päivänä elokuuta seuraavaa talvikautta varten, jos yrityksellä ei tuona ajankohtana ole toimilupaa tai vastaavaa asiakirjaa tai jos luvan myöntävä toimivaltainen viranomainen ei ilmoita, että toimilupa tai vastaava asiakirja todennäköisesti myönnetään, ennen kuin kyseinen aikataulukausi alkaa.3. Koordinaattorin on peruutettava ja sijoitettava pooliin lentoliikenteen harjoittajan lähtö- ja saapumisaikojen sarjat, jotka tämä on saanut 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen vaihdon seurauksena, jos lähtö- ja saapumisaikoja ei ole käytetty tarkoitetulla tavalla.4. Lentoliikenteen harjoittajat, jotka toistuvasti ja tarkoituksellisesti joko liikennöivät aikaan, joka poikkeaa huomattavasti osana lähtö- ja saapumisaikojen sarjaa myönnetystä lähtö- ja saapumisajasta, tai käyttävät lähtö- ja saapumisaikoja tavalla, joka poikkeaa huomattavasti jakamisajankohtana ilmoitetusta käytöstä, ja tästä aiheutuu haittaa lentoaseman tai lentoliikenteen toiminnalle, menettävät 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun aseman. Koordinaattori voi päättää peruuttaa tällaisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoittaa ne pooliin kuultuaan ensin kyseistä lentoliikenteen harjoittajaa ja annettuaan tälle yhden varoituksen.5. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytettävissä on tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia tai vastaavia toimenpiteitä, joilla voidaan puuttua toistuvaan ja tarkoitukselliseen liikennöintiin aikoina, jotka poikkeavat huomattavasti myönnetyistä lähtö- ja saapumisajoista, tai lähtö- ja saapumisaikojen käyttöön tavalla, joka poikkeaa huomattavasti jakamisajankohtana ilmoitetusta käytöstä, jos tästä aiheutuu haittaa lentoaseman tai lentoliikenteen toiminnalle.6. Jos lentoliikenteen harjoittaja ei pysty saavuttamaan 8 artiklan 2 kohdassa määriteltyä 80 prosentin käyttöastetta, koordinaattori voi päättää peruuttaa kyseisen lentoliikenteen harjoittajan kyseessä olevat lähtö- ja saapumisaikojen sarjat jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi ja sijoittaa ne pooliin kuultuaan ensin kyseistä lentoliikenteen harjoittajaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 4 kohdan soveltamista.Jos sarjan lähtö- ja saapumisaikoja ei ole vielä käytetty sellaisen ajanjakson jälkeen, joka vastaa 20 prosenttia sarjan voimassaoloajasta, koordinaattorin on sijoitettava kyseiset lähtö- ja saapumisaikojen sarjat pooliin jäljellä olevan aikataulukauden ajaksi kuultuaan ensin kyseistä lentoliikenteen harjoittajaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 4 kohdan soveltamista.ê 793/2004 1 artiklan 10 alakohta18 artiklaKertomus ja yhteistyö1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen toimintaa koskevan kertomuksen viimeistään kolmen vuoden kuluttua 30 päivästä heinäkuuta 2004. Kertomuksessa on tarkasteltava erityisesti 8, 9 ja 12 artiklan toimivuutta.2. Jäsenvaltioiden ja komission on toimittava yhteistyössä tämän asetuksen soveltamiseksi, erityisesti 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimiseksi tarvittavien tietojen keruussa.ê19 artiklaKumoaminenKumotaan asetus (ETY) N:o 93/95.Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.ê 95/93 (mukautettu)20 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan Ö kahdentenakymmenentenä Õ päivänä Ö sen jälkeen Õ, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja[…] […]éLIITE IKumottu asetus ja luettelo sen muutoksistaNeuvoston asetus (ETY) N:o 95/93 | (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1) |Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 894/2002 | (EYVL L 142, 31.5.2002, s. 3) |Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1554/2003 | (EUVL L 221, 4.9.2003, s. 1) |Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 793/2004 | (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50) |Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 545/2009 | (EUVL L 167, 29.6.2009, s. 24) |_____________LIITE IIVastaavuustaulukkoAsetus (ETY) N:o 95/93 | Tämä asetus |1 ja 2 artikla | 1 ja 2 artikla |3 artiklan 1 kohdan a alakohta | 3 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |3 artiklan 1 kohdan b alakohta | 3 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |3 artiklan 2–7 kohta | 3 artiklan 2–7 kohta |4 artikla | 4 artikla |5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta | 5 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta |5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ensimmäinen–seitsemäs luetelmakohta | 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan i–vii alakohta |5 artiklan 1 kohdan b alakohta | 5 artiklan 1 kohdan b alakohta |5 artiklan 2 ja 3 kohta | 5 artiklan 2 ja 3 kohta |6 ja 7 artikla | 6 ja 7 artikla |8 artiklan 1 kohta | 8 artiklan 1 kohta |8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale | 8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan johdantokappale |8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta | 8 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohta |8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta | 8 artiklan 2 kohdan toinen alakohta |8 artiklan 3–7 kohta | 8 artiklan 3–7 kohta |8 a artikla | 9 artikla |8 a artiklan 1 kohta | 9 artiklan 1 kohta |8 a artiklan 2 kohta | 9 artiklan 2 kohta |8 a artiklan 3 kohdan a alakohta | 9 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta |8 a artiklan 3 kohdan b alakohta | 9 artiklan 3 kohdan toinen alakohta |8 a artiklan 3 kohdan c alakohta | 9 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta |8 b artiklan ensimmäinen virke | 10 artiklan ensimmäinen kohta |8 b artiklan toinen ja kolmas virke | 10 artiklan toinen kohta |9 artikla | 11 artikla |10 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 12 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |10 artiklan 4 kohdan a alakohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta | 12 artiklan 4 kohdan a alakohdan i, ii ja iii alakohta |10 artiklan 4 kohdan b, c ja d alakohta | 12 artiklan 4 kohdan b, c ja d alakohta |10 artiklan 5–9 kohta | 12 artiklan 5–9 kohta |10 a artikla | 13 artikla |11 artikla | 14 artikla |12 artikla | 15 artikla |13 artiklan 1, 2 ja 3 kohta | 16 artiklan 1, 2 ja 3 kohta |13 artiklan 4 kohta | – |14 artiklan 1–5 kohta | 17 artiklan 1–5 kohta |14 artiklan 6 kohdan a ja b alakohta | 17 artiklan 6 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta |14 a artikla | 18 artikla |– | 19 artikla |15 artikla | 20 artikla |– | Liite I |– | Liite II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Katso päätelmien A osan liite 3.[3] Toteutettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon – Yhteisön säännöstön kodifiointi, KOM(2001) 645 lopullinen – mukaisesti.[4] Katso tämän ehdotuksen liite I.[5] EUVL C […], […], s. […].[6] EUVL C […], […], s. […].[7] EUVL C […], […], s. […].[8] EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1.[9] Katso liite I.[10] EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.[11] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[12] EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.