               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.1.2019
            COM(2019) 31 final
            2019/0021(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) muuttamiseen
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella (joka on liitetty ehdotukseen neuvoston päätökseksi) on tarkoitus muuttaa ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitettä XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) siten, että teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 9 päivänä syyskuuta 2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535
                  1
                otetaan osaksi ETA-sopimusta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella laajennetaan jo voimassa oleva EU:n politiikka koskemaan ETA:n EFTA-valtioita (Norja, Islanti ja Liechtenstein).

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               EU:n säännöstön laajentaminen koskemaan ETA:n EFTA-valtioita ottamalla se osaksi ETA-sopimusta toteutetaan sopimuksen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti. Niiden mukaan ETA-sopimuksen tavoitteena on perustaa dynaaminen ja yhdenmukainen Euroopan talousalue, joka perustuu yhteisiin sääntöihin ja yhdenvertaisiin kilpailuedellytyksiin.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               ETA-sopimuksen osaksi otettava lainsäädäntö perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114, 337 ja 43 artiklaan.

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  2
                1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               Komissio toimittaa yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitetta, joka on varmistaa sisämarkkinoiden yhtenäisyys, vaan se voidaan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

               Tässä EU:n säännöstön ottamisessa osaksi ETA-sopimusta noudatetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2894/94, jossa vahvistetaan noudatettu menettelytapa.

               •Suhteellisuusperiaate

               Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

               •Sääntelytavan valinta

               ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti valittu säädöstyyppi on ETA:n sekakomitean päätös. ETA:n sekakomitea varmistaa ETA-sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ja toiminnan. Tätä varten se tekee päätöksiä ETA-sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

               Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Direktiivin (EU) 2015/1535 ottamisella osaksi ETA-sopimusta ei odoteta olevan talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               EFTAn pyytämät tärkeimmät mukautukset

               Perustelut ja ehdotettu ratkaisu:

               ’Teknisen eritelmän’ määritelmä, 1 artiklan 1 kohdan c alakohta, mukautus a

               Mukautuksella varmistetaan, että lausetta ”Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 38 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuihin maataloustuotteisiin” ei sovelleta osana ’teknisen eritelmän’ määritelmää, sillä SEUT-sopimuksen 38 artiklan 1 kohta viittaa EU:n yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja yhteiseen kalastuspolitiikkaan, jotka molemmat ovat välineitä, jotka eivät kuulu ETA-sopimuksen soveltamisalaan. Samanlaista mukautusta sovelletaan jo ETA-sopimuksen nojalla.

               Lisätietopyynnöt, 5 artiklan 1 kohta, mukautus c

               Ehdotukseen on sisällytetty mukautus, jolla varmistetaan EU-pilarin ja EFTA-pilarin välinen riittävä tietojenvaihto. On syytä huomata, että samantapaista mukautusta sovelletaan jo ETA-sopimuksen nojalla.

               Huomautusten toimittaminen, 5 artiklan 2 kohta, mukautus d

               Mukautuksessa selvennetään, kuinka huomautuksista, jotka koskevat ehdotuksia teknisiksi määräyksiksi, on tiedotettava EU-pilarin ja EFTA-pilarin välillä. On syytä huomata, että samanlaista mukautusta sovelletaan jo ETA-sopimuksen nojalla.

               Yksityiskohtaiset lausunnot, 6 artiklan 1, 2 ja 7 kohta, mukautus e

               Selvyyden vuoksi tällä mukautuksella varmistetaan, että yksityiskohtaisia lausuntoja voidaan antaa ainoastaan EFTA-pilarin puitteissa, eli EFTA-valtio ei voi antaa yksityiskohtaista lausuntoa EU:n jäsenvaltiolle tai päinvastoin.

               6 artiklan 3–6 kohdan soveltamatta jättäminen, mukautus f

               Direktiivin 6 artiklan 3–6 kohdan säännöksissä säädetään pidennetystä odotusajasta tilanteissa, joissa EU:n toimielimet harkitsevat lainsäädännön antamista kansallista teknistä määräystä koskevan ehdotuksen soveltamisalalla. Nämä säännökset eivät kuulu ETA-sopimuksen soveltamisalaan.

               2019/0021 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) muuttamiseen

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114, 337 ja 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  3
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  4
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitettä XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta).

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1535
                  5
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitettä XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta).

               (5)Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1–15.

                     (2)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8

                     (3)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1–15).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.1.2019
            COM(2019) 31 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) muuttamiseen

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o

               annettu

               ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XI (Sähköinen viestintä, audiovisuaaliset palvelut ja tietoyhteiskunta) muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 9 päivänä syyskuuta 2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535
                  1
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (2)Direktiivillä (EU) 2015/1535 kumotaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY
                  2
               , sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/48/EY
                  3
               , joka on otettu osaksi ETA-sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava ETA-sopimuksesta.

               (3)EFTA-valtiot voivat antaa huomautuksia ja yksityiskohtaisia lausuntoja muiden EFTA-valtioiden ilmoittamista teknistä määräystä koskevista ehdotuksista, mutta ne voivat esittää ainoastaan huomautuksia unionin jäsenvaltioiden ilmoittamista teknistä määräystä koskevista ehdotuksista ja päinvastoin.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitteitä II ja XI,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XIX luvun 1 kohta (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY) seuraavasti:

               ”32015 L 1535: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

               Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               a)Korvataan 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan toinen alakohta seuraavasti:

               ”Käsite ’tekninen eritelmä’ sisältää myös tuotantomenetelmät ja -prosessit, jotka liittyvät elintarvikkeeksi ja rehuiksi tarkoitettuihin tuotteisiin sekä lääkkeisiin, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 2001/83/EY 1 artiklassa (sellaisena kuin se on sisällytetty sopimuksen liitteessä II olevan XIII luvun 15 q kohtaan 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 82/2002
                  4
               ), sekä muihin tuotteisiin liittyvät tuotantomenetelmät ja -prosessit, silloin kun niillä on vaikutusta näiden tuotteiden ominaisuuksiin;”.

               b)Lisätään 5 artiklan 1 kohdan ensimmäiseen alakohtaan seuraava:

               ”Ilmoitetun teknistä määräystä koskevan ehdotuksen koko tekstin on oltava saatavilla alkuperäiskielellä ja jollekin unionin virallisista kielistä tehtynä täysimittaisena käännöksenä.”

               c)Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”Unionin puolesta toimiva komissio sekä EFTAn valvontaviranomainen tai EFTA-valtiot EFTAn valvontaviranomaisen välityksellä voivat pyytää lisätietoja ilmoitetusta teknistä määräystä koskevasta ehdotuksesta.”

               d)Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”EFTAn valvontaviranomainen toimittaa EFTA-valtioiden huomautukset komissiolle yhtenä yhtenäisenä tiedonantona ja komissio toimittaa unionin huomautukset EFTAn valvontaviranomaiselle.”

               e)Ilmaisut ”jäsenvaltio” ja ”komissio” 6 artiklan 1, 2 ja 7 kohdassa korvataan ilmaisuilla ”EFTA-valtio” ja ”EFTAn valvontaviranomainen”.

               f)Direktiivin 6 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta.

               2 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen liitteessä XI olevan 5i kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY) teksti seuraavasti:

               ”32015 L 1535: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

               Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               a)Korvataan 1 artiklan 1 kohdan c alakohdan toinen alakohta seuraavasti:

                     5
                  ”Käsite ’tekninen eritelmä’ sisältää myös tuotantomenetelmät ja -prosessit, jotka liittyvät elintarvikkeeksi ja rehuiksi tarkoitettuihin tuotteisiin sekä lääkkeisiin, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 2001/83/EY 1 artiklassa (sellaisena kuin se on sisällytetty sopimuksen liitteessä II olevan XIII luvun 15 q kohtaan 25 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 82/2002), sekä muihin tuotteisiin liittyvät tuotantomenetelmät ja -prosessit, silloin kun niillä on vaikutusta näiden tuotteiden ominaisuuksiin;”.

               b)Lisätään 5 artiklan 1 kohdan ensimmäiseen alakohtaan seuraava:

               ”Ilmoitetun teknistä määräystä koskevan ehdotuksen koko tekstin on oltava saatavilla alkuperäiskielellä ja jollekin unionin virallisista kielistä tehtynä täysimittaisena käännöksenä.”

               c)Lisätään 5 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”Unionin puolesta toimiva komissio sekä EFTAn valvontaviranomainen tai EFTA-valtiot EFTAn valvontaviranomaisen välityksellä voivat pyytää lisätietoja ilmoitetusta teknistä määräystä koskevasta ehdotuksesta.”

               d)Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”EFTAn valvontaviranomainen toimittaa EFTA-valtioiden huomautukset komissiolle yhtenä yhtenäisenä tiedonantona ja komissio toimittaa unionin huomautukset EFTAn valvontaviranomaiselle.”

               e)Ilmaisut ”jäsenvaltio” ja ”komissio” 6 artiklan 1, 2 ja 7 kohdassa korvataan ilmaisuilla ”EFTA-valtio” ja ”EFTAn valvontaviranomainen”.

               f)Direktiivin 6 artiklan 3, 4, 5 ja 6 kohtaa ei sovelleta.

               3 artikla

               Direktiivin (EU) 2015/1535 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan , jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty
                  6*.

               5 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  ETA:n sekakomitean sihteerit

                     (1)

                        EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1.

                     (2)

                        EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

                     (3)

                        EYVL L 217, 5.8.1998, s.18.

                     (4)

                        EUVL L 266, 3.1.2002, s.32, ja ETA-täydennysosa N:o 49, 3.10.2002, s. 22.

                     (5)

                        EUVL L 266, 3.1.2002, s.32, ja ETA-täydennysosa N:o 49, 3.10.2002, s. 22.

                     (6)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.4.2019
            COM(2019) 184 final
            2019/0094(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            lohen suojelua Pohjois-Atlantilla koskevan yleissopimuksen puitteissa Yhdistyneen kuningaskunnan yleissopimukseen liittymiseksi toimittaman hakemuksen osalta Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla tehdyllä yleissopimuksella, jäljempänä ’NASCO-yleissopimus’, perustetussa elimessä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, kyseiseen yleissopimukseen liittymisen osalta Euroopan unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta.

               2.Ehdotuksen tausta

               Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla. Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee näin ollen kolmas maa, ja unionin lainsäädäntöä lakataan soveltamasta siihen joko sinä päivänä, jona erosopimus tulee voimaan, tai, jollei sopimusta ole, 13. huhtikuuta 2019, jollei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti myöhemmästä päivämäärästä.

               Unionista eroamiseensa asti Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen jäsenvaltio, jolla on kaikki perussopimuksista johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, mukaan lukien velvollisuus noudattaa vilpittömän yhteistyön periaatetta. Eurooppa-neuvosto myönsi 29. huhtikuuta 2017 hyväksymissään suuntaviivoissa, että kansainvälisissä yhteyksissä on tarpeen ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan erityisluonne eroavana jäsenvaltiona edellyttäen, että maa noudattaa velvollisuuksiaan ja kunnioittaa unionin etuja niin kauan kuin se on jäsenvaltio.

               Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat neuvotelleet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla erosopimuksen, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25. marraskuuta 2018, jäljempänä ’erosopimus’. Sopimuksen tekemistä koskevat sisäiset menettelyt ovat parhaillaan käynnissä unionin tasolla
                  1
               . Erosopimuksen neljännessä osassa määrätään siirtymäkaudesta, jonka aikana unionin oikeutta, mukaan lukien unionin tekemät kansainväliset sopimukset, sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’siirtymäkausi’. Unioni ilmoittaa kansainvälisille kumppaneilleen erosopimuksessa määrätyistä erityisjärjestelyistä, joiden mukaisesti Yhdistynyttä kuningaskuntaa kohdeltaisiin siirtymäkauden aikana jäsenvaltiona, kun sovelletaan unionin tekemiä kansainvälisiä sopimuksia, joihin myös NASCO-yleissopimus kuuluu.

               Marraskuun 13. päivänä 2018 annetussa komission tiedonannossa ”Valmistautuminen Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen Euroopan unionista 30. maaliskuuta 2019: Varautumissuunnitelma” esitetään varautumistoimenpiteet, joihin komissio aikoo ryhtyä siinä tapauksessa, ettei erosopimusta ole voimassa eroamispäivänä. Tiedonannossa komissio luettelee tarpeellisina pitämänsä toimet mutta toteaa samalla, että lisätoimia voi olla tarpeen toteuttaa myöhemmässä vaiheessa.

               Eurooppa-neuvosto (50 artikla) kehotti uudelleen 13. joulukuuta 2018 ja 21. maaliskuuta 2019 valmistautumaan kaikilla tasoilla entistä vahvemmin Yhdistyneen kuningaskunnan eron seurauksiin ja ottamaan huomioon kaikki mahdolliset tulokset.

               NASCO-yleissopimusta sovelletaan nykyisin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, koska unioni on yleissopimuksen osapuoli. Tämä soveltaminen päättyy sinä päivänä, jona NASCO-yleissopimusta ei enää sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan unionin jäsenvaltiona.

               NASCO-yleissopimuksen pääasiallisena tavoitteena on ”edistää lohikantojen säilyttämistä, elvyttämistä, lisääntymistä ja järkevää hoitoa neuvotteluilla ja yhteistyöllä ottaen huomioon parhaat mahdolliset sen käytettävissä olevat tutkimustiedot”. NASCO-yleissopimus tuli voimaan 1. lokakuuta 1983. Euroopan unionin neuvosto on NASCO-yleissopimuksen tallettaja.

               2.1.Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö

               Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestö on NASCO-yleissopimuksella perustettu kansainvälinen järjestö. Se on perustettu ottamalla suoraan huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’UNCLOS’, 66 artiklassa vahvistetut anadromisia kalakantoja koskevat erityismääräykset.

               Yleissopimusta sovelletaan luonnonvaraisen lohen kantoihin, joiden koko vaellusalue on 36. pohjoisen leveysasteen pohjoispuolella sijaitsevien Pohjois-Atlantin rantavaltioiden kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden ulkopuolella.

               NASCO on näin ollen vastuussa luonnonvaraisen lohen kalastusta koskevasta sääntelystä koko Pohjois-Atlantin alueella. Se käsittelee myös muita luonnonvaraisen lohen kantojen säilyttämiseen liittyviä tärkeitä kysymyksiä. Lisäksi NASCO harkitsee laajemmassa yhteydessä lisäävänsä asianmukaisia toimenpiteitä sopimuspuolten lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesialueilla, jotta luonnonvaraisen lohen eloonjäänti varmistetaan.

               Järjestö on oikeushenkilö ja on osapuolten alueilla ja suhteissaan muihin kansainvälisiin järjestöihin siinä määrin oikeustoimikelpoinen kuin sen tehtävät ja tarkoitusperien toteuttaminen edellyttävät.

               2.2.NASCO

               NASCO koostuu neuvostosta, kolmesta alueellisesta komissiosta (Pohjois-Amerikan komissio, Koillis-Atlantin komissio ja Länsi-Grönlannin komissio) sekä sihteeristöstä. Neuvostossa on edustajia kaikista yleissopimuksen osapuolista: Kanada, Tanska (Färsaarten ja Grönlannin osalta), Euroopan unioni, Norja, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat. Ranska (Saint-Pierren ja Miquelonin osalta) osallistuu NASCOn kokouksiin tarkkailijana.

               Euroopan unioni on NASCO-yleissopimuksen
                  2
                osapuoli, koska yleissopimuksen ala kuuluu yhteisen kalastuspolitiikan soveltamisalaan. Unionilla on yhteisen kalastuspolitiikan osalta yksinomainen toimivalta. Unionin oikeuden nojalla NASCO-yleissopimus kattaa jäsenvaltiot.

               Euroopan unioni on sekä Koillis-Atlantin komission että Länsi-Grönlannin komission täysivaltainen jäsen. Pohjois-Amerikan komissiossa Euroopan unionilla on oikeus esittää ehdotuksia unionin alueilta peräisin olevia luonnonvaraisia lohikantoja koskeviksi sääntelytoimenpiteiksi ja äänestää niistä. Unionia pidetään sen vuoksi Pohjois-Amerikan komission jäsenenä, kun kyse on tällaisista ehdotuksista.

               2.3.Suunniteltu NASCOn säädös

               NASCO-yleissopimukseen voivat liittyä NASCO-neuvoston suostumuksella valtiot, jotka harjoittavat kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa Pohjois-Atlantilla tai joiden alueella lohikannat saavat alkunsa.

               Yhdistynyt kuningaskunta esitti 28. helmikuuta 2019 päivätyssä kirjeessään hakemuksen NASCO-neuvoston puheenjohtajalle ja pyysi hyväksyntää liittymiselleen NASCO-yleissopimukseen. NASCO-sihteeristö ilmoitti asiasta 11. maaliskuuta 2019 kaikille yleissopimuksen osapuolille, myös Euroopan komissiolle. NASCO-yleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti NASCO-neuvoston on hyväksyttävä ensin Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen yleissopimukseen, jotta liittymistä voidaan pitää pätevänä.

               NASCO-neuvoston päätökset on tehtävä kolmen neljäsosan enemmistöllä läsnä olevien jäsenten puolesta tai vastaan antamista äänistä. Äänestys voidaan järjestää vain, jos neuvoston jäsenistä kaksi kolmasosaa on läsnä.

               Hyväksymis- tai liittymiskirjat talletetaan sen jälkeen tallettajan huostaan. Sellaisen osapuolen osalta, joka liittyy NASCO-yleissopimukseen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjojen tallettamisen jälkeen, yleissopimus tulee voimaan liittymiskirjojen tallettamispäivänä.

               Yhdistynyt kuningaskunta on selventänyt, että sen hakemus jätettiin osana varautumissuunnittelua tilanteeseen, jossa erosopimusta ei saada aikaan. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa hakemuksessaan, että ”[...] jos erosopimus allekirjoitetaan, ratifioidaan ja hyväksytään [...], Yhdistynyt kuningaskunta pidättäytyy tallettamasta liittymiskirjaansa, jotta se voisi liittyä NASCOon itsenäisenä jäsenenä siitä hetkestä, kun se on eronnut Euroopan unionista.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tämän neuvoston päätöksen nojalla komission olisi voitava hyväksyä unionin puolesta Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen NASCO-yleissopimukseen ottaen huomioon seuraava edellytys: koska Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eron päivämäärästä ja ehdoista ei toistaiseksi ole varmuutta, unionin hyväksyntä olisi toimitettava NASCOlle vasta sitten, kun unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  3

               mukaisesti yhteisen kalastuspolitiikan keskeisenä tavoitteena on ”taata, että kalastustoimet ovat ympäristöllisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestäviä, että niitä hoidetaan johdonmukaisesti taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja kalakantojen elvyttämistä ja säilyttämistä kestävän enimmäistuoton tuottavien tasojen yläpuolella koskevien tavoitteiden kanssa ja että ne parantavat elintarviketarjontaa”.

               On unionin etu, että Yhdistynyt kuningaskunta tekee yhteistyötä yhteisesti tärkeiden lohikantojen hoitamiseksi noudattaen kaikilta osin 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’UNCLOS’ ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10. joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 4. elokuuta 1995 tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’YK:n kalakantasopimus’ tai minkä tahansa muun kansainvälisen sopimuksen määräyksiä tai kansainvälisen oikeuden sääntöjä.

               UNCLOS-yleissopimuksen 66 artiklan mukaan valtioiden, joiden joissa anadromiset kannat lisääntyvät, on katsottava olevan niistä lähimmin kiinnostuneita, ja niillä on niistä päävastuu.  Valtion, jossa anadromiset kannat lisääntyvät, tulee huolehtia niiden säilymisestä asianmukaisilla sääntelytoimilla, jotka koskevat kalastusta kaikilla sen talousvyöhykkeen ulkorajan sisäpuolella sijaitsevilla vesillä. Tapauksissa, joissa anadromisia kantoja vaeltaa muun kuin alkuperävaltion talousvyöhykkeen ulkorajan sisäpuolella sijaitseville vesille tai niiden kautta, kyseisen valtion on toimittava yhteistyössä alkuperävaltion kanssa näiden kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

               Anadromisten kantojen alkuperävaltion ja muiden näitä kantoja pyytävien valtioiden on ryhdyttävä järjestelyihin YK:n merioikeusyleissopimuksen 66 artiklan täytäntöönpanoa varten. Tällainen yhteistyö voidaan toteuttaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa.

               Yhdistyneellä kuningaskunnalla alkuperävaltiona ja kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa harjoittavana valtiona on oikeutettuja etuja NASCO-yleissopimusalueella siltä osin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan talousvyöhykkeeseen kuuluvat vedet ja siihen liittyvät aavan meren alueet sijaitsevat NASCO-yleissopimusalueella.

               Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen NASCO-yleissopimukseen mahdollistaa sen, että Yhdistynyt kuningaskunta voi tehdä yhteistyötä tarvittavien lohenhoito- ja säilyttämistoimenpiteiden osalta ottaen asianmukaisesti huomioon muiden maiden ja Euroopan unionin oikeudet, edut ja velvollisuudet sekä varmistaa kalastustoiminnan harjoittamisen siten, ettei kantoja hyödynnetä kestämättömästi.

               Ottaen huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan oikeutetut kalastusintressit NASCO-yleissopimusalueella, Yhdistyneen kuningaskunnan velvollisuus tehdä yhteistyötä välttämättömän kalastuksenhoidon osalta ja tarve varmistaa, että NASCO:n päätökset sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa sen liittyessä yleissopimukseen, komissio suosittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus hyväksytään.

               Ehdotetaan, että komissio valtuutetaan ilmoittamaan NASCO-neuvoston puheenjohtajalle unionin kanta, jossa puolletaan Yhdistyneen kuningaskunnan liittymistä yleissopimukseen siitä hetkestä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ja äänestämään NASCO-neuvostossa Yhdistyneen kuningaskunnan jäsenyydestä päätettäessä näiden linjojen mukaisesti.

               Jos Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista erosopimuksen ja siihen liittyvän siirtymäkauden ehdoin, unioni ilmoittaa erosopimuksen allekirjoitusajankohtana kansainvälisille kumppaneilleen, mukaan lukien NASCO-yleissopimuksen muut osapuolet, että kyseisen siirtymäkauden aikana Yhdistynyttä kuningaskuntaa on kohdeltava jäsenvaltiona niitä kansainvälisiä sopimuksia sovellettaessa, joiden osapuoli unioni on.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  4
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               NASCO-yleissopimukseen voivat liittyä NASCO-neuvoston suostumuksella valtiot, jotka harjoittavat kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa Pohjois-Atlantilla tai josta lohikannat saavat alkunsa.

               NASCO-neuvoston päätökset on tehtävä kolmen neljäsosan enemmistöllä läsnä olevien jäsenten puolesta tai vastaan annetuista äänistä. Äänestys voidaan järjestää vain, jos NASCO-neuvoston jäsenistä kaksi kolmasosaa on läsnä.

               Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan, ja liittyminen tulee voimaan päivänä, jona tallettaja vastaanottaa liittymiskirjan.

               Tallettaja ilmoittaa kaikille tämän yleissopimuksen allekirjoittaneille ja kaikille siihen liittymässä oleville osapuolille hyväksymis- tai liittymiskirjojen tallettamisesta ja ilmoittaa tämän yleissopimuksen voimaantulopäivämäärän sekä osapuolet, joita voimaantulo koskee.

               Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen yleissopimukseen on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla NASCO-yleissopimuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja voi vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta NASCO-yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on useita tavoitteita tai siihen sisältyy useita osatekijöitä ja jos jokin näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden muut tavoitteet tai osatekijät ovat liitännäisiä, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kalastuspolitiikkaan.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 43 artikla yhdessä SEUTsopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0094 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               lohen suojelua Pohjois-Atlantilla koskevan yleissopimuksen puitteissa Yhdistyneen kuningaskunnan yleissopimukseen liittymiseksi toimittaman hakemuksen osalta Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Lohen suojelua Pohjois-Atlantilla  koskeva yleissopimus
                  5
               , jäljempänä ’NASCO-yleissopimus’, hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 82/886/ETY
                  6
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 1983.

               (2)Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla. Perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sinä päivänä, jona erosopimus tulee voimaan, tai, jollei sopimusta ole, 13 päivänä huhtikuuta 2019, ellei Eurooppa-neuvosto yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa päätä yksimielisesti pidentää tätä määräaikaa.

               (3)Unionista eroamiseensa asti Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen jäsenvaltio, jolla on kaikki perussopimuksista johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, mukaan lukien vilpittömän yhteistyön periaatteen noudattaminen.

               (4)Eurooppa-neuvosto myönsi 29 päivänä huhtikuuta 2017 hyväksymissään suuntaviivoissa, että kansainvälisissä yhteyksissä on tarpeen ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan erityisluonne eroavana jäsenvaltiona, edellyttäen että maa noudattaa velvollisuuksiaan ja kunnioittaa unionin etuja niin kauan kuin se on jäsenvaltio.

               (5)Erosopimus sisältää järjestelyjä, joiden mukaisesti unionin oikeuden määräyksiä ja säännöksiä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen päivän jälkeen, jona perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (siirtymäkausi). Jos mainittu sopimus tulee voimaan, unionin oikeutta, mukaan lukien kansainväliset sopimukset, joiden osapuoli unioni on, sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa siirtymäkauden aikana mainitun sopimuksen mukaisesti, ja sen soveltaminen päättyy siirtymäkauden päättyessä.

               (6)NASCO-yleissopimusta sovelletaan nykyisin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, koska unioni on kyseisen yleissopimuksen osapuoli.

               (7)NASCO-yleissopimukseen voivat sen 17 artiklan 3 kohdan mukaan liittyä NASCO-yleissopimuksella perustetun Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestön neuvoston suostumuksella valtiot, jotka harjoittavat kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa Pohjois-Atlantilla tai joiden alueella lohikannat saavat alkunsa.

               (8)Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 28 päivänä helmikuuta 2019 hakemuksen, joka koski liittymistä NASCO-yleissopimukseen osapuolena, siltä varalta, ettei erosopimusta ole sinä päivänä, jona perussopimusten soveltaminen siihen lakkaa.

               (9)Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS)
                  7
                66 artiklan mukaan valtioiden, joiden joissa anadromiset kannat lisääntyvät, on katsottava olevan niistä lähimmin kiinnostuneita, ja niillä on niistä päävastuu.  Valtion, jossa anadromiset kannat lisääntyvät, tulee huolehtia niiden säilymisestä asianmukaisilla sääntelytoimilla, jotka koskevat kalastusta kaikilla sen talousvyöhykkeen ulkorajan sisäpuolella sijaitsevilla vesillä. Tapauksissa, joissa anadromisia kantoja vaeltaa muun kuin alkuperävaltion talousvyöhykkeen ulkorajan sisäpuolella sijaitseville vesille tai niiden kautta, kyseisen valtion on toimittava yhteistyössä alkuperävaltion kanssa näiden kantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

               (10)On unionin etu, että Yhdistynyt kuningaskunta tekee yhteistyötä lohikantojen hoitamiseksi noudattaen kaikilta osin UNCLOSin ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 4 päivänä elokuuta 1995 tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’YK:n kalakantasopimus’
                  8
               , tai minkä tahansa muun kansainvälisen sopimuksen määräyksiä ja kansainvälisen oikeuden sääntöjä.

               (11)UNCLOS-yleissopimuksen 66 artiklan mukaan anadromisten kantojen alkuperävaltion ja muiden näitä kantoja pyytävien valtioiden on ryhdyttävä järjestelyihin mainitun artiklan täytäntöönpanoa varten. Tällainen yhteistyö voidaan toteuttaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen puitteissa.

               (12)Yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen NASCO-yleissopimukseen mahdollistaa sen, että Yhdistynyt kuningaskunta voi tehdä yhteistyötä tarvittavien lohensuojelu- ja hoitotoimenpiteiden osalta ottaen asianmukaisesti huomioon muiden maiden ja Euroopan unionin oikeudet, edut ja velvollisuudet ja varmistaa kalastustoiminnan harjoittamisen siten, että kyseisiä lohikantoja hyödynnetään kestävästi.

               (13)Sen vuoksi on unionin edun mukaista hyväksyä NASCO-yleissopimukseen liittymistä koskeva hakemus, jonka Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut, siitä hetkestä alkaen, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla tehdyllä yleissopimuksella perustetussa Pohjois-Atlantin lohensuojelujärjestön neuvostossa unionin puolesta otettava kanta on, että hyväksytään Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus liittyä mainittuun yleissopimukseen edellyttäen, että kyseinen hyväksyntä tulee voimaan siitä hetkestä, kun unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Ks. neuvoston päätös (EU) 2019/274, annettu 11 päivänä tammikuuta 2019, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta (EUVL L 47 I, 19.2.2019, s. 1).

                     (2)

                        EYVL L 378, 31.12.1982, s. 24.

                     (3)

                        EYVL L 354, 28.12.2013,
                        s. 22.

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (5)

                        EYVL L 378, 31.12.1982, s. 25.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 82/886/ETY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1982, yleissopimuksen tekemisestä lohen suojelusta Pohjois-Atlantilla (EYVL L 378, 31.12.1982, s. 24).

                     (7)

                        EYVL L 179, 23.6.1998, s. 3.

                     (8)

                        EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14.