               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 459 final
            2019/0216(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesääntöjen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöistä, joita sovelletaan sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset) liittyvissä riidoissa.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA)

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on vapauttaa ja helpottaa kauppaa ja sijoituksia sekä tukea Euroopan unionin ja Kanadan, jäljempänä ’osapuolet’, tiiviitä taloussuhteita. Sopimus allekirjoitettiin 30. lokakuuta 2016, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 21. syyskuuta 2017 alkaen.

               2.2.Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea, joka käsittelee muun muassa rajat ylittäviä sijoituksia, on perustettu sopimuksen 26.2 artiklan 1 kohdan b alakohdalla. Sopimuksen 8.44 artiklan 1 kohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea tarjoaa osapuolille foorumin, jolla voidaan järjestää kuulemisia sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset) liittyvissä kysymyksissä, kuten vaikeuksissa, joita saattaa ilmetä sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) täytäntöönpanossa ja mahdollisissa parannuksissa sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset), erityisesti muilla kansainvälisillä foorumeilla saatujen kokemusten ja kehityksen ja osapuolten muiden sopimusten valossa.

               Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea kokoontuu kerran vuodessa, jollei sopimuksessa toisin määrätä tai jolleivät puheenjohtajat yhdessä toisin päätä. Lisäkokouksia voidaan pitää osapuolen tai CETA-sekakomitean pyynnöstä. Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean puheenjohtajina toimivat osapuolten edustajat. Se vahvistaa kokousaikataulunsa ja asialistansa yhteisellä suostumuksella. Se voi vahvistaa oman työjärjestyksensä ja muuttaa sitä tarpeelliseksi katsoessaan. Se voi ehdottaa päätösluonnoksia CETA-sekakomitean hyväksyttäviksi tai tehdä itse päätöksiä, kun sopimuksessa niin määrätään.

               CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea mukaan luettuna, työjärjestyksen
                  1
                10 artiklan 2 kohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi kokousten välisenä aikana tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen, jos sopimuksen osapuolet yhteisellä suostumuksellaan niin päättävät. Tätä varten puheenjohtajien on 7 artiklan mukaisesti toimitettava ehdotusteksti kirjallisesti palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean jäsenille ja annettava jäsenille määräaika, johon mennessä heidän on ilmoitettava kaikki siihen liittyvät huolenaiheet tai siihen haluamansa muutokset. Hyväksytyt ehdotukset ilmoitetaan 7 artiklan mukaisesti, kun määräaika on kulunut umpeen, ja kirjataan seuraavan kokouksen pöytäkirjaan.

               2.3.Suunniteltu palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean säädös

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on määrä hyväksyä päätös tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöistä, joita sovelletaan sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset) liittyvissä riidoissa, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on täydentää sopimuksen 8.30 artiklan (Etiikka) mukaisesti sovellettavia sääntöjä.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Kuten sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa määrätään, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot sekä Kanada ovat sopineet jatkavansa välittömästi investointeja koskevaan riidanratkaisuun liittyvien sopimusmääräysten eli niin sanotun investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoa
                  2
               .

               Sopimuksen 8.44 artiklan 2 kohdan mukaan ”[p]alveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea hyväksyy osapuolten suostumuksella ja täytettyään omat sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä tuomioistuimen jäsenten käytännesäännöt, joita sovelletaan tähän lukuun liittyvissä riidoissa ja joilla voidaan korvata sovellettavat säännöt tai täydentää niitä ja joissa voidaan käsitellä muiden muassa seuraavia: a) ilmoittamisvelvollisuudet; b) tuomioistuimen jäsenten riippumattomuus ja puolueettomuus; ja c) luottamuksellisuus. Osapuolet pyrkivät parhaan kykynsä mukaan varmistamaan, että nämä käytännesäännöt hyväksytään viimeistään, tapauksen mukaan, tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen ensimmäisenä päivänä tai tämän sopimuksen tullessa voimaan ja joka tapauksessa viimeistään kahden vuoden kuluttua tällaisesta päivästä.”

               Sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa viitataan nimenomaisesti ”tuomioistuinten jäsenten puolueettomuuden varmistamiseen tähtäävien käytännesääntöjen” käsittelyn jatkamiseen.

               Lisäksi komission ja neuvoston lausumassa N:o 36, joka on merkitty neuvoston pöytäkirjaan luvan antamista CETA-sopimuksen allekirjoittamiseen unionin puolesta koskevan neuvoston päätöksen hyväksymisen yhteydessä, todetaan seuraavaa: ”Tuomioistuimien jäsenten eettiset vaatimukset, joista on jo määrätty CETAssa, laaditaan yksityiskohtaisesti ja mahdollisimman pian, jotta jäsenvaltiot voivat tarkastella niitä ratifiointiprosesseissaan, ja ne kootaan pakollisiksi ja sitoviksi käytännesäännöiksi (joista myös on jo määrätty CETAssa). Näihin käytännesääntöihin sisältyvät tarkat menettelysäännöt, joita sovelletaan tuomioistuimen tai vetoomustuomioistuimen jäseniksi ehdolla oleviin ehdokkaisiin erityisesti sen osalta, että heidän aiemmat tai nykyiset tehtävänsä, jotka voivat vaikuttaa heidän nimittämiseensä tai tehtävänsä hoitamiseen, voidaan julkaista, tarkat menettelysäännöt, joita sovelletaan tuomioistuimen tai vetoomustuomioistuimen jäseniin heidän toimikautensa aikana, tarkat menettelysäännöt, joita sovelletaan tuomioistuimen tai vetoomustuomioistuimen jäseniin heidän toimikautensa päättyessä ja joihin sisältyy kielto harjoittaa tiettyjä tehtäviä tai ammatteja tietyn ajan heidän toimikautensa päättymisen jälkeen, tehokas ja oikeudenkäyttövallan riippumattomuutta täysin kunnioittava seuraamusmenettely siinä tapauksessa, että menettelysääntöjä ei noudateta”
                  3
               .

               Suunnitellulla säädöksellä pannaan täysimääräisesti täytäntöön nämä sitoumukset sisällyttämällä säädökseen tuomioistuimen, muutoksenhakutuomioistuimen ja sovittelijoiden etiikkaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Käytännesääntöihin sisältyvät erityisesti määräykset menettelyä koskevista velvollisuuksista (suunnitellun säädöksen 2 artikla), ilmoittamisvelvollisuuksista (3 artikla), riippumattomuudesta, puolueettomuudesta ja muista velvollisuuksista (4 artikla), entisten jäsenten velvollisuuksista (5 artikla), luottamuksellisuutta koskevista velvollisuuksista (6 artikla), avoimuusvelvoitteista menettelyyn käytetyn ajan ja siihen liittyvien kulujen osalta (7 artikla), seuraamuksista (8 artikla), sovittelijoiden velvollisuuksista (9 artikla) ja neuvoa-antavien komiteoiden perustamisesta (10 artikla). Suunniteltu säädös tulee voimaan sopimuksen voimaantulopäivänä (11 artikla).

               Tämä ehdotus sopii yhteen muiden aloitteiden kanssa, jotka koskevat CETA:n mukaisen investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoa. Komissio on kesäkuusta 2018 lähtien käsitellyt yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa neuvoston palveluja ja sijoituksia käsittelevässä kauppapoliittisessa komiteassa samoin kuin Kanadan kanssa neljän päätösluonnoksen muodostamaa kokonaisuutta, joka koskee seuraavia kysymyksiä:

               –säännöt, joissa vahvistetaan muutoksenhakutuomioistuimen toimintaa koskevat hallinnolliset ja organisatoriset seikat sopimuksen 8.28 artiklan 7 kohdan mukaisesti,

               –tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöt sopimuksen 8.44 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

               –sovittelusäännöt riitaosapuolten käyttöön sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja

               –menettelysäännöt tulkintojen antamiseksi sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               Lisäksi jatketaan investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvien muiden toimien käsittelyä. Kuten sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa määrätään, ”[y]hteisenä tavoitteena on saattaa tarkastelu päätökseen CETA:n voimaantuloon mennessä”.

               Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta suunniteltuun säädökseen, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  4

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella, jäljempänä ’sopimus’.

               Säädös, joka palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on osapuolia sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen todistusvoimaiset kielet ja julkaiseminen

               Koska palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean säädöksellä pannaan sopimus täytäntöön siltä osin kuin on kyse sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaisemisesta, on aiheellista antaa se kaikilla sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä
                  5
                ja julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2019/0216 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesääntöjen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/37
                  6
                säädetään Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta. Sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä lokakuuta 2016.

               (2)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/38
                  7
                säädetään sopimuksen osien väliaikaisesta soveltamisesta, mukaan lukien palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean perustaminen. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 21 päivästä syyskuuta 2017.

               (3)Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan nojalla palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi tehdä itse päätöksiä, kun sopimuksessa niin määrätään.

               (4)Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on sopimuksen 8.44 artiklan 2 kohdan mukaisesti määrä hyväksyä päätös tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöistä, joita sovelletaan sopimuksen kahdeksanteen lukuun (Sijoitukset) liittyvissä riidoissa.

               (5)Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettava kanta tähän päätökseen liitetyn, käytännesääntöjä koskevan palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean päätösluonnoksen pohjalta, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesääntöjen hyväksymiseen perustuu tähän neuvoston päätökseen liitettyyn palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               1.Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean päätös annetaan kaikilla sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä.

               2.Palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean hyväksymä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        CETA-sekakomitean päätös 001/2018, annettu 26 päivänä syyskuuta 2018, CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 190, 27.7.2018, s. 13 ), saatavilla kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla osoitteessa
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Yhteinen tulkitseva väline Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA) (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 3).

                     (3)

                        Neuvoston pöytäkirjaan merkittävät lausumat (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 9).

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (5)

                        Sopimuksen 30.11 artiklan (Todistusvoimaiset tekstit) mukaan sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen toisinto on yhtä todistusvoimainen.

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/37, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1).

                     (7)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/38, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1080).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 459 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesääntöjen hyväksymiseen

               LIITEASIAKIRJA

               LUONNOS

               PALVELUITA JA SIJOITUKSIA KÄSITTELEVÄN KOMITEAN PÄÄTÖS N:o […/2019]

               annettu...

               tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesääntöjen hyväksymisestä

               PALVELUITA JA SIJOITUKSIA KÄSITTELEVÄ CETA-KOMITEA, joka

               ottaa huomioon Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 26.2 artiklan 1 kohdan b alakohdan,

               ottaa huomioon, että sopimuksen 8.44 artiklan 2 kohdan mukaan palveluita ja sijoituksia käsittelevä CETA-sekakomitea hyväksyy käytännesäännöt, joita sovelletaan sopimuksen kahdeksanteen lukuun liittyvissä riidoissa ja joilla voidaan korvata sovellettavat säännöt tai täydentää niitä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Määritelmät

               Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

               a)sopimuksen ensimmäisen luvun (Yleiset määritelmät ja alkumääräykset) 1.1 artiklan (Yleisesti sovellettavat määritelmät) määritelmät,

               b)sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) 8.1 artiklan (Määritelmät) määritelmät,

               c)’avustajalla’ tarkoitetaan muuta kuin ICSID:n sihteeristön palveluksessa olevaa henkilöä, joka jäsenen toimeksiannon mukaisesti avustaa jäsentä tutkimusten suorittamisessa tai tukee jäsentä tämän tehtävissä,

               d)’ehdokkaalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka on jättänyt hakemuksen tai on muutoin tietoinen siitä, että hänen valitsemistaan jäseneksi harkitaan,

               e)’sovittelijalla’ tarkoitetaan henkilöä, joka panee toimeen sovittelun sopimuksen 8.20 artiklan (Sovittelu) mukaisesti, ja

               f)’jäsenellä’ tarkoitetaan sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) nojalla perustetun tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen jäsentä.

               2 artikla

               Menettelyä koskevat velvollisuudet

               Ehdokkaiden, jäsenten ja entisten jäsenten on vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä ja varmistettava käyttäytymisellään riitojenratkaisumenettelyn luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyminen.

               3 artikla

               Ilmoittamisvelvollisuudet

               1.Ehdokkaiden on ilmoitettava osapuolille kaikki entiset ja nykyiset etunäkökohdat, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat tai joiden voidaan kohtuudella katsoa todennäköisesti vaikuttavan heidän riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa, jotka aiheuttavat tai joiden voidaan kohtuudella katsoa aiheuttavan välittömän tai välillisen eturistiriidan tai jotka luovat tai joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta. Tätä varten ehdokkaiden on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään tällaiset etunäkökohdat, suhteet ja seikat. Ehdokkaan on ilmoitettava aikaisemmat etunäkökohdat, suhteet ja seikat vähintään niiden viiden vuoden ajalta, jotka edeltävät hakemuksen jättämistä tai muulla tavoin tietoiseksi tulemista siitä, että ehdokkaan valitsemista jäseneksi harkitaan.

               2.Jäsenten on ilmoitettava näiden käytännesääntöjen tosiasiallisia tai mahdollisia rikkomisia koskevat seikat kirjallisesti osapuolille ja, jos niillä on merkitystä riidan kannalta, riitaosapuolille.

               3.Jäsenten on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin jatkettava tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen etunäkökohtien, suhteiden ja seikkojen selvittämistä. Jäsenten on koko tehtäviensä suorittamisen ajan aina ilmoitettava tällaiset etunäkökohdat, suhteet ja seikat osapuolille ja tarvittaessa riitaosapuolille.

               4.Jotta voidaan varmistaa, että ehdokkaat ja jäsenet toimittavat asiaankuuluvat tiedot, ne on ilmoitettava vakiolomakkeella, johon on mahdollista lisätä tai liittää asiakirjoja, sekä osapuolten mahdollisesti vahvistamien muiden menettelyjen mukaisesti.

               4 artikla

               Jäsenten riippumattomuus, puolueettomuus ja muut velvollisuudet

               1.Tämän päätöksen 2 artiklassa vahvistettujen velvollisuuksien lisäksi jäsenten on oltava riippumattomia ja puolueettomia ja annettava vaikutelma riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta, ja heidän on vältettävä välittömiä ja välillisiä eturistiriitoja.

               2.Jäsenten toimintaan eivät saa vaikuttaa oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, lojaalius osapuolelle, riitaosapuolelle tai muulle menettelyssä mukana olevalle tai siihen osallistuvalle henkilölle eivätkä talous-, liike-, ammatti- tai perhesuhteet tai sosiaaliset suhteet taikka niihin liittyvät velvollisuudet.

               3.Jäsenet eivät saa suoraan eivätkä välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen, hyväksyä mitään etua, muodostaa mitään suhteita tai omata mitään taloudellisia sidonnaisuuksia, jotka todennäköisesti vaikuttavat tai näyttävät vaikuttavan heidän riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa.

               4.Jäsenillä ei saa olla menettelyä koskevia yksipuolisia yhteyksiä.

               5.Jäsenten on suoritettava tehtävänsä perusteellisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

               6.Jäsenten on otettava huomioon ainoastaan menettelyssä esille tulleet, päätöstä tai välitystuomiota varten tarvittavat seikat, eivätkä he saa siirtää tätä tehtävää kenellekään muulle.

               7.Jäsenten on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että heidän avustajansa ovat tietoisia tämän päätöksen 2 artiklasta (Menettelyä koskevat velvollisuudet), 3 artiklan 2 ja 3 kohdasta (Ilmoittamisvelvollisuudet), 4 artiklan 1–5 kohdasta (Jäsenten riippumattomuus, puolueettomuus ja muut velvollisuudet), 5 artiklan 1 ja 3 kohdasta (Entisten jäsenten velvollisuudet) ja 6 artiklasta (Luottamuksellisuus) soveltuvin osin ja noudattavat niitä.

               8.Jäsenten on otettava asianmukaisesti huomioon muut sopimuksen mukaiset riitojenratkaisutoimet ja erityisesti muutoksenhakutuomioistuimen antamat päätökset tai välitystuomiot.

               5 artikla

               Entisten jäsenten velvollisuudet

               1.Entisten jäsenten on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että he olivat tehtäviään suorittaessaan puolueellisia tai hyötyivät tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen päätöksistä tai välitystuomioista.

               2.Jäsenten on sitouduttava siihen, etteivät he toimikautensa päättymistä seuraavien kolmen vuoden aikana toimi kyseisten riitaosapuolten edustajina tuomioistuimessa tai muutoksenhakutuomioistuimessa käsiteltävinä olevissa sijoitusriidoissa.

               3.Rajoittamatta mahdollisuutta jatkaa toimintaa jaostossa, kunnes jaoston menettely on saatu päätökseen, jäsenten on sitouduttava siihen, että toimikautensa päättymisen jälkeen he eivät millään tavoin osallistu

               a)tuomioistuimessa tai muutoksenhakutuomioistuimessa ennen heidän toimikautensa päättymistä käsiteltävinä olleisiin sijoitusriitoihin,

               b)sijoitusriitoihin, jotka liittyvät suoraan ja selkeästi sellaisiin, myös päätökseen saatettuihin, riitoihin, joiden käsittelyyn he osallistuivat tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen jäsenenä.

               4.Jos tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen puheenjohtajalle ilmoitetaan tai hänen tietoonsa tulee, että entisen jäsenen väitetään jäsenenä ollessaan toimineen vastoin tämän artiklan 1–3 kohdassa tai muualla tässä päätöksessä vahvistettuja velvollisuuksiaan, puheenjohtajan on tarkasteltava asiaa, annettava entiselle jäsenelle mahdollisuus tulla kuulluksi ja asian todentamisen jälkeen ilmoitettava siitä

               a)ammattialajärjestölle tai muulle vastaavalle organisaatiolle, johon entinen jäsen kuuluu,

               b)osapuolille,

               c)jos asia liittyy tiettyyn riitaan, riitaosapuolille, ja

               d)minkä tahansa muun asiaankuuluvan kansainvälisen tuomioistuimen puheenjohtajalle asianmukaisten toimenpiteiden panemiseksi vireille.

               Tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen puheenjohtajan on julkistettava edellä a–d alakohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamista koskeva päätöksensä perusteluineen.

               6 artikla

               Luottamuksellisuus

               1.Jäsenet ja entiset jäsenet eivät saa milloinkaan ilmaista tai käyttää menettelyä koskevia tai menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja muihin tarkoituksiin kuin menettelyä varten, eivätkä he saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää tällaisia tietoja hyödyn saamiseksi itselle tai muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.

               2.Jäsenet eivät saa ilmaista määräystä, päätöstä tai välitystuomiota tai sen osia ennen näiden julkaisemista sopimuksen 8.36 artiklan (Menettelyn avoimuus) avoimuusmääräysten mukaisesti.

               3.Jäsenet tai entiset jäsenet eivät saa ilmaista tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen päätösneuvottelujen sisältöä tai jäsenen näkemyksiä muutoin kuin osana määräystä, päätöstä tai välitystuomiota.

               7 artikla

               Kulut

               Kunkin jäsenen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelystä aiheutuneista kuluista ja siihen käytetystä ajasta ja sekä avustajansa kuluista ja käyttämästä ajasta.

               8 artikla

               Seuraamukset

               1.Näitä käytännesääntöjä sovelletaan yhdessä sopimuksen 8.30 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen velvollisuuksien kanssa, ja sopimuksen 8.30 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 8.30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä sovelletaan, kun on kyse näiden käytännesääntöjen rikkomisesta.

               2.CETA-sekakomitea antaa jäsenelle tilaisuuden tulla kuulluksi ennen sopimuksen 8.30 artiklan 4 kohdan mukaisen päätöksen tekemistä.

               9 artikla

               Sovittelijat

               1.Tässä päätöksessä vahvistettuja ehdokkaisiin sovellettavia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin henkilöihin, jotka ovat tietoisia siitä, että heidän nimittämistään sovittelijaksi harkitaan.

               2.Tässä päätöksessä vahvistettuja jäseniin sovellettavia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin sovittelijoihin siitä päivästä, jona henkilö on nimitetty sovittelijaksi, siihen päivään, jona

               a)riitaosapuolet hyväksyvät yhteisen sovintoratkaisun,

               b)sovittelija ilmoittaa kirjallisesti eroavansa sovittelijan tehtävistään tai

               c)riitaosapuoli tai molemmat riitaosapuolet ilmoittavat sovittelijan toiminnan tai sovittelumenettelyn päättämisestä toimittamalla tätä koskevan kirjeen sovittelijalle ja toiselle riitaosapuolelle, sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.

               3.Tässä päätöksessä vahvistettuja entisiin jäseniin sovellettavia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin entisiin sovittelijoihin.

               10 artikla

               Neuvoa-antavat komiteat

               1.Sekä tuomioistuimen puheenjohtajaa että muutoksenhakutuomioistuimen puheenjohtajaa avustaa neuvoa-antava komitea, jotta varmistetaan näiden käytännesääntöjen ja sopimuksen 8.30 artiklan (Etiikka) asianmukaisen soveltaminen ja muiden mahdollisten tehtävien suorittaminen.

               2.Neuvoa-antavat komiteat koostuvat tuomioistuimen tai muutoksenhakutuomioistuimen varapuheenjohtajasta ja kahdesta virkaiältään vanhimmasta jäsenestä.

               11 artikla

               Voimaantulo

               Tämä päätös julkaistaan, ja se tulee voimaan päivänä, jona sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakso (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) tulee voimaan, edellyttäen, että osapuolet ovat vaihtaneet diplomaattiteitse kirjalliset ilmoitukset, joilla vahvistetaan, että ne ovat täyttäneet tarvittavat sisäiset vaatimukset ja saattaneet päätökseen tarvittavat menettelyt.

               Tehty [paikka] [aika]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 458 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa CETA-sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätöksen hyväksymiseen menettelystä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti CETA-sekakomitean työjärjestyksen liitteeksi

               LIITEASIAKIRJA

               LUONNOS

               CETA-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o […/2019]

               annettu...

               menettelyn hyväksymisestä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti työjärjestyksensä liitteeksi

               CETA-SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jäljempänä ’sopimus’, 26.1 artiklan ja erityisesti sen 26.1 artiklan 4 kohdan d alakohdan ja 26.2 artiklan 4 kohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimuksen 26.1 artiklan 4 kohdan d alakohdan nojalla CETA-sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

               (2)Sopimuksen 26.2 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla palveluja ja sijoituksia käsittelevä komitea on yksi sopimuksella perustetuista erikoistuneista komiteoista.

               (3)Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan nojalla erikoistuneet komiteat vahvistavat oman työjärjestyksensä ja muuttavat sitä tarpeelliseksi katsoessaan.

               (4)CETA-sekakomitean työjärjestyksen 14 artiklan 4 kohdassa (26 päivänä syyskuuta 2018 annettu CETA-sekakomitean päätös 001/2018) määrätään, että ellei kukin erikoistunut komitea 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti toisin päätä, työjärjestystä sovelletaan erikoistuneisiin komiteoihin ja muihin sopimuksen nojalla perustettuihin elimiin soveltuvin osin.

               (5)Sopimuksen 8.9 artiklan 1 kohdan mukaan osapuolet vahvistavat uudelleen oikeutensa toteuttaa yleisen edun mukaisesti sääntelyä oikeutettujen politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, kuten kansanterveyden, turvallisuuden, ympäristön, ottaen huomioon ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden, tai yleisen moraalin suojelemiseksi, sosiaalista suojelua tai kuluttajansuojaa varten sekä kulttuurin monimuotoisuuden edistämiseksi ja suojelemiseksi.

               (6)Sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan e alakohdan mukaan sen varmistamiseksi, että sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) nojalla muodostetut tuomioistuimet noudattavat kaikissa olosuhteissa sopimuksessa esitettyä osapuolten aikomusta, sopimus sisältää määräyksiä osapuolten mahdollisuudesta esittää sitovia tulkitsevia huomautuksia, ja osapuolet vahvistavat uudelleen, että Kanada sekä Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet käyttämään näitä määräyksiä välttääkseen ja korjatakseen sopimuksen mahdolliset väärintulkitsemiset tuomioistuimissa.

               (7)Sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdassa ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että jos esiin nousee vakavaa huolta sijoitukseen mahdollisesti vaikuttavista tulkintakysymyksistä, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi osapuolten suostumuksella ja täytettyään omat sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä suositella CETA-sekakomitealle tämän sopimuksen tulkintojen antamista; CETA-sekakomitean antama tulkinta sitoo sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) nojalla muodostettuja tuomioistuimia; ja CETA-sekakomitea voi päättää, että tulkinta on sitova määräpäivästä alkaen,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               1.Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetty, sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten tulkintojen antamista koskeva menettely CETA-sekakomitean työjärjestyksen liitteeksi.

               2.Liite on erottamaton osa CETA-sekakomitean työjärjestystä (26 päivänä syyskuuta 2018 annettu CETA-sekakomitean päätös 001/2018).

               2 artikla

               Liite on erottamaton osa tätä päätöstä.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan, ja se tulee voimaan päivänä, jona sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakso (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) tulee voimaan edellyttäen, että osapuolet ovat vaihtaneet diplomaattiteitse kirjalliset ilmoitukset, joilla vahvistetaan, että ne ovat täyttäneet tarvittavat sisäiset vaatimukset ja saattaneet päätökseen tarvittavat menettelyt.

               Tehty …, …

               CETA-sekakomitean puolesta

               Puheenjohtajat

               LIITE

               LIITE CETA-SEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYKSEEN

               1.Tilanteissa, joissa osapuoli on vakavasti huolissaan sijoitukseen mahdollisesti vaikuttavista sopimuksen tulkintakysymyksistä, myös kun vakava huoli koskee tiettyä toimenpidettä, jonka osalta toisen osapuolen sijoittaja on esittänyt sopimuksen 8.19 artiklan (Neuvottelut) nojalla neuvottelupyynnön, jossa se väittää kyseisen toimenpiteen rikkovan sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) mukaista velvoitetta,

               (a)osapuoli voi siirtää asian kirjallisesti palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean käsiteltäväksi,

               (b)kun kyseessä on a alakohdan mukainen asian siirtäminen, osapuolten on viipymättä aloitettava neuvottelut palveluita ja sijoituksia käsittelevässä komiteassa ja

               (c)palveluita ja sijoituksia käsittelevän komitean on tehtävä asiassa päätös mahdollisimman pian.

               2.Kummankin osapuolen on tarkasteltava asianmukaisesti toisen osapuolen esittämiä, sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohtaan liittyviä väitteitä ja pyrittävä käsittelemään asia kohtuullisessa ajassa sekä molempia osapuolia tyydyttävällä tavalla.

               3.Palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi osapuolten suostumuksella ja täytettyään omat sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä suositella CETA-sekakomitealle sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) asiaankuuluvia määräyksiä koskevien tulkintojen antamista. Näissä tulkinnoissa voidaan käsitellä muun muassa kysymystä siitä, katsotaanko tietyntyyppisen toimenpiteen olevan yhteensopiva sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) kanssa ja millä edellytyksillä.

               4.Jos palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea päättää suositella CETA-sekakomitealle tulkinnan antamista, sekakomitean on annettava asiassa päätös mahdollisimman pian.

               5.CETA-sekakomitean antama tulkinta sitoo tuomioistuinta ja muutoksenhakutuomioistuinta, jotka on muodostettu sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) nojalla. CETA-sekakomitea voi päättää, että tulkinta on sitova määräpäivästä alkaen.

               6.CETA-sekakomitean antamat tulkinnat on julkistettava välittömästi, ja ne on lähetettävä osapuolille sekä tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen puheenjohtajille, joiden on huolehdittava siitä, että ne toimitetaan sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) mukaisesti muodostetuille tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jaostoille.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.10.2019
            COM(2019) 458 final
            2019/0218(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa CETA-sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätöksen hyväksymiseen menettelystä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti CETA-sekakomitean työjärjestyksen liitteeksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa CETA-sekakomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa päätös menettelystä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti työjärjestyksensä liitteeksi.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välinen laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA)

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on vapauttaa ja helpottaa kauppaa ja sijoituksia sekä tukea Euroopan unionin ja Kanadan, jäljempänä ’osapuolet’, tiiviitä taloussuhteita. Sopimus allekirjoitettiin 30. lokakuuta 2016, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 21. syyskuuta 2017 alkaen.

               2.2.CETA-sekakomitea

               CETA-sekakomitea on perustettu sopimuksen 26.1 artiklan nojalla. Artiklassa määrätään, että CETA-sekakomiteaan kuuluu Euroopan unionin ja Kanadan edustajia ja että sen puheenjohtajina toimivat yhdessä Kanadan ulkomaankauppaministeri ja kauppapolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen tai heidän nimeämänsä henkilöt. CETA-sekakomitea kokoontuu kerran vuodessa tai osapuolen pyynnöstä ja sopii itse kokoontumisaikataulustaan ja asialistastaan. CETA-sekakomitea on vastuussa kaikista osapuolten välistä kauppaa ja sijoituksia koskevista kysymyksistä sekä sopimuksen täytäntöönpanosta ja soveltamisesta. Osapuoli voi saattaa CETA-sekakomitean käsiteltäväksi kaikki sopimuksen täytäntöönpanoa ja tulkintaa koskevat kysymykset sekä kaikki muut osapuolten välistä kauppaa ja sijoituksia koskevat kysymykset.

               Sopimuksen 26.3 artiklan mukaan CETA-sekakomitea käyttää päätösvaltaa kaikissa kysymyksissä, joista sopimuksessa niin määrätään, ja tekee päätöksensä yhteisellä suostumuksella. CETA-sekakomitean päätökset sitovat osapuolia sillä edellytyksellä, että mahdollisesti vaadittavat sisäiset vaatimukset täytetään ja menettelyt saatetaan päätökseen, ja osapuolten on pantava tällaiset päätökset täytäntöön.

               Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan mukaan erikoistuneet komiteat, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea mukaan lukien, voivat ehdottaa päätösluonnoksia CETA-sekakomitean hyväksyttäväksi.

               CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden työjärjestyksen
                  1
                10 artiklan 2 kohdan mukaan kauppakomitea voi kokousten välisenä aikana tehdä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen, jos sopimuksen osapuolet yhteisellä suostumuksellaan niin päättävät. Tätä varten puheenjohtajien on 7 artiklan mukaisesti toimitettava ehdotusteksti kirjallisesti CETA-sekakomitean jäsenille ja annettava jäsenille määräaika, johon mennessä heidän on ilmoitettava kaikki siihen liittyvät huolenaiheet tai siihen haluamansa muutokset. Hyväksytyt ehdotukset annetaan tiedoksi 7 artiklan mukaisesti, kun määräaika on kulunut umpeen, ja kirjataan seuraavan kokouksen pöytäkirjaan.

               2.3.Suunniteltu CETA-sekakomitean säädös

               CETA-sekakomitean on määrä hyväksyä päätös menettelystä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti työjärjestyksensä liitteeksi, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on selkeyttää menettelyä, jolla CETA-sekakomitea antaa tulkintoja sijoituksia koskevista sopimuksen määräyksistä.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova. Sopimuksen 26.3 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”CETA-sekakomitean päätökset sitovat osapuolia sillä edellytyksellä, että mahdollisesti vaadittavat sisäiset vaatimukset täytetään ja menettelyt saatetaan päätökseen, ja osapuolet panevat tällaiset päätökset täytäntöön.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Kuten sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa määrätään, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot sekä Kanada ovat sopineet jatkavansa välittömästi investointeja koskevaan riidanratkaisuun liittyvien sopimusmääräysten eli niin sanotun investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoa
                  2
               .

               Sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdassa ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että jos esiin nousee vakavaa huolta sijoitukseen mahdollisesti vaikuttavista tulkintakysymyksistä, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi osapuolten suostumuksella ja täytettyään omat sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä suositella CETA-sekakomitealle tämän sopimuksen tulkintojen antamista. CETA-sekakomitean antama tulkinta sitoo sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) nojalla muodostettuja tuomioistuimia. CETA-sekakomitea voi päättää, että tulkinta on sitova määräpäivästä alkaen.

               Sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan e alakohdassa määrätään seuraavaa: ”Jotta voidaan varmistaa, että tuomioistuimet noudattavat kaikissa olosuhteissa sopimuksessa esitettyä osapuolten aikomusta, CETA sisältää määräyksiä osapuolten mahdollisuudesta esittää sitovia tulkitsevia huomautuksia. Kanada sekä Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet käyttämään näitä määräyksiä välttääkseen ja korjatakseen CETA:n mahdolliset väärintulkitsemiset tuomioistuimissa.”

               Sen vuoksi on aiheellista selkeyttää menettelyä, jolla CETA-sekakomitea antaa tulkintoja sijoituksia koskevista sopimuksen määräyksistä.

               Sopimuksen 26.1 artiklan 4 kohdan d alakohdan mukaisesti CETA-sekakomitea vahvisti oman työjärjestyksensä 26. syyskuuta 2018 annetulla CETA-sekakomitean päätöksellä 001/2018. CETA-sekakomitean työjärjestyksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin erikoistuneisiin komiteoihin, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea mukaan lukien, ja muihin sopimuksen nojalla perustettuihin elimiin, ellei kukin erikoistunut komitea sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti toisin päätä.

               CETA-sekakomitean on aiheellista hyväksyä suunniteltu säädös työjärjestyksensä liitteeksi.

               Suunniteltu säädös sisältää erityissääntöjä menettelyistä, jotka ovat tarpeen, jotta CETA-sekakomitea voi antaa tulkintoja sopimuksesta.

               Tämä ehdotus sopii yhteen muiden aloitteiden kanssa, jotka koskevat CETA:n investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoa. Komissio on kesäkuusta 2018 lähtien käsitellyt yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa neuvoston palveluja ja sijoituksia käsittelevässä kauppapoliittisessa komiteassa samoin kuin Kanadan kanssa neljän päätösluonnoksen muodostamaa kokonaisuutta, joka koskee seuraavia kysymyksiä:

               –säännöt, joilla vahvistetaan muutoksenhakutuomioistuimen toimintaa koskevat hallinnolliset ja organisatoriset seikat sopimuksen 8.28 artiklan 7 kohdan mukaisesti,

               –tuomioistuimen ja muutoksenhakutuomioistuimen jäsenten sekä sovittelijoiden käytännesäännöt sopimuksen 8.44 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

               –sovittelusäännöt riitaosapuolten käyttöön sopimuksen 8.44 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja

               –menettelysäännöt tulkintojen antamiseksi sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               Lisäksi jatketaan investointituomioistuinjärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvien muiden toimien käsittelyä. Kuten sopimusta koskevan yhteisen tulkitsevan välineen 6 kohdan f alakohdassa määrätään, ”[y]hteisenä tavoitteena on saattaa tarkastelu päätökseen CETA:n voimaantuloon mennessä”.

               Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa CETA-sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta suunniteltuun säädökseen, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               CETA-sekakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella, jäljempänä ’sopimus’.

               Säädös, joka CETA-sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 26.3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen todistusvoimaiset kielet ja julkaiseminen

               Koska CETA-sekakomitean säädöksellä pannaan sopimus täytäntöön siltä osin kuin on kyse sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaisemisesta, on aiheellista antaa se kaikilla sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä
                  4
                ja julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2019/0218 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetussa CETA-sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätöksen hyväksymiseen menettelystä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti CETA-sekakomitean työjärjestyksen liitteeksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/37
                  5
                säädetään Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta. Sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä lokakuuta 2016.

               (2)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/38
                  6
                säädetään sopimuksen osien väliaikaisesta soveltamisesta, mukaan lukien CETA-sekakomitean ja palveluita ja investointeja käsittelevän komitean perustaminen. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 21 päivästä syyskuuta 2017.

               (3)Sopimuksen 26.3 artiklan 1 kohdan nojalla CETA-sekakomitea käyttää sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi päätösvaltaa kaikissa kysymyksissä, joista sopimuksessa niin määrätään.

               (4)Sopimuksen 26.3 artiklan 2 kohdan nojalla CETA-sekakomitean päätökset sitovat osapuolia sillä edellytyksellä, että mahdollisesti vaadittavat sisäiset vaatimukset täytetään ja menettelyt saatetaan päätökseen, ja osapuolet panevat tällaiset päätökset täytäntöön.

               (5)Sopimuksen 26.1 artiklan 4 kohdan d alakohdan nojalla CETA-sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

               (6)Sopimuksen 26.2 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea on yksi sopimuksella perustetuista erikoistuneista komiteoista.

               (7)Sopimuksen 26.2 artiklan 4 kohdan nojalla erikoistuneet komiteat vahvistavat oman työjärjestyksensä ja muuttavat sitä tarpeelliseksi katsoessaan.

               (8)CETA-sekakomitean työjärjestyksen 14 artiklan 4 kohdassa (26 päivänä syyskuuta 2018 annettu CETA-sekakomitean päätös 001/2018) määrätään, että ellei kukin erikoistunut komitea 26.2 artiklan 4 kohdan mukaisesti toisin päätä, työjärjestystä sovelletaan erikoistuneisiin komiteoihin ja muihin sopimuksen nojalla perustettuihin elimiin soveltuvin osin.

               (9)Sopimuksen 8.31 artiklan 3 kohdassa ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että jos esiin nousee vakavaa huolta sijoitukseen mahdollisesti vaikuttavista tulkintakysymyksistä, palveluita ja sijoituksia käsittelevä komitea voi osapuolten suostumuksella ja täytettyään omat sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä suositella CETA-sekakomitealle tämän sopimuksen tulkintojen antamista. CETA-sekakomitean antama tulkinta sitoo sopimuksen kahdeksannen luvun (Sijoitukset) F jakson (Sijoittajien ja valtioiden välisten sijoitusriitojen ratkaiseminen) nojalla muodostettuja tuomioistuimia. CETA-sekakomitea voi päättää, että tulkinta on sitova määräpäivästä alkaen.

               (10)Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa CETA-sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta tähän päätökseen liitetyn CETA-sekakomitean päätösluonnoksen pohjalta, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               CETA-sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettava kanta päätöksen hyväksymiseen menettelystä tulkintojen antamiseksi CETA:n 8.31 artiklan 3 kohdan ja 8.44 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti CETA-sekakomitean työjärjestyksen liitteeksi perustuu tähän neuvoston päätökseen liitettyyn CETA-sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               1.CETA-sekakomitean päätös annetaan kaikilla sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä.

               2.CETA-sekakomitean hyväksymä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        CETA-sekakomitean päätös 001/2018, annettu 26 päivänä syyskuuta 2018, CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 190, 27.7.2018, s. 13 ), saatavilla kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla osoitteessa
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Yhteinen tulkitseva väline Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä laaja-alaisesta talous- ja kauppasopimuksesta (CETA) (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 3).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Sopimuksen 30.11 artiklan (Todistusvoimaiset tekstit) mukaan sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen toisinto on yhtä todistusvoimainen.

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/37, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1).

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/38, annettu 28 päivänä lokakuuta 2016, Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1080).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.10.2019
            COM(2019) 563 final
            2019/0245(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Maailman kauppajärjestön (WTO) yleisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnoinnista tehdyn sopimuksen (Understanding on Tariff Rate Quota Administration Provisions of Agricultural Products, as defined in Article 2 of the Agreement on Agriculture) tarkastelusta annettavan päätöksen suunniteltuun hyväksymiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Marrakeshin sopimus Maailman kauppajärjestön perustamisesta

               Ehdotetun neuvoston päätöksen tarkoituksena on valtuuttaa Euroopan komissio puoltamaan Maailman kauppajärjestön (WTO) yleisneuvostossa annettavaa päätöstä unionin puolesta. Maailman kauppajärjestö on perustettu Marrakeshin sopimuksella, jäljempänä ’WTO-sopimus’, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1995.

               Euroopan unioni on sopimuksen osapuoli.

               2.2.Maailman kauppajärjestön ministerikokous ja yleisneuvosto

               WTO-sopimuksen IV artiklan 1 kohdan mukaan ministerikokouksella on valta tehdä päätöksiä kaikista monenkeskisten kauppasopimusten alaisista asioista.

               WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan mukaan ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana yleisneuvosto kuitenkin huolehtii ministerineuvoston tehtävistä.

               WTO-sopimuksen IX artiklan 1 kohdan mukaan päätökset pyritään tekemään WTO:ssa yleensä konsensuksella.

               2.3.WTO:n yleisneuvoston suunniteltu säädös

               WTO:n ministerikokouksen yhdeksännessä istunnossa joulukuussa 2013 (kauppa)ministerit hyväksyivät maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia koskevasta sopimuksesta annetun päätöksen (WT/MIN(13)/39), jäljempänä ’tariffikiintiöitä koskeva sopimus’.

               Tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia. Tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen 13 kohtaan sisältyy sopimuksen tarkastelu, jossa otetaan huomioon sopimuksen siihenastisesta toiminnasta saadut kokemukset. Tarkastelu oli määrä aloittaa viimeistään neljän vuoden kuluttua tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen hyväksymisen jälkeen. Maatalouskomitea aloitti tarkastelumenettelyn vuonna 2018. Vuoden 2019 alussa maatalouskomitean sihteeristö antoi WTO:n yleisneuvostolle raporttiluonnoksen, jossa kerrottiin tuohon mennessä tapahtuneesta kehitystä.

               Koska WTO:n jäsenet eivät ole yksimielisiä tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen sisältöä koskevista tuntuvista muutoksista, komitea suosittaa, että yleisneuvosto pidentää tarkastelujaksoa vuoden 2021 loppuun ja parantaa tariffikiintiöiden hallinnoinnin läpinäkyvyyttä (ks. raportin liite 2).

               Nämä suositukset (raportin liite 2) on tarkoitus esittää yleisneuvostolle joulukuussa 2019. Yleisneuvoston on tarkoitus hyväksyä nämä suositukset päätöksellä, joka koskee tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen tarkastelua.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tällä ehdotuksella unioni pyrkii varmistamaan, että WTO:n yleisneuvoston joulukuussa 2019 pidettävässä kokouksessa hyväksytään päätös tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen tarkastelusta.

               Unionin näkökulmasta tarkastelujakson pidentäminen vuoden 2021 loppuun asti on ratkaisevan tärkeää, koska se mahdollistaa voimassa olevan tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen soveltamisen jatkamisen ja antaa WTO:n jäsenille mahdollisuuden jatkaa keskusteluja kyseisen tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen tarkastelusta.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               WTO:n yleisneuvosto on sopimuksella eli WTO-sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka yleisneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla WTO-sopimuksen II artiklan 2 kohdan ja IX artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

                  Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

                  Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska WTO:n yleisneuvosto täydentää WTO-sopimusta pidentämällä tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen soveltamista ja antamalla sääntöjä tariffikiintiöiden paremmasta käytöstä, säädös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2019/0245 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Marrakeshin sopimuksen Maailman kauppajärjestön perustamisesta, jäljempänä ’WTO-sopimus’, 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/800/EY
                  2
               , ja sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.

               (2)WTO-sopimuksen IV artiklan 1 kohdan mukaan Maailman kauppajärjestön (WTO) ministerikokouksella on valta tehdä päätöksiä kaikista monenkeskisten kauppasopimusten alaisista asioista.

               (3)WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan mukaan ministerikokouksen istuntojen välisenä aikana WTO:n yleisneuvosto huolehtii ministerikokouksen tehtävistä.

               (4)WTO-sopimuksen IX artiklan 1 kohdan mukaan päätökset WTO:ssa tehdään yleensä konsensuksella.

               (5)WTO:n ministerikokouksen yhdeksännessä istunnossa (Bali, joulukuu 2013) ministerit hyväksyivät maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia koskevasta sopimuksesta (Understanding on Tariff Rate Quota Administration Provisions of Agricultural Products, as defined in Article 2 of the Agreement on Agriculture) annetun ministerikokouksen päätöksen (WT/MIN(13)/39), jäljempänä ’tariffikiintiöitä koskeva sopimus’, jolla säännellään maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia.

               (6)Tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen 13 kohdan mukaan sopimuksen toimintaa on tarkasteltava uudelleen viimeistään neljän vuoden kuluttua sopimuksen tekemisestä ottaen huomioon siihen mennessä saatu kokemus. Tarkastelun tavoitteena on edistää tariffikiintiöiden käytön jatkuvaa paranemista.

               (7)Sopimuksen 13 kohdan mukaisesti maatalouskomitea aloitti tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen tarkastelun vuonna 2018. Tarkastelun tulokset esitetään yleisneuvoston joulukuussa 2019 pidettävässä kokouksessa maatalouskomitean laatiman raportin muodossa (Raportti nro... ”Review of the Operation of the Bali Decision on TRQ Administration”, päivätty...).

               (8)Koska WTO:n jäsenet eivät ole yksimielisiä tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen sisältöä koskevista tuntuvista muutoksista, raportissa suositellaan, että tarkastelujaksoa pidennetään vuoden 2021 loppuun saakka, jotta tuntuvista muutoksista voitaisiin saavuttaa konsensus. Raporttiin sisältyy myös suosituksia, joiden tarkoituksena on parantaa tariffikiintiöiden hallinnoinnin läpinäkyvyyttä.

               (9)WTO:n yleisneuvostoa olisi kehotettava joulukuussa 2019 pidettävässä kokouksessaan harkitsemaan raportin nro... liitteessä 2 vahvistettujen suositusten hyväksymistä tariffikiintiöitä koskevan sopimuksen tarkastelusta annettavan päätöksen muodossa.

               (10)On aiheellista vahvistaa WTO:n yleisneuvostossa unionin puolesta otettava kanta, sillä annettava päätös on unionia sitova.

               (11)WTO:n yleisneuvostossa unionia edustaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kanta, jonka Euroopan komissio ottaa Maailman kauppajärjestön yleisneuvoston joulukuussa 2019 pidettävässä kokouksessa unionin puolesta, perustuu luonnokseen päätöksestä, jolla hyväksytään maatalouskomitean yleisneuvostolle ... päivänä... kuuta ... antaman raportin nro ... liitteessä 2 esitetyt, tähän päätökseen liitetyt suositukset.

               Unionin edustajat Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, C-399/12, Saksa v. neuvosto, EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (2)

                        Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.10.2019
            COM(2019) 563 final
            LIITE
            asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE

               TARIFFIKIINTIÖIDEN HALLINNOINTIA KOSKEVAN BALIN PÄÄTÖKSEN TOIMINNAN TARKASTELU

               Yleisneuvostolle esitettävä raportti

               (1)Ministerit hyväksyivät ministerikokouksen yhdeksännessä istunnossa maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia koskevasta sopimuksesta (Understanding of Tariff Rate Quota Administration Provisions of Agricultural Products, as defined in Article 2 of the Agreement on Agriculture) annetun päätöksen (WT/MIN(13)/39), jäljempänä ’tariffikiintiöitä koskeva Balin päätös’. Ministerit kehottivat komiteaa tarkastelemaan ja seuraamaan tariffikiintiötä koskevan Balin päätöksen yhteydessä jäsenille asetettujen velvoitteiden täytäntöönpanoa; tavoitteena oli, että tarkastelulla edistettäisiin tariffikiintiöiden käytön jatkuvaa parantamista, tarkastelu käynnistettäisiin viimeistään vuonna 2017, ja siinä otettaisiin huomioon tuohon mennessä saadut kokemukset
                  1
               . Keskustelut tarkastelusta aloitettiin lokakuussa 2017 pidetyssä komitean kokouksessa
                  2
               . Komitea hyväksyi helmikuussa 2018 pidetyssä kokouksessaan asiakirjassa G/AG/W/171
                  3
                menettelyn ja aikataulun tarkastelun suorittamiseksi. Sovitun menettelyn mukaisesti tarkastelu on suoritettu komitean sääntömääräisten kokousten yhteydessä komitean kaikille jäsenille avoimina epävirallisina istuntoina
                  4
               .

               (2)Jäsenet keskustelivat tarkastelusta komitean neljässä epävirallisessa kokouksessa 20 päivänä helmikuuta, 11 päivänä kesäkuuta, 25 päivänä syyskuuta ja 26 päivänä marraskuuta vuonna 2018. Marraskuun epävirallisessa kokouksessa järjestettiin tariffikiintiöiden hallinnointia ja vajaakäyttöä koskeva teemakohtainen istunto, johon osallistui alan edustajia. Tarkastelua koskevissa keskusteluissa hyödynnettiin myös jäsenten kirjallisia kannanottoja. Vastauksena jäsenten pyyntöihin ja tarkastelun suorittamista koskevan sovitun menettelyn ja aikataulun mukaisesti sihteeristö laati tarkastelun helpottamiseksi tausta-asiakirjan
                  5
                tariffikiintiöiden hallinnoinnista ja käyttöasteista. Liitteessä 1 on luettelo kaikista tähän mennessä tarkastelun yhteydessä tutkituista kirjallisista asiakirjoista.

               (3)Jäsenet ovat käsitelleet tarkastelua koskevissa keskusteluissa seuraavia teemoja: 1) Tariffikiintiöitä koskevaan Balin päätökseen perustuvien aineellisten velvoitteiden tehokas täytäntöönpano ja seuranta. 2) Tariffikiintiöiden läpinäkyvyyttä koskevat vaatimukset. 3) Vajaakäyttöä koskeva mekanismi. Seuraavassa esitetään joitakin seikkoja
                  6
               , joita on tuotu esille kunkin kolmen teeman osalta, myös marraskuussa pidetyissä teemakohtaisissa keskusteluissa.

               TEHOKAS TÄYTÄNTÖÖNPANO JA SEURANTA

               i.Käyttämättömien todistusten uudelleenjako tariffikiintiön puitteissa.

               ii.Uudelleenjakoon liittyvät menettelyt, myös maakohtaiset määrät
                  7
               .

               iii.Tariffikiintiöiden käyttöasteen parantamiseen, myös tariffikiintiöiden uudelleenjakoon alueellisten kauppasopimusten puitteissa, liittyvien kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen.

               TARIFFIKIINTIÖIDEN LÄPINÄKYVYYTTÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET

               i.Tariffikiintiöitä koskevat ajoissa tehdyt ja täydelliset ilmoitukset.

               ii.Viipymättömät ilmoitukset tariffikiintiöiden hallinnoinnin muutoksista.

               iii.Kaikkien jäsenten yhdenmukainen säännöllinen raportointi käyttöasteista, jos jäsenellä on tariffikiintiöihin liittyviä sitoumuksia.

               iv.Yhdenmukaistetut ilmoituskäytännöt (esimerkiksi tariffikiintiöt, joita ei ole avattu, tai luetteloon sisältyvät tariffikiintiöt, joihin ei liity tullietuutta).

               v.Raportoiminen vajaakäytön syistä.

               vi.Tariffikiintiöiden hallinnointiin liittyvien kansallisten kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakaminen.

               vii.Erityis- ja erilliskohtelu (ilmoitusvaatimusten raskaus).

               viii.Yhteys tuontitodistusmenettelyjä koskeviin ilmoitusvaatimuksiin.

               ix.Sihteeristön tarjoama tekninen apu, jonka tavoitteena on, että jäsenet täyttäisivät ilmoitusvelvoitteensa paremmin.

               VAJAAKÄYTTÖÄ KOSKEVA MEKANISMI

               i.Jäsenten toisistaan poikkeavat velvoitteet (liitteessä A oleva 4 kohta).

               ii.Erityis- ja erilliskohtelu.

               iii.Mahdollisuus, että mekanismia ei sovellettaisi täysin yleisellä tasolla tulevaisuudessa.

               iv.Yhteys liitteen B ja liitteessä A olevan 4 kohdan välillä.

               v.Vajaakäytön syiden tarkastelu.

               vi.Tiettyjen alojen tariffikiintiöiden vajaakäytön lähempi tarkastelu.

               vii.Vajaakäyttöä koskevan mekanismin käytännön sovellettavuus (niiden syiden, miksi mekanismiin ei ole vielä turvauduttu, mukaan lukien mahdollinen monimutkaisuus, tarkastelu, sekä kokemusten jakaminen ja menettelyvaatimusten yksinkertaistaminen).

               viii.Vajaakäytetyistä tariffikiintiöistä sihteeristössä ylläpidetty luettelo.

               (4)Jäsenten kannat erosivat toisistaan siltä osin kuin on kyse vajaakäyttöä koskevassa mekanismissa olevan 4 kohdan tulevasta toiminnasta sekä asiaan liittyvistä erityis- ja erilliskohtelua (S&D) koskevista säännöksistä. Jotkin jäseninä olevat kehitysmaat katsoivat, että tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen S&D-säännöksiä ei tulisi lieventää. Eräät muut jäsenet katsoivat, että kehitysmaiden erityis- ja erilliskohtelun ei tulisi johtaa siihen, että kehitysmaihin sovelletaan poikkeusta. Ne katsoivat myös, että näistä säännöksistä hyötyvien kehitysmaiden olisi mieluummin noudatettava tariffikiintiöiden hallinnointia koskevia sitoumuksia, joissa otetaan huomioon niiden kehitystilanne.

               (5)Useat jäsenet katsoivat, että tarkastelun soveltamisala olisi rajoitettava pyrkimyksiin parantaa tariffikiintiöiden hallinnointia, jotta tarkastelu voidaan pitää erillään markkinoillepääsyä koskevista neuvotteluista. Toiset viittasivat mahdollisuuteen ottaa tariffikiintiöihin liittyvät kysymykset esille markkinoillepääsyä koskevissa neuvotteluissa.

               (6)Jotkin jäsenet katsoivat, että jäsenten toimittamien tietojen perusteella komitean olisi syytä tarkastella, miksi vajaakäyttöä koskevaan mekanismiin ei ole vielä turvauduttu.

               (7)Tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen (WT/MIN(13)/39) 13–15 kohdan mukaisesti komitea on 30 päivänä lokakuuta 2019 pitämässään kokouksessa hyväksynyt raportin liitteeseen 2 sisältyvät, yleisneuvoston tarkasteltavaksi tarkoitetut suositukset.

               Liite 1

                        Asiakirjaluettelo

                        G/AG/W/169

                        10. lokakuuta 2017

                        Monitoring and review of Members' obligations established under the Bali Decision on TRQ administration (Tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Balin päätöksen mukaisten jäsenten velvoitteiden seuranta ja tarkastelu).

                        Sihteeristön muistio

                        G/AG/W/171

                        9. helmikuuta 2018

                        Proposed process for the Review of the Operation of the Bali Decision on TRQ Administration (Tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Balin päätöksen toiminnan ehdotettu tarkastelumenettely).

                        Sihteeristön muistio

                        G/AG/W/175

                        18. toukokuuta 2018

                                 ja

                        G/AG/W/175/Add.1

                        7. toukokuuta 2019

                        Euroopan unionin maatalouskomitealle toimittama esitys tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Balin päätöksen toiminnan tarkastelumenettelystä
                           8
                        .

                        Euroopan unionin tiedonannot

                        G/AG/W/179

                        6. kesäkuuta 2018

                        Review of the Operation of the Bali Ministerial Decision on ”Understanding on Tariff Rate Quota Administration provisions of Agricultural Products…”
                           9
                         (Maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnoinnista tehtyä sopimusta koskevan Balin ministeripäätöksen toiminnan tarkastelu).

                        Cairns-ryhmän toimittama esitys

                        G/AG/W/183

                        31. heinäkuuta 2018

                        Tariff quota administration methods and fill rates 2007-2016 (Tariffikiintiöiden hallinnointimenetelmät ja käyttöasteet 2007–2016).

                        Sihteeristön tausta-asiakirja

                        G/AG/W/186

                        19. syyskuuta 2018

                        Review of Bali Decision on TRQ administration (Tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan Balin päätöksen tarkastelu).

                        Itävallan toimittama esitys

                        G/AG/W/197

                        24. toukokuuta 2019

                        The Underfill Mechanism of the Bali TRQ Administration Decision (Tariffikiintiöiden hallinnointia koskevaan Balin päätökseen sisältyvä vajaakäyttöä koskeva mekanismi)

                        Cairns-ryhmän puolesta toimitettu esitys

               Liite 2

               (1)[Tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen 14 kohdassa ja alaviitteessä 2 täsmennettyä määräaikaa pidennetään vuoden 2021 loppuun tai ministerikokouksen 13. istuntoon asti sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi, liitteessä A olevaa 4 kohtaa koskevan päätöksen tekemiseksi. [Suuremman varmuuden saavuttamiseksi, jos ministerikokouksessa tai yleisneuvostossa ei päätetä ennen vuoden 2021 loppua pidentää tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen liitteessä A olevan 4 kohdan soveltamista nykyisessä tai muutetussa muodossaan, liitteessä A olevaa 4 kohtaa ei, jollei mainitun päätöksen 15 kohdasta muuta johdu, enää sovelleta 1 päivästä tammikuuta 2022 [liitteessä B lueteltujen jäsenten osalta ja sellaisten jäsenten osalta, jotka pyytävät ennen vuoden 2021 loppua liitteeseen B sisällyttämistä].]

               (2)Tällä välin maatalouskomitea, jäljempänä ’komitea’, jatkaa keskusteluja liitteessä A olevan 4 kohdan soveltamisesta. [Suuremman varmuuden saavuttamiseksi, samaan aikaan kun tämä keskustelu on käynnissä, tariffikiintiöitä koskeva Balin päätös ja sen liitteet pidetään voimassa.]

               (3)Komitea antaa yleisneuvostolle suosituksia [liitteessä A olevan] 4 kohdan soveltamisesta [14 kohdan mukaisesti] ennen vuoden 2021 loppua.]

               (4)Ottaen huomioon tariffikiintiöiden hallinnoinnin ja käyttöasteiden aiempaa suuremman läpinäkyvyyden merkityksen ja jäsenvaltioiden ajoissa toimittamien ilmoitusten merkityksen ja todeten maatalouden sähköisen ilmoitusjärjestelmän tavoitteena olevan yhdenmukaistamisen parantuminen komitea sopii seuraavista seikoista:

               (a)Sihteeristö laatii luettelon jäsenten nykyisistä tariffikiintiöiden ilmoittamiskäytännöistä, myös tapauksissa, joissa luetteloon sisältyvää tariffikiintiötä ei ole avattu.

               (b)Komitea aloittaa keskustelut jäsenten tariffikiintiöiden ilmoittamiskäytäntöjen yhdenmukaistamisesta, mukaan lukien tariffikiintiöiden käyttöasteista ilmoittaminen.

               (c)Komitea kannustaa jäseniä sisällyttämään markkinoillepääsyä koskeviin taulukon MA:2 ilmoituksiin selityksen niissä tapauksissa, joissa luetteloon sisältyviä tariffikiintiöitä ei ole avattu.

               (d)Sihteeristö päivittää säännöllisesti tariffikiintiöiden hallinnointia ja käyttöasteita koskevat tiedot asiakirjaan G/AG/W/183
                  10
                sekä tiedot jäsenistä, jotka ovat ilmoittaneet käyttöasteet, ja komiteassa käyttöasteiden osalta esiin nousseet kysymykset.

               (e)Komitea tarkastelee jäsenten toimittamien tietojen perusteella syitä siihen, miksi vajaakäyttöä koskevaan mekanismiin ei ole vielä turvauduttu.

               (5)Komitea sopii, että tariffikiintiöitä koskevaa Balin päätöstä tarkastellaan säännöllisesti joka kolmas vuosi sen jälkeen, kun tämä tarkastelu on saatu päätökseen. Näihin säännöllisiin tarkasteluihin kuuluu muun muassa se, että jäsenet tarkastelevat jäsenten toimittamien tietojen perusteella vajaakäyttöä koskevaan mekanismiin turvautumista.

               __________

                     (1)

                        Asiakirja WT/MIN(13)/39, 13 kohta. Vajaakäyttöön sovellettavasta mekanismista ei ole vielä saatu kokemuksia.

                     (2)

                        Ks. asiakirjassa G/AG R/86 oleva 2.2.1 kohta.

                     (3)

                        Ks. asiakirjassa G/AG R/87 oleva 2.5.1 kohta.

                     (4)

                        Komitea sopi kesäkuussa 2019 järjestetyssä kokouksessa, että määräaikaa tarkastelua koskevan raportin loppuun saattamiseksi pidennetään komitean lokakuussa 2019 järjestettävään kokoukseen asti.

                     (5)

                        G/AG/W/183.

                     (6)

                        Jäsenet eivät ole päässeet sopimukseen näistä seikoista eikä niiden käsittelystä suosituksissa.

                     (7)

                        Tariffikiintiöistä annetun Balin ministerikokouksen päätöksen 9 kohdassa viitataan uudelleenjakomenettelyyn. Lisäksi Balin päätöksen liitteessä A olevissa alaviitteissä 3 ja 5 viitataan niiden jäsenten oikeuksiin, joilla on maakohtainen määrä, erityisesti vajaakäyttöä koskevan mekanismin yhteydessä.

                     (8)

                        Asiakirja G/AG/W/171, 9. helmikuuta 2018.

                     (9)

                        WT/MIN (13)/39 ja WT/L/914, päivätty 11. joulukuuta 2013.

                     (10)

                        Sihteeristön tausta-asiakirjaan voi erityisesti sisältyä luettelo tariffikiintiöistä, joissa ei ole toimitettu taulukon MA:2 ilmoituksia tai joissa käyttöaste on alle 65 prosenttia.