               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.8.2021
            COM(2021) 492 final
            2021/0279(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkamiseen

               PERUSTELUT

               1.Kohde

                  Tämä ehdotus koskee päätöstä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella (jäljempänä ’sopimus’) perustetussa yhteistyöneuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta suosituksen N:o XX/2020 antamiseen EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkamisesta vuosiksi 2021–2027.

               2.Tausta

               2.1.Sopimus

               Sopimuksen tarkoituksena on luoda asianmukainen rakenne Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan (jäljempänä ’osapuolet’) väliselle poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle poliittisten suhteiden kehittämiseksi. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 1999.

               2.2.Yhteistyöneuvosto

               Yhteistyöneuvosto tarkastelee kaikkia sopimuksesta johtuvia tärkeitä kysymyksiä sekä kaikkia muita osapuolten yhteisen edun mukaisia kahdenvälisiä tai kansainvälisiä kysymyksiä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Yhteistyöneuvosto voi antaa asianmukaisia suosituksia osapuolten yhteisellä sopimuksella. Yhteistyöneuvosto muodostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenistä ja Euroopan komission jäsenistä sekä Azerbaidžanin tasavallan hallituksen jäsenistä. Yhteistyöneuvostolla on oma työjärjestyksensä.

               2.3.Yhteistyöneuvoston säädös

               Yhteistyöneuvosto hyväksyy kirjallisella menettelyllä suosituksen, joka koskee kumppanuuden painopisteiden (2018–2020) voimassaolon jatkamista vuosiksi 2021–2027 (jäljempänä ’säädös’).

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Yhteistyöneuvostossa otettava unionin kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn suositukseen.

               Kumppanuuden painopisteet vastaavat edelleen tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteita sekä itäisen kumppanuuden tavoitteita. Ne ohjaavat EU:n Azerbaidžanin kanssa tekemän rahoitusyhteistyön monivuotista suunnittelua.

               Osapuolet ovat vahvistaneet, että kumppanuuden painopisteet ovat edelleen pätevä perusta niiden suhteiden kehittämiselle ja että ne ovat täysin sitoutuneita näiden painopisteiden toteuttamiseen.

               Vuosien 2018–2020 kumppanuuden painopisteet muodostavat edelleen perustan EU:n ja Azerbaidžanin yhteistyölle vuosiksi 2021–2027.

               Kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkaminen on näin ollen unionin edun mukaista.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se käsittää myös sellaiset välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  1

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Yhteistyöneuvosto on sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka yhteistyöneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Säädös voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön seuraavien osalta: yhdistetyn tukikehyksen mukaisen rahoitusyhteistyön monivuotinen ohjelmasuunnittelu. Tämä johtuu siitä, että Euroopan naapuruusvälineen perustamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 232/2014
                  2
                7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että niiden maiden osalta, joiden kanssa on tehty kyseisen asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu asiakirja, on hyväksyttävä kattava monivuotinen yhdistetty tukikehys asetuksen (EU) N:o 236/2014
                  3
                16 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Tällaisten asiakirjojen on oltava toimintasuunnitelmia tai muita vastaavia yhdessä sovittuja asiakirjoja, kuten kumppanuuden painopisteet sisältäviä asiakirjoja.

               Säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi tämän päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy sen säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Säädöksen pääasiallinen tavoite liittyy sopimuksen ja tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan mukaiseen yhteistyöhön Azerbaidžanin kanssa.

               4.3.Päätelmä

               Tämän päätöksen oikeusperustana on SEUT-sopimuksen 207 ja 209 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Julkaiseminen

               Koska yhteistyöneuvoston säädöksellä muutetaan kumppanuuden painopisteiden täytäntöönpanoajan kestoa, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2021/0279 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 ja 209 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 1996, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999.

               (2)Sopimuksen 81 artiklan mukaisesti sopimuksella perustettu yhteistyöneuvosto voi antaa suosituksia sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (3)EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteet vuosiksi 2018–2020 hyväksyttiin 28 päivänä syyskuuta 2018 pidetyn EU:n ja Azerbaidžanin yhteistyöneuvoston kokouksessa.

               (4)Yhteistyöneuvoston olisi hyväksyttävä EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden täytäntöönpanoajan pidentämisen vuoteen 2027 koskevan suosituksen kirjallisella menettelyllä.

               (5)On aiheellista vahvistaa yhteistyöneuvostossa unionin puolesta otettava kanta EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkamiseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa unionin puolesta otettava kanta suosituksen antamiseen EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden täytäntöönpanoajan pidentämisestä vuoteen 2027 perustuu tähän päätökseen liitettyyn yhteistyöneuvoston suositusehdotukseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Euroopan komissiolle sekä Euroopan komission varapuheenjohtajalle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (2)

                        EUVL L 77 15.3.2014.

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 236/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskevista yhteisistä säännöistä ja menettelyistä (EUVL L 77, 15.3.2014).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.8.2021
            COM(2021) 492 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkamiseen

               LIITE

               LUONNOS

               EU–AZERBAIDŽAN-YHTEISTYÖNEUVOSTON SUOSITUS N:o XX/2020

               ‑

               EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon vuosiksi 2021–2027 jatkamisenhyväksymisestä

               EU–AZERBAIDŽAN-YHTEISTYÖNEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan,

               ottaa huomioon 28 päivänä syyskuuta 2018 annetun EU–Azerbaidžan-yhteistyöneuvoston suosituksen nro 1/2018 EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteistä (2018–2020),

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)
                     Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 1996, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1999.

               (2)
                     Sopimuksen 81 artiklan mukaan yhteistyöneuvosto voi antaa asianmukaisia suosituksia sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (3)
                     Sopimuksen 98 artiklan mukaan sopimuksen osapuolet toteuttavat kaikki yleistoimenpiteet tai erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sopimuksen tavoitteet saavutetaan.

               (4)
                     Euroopan unioni ja Azerbaidžan hyväksyivät 28 päivänä syyskuuta 2018 liitteessä esitetyt EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteet vuosiksi 2018–2020.

               (5)
                     EU ja Azerbaidžan ottavat kahdenvälisesti kumppanuuden painopisteissä huomioon pitkän aikavälin tavoitteet sekä itäisen kumppanuuden puitteissa niiden välillä sovittavat päämäärät, mukaan lukien kansanterveyden alan yhteistyön vahvistaminen,

               ON ANTANUT SEURAAVAN SUOSITUKSEN:

               1 artikla

               Yhteistyöneuvosto suosittaa liitteessä esitettyjen EU:n ja Azerbaidžanin kumppanuuden painopisteiden voimassaolon jatkamista vuoteen 2027. Kumppanuuden painopisteitä voidaan päivittää tai niiden voimassaoloa jatkaa edelleen yhteistyöneuvoston sopimuksella.

               2 artikla

               Tämä suositus tulee voimaan päivänä, jona se annetaan.

               Tehty Brysselissä

               Yhteistyöneuvoston puolesta

               Euroopan unioni

                     Azerbaidžanin tasavalta


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.8.2021
            COM(2021) 498 final
            2021/0281(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn kirjallisella menettelyllä toimitettavassa osallistujakokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ennakkomaksun vähimmäismäärän väliaikaista alentamista koskevaan yhteiseen kantaan

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, osallistujakokouksessa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä päättää kirjallisella menettelyllä yhteisestä kannasta ennakkomaksun vähimmäismäärän väliaikaiseen alentamiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskeva järjestely

               Järjestely on herrasmiessopimus, jonka tavoitteena on luoda puitteet julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. Käytännössä järjestelyllä halutaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset (joissa kilpailu perustuu vietävien tuotteiden ja palveluiden hintaan ja laatuun eikä rahoitusehtoihin) ja torjua julkisesti tuettuihin vientiluottoihin, jäljempänä ’julkinen tuki’, liittyviä subventioita ja kaupan vääristymiä. Järjestely tuli voimaan huhtikuussa 1978, ja se on voimassa toistaiseksi.

               Järjestely on hallinnollisesti osa OECD:tä ja saa tukea OECD:n vientiluottoja käsittelevältä sihteeristöltä. Se ei kuitenkaan ole OECD:n sitova määräys
                  1
               .

               Euroopan unioni – eivät jäsenvaltiot – on järjestelyn osallistuja. Järjestely on saatettu osaksi yhteisön säännöstöä 16. marraskuuta 2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  2
               . Näin ollen järjestely on unionin lainsäädännön nojalla oikeudellisesti sitova.

               2.2.Järjestelyn osallistujat

               Järjestelyn osallistujia on tällä hetkellä yksitoista: Australia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Turkki, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat.

               Järjestelyn osallistujat voivat päättää järjestelyyn tehtävistä muutoksista, ja eritoten ne voivat hyväksyä yhteisiä kantoja järjestelyn IV luvun 5 jakson mukaisesti. Päätökset tehdään yksimielisesti, eli jos jokin osallistuja vastustaa, järjestelyn muuttamista tai yhteistä kantaa ei voida hyväksyä.

               Euroopan komissio edustaa unionia järjestelyn osallistujien kokouksissa ja järjestelyn osallistujien kirjallisissa päätöksentekomenettelyissä.

               Yhteinen kanta on järjestelyn mukainen väline, jonka avulla sopimuspuolet voivat poikkeustapauksissa poiketa järjestelyn määräyksistä tietyn toimen tai väliaikaisesti useiden toimien osalta. Yhteiset kannat voidaan hyväksyä kirjallisessa menettelyssä vaikenemalla, sillä osallistujan, joka vaikenee, katsotaan hyväksyneen yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen. Sama koskee osallistujaa, joka ilmoittaa, ettei sillä ole kantaa. Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava periaatteessa 20 vuorokauden kuluessa, mitä voidaan pidentää kahdeksalla vuorokaudella (järjestelyn 56 ja 57 artikla). OECD:n vientiluottoja käsittelevä sihteeristö ilmoittaa sopimuspuolille, onko yhteinen kanta hyväksytty. Hyväksytty yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tällaisen ilmoituksen tekemisen jälkeen (järjestelyn 59 artikla).

               2.3.Suunniteltu järjestelyn osallistujien säädös

               Suunniteltu toimenpide on ehdotus yhteiseksi kannaksi, joka toimitetaan järjestelyn osallistujille järjestelyn IV luvun 5 jakson mukaisesti. Ehdotettu yhteinen kanta olisi kiireellinen ja poikkeuksellinen toimenpide, jolla reagoitaisiin covid-19-terveyskriisistä johtuvaan talouden laskusuhdanteeseen ja vähennettäisiin kriisin vakavia vaikutuksia EU:n vientiteollisuuden merkittävien hankkeiden toteuttamiseen matalan ja keskitulotason maissa (lisätietoja 3 kohdassa). Ehdotetulla yhteisellä kannalla, jos se hyväksytään, muutettaisiin väliaikaisesti ennakkomaksuvaatimusta (järjestelyn 11 artiklan a kohta) ja julkisen tuen enimmäismäärää (11 artiklan c kohta) koskevia järjestelyn määräyksiä.

               Koska toimenpide on luonteeltaan kiireellinen, ehdotus olisi toimitettava mahdollisimman pian ja, jos se hyväksytään, kaikkien sopimuspuolten olisi alettava soveltaa suunniteltua yhteistä kantaa mahdollisimman pian. Edellyttäen että unionin ehdotusta yhteiseksi kannaksi ei vastusteta, sopimuspuolet voivat automaattisesti hyväksyä sen lopulliseksi versioksi järjestelyssä määrätyllä 28 päivän hiljaisen hyväksynnän menettelyllä (ks. 2.2 kohta), ja yhteinen kanta voisi tulla voimaan kolmen päivän kuluttua menettelyn päättymisestä.

               Edellä esitetyn perusteella on aiheellista vahvistaa sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta otettava kanta, koska ehdotetusta yhteisestä kannasta tulee unionia sitova ja se vaikuttaa unionin lainsäädäntöön asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklan nojalla, jossa säädetään, että ”[j]ulkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämiä suuntaviivoja sovelletaan unionissa. Järjestelyn teksti on tämän asetuksen liitteenä.”

               Yhteistä kantaa koskeva menettely on tarkoitus käynnistää heinäkuussa 2021.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Ehdotettu yhteinen kanta liittyy suoraan covid-19-terveyskriisiin.

               Ehdotettu yhteinen kanta antaisi julkisesti tuettujen vientiluottojen alaisia tavaroita ja palveluja ostaville matalan ja keskitulotason maiden julkisille ostajille mahdollisuuden suorittaa 12 kuukauden ajan ennakkomaksuja, joiden suuruus vientisopimuksen arvosta on vähintään 5 prosenttia eikä 15 prosenttia, kuten järjestelyn 11 artiklan a kohdassa tällä hetkellä edellytetään. Tämä puolestaan merkitsisi sitä, että samalla ajanjaksolla korotettaisiin väliaikaisesti julkisen tuen enimmäismäärää, jonka osallistujat voivat järjestelyn 11 artiklan c kohdan mukaisesti myöntää, 85 prosentista 95 prosenttiin vientisopimuksen arvosta.

               EU:n yritysten tuottamia tavaroita, palveluja ja hankkeita (esim. terveydenhuollossa ja koulutuksessa, mutta myös muilla aloilla) tuoviin kolmansiin maihin kohdistuu vakavia taloudellisia paineita covid-19-pandemian aiheuttamassa talouden laskusuhdanteessa. Suurin osa hankkeista toteutetaan valtiollisten/julkisten ostajien kanssa kehitysmaissa. Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa lainoja rahoittavat pankit saisivat yleensä takauksen lainan ennakkomaksuosuudelle yksityisillä markkinoilla. Covid-19-kriisin vuoksi yksityiset markkinat ovat kuitenkin vastahakoisia tai jopa haluttomia antamaan takausta kehitysmaille. Ilman takausta pankit kieltäytyvät rahoittamasta hankkeen ennakkomaksuosuutta kehitysmaissa – jotka eniten tällaisia hankkeita tarvitsevat – mikä tarkoittaa, ettei näitä hankkeita voida toteuttaa. Tähän markkinoiden toimintapuutteeseen on puututtava pikaisesti.

               Ehdotettu yhteinen kanta hyödyttäisi sekä tuojia että viejiä: se tarjoaisi ostajamaan hallitukselle välitöntä taloudellista apua ja lisäisi sen kykyä jatkaa investointihankkeita. Samalla se tarjoaisi viejille mahdollisuuden tarjota joustavia ratkaisuja vaikeina aikoina ja jatkaa liiketoimintaansa.

               Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että julkisia ostajia koskeva ennakkomaksuvaatimus alennetaan 15 prosentista 5 prosenttiin vientisopimuksen arvosta. Tähän toimenpiteeseen liittyisi kuitenkin kaksi merkittävää rajoitusta, jotka korostavat sen kehitystavoitteita ja poikkeuksellista luonnetta. Ensinnäkin ehdotettua toimenpidettä sovellettaisiin ainoastaan julkisiin ostajiin alhaisen ja keskitulotason maissa (järjestelyn 11 artiklan nojalla ja Maailmanpankin määritelmän mukaisesti nk. luokkaan II kuuluvat maat). Toiseksi toimenpide olisi ajallisesti rajattu pandemian taloudellisten seurausten ennakoidun keston ajaksi. Siksi se hyödyttäisi ainoastaan toimia, joiden osalta vientiluottotukihakemus on vastaanotettu 12 kuukauden kuluessa yhteisen kannan voimassaoloajan alkamisesta edellyttäen, että toimen ehtoja koskevat neuvottelut on saatu päätökseen 18 kuukauden kuluessa tämän yhteisen kannan voimassaoloajan päättymisestä (kuten vientiluottolaitoksen tekemässä lopullisessa sitoumuksessa vahvistetaan). Lopuksi järjestelyn sääntöjen yhteydessä on myös tärkeää huomata, että sen lisäksi, että ehdotettu toimenpide tukisi vientiä EU-maista, sitä sovellettaisiin julkiseen tukeen myös kaikissa järjestelyyn osallistuvissa maissa.

               Koska ehdotetun yhteisen kannan tarkoituksena on vähentää covid-19-terveyskriisin vakavia vaikutuksia EU:n vientiteollisuuden toteuttamiin tärkeisiin hankkeisiin kehitysmaissa ja koska unioni aikoo ehdottaa tätä yhteistä kantaa, unionin puolesta otettavan kannan pitäisi olla tämän päätöksen liitteessä olevan ehdotusluonnoksen tekeminen ja sen tukeminen.

               3.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               3.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               3.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Ehdotettu yhteinen kanta, joka järjestelyn osallistujien on määrä hyväksyä kirjallisella menettelyllä, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklan nojalla. Kyseisessä artiklassa säädetään, että ”[j]ulkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämiä suuntaviivoja sovelletaan unionissa. Järjestelyn teksti on tämän asetuksen liitteenä.”

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               3.2.Aineellinen oikeusperusta

               3.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee.

               3.2.2Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               3.3Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               4.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska järjestelyn osallistujien säädös muuttaa julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaa järjestelyä, joka muodostaa asetuksen (EU) N:o 1233/2011 liitteen II, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2021/0281 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn kirjallisella menettelyllä toimitettavassa osallistujakokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ennakkomaksun vähimmäismäärän väliaikaista alentamista koskevaan yhteiseen kantaan

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämät suuntaviivat on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä, ja niistä on tehty Euroopan unionissa oikeudellisesti sitovia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  4
               .

               (2)Järjestelyn osallistujien, jäljempänä ’osallistujat’, on tehtävä kirjallisella menettelyllä päätös Euroopan unionin ehdottamasta yhteisestä kannasta järjestelyn IV luvun 5 jakson mukaisesti, jotta järjestelyn 11 artiklan a kohdan nojalla vaadittua ennakkomaksun vähimmäismäärää voidaan väliaikaisesti alentaa, jäljempänä ’ehdotettu yhteinen kanta’, covid-19-kriisistä johtuvan talouden laskusuhdanteen vuoksi.

               (3)Ehdotettu yhteinen kanta antaisi julkisesti tuettujen vientiluottojen alaisia tavaroita ja palveluja ostaville matalan ja keskitulotason maiden julkisille ostajille mahdollisuuden suorittaa 12 kuukauden ajan ennakkomaksuja, joiden suuruus vientisopimuksen arvosta on vähintään 5 prosenttia eikä 15 prosenttia, kuten järjestelyn 11 artiklan a kohdassa edellytetään. Tämä puolestaan merkitsisi sitä, että samalla ajanjaksolla korotettaisiin julkisen tuen enimmäismäärää, jonka osallistujat voivat järjestelyn 11 artiklan c kohdan mukaisesti myöntää, 85 prosentista 95 prosenttiin vientisopimuksen arvosta.

               (4)Tämä poikkeuksellinen toimenpide on tarpeen, jotta voidaan reagoida covid-19-terveyskriisistä johtuvaan talouden laskusuhdanteeseen ja vähentää kriisin vakavia vaikutuksia EU:n teollisuuden merkittävien hankkeiden toteuttamiseen matalan ja keskitulotason maissa.

               (5)On aiheellista vahvistaa osallistujakokouksen kirjallisessa menettelyssä otettavaa yhteistä kantaa koskeva unionin puolesta otettava kanta, koska ehdotettu yhteinen kanta voi vaikuttaa hyväksymisensä jälkeen ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 nojalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn kirjallisella menettelyllä toimitettavassa osallistujakokouksessa unionin puolesta otettava kanta ehdotettuun yhteiseen kantaan, joka koskee ennakkomaksun vähimmäismäärän väliaikaista alentamista, perustuu tämän päätöksen liitteeseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Sellaisena kuin ne on määritelty OECD:n yleissopimuksen 5 artiklassa.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.8.2021
            COM(2021) 498 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn kirjallisella menettelyllä toimitettavassa osallistujakokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta ennakkomaksun vähimmäismäärän väliaikaista alentamista koskevaan yhteiseen kantaan

               LIITE

               Euroopan unionin ehdotusluonnos yhteiseksi kannaksi

               julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn IV luvun 5 jakson mukaisesti

               ECH [•]/2021

               Ennakkomaksuvaatimuksen alentaminen 5 prosenttiin

               Covid-19-kriisi vaikeuttaa ihmisten elämää ja heikentää elinoloja kaikkialla maailmassa. Terveyskriisistä johtuva maailmantalouden laskusuhdanne lisää voimakkaasti kriisin kielteisiä vaikutuksia. Hallitukset ja kansainväliset instituutiot ovat alkaneet reagoida asiaan tässä poikkeuksellisessa tilanteessa. Merkittävä osa niiden ponnisteluista liittyy toimenpiteisiin, joilla pyritään lieventämään kriisin kielteisiä taloudellisia vaikutuksia. Teollisuusmailla on yleensä enemmän resursseja ja vaihtoehtoja ongelmien ratkaisemiseksi, mutta matalan ja keskitulotason maita vaivaavat monet rajoitukset, erityisesti riittävien taloudellisten resurssien puute.

               Vientiluottolaitokset ja niiden viranomaiset ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joiden tavoitteena on ylläpitää kansainvälisiä kauppavirtoja ja vastata omien maidensa teollisuuden ja ulkomaisten ostajien/ulkomaiden tarpeisiin. Vaikka monien maiden odotetaan supistavan investointiohjelmiaan, investointitarve kriisinehkäisytoimiin ja perusinfrastruktuuriin liittyviin hankkeisiin on edelleen huomattava. Joitakin toimenpiteitä voidaan kuitenkin toteuttaa vain yhdessä, sillä niihin sovelletaan kansainvälisesti sovittuja sääntöjä, kuten OECD:n julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaa järjestelyä.

               Vallitsevassa vakavassa taloustilanteessa sekä toimialajärjestöt että yksittäiset yritykset ovat kehottaneet vientiluottolaitoksia höllentämään nykyistä ennakkomaksuvaatimusta, sillä ostajamaat kamppailevat yhä kasvavan taloudellisen paineen alla. Suurin osa kyseeseen tulevista hankkeista toteutetaan valtiollisten/julkisten ostajien kanssa kehitysmaissa. Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ostajilla olisi mahdollisuus rahoittaa ennakkomaksu pidemmillä takaisinmaksuehdoilla ja rahoituspankit hakisivat ja yleensä saisivat takauksen lainan tälle osuudelle yksityisiltä markkinoilta. Covid-19-kriisin vuoksi yksityissektori on kuitenkin erittäin vastahakoinen tai jopa haluton antamaan takauksia kehitysmaille. Ilman takausta pankit eivät ole valmiita rahoittamaan ennakkomaksun osuutta hankkeesta maissa, jotka eniten tällaisia hankkeita tarvitsevat. Kyseessä on selkeä markkinoiden toimintapuute, joka on korjattava kiireellisesti.

               Ehdotettu yhteinen kanta hyödyttäisi kumpaakin osapuolta: se tarjoaisi ostajamaan hallinnolle välitöntä taloudellista apua ja lisäisi sen kykyä jatkaa investointihankkeita. Se kasvattaisi niiden resurssien määrää, joka voidaan ottaa käyttöön ensisijaisiin hankkeisiin mm. terveydenhuoltoalalla, ja antaisi viejille mahdollisuuden tarjota joustavia ratkaisuja näinä vaikeina aikoina ja jatkaa liiketoimintaansa.

               Tätä taustaa vasten ehdotetaan kehitysmaiden valtiollisilta ja julkisilta ostajilta vaadittavan ennakkomaksun alentamista 5 prosenttiin ottaen huomioon, että

               ·toimenpiteellä olisi välitön finanssipoliittinen vaikutus kriisin kanssa kamppaileviin maihin;

               ·toimenpide lisäisi joustavuutta, jota viejät nyt tarvitsevat jatkaakseen liiketoimintaansa;

               ·toimenpiteellä puututtaisiin alan esittämiin huolenaiheisiin;

               ·toimenpide olisi hyvin rajattu ja kohdennettu ja kattaisi vain tietyt ostajaryhmät;

               ·toimenpide ei vaarantaisi velkakestävyyttä, sillä OECD:n kestävää lainanantoa koskevan suosituksen säännösten sekä Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin ohjelmien mukaisten velvoitteiden noudattaminen olisi edelleen ennakkoedellytys hankkeiden tukemiselle; sekä

               ·toimenpide olisi luonteeltaan väliaikainen, ja sen voimassaolo lakkaisi automaattisesti 12 kuukauden kuluttua.

               Ehdotus yhteiseksi kannaksi: ECH [•]/2021

                        1. Viitenumero:

                        ECH [•]/2021

                        2. Tuojamaat ja ostajat:

                        Valtiolliset tai julkiset ostajat (liitteen XII mukaisesti) luokkaan II kuuluvissa maissa (10 artikla) valtiovarainministeriön tai keskuspankin vakuudella.

                        3. Toimen kuvaus:

                        Järjestelyn 11 artiklan alainen hanke.

                        4. Ehdot:

                        Järjestelyn muiden artiklojen mukaisesti.

                        5. Ehdotus yhteiseksi kannaksi:

                        Ennakkomaksuvaatimuksen alentaminen 5 prosenttiin (11 artiklan a kohta) ja julkisen tuen enimmäismäärän nostaminen 95 prosenttiin (11 artiklan c kohta) vientisopimuksen arvosta. Toimenpide tulee voimaan välittömästi ja on voimassa 12 kuukautta voimaantulon jälkeen. Järjestelyn soveltamisalaan kuuluvat toimet voivat saada julkista tukea tämän yhteisen kannan ehtojen mukaisesti edellyttäen, että

                        1.vientiluottotukihakemus on vastaanotettu ennen tämän yhteisen kannan voimassaoloajan päättymistä ja

                        2.lopullisen sitoumuksen päivämäärä sijoittuu tämän yhteisen kannan voimassaoloajan päättymisen jälkeiselle 18 kuukauden ajalle.

                        6. Tiedossa olevien kilpailevien tarjoajien kansallisuus ja nimi:

                        Ei sovelleta tämän ehdotuksen yleisluonteen vuoksi.

                        7. Tarjousjakso:

                        Ei sovelleta.

                        8. Lisätietoja:

                        Tällä toimenpiteellä pyritään keventämään matalan ja keskitulotason maiden rahoituspaineita ja vapauttamaan resursseja ensisijaisten hankkeiden jatkamiseksi; lisäksi toimenpiteellä korjataan meneillään olevan covid-19-kriisin aiheuttamia markkinoiden toimintapuutteita, jolloin se auttaa hankkimaan tarvittavat rahoitusvarat yksityisistä lähteistä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.8.2021
            COM(2021) 495 final
            2021/0280(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen (Prüm) 540 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson, jonka aikana DNA-tunnisteita ja sormenjälkiä voidaan vaihtaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, pidentämiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, 540 artiklan 3 kohdan osalta.

               Kauppa- ja yhteistyösopimukseen sisältyy mahdollisuus jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen vastavuoroiseen yhteistyöhön, joka koskee DNA-tunnisteiden, sormenjälkitietojen ja ajoneuvorekisteritietojen automaattista vertailua. Jotta Yhdistynyt kuningaskunta voisi hyödyntää näitä mahdollisuuksia, sen on ensin toteutettava tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet ja siitä tehdään arviointi.

               Yhdistynyt kuningaskunta ja jäsenvaltiot tekivät jo ennen kauppa- ja yhteistyösopimusta yhteistyötä DNA-tunnisteiden ja sormenjälkien vertailussa ja toimittivat henkilötietoja osuman jälkeen. Jotta yhteistyön jatkumiseen ei tulisi katkoksia, kauppa- ja yhteistyösopimuksessa määrätään, että jäsenvaltiot voivat toimittaa kyseisiä tietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle 30. syyskuuta 2021 saakka kauppa- ja yhteistyösopimuksen edellyttämien arviointien valmistumista odotettaessa. Lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea voi pidentää tätä välikautta yhden kerran enintään yhdeksällä kuukaudella eli 30. kesäkuuta 2022 saakka.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus

               Kauppa- ja yhteistyösopimus luo perustan EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliselle laaja-alaiselle suhteelle vaurauden ja hyvän naapuruuden alueella, jolle ovat ominaisia läheiset ja rauhanomaiset suhteet, joka perustuu yhteistyöhön ja jolla kunnioitetaan osapuolten itsemääräämisoikeutta ja suvereniteettia. Kauppa- ja yhteistyösopimus tuli voimaan 1. toukokuuta 2021, ja sillä perustettiin muun muassa lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea.

               2.2.Lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea

               Lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea on perustettu käsittelemään asioita, joita käsitellään kauppa- ja yhteistyösopimuksen kolmannessa osassa otsakkeella ”Lainvalvonta ja rikosoikeudellinen yhteistyö”. Kauppa- ja yhteistyösopimuksella on perustettu useita erityiskomiteoita.

               Erityiskomiteat voivat toimivaltaansa kuuluvien asioiden osalta muun muassa seurata ja tarkastella kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanoa ja varmistaa sen moitteeton toiminta, avustaa laaja-alaista kumppanuusneuvostoa sen tehtävien suorittamisessa sekä hyväksyä päätöksiä, muutokset mukaan lukien, ja suosituksia kaikista kysymyksistä, joiden osalta kyseisessä sopimuksessa tai mahdollisessa täydentävässä sopimuksessa niin määrätään.

               2.3.Suunniteltu lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitean säädös

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdassa määrätään, että lainvalvontaa ja oikeudellista yhteistyötä käsittelevä erityiskomitea voi pidentää ajanjaksoa, jonka aikana jäsenvaltiot voivat jatkaa 530, 531 ja 534 artiklassa tarkoitettua tietojen vertailua ja toimittaa vastaavuustapauksissa muita käytettävissä olevia henkilötietoja noudattaen kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien oikeusapua koskevat säännökset, kauppa- ja yhteistyösopimuksen 536 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Tämä ajanjakso päättyy 30. syyskuuta 2021, ellei lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea päätä pidentää sitä enintään yhdeksällä kuukaudella.

               Lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitean päätös edellä mainitun ajanjakson pidentämisestä voidaan tehdä missä tahansa muodossa. Puheenjohtajien päätökset tehdään yhteisellä suostumuksella (ks. kauppa- ja yhteistyösopimuksen liitteessä 1 oleva 1 säännön 2 kohta). Päätös voidaan tehdä milloin tahansa, mutta katkoksen välttämiseksi yhteistyössä se olisi tehtävä ennen 1. lokakuuta 2021.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1.Tausta

               Kauppa- ja yhteistyösopimukseen sisältyy mahdollisuus jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen vastavuoroiseen yhteistyöhön, joka koskee DNA-tunnisteiden, sormenjälkitietojen ja ajoneuvorekisteritietojen automaattista vertailua. Jotta Yhdistynyt kuningaskunta voisi hyödyntää näitä mahdollisuuksia, sen on ensin toteutettava tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet ja siitä on tehtävä arviointi.

               Unioni määrittää arviointikäyntiä koskevan kattavan arviointikertomuksen ja mahdollisen testausajon perusteella päivämäärän tai päivämäärät, josta tai joista alkaen jäsenvaltiot voivat toimittaa kyseisiä tietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla Yhdistyneeseen kuningaskuntaan on myös kohdistettava arviointi DNA- ja sormenjälkitietojen automaattisesta siirrosta, johon tarvittavat yhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa on jo luotu unionin Prüm-puitteiden
                  1
                yhteydessä.

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 2 kohdan mukaan unioni määrittää arviointikäyntiä koskevan kattavan arviointikertomuksen ja mahdollisen testausajon perusteella päivämäärän tai päivämäärät, josta tai joista alkaen jäsenvaltiot voivat toimittaa henkilötietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

               Jotta katkokset DNA- ja sormenjälkitietoja koskevassa jatkuvassa yhteistyössä voidaan välttää, kauppa- ja yhteistyösopimuksessa määrätään, että jäsenvaltiot voivat toimittaa tietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle 30. syyskuuta 2021 saakka näiden arviointien tuloksia ja kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua päätöstä odotettaessa. Lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea voi pidentää tätä välikautta yhden kerran enintään yhdeksällä kuukaudella eli 30. kesäkuuta 2022 saakka.

               3.2.Neuvoston päätöksen tarve

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla tehtävä Yhdistyneen kuningaskunnan arviointi on vasta alkuvaiheessa. Unionin Prüm-puitteiden yhteydessä toteutetut aiemmat arviointimenettelyt ovat kestäneet ainakin kuusi kuukautta. Tämän jälkeen tarvitaan lisää aikaa, jotta neuvosto voi käsitellä arviointikertomusta ja päättää virallisesti, että kyseisiä tietoja voidaan vaihtaa. Näistä syistä on erittäin epätodennäköistä, että edellä mainittu menettely saadaan päätökseen viimeistään syyskuussa 2021. Tämän vuoksi on olemassa merkittävä riski, että DNA- ja sormenjälkitietoja koskeva yhteistyö keskeytyy 1. lokakuuta 2021 alkaen. Tämä aiheuttaisi konkreettisia riskejä unionin sisäiselle turvallisuudelle. Koska lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea voi jatkaa välikautta vain kerran, sitä ehdotetaan jatkettavan yhdeksän kuukauden enimmäisajalla eli 30. kesäkuuta 2022 saakka.

               Samalla on huomioitava, että unioni on jo tehnyt Prüm-puitteiden yhteydessä Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan arvioinnin DNA-tunnisteiden ja sormenjälkitietojen vaihdon osalta. Komissio ei ole tietoinen mahdollisista Yhdistyneen kuningaskunnan näiden arviointien jälkeen toteuttamista lainsäädäntö- tai sääntelytoimenpiteistä, jotka vaikuttaisivat kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla tehtävän arvioinnin tuloksiin. Toisin sanoen komissio olettaa lähtökohtaisesti, että Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa edelleen samoja menettelyjä ja edellytyksiä kuin silloin, kun sille tehtiin arvioinnit vuonna 2018 (DNA-tunnisteiden osalta) ja vuonna 2019 (sormenjälkitietojen osalta) unionin Prüm-puitteiden yhteydessä.

               Olosuhteet huomioon ottaen on siis aiheellista vahvistaa lainvalvontaa ja oikeudellista yhteistyötä käsittelevässä erityiskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee mahdollisuutta pidentää kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdan nojalla ajanjaksoa, jonka aikana jäsenvaltiot voivat jatkaa 530, 531 ja 534 artiklassa tarkoitettua tietojen vaihtoa ja toimittaa vastaavuustapauksissa muita käytettävissä olevia henkilötietoja noudattaen kansallista lainsäädäntöä, mukaan lukien oikeusapua koskevat säännökset, kauppa- ja yhteistyösopimuksen 536 artiklassa tarkoitetulla tavalla Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Lainvalvonta- ja oikeusyhteistyön erityiskomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu kauppa- ja yhteistyösopimuksella.

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdassa määrätään lainvalvontaa ja oikeudellista yhteistyötä käsittelevän erityiskomitean mahdollisuudesta pidentää ajanjaksoa, jonka aikana jäsenvaltiot voivat jatkaa 530, 531 ja 534 artiklassa tarkoitettua tietojen vertailua ja toimittaa vastaavuustapauksissa muita käytettävissä olevia henkilötietoja kauppa- ja yhteistyösopimuksen 536 artiklan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Sen vuoksi tällaista päätöstä koskevan unionin kannan hyväksyminen kuuluu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan.

               Pidentämisen oikeudelliset vaikutukset kohdistuvat täysin unioniin kauppa- ja yhteistyösopimuksen osapuolena. Tämä tarkoittaa sitä, että SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti unionilla on yksinomainen toimivalta tässä asiassa.

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson pidentämistä koskeva päätös ei edellytä kauppa- ja yhteistyösopimuksen rakenteiden täydentämistä tai muuttamista.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson pidentämisellä on tavoitteita ja osatekijöitä poliisiyhteistyön alalla.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0280 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen (Prüm) 540 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun ajanjakson, jonka aikana DNA-tunnisteita ja sormenjälkiä voidaan vaihtaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, pidentämiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisessä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’
                  3
               , määrätään vastavuoroisesta yhteistyöstä jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä koskien DNA-tunnisteiden, sormenjälkitietojen ja ajoneuvorekisteritietojen automaattista vertailua. Edellytyksenä tällaiselle yhteistyölle on, että Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet ja unioni tekee siitä arvioinnin.

               (2)Unioni määrittää arviointikäyntiä koskevan kattavan arviointikertomuksen ja mahdollisen testausajon perusteella päivämäärän tai päivämäärät, josta tai joista alkaen jäsenvaltiot voivat toimittaa kyseisiä tietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti.

               (3)Yhdistyneelle kuningaskunnalle on myös tehtävä arviointi DNA- ja sormenjälkitietojen hausta ja vertailusta, johon tarvittavat yhteydet Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa on jo luotu unionin Prüm-puitteiden
                  4
                yhteydessä.

               (4)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 2 kohdan mukaan unioni määrittää arviointikäyntiä koskevan kattavan arviointikertomuksen ja mahdollisen testausajon perusteella päivämäärän tai päivämäärät, josta tai joista alkaen jäsenvaltiot voivat toimittaa henkilötietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

               (5)Jotta katkokset DNA-tunnisteita ja sormenjälkitietoja koskevassa jatkuvassa yhteistyössä voidaan välttää, kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jäsenvaltiot voivat toimittaa näitä tietoja Yhdistyneelle kuningaskunnalle 30 päivään syyskuuta 2021 saakka odotettaessa kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua arvioinnin tulosta ja päätöstä.

               (6)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdassa lainvalvonnan ja rikosoikeudellisen yhteistyön erityiskomitea valtuutetaan pidentämään tätä ajanjaksoa yhden kerran enintään yhdeksällä kuukaudella eli 30 päivään kesäkuuta 2022 saakka.

               (7)On epätodennäköistä, että johdanto-osan 3–6 kappaleessa tarkoitettu menettely saadaan päätökseen 30 päivään syyskuuta 2021 mennessä. Tämän vuoksi on olemassa merkittävä riski, että DNA-tunnisteita ja sormenjälkitietoja koskeva yhteistyö keskeytyy 1 päivästä lokakuuta 2021 alkaen. Tämä aiheuttaisi konkreettisia riskejä unionin sisäiselle turvallisuudelle.

               (8)Toisaalta unioni on jo tehnyt Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan arvioinnin DNA-tunnisteiden ja sormenjälkitietojen vaihdon osalta unionin Prüm-puitteiden yhteydessä silloin, kun Yhdistynyt kuningaskunta oli vielä jäsenvaltio. Unioni ei ole tietoinen mahdollisista Yhdistyneen kuningaskunnan näiden arviointien jälkeen toteuttamista lainsäädäntö- tai sääntelytoimenpiteistä, jotka vaikuttaisivat kauppa- ja yhteistyösopimuksen nojalla tehtävän arvioinnin tuloksiin.

               (9)Olosuhteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa lainvalvontaa ja oikeudellista yhteistyötä käsittelevässä erityiskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee unionin hyväksyntää pidentää 30 päivään kesäkuuta 2022 saakka ajanjaksoa, jonka aikana jäsenvaltiot voivat jatkaa 530, 531 ja 534 artiklassa tarkoitettua tietojen vaihtoa ja toimittaa vastaavuustapauksissa muita käytettävissä olevia henkilötietoja kauppa- ja yhteistyösopimuksen 536 artiklassa tarkoitetulla tavalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen 540 artiklan 3 kohdan nojalla lainvalvontaa ja oikeudellista yhteistyötä käsittelevässä erityiskomiteassa unionin puolesta otettava kanta on hyväksyä se, että pidennetään 30 päivään kesäkuuta 2022 saakka ajanjaksoa, jonka aikana jäsenvaltiot voivat jatkaa 530, 531 ja 534 artiklassa tarkoitettua tietojen vaihtoa ja toimittaa muita käytettävissä olevia henkilötietoja kauppa- ja yhteistyösopimuksen 536 artiklassa tarkoitetulla tavalla Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehty neuvoston päätös 2008/615/YOS (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1) sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehty neuvoston päätös 2008/616/YOS (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10–2539.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2008/615/YOS rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1) sekä neuvoston päätös 2008/616/YOS rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.5.2022
            COM(2022) 218 final
            2022/0158(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen (Budjettikohta 07 20 03 01 – Sosiaaliturva)
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan 31 muuttamista koskeva sekakomitean päätös.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.ETA-sopimus

               Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’ETA-sopimus’, taataan Euroopan talousalueen kansalaisille ja talouden toimijoille yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet sisämarkkinoilla. Siinä määrätään neljää vapautta koskevien EU:n säädösten saattamisesta osaksi 30 ETA-maan eli EU:n jäsenvaltioiden, Norjan, Islannin ja Liechtensteinin lainsäädäntöä. ETA-sopimus kattaa lisäksi yhteistyön muilla tärkeillä aloilla, kuten tutkimuksen ja kehityksen, koulutuksen, sosiaalipolitiikan, ympäristön, kuluttajansuojan, matkailun ja kulttuurin aloilla, joita kutsutaan yhteisesti sivuaviksi ja horisontaalisiksi politiikoiksi. ETA-sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1994. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen sopimuspuolia.

               2.2.ETA:n sekakomitea

               ETA:n sekakomitea vastaa ETA-sopimuksen hallinnoinnista. Se on foorumi ETA-sopimuksen toimintaan liittyvää näkemysten vaihtoa varten. Se tekee päätöksensä yksimielisesti.

               2.3.Suunniteltu ETA:n sekakomitean säädös

               ETA:n sekakomitean on määrä hyväksyä ETA:n sekakomitean päätös, joka koskee yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan 31 muuttamista, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on varmistaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välisen yhteistyön jatkaminen unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

               EU:n talousarviopolitiikan mukaisesti osallistuminen EU:n toimintaan on mahdollista vasta, kun vastaava rahoitusosuus on maksettu. Maksu voidaan suorittaa heti sen jälkeen kun tämä luonnos neuvoston päätökseksi on hyväksytty ja kun Euroopan komissio on vahvistanut rahoituspyynnön ja toimittanut sen ETA:n EFTA-valtioille.

               Sen vuoksi sekakomitean päätösluonnosta sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2022 lähtien, jotta voitaisiin kattaa tammikuun 1. päivän 2022 ja asianomaisen maksun vastaanottamisen välinen ajanjakso. Takautuva soveltaminen ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin, ja se noudattaa luottamuksensuojan periaatetta.

                  Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen sisältö ja luonne eivät ole pelkästään neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja teknisiä mukautuksia. Näin ollen neuvosto vahvistaa unionin kannan.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               ETA:n sekakomitea on sopimuksella eli ETA-sopimuksella perustettu elin. Säädös, joka ETA:n sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta ETA-sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta yhdessä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan kanssa.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

                Suunnitellun säädöksen tavoitteet ja siihen sisältyvät osatekijät liittyvät työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseen. Aineellinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 46 ja 48 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 46 ja 48 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohta.

               5.Talousarviovaikutukset

                  Norja, Islanti ja Liechtenstein maksavat rahoitusosuudet unionin talousarvioon. Tarkka määrä määritetään ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti, kun tämä luonnos neuvoston päätökseksi on hyväksytty.

               6.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska ETA:n sekakomitean säädös muuttaa yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehtyä ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2022/0158 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

                  (Budjettikohta 07 20 03 01 – Sosiaaliturva)

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 ja 48 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  2
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  3
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (3)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä, jotta se kattaa yhteistyön, joka koskee työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31.

               (5)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (2)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (3)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.5.2022
            COM(2022) 218 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen(Budjettikohta 07 20 03 01 – Sosiaaliturva)

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o […],

               annettu […],

               yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

               (2)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2022,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 5 artiklan 5 ja 14 kohdassa sanat ”varainhoitovuosi 2021” sanoilla ”varainhoitovuodet 2021 ja 2022”.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty.
                  1*

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  […]

                  ETA:n sekakomitean

                  sihteerit

                  […]

                     (1)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.5.2022
            COM(2022) 205 final
            2022/0150(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 sekä 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 muuttamiseen (InvestEU)
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyö muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) ja pöytäkirjan 32 (82 artiklan täytäntöönpanon taloudelliset yksityiskohdat) muuttamista koskevan sekakomitean päätöksen suunniteltuun hyväksymiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.ETA-sopimus

               Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’ETA-sopimus’, taataan Euroopan talousalueen kansalaisille ja talouden toimijoille yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet sisämarkkinoilla. Siinä määrätään neljää vapautta koskevien EU:n säädösten saattamisesta osaksi 30 ETA-maan eli EU:n jäsenvaltioiden, Norjan, Islannin ja Liechtensteinin lainsäädäntöä. ETA-sopimus kattaa lisäksi yhteistyön muilla tärkeillä aloilla, kuten tutkimuksen ja kehittämisen, koulutuksen, sosiaalipolitiikan, ympäristön, kuluttajansuojan, matkailun ja kulttuurin aloilla, joita kutsutaan yhteisesti ”sivuavaksi ja laaja-alaiseksi” politiikaksi. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1994. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen sopimuspuolia.

               2.2.ETA:n sekakomitea

               ETA:n sekakomitea vastaa ETA-sopimuksen hallinnoinnista. Se on foorumi ETA-sopimuksen toimintaan liittyvää näkemysten vaihtoa varten. Se tekee päätöksensä yksimielisesti.

               2.3.Suunniteltu ETA:n sekakomitean säädös

               ETA:n sekakomitean on tarkoitus hyväksyä päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 sekä 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 muuttamisesta.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan ETA:n EFTA-valtioiden osallistuminen InvestEU-ohjelmaan. InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523
                  1
                otetaan sen vuoksi osaksi ETA-sopimusta.

                  Koska Liechtenstein ei ole ilmaissut kiinnostustaan osallistua InvestEU-ohjelmaan, ETA:n sekakomitean päätösluonnos koskee ainoastaan Norjaa ja Islantia. Lisäksi ETA:n EFTA-valtiot päättivät olla osallistumatta InvestEU-neuvontakeskukseen, ja ne voivat päättää osallistua yhteen tai useampaan InvestEU-rahaston EU-osioon kuuluvaan rahoitustuotteeseen. Jotta ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuus olisi riittävä, sen on perustuttava niiden rahoitustuotteiden riskiprofiiliin, joihin kyseiset valtiot päättävät osallistua. ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuus korottaa EU:n takuuta.

               ETA-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa budjettikohtia varten määrätty suhdeluku ei välttämättä vastaa tarkoin InvestEU-rahastoon osallistumisen osuutta asiaankuuluvien rahoitustuotteiden kautta, kun lasketaan ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuutta InvestEU-rahastoon osallistumiseen. Sen vuoksi EFTA-valtiot tekevät pöytäkirjassa 32 olevan 8 artiklan mukaisesti rahoitusosuussopimukset EU:n kanssa, jota edustaa komissio. Koska rahoitusosuus määräytyy valittujen rahoitustuotteiden perusteella, EFTA-valtioiden rahoitusosuus EU:n takuuseen, tämän rahoitusosuuden käyttöä koskevat ehdot ja edellytykset, rahoitusosuuden maksuaikataulu ja -määrät sekä säännöt käyttämättömien varojen ja tulojen palauttamiseksi EFTA-valtioille olisi vahvistettava vasta rahoitusosuussopimuksissa.

               EU:n talousarviopolitiikan mukaisesti osallistuminen EU:n toimintaan on mahdollista vasta, kun vastaava rahoitusosuus on maksettu. Maksu voidaan suorittaa heti sen jälkeen kun tämä luonnos neuvoston päätökseksi on hyväksytty ja kun Euroopan komissio on vahvistanut rahoituspyynnön ja toimittanut sen ETA:n EFTA-valtioille.

               Sen vuoksi sekakomitean päätösluonnosta sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2022 lähtien, jotta voitaisiin kattaa tammikuun 1. päivän 2022 ja asianomaisen maksun vastaanottamisen välinen ajanjakso. Takautuva soveltaminen ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin, ja siinä noudatetaan luottamuksensuojan periaatetta.

                  Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen sisältö ja luonne eivät ole pelkästään neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja teknisiä mukautuksia. Näin ollen unionin kannan vahvistaa neuvosto.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se käsittää myös sellaiset välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               ETA:n sekakomitea on sopimuksella eli ETA-sopimuksella perustettu elin. Säädös, joka ETA:n sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta ETA-sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta yhdessä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan kanssa.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Ehdotetun päätöksen aineellisen oikeusperustan on vastattava sen säädöksen aineellista oikeusperustaa, joka sillä sisällytetään ETA-sopimukseen.

               InvestEU-ohjelma perustuu SEUT-sopimuksen osastoihin ”Teollisuus” ja ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus” (173 artikla ja 175 artiklan kolmas kohta).

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: SEUT-sopimuksen 173 artikla ja 175 artiklan kolmas kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustan pitäisi olla SEUT-sopimuksen 173 artikla ja 175 artiklan kolmas kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohta.

               5.Talousarviovaikutukset

                  Norja ja Islanti maksavat rahoitusosuudet unionin talousarvioon. Tarkka määrä määritetään ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti, kun tämä luonnos neuvoston päätökseksi on hyväksytty.

               6.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska ETA:n sekakomitean säädöksellä muutetaan yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehtyä ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 sekä 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehtyä pöytäkirjaa 32, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2022/0150 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 sekä 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 muuttamiseen

                  (InvestEU)

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan ja 175 artiklan kolmannen kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  3
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  4
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehtyä ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 sekä 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehtyä pöytäkirjaa 32.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523
                  5
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 (yhteistyö muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) ja pöytäkirjaa 32 (82 artiklan täytäntöönpanon taloudelliset yksityiskohdat).

               (5)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tämän päätöksen liitteenä olevaan ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyö muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) ja pöytäkirjan 32 (82 artiklan täytäntöönpanon taloudelliset yksityiskohdat) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30–89.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (4)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta, EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30–89.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.5.2022
            COM(2022) 205 final

            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 sekä 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 muuttamiseen(InvestEU)

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o […],

               annettu […],

               ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyö muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) ja pöytäkirjan 32 (82 artiklan täytäntöönpanon taloudelliset yksityiskohdat) muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyö kattamaan InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24 päivänä maaliskuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523
                  1
               .

               (2)Asetuksen (EU) 2021/523 5 artiklan nojalla EFTA-valtiot voivat osallistua EU:n takuun rahoittamiseen voidakseen osallistua tiettyihin InvestEU-rahaston EU-osioon kuuluviin rahoitustuotteisiin. EFTA-valtioiden rahoitusosuuksiin EU:n takuun rahoittamiseksi voidaan liittää back-to-back-takaus, joka kattaa EU:n takuuseen liittyvän vastaavan ehdollisen velan. Vaihtoehtoisesti EFTA-valtiot voivat myös suorittaa täyden rahoitusosuutensa InvestEU-rahastoon käteisenä.

               (3)Edellytykset, jotka koskevat EFTA-valtioiden ja niiden toimielinten, yritysten, järjestöjen ja kansalaisten osallistumista Euroopan unionin ohjelmiin, vahvistetaan ETA-sopimuksessa ja erityisesti sen 81 artiklassa.

               (4)Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi 14 päivänä joulukuuta 2020 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) 2020/2094
                  2
                osoitetaan lisää ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 perustettuun InvestEU-ohjelmaan. ETA-sopimuksen 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyssä pöytäkirjassa 32 on aiheellista selventää, että kun on kyse EFTA-valtioiden InvestEU-ohjelmaan osallistumista koskevien rahoitusosuuksien laskemisesta, laskentaperustetta olisi korotettava neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 1 kohdan mukaisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavilla määrärahoilla siinä suhteessa kuin EFTA-valtiot osallistuvat kyseiseen ohjelmaan.

               (5)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjoja 31 ja 32, jotta laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2022,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Lisätään ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 19 artiklan (Taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentäminen) jälkeen artikla seuraavasti:

               ”20 artikla

               Kilpailukyvyn, sosioekonomisen lähentymisen ja koheesion edistäminen InvestEU-ohjelman puitteissa

               1.EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2022 toimiin, jotka perustuvat seuraavaan unionin säädökseen:

               -32021 R 0523: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30).

               2.EFTA-valtiot eivät osallistu InvestEU-neuvontakeskukseen.

               3.EFTA-valtiot voivat päättää osallistua yhteen tai useampaan InvestEU-rahaston EU-osioon kuuluvaan rahoitustuotteeseen. EFTA-valtioiden rahoitusosuuden on perustuttava niiden rahoitustuotteiden riskiprofiiliin, joihin kyseiset valtiot päättävät osallistua. EFTA-valtioiden rahoitusosuus korottaa EU:n takuuta.

               4.ETA-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa budjettikohtia varten määrättyä suhdelukua ei sovelleta laskettaessa EFTA-valtioiden rahoitusosuuksia InvestEU-rahastoon. EFTA-valtiot tekevät pöytäkirjassa 32 olevan 8 artiklan mukaisesti rahoitusosuussopimukset EU:n kanssa, jota edustaa komissio. Rahoitusosuussopimuksissa vahvistetaan EFTA-valtioiden rahoitusosuus EU:n takuuseen, tämän rahoitusosuuden käyttöä koskevat ehdot ja edellytykset, rahoitusosuuden maksuaikataulu ja -määrät sekä säännöt käyttämättömien varojen ja tulojen palauttamiseksi EFTA-valtioille.

               5.Jos EFTA-valtioiden rahoitusosuutta EU:n takuuseen ei suoriteta kokonaan käteisenä, eli kun rahoitus on alle 100 prosenttia, EFTA-valtiot sitoutuvat kattamaan vastaavan ehdollisen velan peruuttamattomalla, ehdottomalla ja vaadittaessa maksettavalla back-to-back-takauksella. Back-to-back-takaus annetaan rahoitusosuussopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä.

               6.Liechtenstein vapautetaan tähän ohjelmaan osallistumisesta ja sen rahoittamisesta.”

               2 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 32 olevan 1 artiklan 10 kohdan teksti seuraavasti:

               ”10. Sopimuksen 82 artiklan a ja b alakohdan mukaisen operatiivisen rahoitusosuuden laskemiseksi maksusitoumus- ja maksumäärärahoja, jotka on otettu sovellettavien vuosien osalta lopullisesti hyväksyttyyn Euroopan unionin talousarvioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman (perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/695), InvestEU-ohjelman (perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523) ja unionin pelastuspalvelumekanismin (josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1313/2013/EU) rahoittamiseksi, korotetaan määrärahoilla, jotka vastaavat Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi 14 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094
                  3
                3 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseisiin toimiin osoitettuja ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.”

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty
                  4*.

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022.

               4 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  […]

                  ETA:n sekakomitean

                  sihteerit

                  […]

                     (1)

                        EYVL L 107, 26.3.2021, s. 30.

                     (2)

                        EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 23.

                     (3)

                        EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 23.

                     (4)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]