				|

		52011PC0860

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisista riskipääomarahastoista /* KOM/2011/0860 lopullinen - 2011/0417 (COD) */

			   	PERUSTELUT

1.
EHDOTUKSEN TAUSTA

Kilpaileviin
korkean tekniikan ja innovaation maailmanlaajuisiin keskuksiin ja erityisesti
Yhdysvaltoihin verrattuna Euroopan riskipääoma-ala on sirpaloitunut ja
hajanainen. Tämän sirpaloitumisen ja hajanaisuuden vuoksi sijoittajat ovat
tilastollisesti merkitsevällä tavalla vastahakoisia sijoittamaan
riskipääomarahastoihin. Eräillä jäsenvaltioilla on erityistä
riskipääomarahastoja koskevaa sääntelyä, johon sisältyy salkun koostumusta,
sijoitustekniikoita ja vaatimukset täyttäviä sijoituskohteita koskevia
säädöksiä. Useimmilla jäsenvaltioilla tällaista erityistä riskipääomarahastojen
sääntelyä ei kuitenkaan ole, vaan niissä sovelletaan yhtiöoikeuden yleisiä
säännöksiä sekä tarjousesitteitä koskevia velvoitteita kaikkien sellaisten
rahastojen hoitajien toimintaan, jotka haluavat tarjota suppealle joukolle
suunnattuja riskipääoma-anteja.
Säädösten
hajanaisuuden vuoksi mahdolliset riskipääomasijoittajat, esimerkiksi varakkaat
yksityishenkilöt, eläkerahastot tai vakuutusyhtiöt, pitävät sijoitusten
suuntaamista riskipääomakohteisiin vaikeana ja kalliina. Säädösten hajanaisuus
estää myös erityisiä riskipääomarahastoja kokoamasta merkittävää määrää
ulkomaista pääomaa.
Edellä kuvattuun
ongelmaan liittyy läheisesti kysymys siitä, suunnataanko Euroopassa liian vähän
rahoitusta innovatiivisille uusille toimialoille. Vuosina 2003–2010 Yhdysvallat
suuntasi riskipääomarahastoihin noin 131 miljardia euroa, mutta
eurooppalaiset riskipääomarahastot onnistuivat samalla jaksolla kokoamaan vain
28 miljardia euroa.
Tällä hetkellä
mahdolliset sijoittajat suosivat pääomasijoituksia (private equity)
riskipääomasijoitusten (venture capital) asemasta. Vertailuajanjaksolla
2003–2010 riskipääomaan suunnatut varat olivat noin 64 miljardia euroa,
kun kaikkien pääomasijoitusten yhteismäärä oli 437 miljardia euroa.
Riskipääoma muodosti kokonaissummasta siis vain 14,6 prosenttia, ja
pääomasijoitusten osuus oli 85,4 prosenttia. Kun vertailuajanjaksoa
tarkastellaan vuositasolla, pääomasijoituksiin suunnattuja varoja on joka vuosi
huomattavasti enemmän kuin riskipääomasijoituksia.
Niin kauan kuin
suuntaus kohti pääomasijoituksia – eli alaa, jolla sijoitetaan vakiintuneisiin
yrityksiin ja tehdään velkarahoitteisia yritysostoja (leveraged buy-out, LBO) –
jatkuu, käytössä olevat varat eivät suuntaudu aloitteleviin ja uusyrityksiin,
joiden kehitys on yritystoiminnan jatkumisen kannalta kriittisessä vaiheessa.
Tällä hetkellä riskipääomaan suuntautuneen rahoituksen puute on suoraan
syyllinen siihen, että keskimääräinen eurooppalainen riskipääomarahasto on
ihannekokoaan pienempi.
Eurooppalaisten
riskipääomarahastojen keskimääräinen koko on huomattavasti alle sen, mikä olisi
tämänkaltaiselle rahoitusvälineelle ihanteellista. Keskimääräisellä
yhdysvaltalaisella riskipääomarahastolla on hallinnoitavia varoja
130 miljoonan euron arvosta, mutta keskimääräisen eurooppalaisen
riskipääomarahaston koko on noin 60 miljoonaa euroa.
Tästä johtuu, että
riskipääoman osuus pk-yritysten rahoituksessa on tässä vaiheessa vähäinen.
Pk-yritykset turvautuvat pääasiassa pankkilainoihin. Pankkilainojen osuus
niiden rahoituksesta on yli 80 prosenttia, mutta vain kaksi prosenttia
rahoituksesta on peräisin riskipääomaan erikoistuneilta tahoilta. Vastaava luku
Yhdysvaltojen osalta on 14 prosenttia.
Nämä havainnot
ovat erityisen hätkähdyttäviä, kun otetaan huomioon, että monet pk-yritykset
ovat vuosien 2008–2009 rahoituskriisin jälkeen joutuneet maksamaan
pankkilainoistaan aikaisempaa huomattavasti korkeampaa korkoa[1].
Lisäksi vuosien 2008–2009 rahoituskriisin seurauksena pankit eivät enää myönnä
pk-yrityksille puiteluottoja entiseen tapaan tai jatka niiden kestoa, jolloin
pk-yrityksille on tullut akuutti tarve etsiä rahoitusta vaihtoehtoisista
lähteistä[2]. Tästä huolimatta
riskipääomalla ei riittävien pääomaresurssien puuttuessa ole pystytty
paikkaamaan tätä selvää aukkoa.
Tehokkaan
riskipääomasektorin puuttumisen seurauksena eurooppalaisten innovaatioiden
kehittäjien ja innovatiivisten liikeyritysten kaupallinen potentiaali ei
toteudu, millä on vuorostaan kielteinen vaikutus Euroopan maailmanlaajuiselle
kilpailukyvylle. Tätä voidaan havainnollistaa vertaamalla
riskipääomasijoitusten suhteellista merkitystä rahoitusvälineenä (ilmaistuna
prosenttiosuutena BKT:stä) esimerkiksi Yhdysvaltojen kaltaisilla erittäin
innovatiivisilla markkinoilla (0,14 %) ja toisaalta eurooppalaista
keskiarvoa (0,03 %).
Tilanne havainnollistuu myös, kun sitä arvioidaan kaikkien tietyn
rahaston hoitajan hoidossa olevien riskipääomarahastojen muodostaman salkun
näkökulmasta. Uusimpien European Private Equity and Venture Capital Association
(EVCA) -järjestöltä saatujen lukujen mukaan 98 prosenttia eurooppalaisista
riskipääomarahastojen hoitajista hoitaa rahastosalkkua, jonka arvo jää alle
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetussa direktiivissä mainitun
500 miljoonan euron rajan[3].
Näihin ongelmiin puuttuminen ja
eurooppalaisten yrittäjien tukeminen on siis elintärkeää. Kukoistavat Euroopan
riskipääomamarkkinat ovat eräs Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteista[4],
ja Eurooppa-neuvosto kehotti helmikuussa 2011 poistamaan viimeiset
sääntelyesteet rajat ylittävältä riskipääomalta. Jatkotoimenpiteenä Euroopan
komissio sitoutui sisämarkkinapaketissa[5] varmistamaan, että
vuoteen 2012 mennessä missä tahansa jäsenvaltiossa perustetut
riskipääomarahastot voivat kerätä pääomia ja sijoittaa vapaasti koko EU:n
alueella. Uusi riskipääomarahastoja koskeva kehys on myös eräs pk-yrityksille
suunnatun toimintasuunnitelman [lisää viittaus] keskeisistä painopistealueista.
Toimintasuunnitelman tarkoituksena on edistää pk-yritysten kasvua helpottamalla
niiden rahoituksen saantia. Komission 12 päivänä lokakuuta 2011 antamassa
tiedonannossa ”Etenemissuunnitelma kohti vakautta ja kasvua” todetaan myös,
että riskipääoman saannin helpottaminen on tärkeä keino kasvun nopeuttamiseksi
EU:ssa, minkä vuoksi tiedonannossa kehotetaan Euroopan parlamenttia ja
neuvostoa hyväksymään aiheeseen liittyvät lainsäädäntöehdotukset nopeutetulla
aikataululla[6].
Ehdotetulla asetuksella puututaan mainittuihin
ongelmiin. Siinä otetaan käyttöön yhtenäiset vaatimukset, jotka koskevat
eurooppalaisen riskipääomarahaston nimellä toimivien yhteistä sijoitustoimintaa
harjoittavien yritysten hoitajia. Siinä otetaan käyttöön myös sijoitussalkkua,
sijoitustekniikoita sekä vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston
sijoituskohteeksi soveltuvia yrityksiä koskevia vaatimuksia. Lisäksi siinä
otetaan käyttöön yhtenäisiä sääntöjä siitä, millaisille sijoittajille
vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto voidaan suunnata, sekä siitä, millainen
kyseisiä rahastoja markkinoivan hoitajan sisäisen organisaation on oltava.
Koska eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä toimiviin
yhteissijoitusyritysten hoitajiin sovelletaan jatkossa sisällöltään samoja
sääntöjä koko EU:ssa, hoitajat hyötyvät yhtenäisistä rekisteröintivaatimuksista
sekä koko EU:n alueella voimassa olevasta passista, mikä auttaa osaltaan
luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille riskipääomamarkkinoiden
osapuolille.
Yhtenäiset riskipääomarahastoja koskevat
säännöt voivat myös antaa tärkeän sysäyksen riskipääomasijoitusten sääntelyn
muiden osa-alueiden kehitykselle. Vakuutusyhtiöiden (Solvency II) ja pankkien
(vakavaraisuusasetus ja -direktiivi) vakavaraisuutta koskevissa kehyksissä
riskipääomasijoituksia kohdellaan pääomavaatimusten laskennassa korkean riskin
sijoituksina. Komissio arvioi kyseisten vaatimusten vaikutuksen ja pohtii sen
jälkeen, onko kyseisiä pääomavaatimuksia tarpeen muuttaa keskipitkällä tai
pitkällä aikavälillä. Arviointia mahdollisesti helpottaa sellaisen koko EU:n
kattavan riskipääomarahastoja koskevan kehyksen vahvistaminen, jossa on
yhdenmukaisia säännöksiä salkun koostumuksesta ja toiminnan harjoittamisen
edellytyksistä.
Pk-yrityksiä koskevassa toimintasuunnitelmassa
tuotiin esille myös, että sopiva lähtökohta rajatylittäviä sijoituksia
riskipääomarahastoihin mahdollisesti estävien verotusongelmien ratkaisujen
etsinnälle yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa olisi kaikille yhteinen
riskipääomarahaston määritelmä. Komissio saa vuonna 2012 valmiiksi rajatylittävien
riskipääomasijoitusten veroesteitä koskevan tutkimuksensa ja aikoo vuonna 2013
esittää ratkaisuja, joiden tarkoituksena on poistaa esteet ja samalla estää
veropetoksia ja veronkiertoa. Tällaisia ratkaisuja ei tehdä tässä asetuksessa,
mutta ne täydentävät asetusta merkittävällä tavalla, kun pyrkimyksenä on saada
aikaan täysin toimivat markkinat riskipääomarahastoille ja EU:n alueella
toimiville pk-yrityksille. Toimenpiteillä varmistettaisiin, että pääomia virtaa
tehokkaasti vaatimukset täyttäviin riskipääomarahastoihin ja viime kädessä
vaatimukset täyttäviin salkkuyrityksiin, joihin rahastot sijoittavat.
Nyt ehdotettava asetus täydentää ehdotusta
asetukseksi eurooppalaisista sosiaaliseen yrittäjyyteen erikoistuneista
rahastoista. Ehdotuksilla pyritään eri tavoitteisiin, ja hyväksymisensä jälkeen
ehdotuksista tulee omat, toisistaan riippumattomat säädöksensä.

2.
SIDOSRYHMIEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
2.1.
Sidosryhmien kuuleminen

Riskipääomia koskeva työ alkoi jo vuonna 1998,
jolloin komissio mainitsi tiedonannossaan ”Riskipääomaa koskeva
toimintasuunnitelma”[7], että toimivien
pääomasijoitusmarkkinoiden luominen on tärkeää[8] ja riskipääoma on
niiden olennainen osa. Tämän jälkeen komissio on saanut lisänäyttöä aihepiiriä
käsitelleistä työpajoista ja kuulemisista sekä asiantuntijaryhmiltä, jotka ovat
tutkineet nykyisiä oikeudellisia, lainsäädännöllisiä ja verotuksellisia
esteitä, jotka estävät riskipääomamarkkinoita toimimasta niin hyvin kuin olisi
mahdollista.
Komission yksiköt käynnistivät 15 päivänä
kesäkuuta 2011 julkisen kuulemisen[9] mahdollisen
eurooppalaisen riskipääomarahastoja koskevan kehyksen ydinkysymyksistä.
Kuuleminen päättyi 10 päivänä elokuuta 2011. Vastauksia saatiin 48, ja
niitä voi tarkastella osoitteessa http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/venture_capital_en.htm.

2.2.
Vaikutusten arviointi

Sääntelyn parantamista koskevan politiikkansa
mukaisesti komissio on tehnyt vaikutustenarvioinnin vaihtoehtoisista
toimintalinjoista. Toimintalinjat kattavat useita erilaisia vaihtoehtoja:
·
uuden riskipääomapassin käyttöönotto
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetussa direktiivissä
2011/61/EU
·
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista
annetun direktiivin kynnysarvojen madaltaminen tai poistaminen
·
erityisten riskipääomaa koskevien sääntöjen
käyttöönotto osana vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun
direktiivin täytäntöönpanosäännöksiä (taso 2)
·
riskipääomapassin luominen erillisellä
oikeudellisella välineellä
·
sellaisen hallinnollisen verkoston luominen, joka
valvoo riskipääomaa tai suppealle joukolle suunnattuja anteja koskevien
kansallisten säädösten vastavuoroista tunnustamista.
Kaikkia vaihtoehtoja verrattiin yleiseen
tavoitteiseen eli eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukyvyn kohentamiseen
globaaleilla markkinoilla, mutta myös tämän aloitteen yksityiskohtaisempiin
toiminnallisiin tavoitteisiin, joita ovat i) eurooppalaisen riskipääomarahaston
käsitteen luominen, ii) riskipääomarahastojen rajatylittävää varainhankintaa
edistävän eurooppalaisen järjestelmän muodostaminen ja iii) tällaisia rahastoja
ohjaavan yhteisen sääntelyn luominen, mukaan lukien sääntely-yhteistyöverkoston
perustaminen kyseisten rahastojen valvontaa varten.
Samalla arvioitiin esimerkiksi
riskipääomarahastojen hoitajille, pk-yrityksille, yhteiskunnalle, taloudelle
yleensä ja ympäristölle sekä maailmanlaajuisesti aiheutuvia kustannuksia ja
hyötyjä. Arvioinnin tuloksena päädyttiin kannattamaan riskipääomapassin
luomista erillisenä välineenä. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutusten
odotetaan tuottavan etua riskipääomarahastojen hoitajille, kun niiden
toimintaolosuhteet EU:ssa paranevat, ja sitä kautta vähentävän vaatimusten
noudattamisesta aiheutuvia ja hallinnollisia kustannuksia sekä avaavan uusia
mahdollisuuksia varainhankinnalle. Tuloksena on uusia
liiketoimintamahdollisuuksia sekä entistä enemmän nuorille ja innovatiivisille
pk-yrityksille suuntautuvaa rahoitusta, mikä vuorostaan lisää Euroopan talouden
kilpailukykyä ja parantaa kasvua.
Vaikutustenarviointilautakunnan
11 päivänä marraskuuta antamassa lausunnossa esittämät huomautukset on
otettu huomioon. Ongelmien analyysia on erityisesti tehostettu selostamalla,
missä määrin aivan liian vähäinen rajatylittävän riskipääomarahoituksen
hankinta johtuu EU:n säännösten hajanaisuudesta. Vaihtoehtoja käsitellään
selkeämmin havaittujen erityisongelmien kanssa, ja niiden vaikutusten
arviointia on syvennetty. Lisäksi seurantaan ja määräysten noudattamiseen
liittyviä järjestelyitä on selitetty tarkemmin.

3.
EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
3.1.
Oikeusperusta

Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 114 artiklaan, joka on sopivin
oikeusperusta tällä alalla. Ehdotuksen päätavoitteena on parantaa
eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä hyödyntävien toimijoiden
käyttämien markkinointitoimenpiteiden luotettavuutta ja oikeusvarmuutta. Tätä
tarkoitusta varten ehdotuksessa otetaan käyttöön yhdenmukaisia vaatimuksia, jotka
koskevat eurooppalaisten riskipääomarahastojen salkun koostumusta, näiden
rahastojen käytettävissä olevia sijoitusinstrumentteja sekä sijoituskohteita,
joiden on mahdollista saada rahoitusta eurooppalaisen riskipääomarahaston
nimellä toimivista yhteissijoitusrahastoista.
Ehdotuksessa otetaan käyttöön yhtenäisiä
sääntöjä myös siitä, millaisten sijoittajien katsotaan täyttävän vaatimukset,
jotta he voivat sijoittaa eurooppalaisiin riskipääomarahastoihin. Asetusta
pidetään soveliaimpana oikeudellisena välineenä, kun tarkoitus on ottaa
käyttöön yhtenäiset, kaikille riskipääomamarkkinoille osallistuville tahoille
suunnatut vaatimukset. Tahot voivat olla niin riskipääomasijoittajia ja ‑rahastoja
kuin riskipääomarahoitusta saavia yrityksiä. Asetusta pidetään myös
soveliaimpana oikeudellisena välineenä, kun halutaan luoda yhtenäiset säännöt
sille, kuka voi olla riskipääomasijoittaja, ketkä voivat käyttää nimikettä
”eurooppalainen riskipääomarahasto” ja millaiset yritykset voivat saada
rahoitusta kyseisen nimityksen ehdot täyttävistä rahastoista. Lisäksi asetusta
pidetään soveliaimpana välineenä, kun tarkoitus on varmistaa, että kaikkia
eurooppalaisen riskipääomarahaston nimeä käyttäviin tahoihin sekä kyseisten
rahastojen käyttämiin sijoitusstrategioihin ja ‑välineisiin sovelletaan
samoja vaatimuksia.

3.2.
Toissijaisuus ja suhteellisuus

Ehdotuksen perustavoitteena on luoda
luotettava, turvallinen ja lainsäädännöllisesti vakaa markkinointiympäristö
eurooppalaisten riskipääomarahastojen markkinointia varten. Esimerkiksi
eurooppalaisen riskipääomarahaston salkun koostumusta, sijoitusinstrumentteja,
sijoituskohteita ja vaatimukset täyttäviä sijoittajaryhmiä koskevista
keskeisistä ominaisuuksista päättämistä ei voi jättää jäsenvaltioiden harkinnan
varaan, sillä seurauksena olisi tilanne, jossa näitä vaatimuksia
sovellettaisiin eri puolella EU:ta toisistaan poikkeavilla ja epäyhtenäisillä
tavoilla. Yhtenäisten määritelmien ja toimintaa koskevien vaatimusten on siis
oltava keskeisessä asemassa päätettäessä EU:n riskipääomarahastojen
eurooppalaisia markkinoita ja niiden hoitajia koskevista yhteisistä säännöistä.
Lisäksi samojen järjestäytymiseen ja liiketoiminnan harjoittamiseen liittyvien
sääntöjen täytyy koskea kaikkia yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien
rahastojen hoitajia, jotka toimivat näillä markkinoilla ja käyttävät
rahastostaan nimitystä ”eurooppalainen riskipääomarahasto”.
Eurooppalaisten riskipääomarahastojen
hoitajien rekisteröitymisen ja valvonnan suhteen ehdotuksen tavoitteena on
tasapainottaa keskenään eurooppalaisten riskipääomarahastojen tehokas valvonta,
Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) koordinointitehtävä sekä
toimivaltaisten kansallisten viranomaisten etu niissä maissa, joissa
rahastoilla on kotipaikka tai joissa niitä tarjotaan vaatimukset täyttäville
sijoittajaryhmille. Saumattoman valvontaprosessin luomiseksi toimivaltainen
viranomainen siinä jäsenmaassa, johon hyväksyttävän eurooppalaisen
riskipääomarahaston hoitaja on sijoittautunut, tarkistaa rekisteröintiä hakevan
hoitajan toimittamat rekisteröintiasiakirjat, arvioi, onko hakija esittänyt
riittävät takeet kyvystään noudattaa asetuksen vaatimuksia, sekä lopuksi
rekisteröi hakijan. Rekisteröitynyttä hoitajaa valvoessaan hoitajan
rekisteröinyt toimivaltainen viranomainen tekee yhteistyötä muiden
toimivaltaisten viranomaisten kanssa niissä jäsenvaltioissa, joissa vaatimukset
täyttävää rahastoa markkinoidaan. EAMV ylläpitää keskitettyä tietokantaa, jossa
on lueteltu kaikki rekisteröidyt rahastojen hoitajat, joilla on oikeus käyttää
eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä.
Ehdotus on myös oikeasuhteinen, sillä sen
avulla saadaan aikaan asianmukainen tasapaino toisaalta riskipääomamarkkinoiden
likviditeetin lisäämistä vaativan yleisen edun ja toisaalta esitettyjen
toimenpiteiden kustannustehokkuuden välillä. Koska ehdotuksessa esitetään
yksinkertaisen rekisteröintijärjestelmän luomista, sillä on otettu
täysimääräisesti huomioon tarve tasapainottaa eurooppalaisen
riskipääomarahaston nimityksen käyttöön yhdistetty turvallisuus ja luotettavuus
sekä riskipääomamarkkinoiden toiminnan tehokkuus ja eri sidosryhmille koituvat
kustannukset.

3.3.
SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklan
noudattaminen

Komissio hyväksyi 23 päivänä syyskuuta
2009 ehdotukset Euroopan pankkiviranomaisen, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen
sekä Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamisasetuksiksi. Komissio
haluaa tältä osin palauttaa mieliin SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklaan
liittyvät lausumat, jotka se esitti hyväksyessään Euroopan
valvontaviranomaisten perustamista koskevat asetukset. Lausumissa todetaan
seuraavaa: ”Sääntelystandardien hyväksymisprosessin osalta komissio korostaa
finanssipalvelualan ainutlaatuista luonnetta, joka johtuu
Lamfalussy-rakenteesta ja joka on nimenomaisesti tunnustettu SEUT-sopimukseen
liitetyssä julistuksessa 39. Komissio epäilee kuitenkin vahvasti, ovatko
rajoitukset, jotka koskevat sen asemaa delegoituja säännöksiä ja
täytäntöönpanotoimenpiteitä hyväksyttäessä, SEUT 290 ja 291 artiklan
mukaisia.”

3.4.
Ehdotuksen esittely

1 artikla – Rajaus
Ehdotuksen 1 artiklassa rajataan
suunnitellun asetuksen käyttöala. Artiklassa esitetään selkeästi, että nimitys
”eurooppalainen riskipääomarahasto” on rajattava sellaisten rahastojen
hoitajien käyttöön, jotka noudattavat yhtenäisiä laatukriteerejä, jotka
koskevat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojensa markkinointia unionin
alueella. Näin 1 artiklassa korostetaan tavoitetta luoda yhtenäinen
käsitys siitä, mitä vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto tarkoittaa. Käsite
on kehitetty, jotta kyseisten rahastojen markkinointi sujuisi vaikeuksitta koko
unionin alueella.
2 artikla – Soveltamisala
Ehdotuksen 2 artiklassa
tarkennetaan, että asetus koskee asetuksen 3 artiklan b kohdassa
määriteltyjen yhteissijoitusyritysten hoitajia, jos kyseiset hoitajat ovat
sijoittautuneet unionin alueelle, jos kotijäsenvaltion toimivaltaisen
viranomaisen on rekisteröitävä heidät direktiivin 2011/61/EU mukaisesti ja jos
he hoitavat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen salkkuja, joiden
hallinnoitavat yhteisvarat eivät ylitä 500 miljoonaa euroa.
3 artikla – Määritelmät
Ehdotuksen 3 artikla sisältää
olennaisia määritelmiä, joilla rajataan ehdotetun asetuksen soveltamisalaa.
Artiklassa määritellään keskeiset käsitteet, kuten vaatimukset täyttävä
riskipääomarahasto, vaatimukset täyttävät sijoitukset sekä vaatimukset täyttävä
salkkuyritys. Näiden määritelmien tarkoituksena on ennen kaikkea erottaa
toisistaan selkeästi vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto sekä toisaalta
muunlaiset rahastot, joiden sijoitusstrategiat ovat vähemmän erikoistuneita ja
jotka tekevät esimerkiksi muita pääomasijoituksia.
Tavoitteena on määritellä tarkasti sellaiset vaatimukset täyttävät
rahastot, joihin liittyen riskipääomarahaston hoitaja voi saada tässä
asetuksessa vahvistetut oikeudet. Tämän vuoksi asetuksen 3 artiklan
a kohdassa säädetään, että vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto on
rahasto, jonka yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista
pääomasitoumuksista vähintään 70 prosenttia on varattu sellaisiin pieniin
ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) tehtäviin sijoituksiin, jotka
suuntaavat oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia
sijoitusinstrumentteja suoraan riskipääomasijoittajille (”sijoituskohteet”).
Täten esimerkiksi toimintakustannukset, jotka vaatimukset täyttäviltä
riskipääomarahastoilta veloitetaan sijoittajien kanssa sovitun mukaisesti, on
katettava pääomasijoitussitoumusten jäljelle jäävästä 30 prosentin osuudesta.
On tärkeää tehdä selväksi, että
riskipääomarahaston on hankittava nämä sijoitusinstrumentit suoraan liikkeeseen
laskevalta pk-yritykseltä. Suora hankinta on välttämätön suojakeino, sillä sen
tarkoituksena on erottaa vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot yleisistä
pääomarahastoista (jotka tekevät kauppaa liikkeeseen laskettujen arvopaperien
jälkimarkkinoilla). Ehdotuksen 3 artiklassa on lisäksi muita ehdotetun
asetuksen soveltamisen kannalta tarpeellisia määritelmiä.
4 artikla – Nimityksen ”eurooppalainen
riskipääomarahasto” käyttö
Ehdotuksen 4 artiklassa säädetyn
pääperiaatteen mukaan vain sellaiset rahastot, jotka täyttävät tässä
asetuksessa määritellyt yhtenäiset ehdot, voivat käyttää nimitystä
”eurooppalainen riskipääomarahasto” markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja unionin alueella.
5 artikla – Salkun koostumus
Ehdotuksen 5 artiklassa on
yksityiskohtaisia säännöksiä eurooppalaiselle riskipääomarahastolle
luonteenomaisesta salkun koostumuksesta. Ehdotuksen 5 artikla sisältää
siis yhtenäisiä säännöksiä vaatimukset täyttävän eurooppalaisen
riskipääomarahaston sijoitustavoitteista, vaatimukset täyttävistä
sijoitusinstrumenteista sekä siitä, missä rajoissa vaatimukset täyttävän
riskipääomarahasto voi lisätä riskiään. Vaatimukset täyttäville
riskipääomarahastoille on tarkoitus sallia jonkin verran joustavuutta sijoitusten
ja maksuvalmiuden hoidossaan, minkä vuoksi jälkimarkkinoilla tehtävä kauppa on
sallittua, kunhan sen osuus yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja
maksamattomista pääomasitoumuksista ei ylitä 30 prosenttia.
6 artikla – Vaatimukset täyttävät
sijoittajat
Ehdotuksen 6 artiklassa on
yksityiskohtaisia säännöksiä siitä, millaiset sijoittajat voivat sijoittaa
vaatimukset täyttäviin eurooppalaisiin riskipääomarahastoihin. Tämän artiklan
mukaan vaatimukset täyttäviä rahastoja on sallittua markkinoida ainoastaan
direktiivissä 2004/39/EY tarkoitetuille ammattimaisiksi katsotuille
sijoittajille. Markkinointi muille sijoittajille, kuten varakkaille
yksityishenkilöille, sallitaan vain, jos nämä tekevät rahastoon vähintään
100 000 euron arvoisen sijoituksen ja jos rahaston hoitaja voi eräitä
menettelyjä noudattamalla kohtuullisessa määrin varmistua, että kyseiset
sijoittajat kykenevät tekemään omat sijoituspäätöksensä ja ymmärtävät
sijoitukseen liittyvät riskit.
7 artikla – Käytännesäännöt ja
eturistiriitojen välttäminen
Ehdotuksen 7 artiklassa mainitaan
yleisiä periaatteita, jotka ohjaavat vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston
hoitajan käytöstä erityisesti toimintakäytänteissä ja suhteissa sijoittajiin.
8 artikla – Eturistiriidat
Ehdotuksen 8 artiklassa on säännöksiä
siitä, miten riskipääomarahaston hoitajan on käsiteltävä eturistiriitoja.
Kyseiset säännökset edellyttävät myös, että hoitajalla on käytössä tarvittavat
organisatoriset ja hallinnolliset järjestelyt, joilla eturistiriitojen
asianmukainen käsittely voidaan varmistaa.
9 artikla – Muut toiminnan
järjestämistä koskevat vaatimukset
Ehdotuksen 9 artiklassa
edellytetään, että riskipääomarahaston hoitajalla on oltava riittävät tekniset
ja henkilöstöresurssit sekä riittävästi omia varoja vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston asianmukaista hallinnointia varten.
10 artikla – Arvonmääritys
Ehdotuksen 10 artiklassa
käsitellään vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoitusten arvon
määrittämistä. Tätä koskevat säännöt on vahvistettava kunkin vaatimukset
täyttävän riskipääomarahaston perustamisasiakirjoissa.
11 artikla – Vuosikertomus
Ehdotuksen 11 artiklassa säädetään
vuosikertomuksista, jotka riskipääomarahastojen hoitajien on laadittava
hoitamistaan vaatimukset täyttävistä riskipääomarahastoista. Kertomuksessa on
kuvattava rahaston salkun koostumus sekä rahaston toiminta kuluneen vuoden
aikana.
12 artikla – Tiedonantovelvollisuus
sijoittajia kohtaan
Ehdotuksen 12 artikla sisältää
määräyksiä eräistä keskeisistä tietojen antamista koskevista velvollisuuksista,
jotka koskevat riskipääomarahaston hoitajaa ja vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja. Näissä määräyksissä vahvistetaan erityisesti sopimuksen
laatimista edeltävät tiedonantovelvoitteet, jotka koskevat vaatimukset
täyttävän rahaston sijoitusstrategiaa ja ‑tavoitteita, käytettyjä
sijoitusinstrumentteja, kustannuksia ja maksuja sekä vaatimukset täyttävään
rahastoon sijoittamisen riski-tuottoprofiilia. Samaan yhteyteen kuuluu myös
tieto siitä, miten riskipääomarahaston hoitajan saama korvaus lasketaan.
13 artikla – Valvonta
Jotta kotijäsenvaltion toimivaltainen
viranomainen kykenee valvomaan, että riskipääomarahaston hoitaja noudattaa
tässä asetuksessa säädettyjä yhdenmukaisia vaatimuksia, on riskipääomarahaston
hoitajan 13 artiklan mukaan ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle
aikomuksestaan markkinoida vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja nimellä
”eurooppalainen riskipääomarahasto”. Rahaston hoitajan on myös toimitettava
tarpeelliset tiedot esimerkiksi niistä järjestelyistä, joilla tämän asetuksen
noudattaminen varmistetaan, sekä rahastoista, joita hän aikoo markkinoida. Kun
toimivaltainen viranomainen on todennut, että vaaditut tiedot ovat koossa ja
järjestelyt ovat tässä asetuksessa mainittujen vaatimusten mukaiset, se
rekisteröi riskipääomarahaston hoitajan. Rekisteröinti on voimassa koko unionin
alueella, ja sen turvin riskipääomarahaston hoitaja voi markkinoida vaatimukset
täyttäviä riskipääomarahastoja eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä.
14 artikla – Vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja koskevien tietojen saattaminen ajan tasalle
Ehdotuksen 14 artiklassa on
säännöksiä tilanteista, joissa kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle
toimitetut tiedot on saatettava ajan tasalle.
15 artikla – Rajatylittävät ilmoitukset
Ehdotuksen 15 artiklassa kuvataan
riskipääomarahaston hoitajan rekisteröinnistä käynnistyvä rajatylittävä
ilmoitusmenettely toimivaltaisten valvontaviranomaisten välillä.
16 artikla – EAMV:n tietokanta
Ehdotuksen
16 artiklassa säädetään, että EAMV:n tehtävä on ylläpitää
keskitettyä tietokantaa, jossa on luettelo kaikista unionin alueella
rekisteröidyistä, vaatimukset täyttävistä riskipääomarahastoista.
17 artikla – Toimivaltaisen
viranomaisen suorittama valvonta
Ehdotuksen 17 artiklassa säädetään,
että kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen valvoo tämän asetuksen
vaatimusten noudattamista.
18 artikla – Valvontavaltuudet
Ehdotuksen 18 artiklassa on
luettelo valvontavaltuuksista, joita toimivaltaisilla viranomaisilla on
käytettävissään, jotta ne kykenevät varmistamaan asetuksessa säädettyjen
yhdenmukaisten kriteerien noudattamisen.
19 artikla – Seuraamukset
Ehdotuksen 19 artiklassa säädetään
seuraamuksista, joiden avulla varmistetaan tämän asetuksen vaatimusten
noudattamisen valvonta.
20 artikla – Keskeisten säädösten
rikkominen
Ehdotuksen 20 artiklassa
tarkennetaan, että tässä asetuksessa esimerkiksi salkun koostumuksesta,
vaatimukset täyttävistä sijoittajista sekä nimityksen ”eurooppalainen
riskipääomarahasto” käytöstä annettujen keskeisten säädösten rikkomisesta olisi
rangaistava kieltämällä nimityksen käyttö sekä poistamalla riskipääomarahaston
hoitaja rekisteristä.
21 artikla – Valvontayhteistyö
Ehdotuksen 21 artiklassa on
säännöksiä valvontatietojen vaihtamisesta koti- ja isäntäjäsenvaltioiden
toimivaltaisten viranomaisten sekä EAMV:n välillä.
22 artikla – Salassapitovelvollisuus
Ehdotuksen 22 artiklassa säädetään
asianmukaisesta salassapitovelvollisuudesta, jota sovelletaan kaikkiin tämän
asetuksen kannalta olennaisiin kansallisiin viranomaisiin sekä Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomaiseen (EAVM).
23 artikla – Valtuutuksen ehdot
Ehdotuksen 23 artiklassa säädetään
tilanteista, joissa komissiolla on valtuus hyväksyä delegoituja säädöksiä.
24 artikla – Uudelleentarkastelu
Ehdotuksen 24 artiklan lausekkeet
koskevat ehdotetun asetuksen uudelleentarkastelua sekä komission mahdollisesti
antamia ehdotuksia, jotka koskevat asetuksen muuttamista.

4.
TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Ehdotuksella ei ole vaikutuksia talousarvioon.

2011/0417 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
eurooppalaisista riskipääomarahastoista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[10],
sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan keskuspankin
lausunnon[11],
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[12],
noudattavat tavanomaista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Riskipääomalla rahoitetaan yrityksiä, jotka ovat
yleensä hyvin pieniä ja yritystoimintansa alkuvaiheessa, mutta joilla on
selkeitä kasvu- ja laajentumismahdollisuuksia. Tällaiset yritykset saavat
riskipääomarahastojen kautta myös arvokasta asiantuntemusta ja tietoa,
kontakteja, lisää arvoa tuotemerkilleen sekä strategisia neuvoja.
Rahoittaessaan ja neuvoessaan tällaisia yrityksiä riskipääomarahastot lisäävät
talouskasvua, myötävaikuttavat työpaikkojen luomiseen, auttavat innovatiivisia
yrityksiä kasvamaan, kasvattavat niiden tutkimus- ja kehitysinvestointeja sekä
tukevat yrittäjyyttä, innovaatioita ja kilpailukykyä unionin alueella.
(2)
On tarpeen vahvistaa eurooppalaisen riskipääomarahaston
nimityksen käyttöä koskeva yhteinen säännöskehys, jolla säädetään erityisesti
tällä nimellä toimivien rahastojen salkun koostumuksesta, kyseisille
rahastoille sallittavista sijoituskohteista ja instrumenteista sekä
sijoittajaryhmistä, jotka voivat unionin yhdenmukaisten säännösten nojalla
sijoittaa kyseisiin rahastoihin. Jos tällainen yhteinen kehys puuttuu, vaarana
on, että jäsenvaltiot ryhtyvät toisistaan poikkeaviin kansallisen tason
toimenpiteisiin, joilla on suora kielteinen vaikutus sisämarkkinoiden
toimintaan ja jotka luovat sille esteitä, sillä silloin koko unionin alueella
toimimaan pyrkiviin riskipääomarahastoihin sovellettaisiin eri jäsenvaltioissa
eri sääntöjä. Lisäksi salkun koostumusta, sijoituskohteita ja vaatimukset
täyttäviä sijoittajia koskevien toisistaan poikkeavien vaatimusten seurauksena
saattaisi olla tasoltaan vaihteleva sijoittajansuoja sekä epäselvyyttä
eurooppalaisten riskipääomarahastojen tarjoamista sijoitusmahdollisuuksista.
Sijoittajien olisi myös kyettävä vertaamaan eri riskipääomarahastojen tarjoamia
sijoitusmahdollisuuksia. On tarpeen poistaa merkittävät esteet
riskipääomarahastojen rajat ylittävältä varainhankinnalta, välttää rahastojen
välisen kilpailun vääristyminen ja estää kaikenlaisten todennäköisten kaupan esteiden
ja kilpailun vääristymien syntyminen jatkossa. Sopivin oikeusperusta on siis
SEUT-sopimuksen 114 artikla sellaisena kuin sitä on tulkittu Euroopan
unionin tuomioistuimen yhtenäisessä oikeuskäytännössä.
(3)
On tarpeen hyväksyä asetus, jolla vahvistetaan eurooppalaisia
riskipääomarahastoja koskevat yhdenmukaiset säännöt sekä säädetään vastaavista
velvoitteista niiden kaikissa jäsenvaltioissa toimiville hoitajille, jotka
aikovat kerätä pääomia koko unionin alueella eurooppalaisen riskipääomarahaston
nimitystä käyttäen. Näillä vaatimuksilla olisi taattava riskipääomarahastoihin
sijoittamisesta kiinnostuneiden sijoittajien luottamus.
(4)
Eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen
käyttöön liittyvien laatuvaatimusten määrittelyllä asetuksen muodossa
varmistettaisiin, että näitä vaatimuksia sovelletaan suoraan sellaisten
yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka käyttävät tätä nimitystä
varainhankinnassa. Näin taattaisiin yhdenmukaiset olosuhteet tämän nimityksen
käytölle estämällä toisistaan poikkeavat kansalliset vaatimukset, jotka
aiheutuisivat direktiivin saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tässä
asetuksessa edellytettäisiin, että mainittua nimitystä käyttävien
yhteissijoitusyritysten olisi noudatettava samoja sääntöjä koko unionin
alueella, millä lisättäisiin myös riskipääomarahastoihin sijoittamisesta
kiinnostuneiden sijoittajien luottamusta. Asetuksella vähennettäisiin myös
sääntelyn monimutkaisuutta ja riskipääomarahastoja koskevien, usein toisistaan
poikkeavien kansallisten säännösten noudattamisesta hoitajille aiheutuvia
kuluja, erityisesti kun kyseessä ovat hoitajat, jotka haluavat kerätä pääomia
muista maista. Asetuksen pitäisi myös myötävaikuttaa kilpailun vääristymien
poistumiseen.
(5)
Tämän asetuksen sekä yhteissijoitusyrityksiä ja
niiden hoitajia koskevien sääntöjen välisen suhteen selventämiseksi on tarpeen
todeta, että tätä asetusta olisi sovellettava vain sellaisten
yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka eivät ole siirtokelpoisiin
arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä
(yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten
määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/65/EY[13]
tarkoitettuja yhteissijoitusyrityksiä, mutta jotka ovat sijoittautuneet
unioniin ja jotka niiden kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on
rekisteröinyt vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista sekä direktiivin
2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o
1095/2010 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta annetun Euroopan parlamentin ja
direktiivin 2011/61/EU[14] mukaisesti. Lisäksi asetusta olisi sovellettava vain
sellaisiin rahastojen hoitajiin, jotka hoitavat sellaisia vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja, joiden hallinnoimien sijoituskohteiden yhteisarvo ei
ylitä 500 miljoonan euron kynnysarvoa. Tämän kynnysarvon laskemisen
toteuttamista varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuja
säännöksiä, joilla se voi täsmentää tämän kynnysarvon laskemista. Tätä valtaa
käyttäessään komission olisi yhteissijoitusyrityksiä koskevien sääntöjen
yhdenmukaisuuden varmistamiseksi otettava huomioon toimenpiteet, jotka komissio
hyväksyy direktiivin 2011/61/EU 3 artiklan 6 kohdan a alakohdan
mukaisesti.
(6)
Jos yhteissijoitusyrityksen hoitaja ei halua
käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä, ei tätä asetusta
sovelleta. Tällaisissa tapauksissa sovelletaan edelleen jo olemassa olevia
kansallisia säännöksiä ja unionin yleisiä säännöksiä.
(7)
Tässä asetuksessa olisi vahvistettava yhdenmukaiset
säännöt, jotka koskevat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen luonnetta,
erityisesti niitä salkkuyrityksiä, joihin vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot
voivat sijoittaa, sekä käytettäviä sijoitusinstrumentteja. Tämä on tarpeen,
jotta on mahdollista erottaa toisistaan selkeästi vaatimukset täyttävä
riskipääomarahasto sekä toisaalta muut vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joiden
sijoitusstrategiat ovat vähemmän erikoistuneita ja jotka tekevät esimerkiksi
muita pääomasijoituksia.
(8)
Tavoitteena on määritellä tarkasti tämän asetuksen
soveltamisalaan kuuluvat yhteissijoitusyritykset ja varmistaa, että niiden
sijoitusten kohteena ovat nimenomaan yritystoimintansa alkuvaiheessa olevat
pienet yritykset, minkä vuoksi eurooppalaisen riskipääomarahaston nimike olisi
varattava vain sellaisille rahastoille, jonka yhteenlasketuista
pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista vähintään
70 prosenttia on varattu tällaisille yrityksille oman pääoman ehtoisten
tai oman pääoman luonteisten sijoitusinstrumenttien muodossa.
(9)
Jotta voidaan erottaa tässä asetuksessa tarkoitetut
vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot vaihtoehtoisista sijoitusrahastoista,
jotka tekevät kauppaa liikkeeseen laskettujen arvopaperien jälkimarkkinoilla,
on tarpeen rajata vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot vain sellaisiin,
jotka sijoittavat suoraan liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin.
(10)
Riskipääomarahastojen hoitajille on tarkoitus
sallia jonkin verran joustavuutta vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen
sijoitusten ja maksuvalmiuden hoidossa, minkä vuoksi jälkimarkkinoilla tehtävä
kauppa on sallittua, kunhan sen osuus yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja
maksamattomista pääomasitoumuksista ei ylitä 30:tä prosenttia.
Lyhytaikaisia varoja, esimerkiksi käteisvaroja, ei oteta huomioon tätä rajaa
laskettaessa.
(11)
Jotta voidaan varmistaa, että eurooppalaisen
riskipääomarahaston nimitys on kaikkien unionin alueen sijoittajien silmissä
luotettava ja helposti tunnistettava, olisi tässä asetuksessa säädettävä, että
ainoastaan tässä asetuksessa tarkoitettuja yhdenmukaisia laatukriteereitä
noudattavat eurooppalaisten riskipääomarahastojen hoitajat saavat käyttää
markkinoidessaan eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä vaatimukset
täyttäviä riskipääomarahastoja unionin alueella.
(12)
Vaatimukset täyttävillä riskipääomarahastoilla on
oltava oma, tunnistettava, niiden tarkoitukseen soveltuva profiili, minkä
varmistamiseksi näille vaatimukset täyttäville rahastoille sallittavasta salkun
koostumuksesta ja sijoitustekniikoista on oltava yhdenmukaiset säännökset.
(13)
Vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen ei
pidä osaltaan aiheuttaa systeemisten riskien muodostumista ja niiden on sijoitustoiminnassaan
keskityttävä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten tukemiseen, minkä
varmistamiseksi rahaston tasolla ei sallita lainanottoa tai vivuttamista.
Rahaston on kuitenkin pystyttävä kattamaan epätavalliset likviditeettitarpeet,
joita saattaa syntyä sijoittajien pääomasitoumusten maksun ja näiden pääomien
tosiasiallisen tilille saamisen välissä, minkä vuoksi lyhytaikainen lainanotto
olisi sallittava.
(14)
Vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja on
markkinoitava sijoittajille, joilla on riittävät tiedot, kokemus ja
mahdollisuus selvitä rahastoihin liittyvistä riskeistä, ja sijoittajien
luottamus ja usko vaatimukset täyttäviin riskipääomarahastoihin on
säilytettävä, minkä varmistamiseksi olisi säädettävä eräistä erityisistä
suojatoimista. Vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja olisi tästä syystä
yleensä markkinoitava vain sellaisille sijoittajille, jotka ovat ammattimaisia
asiakkaita tai joita voidaan pitää sellaisina rahoitusvälineiden markkinoista
ja neuvoston direktiivin 85/611/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivin 2000/12/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 93/22/ETY
kumoamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiivin 2004/39/EY[15] nojalla. Näihin
sijoittajiin kuuluvat riskipääomarahastojen hoitajat, jotka itse sijoittavat
riskipääomarahastoihin. Jotta riskipääomarahastoihin tehtäviä sijoituksia
varten olisi kuitenkin olemassa riittävän laaja sijoittajapohja, on
toivottavaa, että myös eräillä muilla sijoittajilla, kuten varakkailla yksityishenkilöillä,
on mahdollisuus tehdä sijoituksia vaatimukset täyttäviin
riskipääomarahastoihin. Kyseisiä muita sijoittajia varten olisi kuitenkin
määrättävä erityisistä suojakeinoista, jotta voidaan varmistaa, että
vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja markkinoidaan vain sellaisille
sijoittajille, joiden sijoittajaprofiili sopii tällaisten sijoitusten
tekemiseen. Nämä suojakeinot sulkevat pois markkinoinnin määräaikaistalletusten
välityksellä.
(15)
Jotta voidaan varmistaa, että vain sellaiset
riskipääomarahastojen hoitajat, jotka täyttävät yhdenmukaiset
markkinakäyttäytymistä koskevat laatuvaatimukset, voivat käyttää eurooppalaisen
riskipääomarahaston nimitystä, olisi tässä asetuksessa annettava liiketoiminnan
harjoittamista sekä riskipääomarahaston hoitajan ja sen sijoittajien välistä
suhdetta koskevia sääntöjä. Samasta syystä asetuksessa olisi myös säädettävä
yhdenmukaisista ehdoista, jotka koskevat kyseisten hoitajien eturistiriitojen
käsittelyä. Kyseisissä säännöksissä olisi myös edellytettävä, että hoitajalla
on käytössä tarvittavat organisatoriset ja hallinnolliset järjestelyt, joilla
eturistiriitojen asianmukainen käsittely voidaan varmistaa.
(16)
Eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen
luotettavuuden varmistamiseksi olisi tässä asetuksessa säädettävä myös
riskipääomarahaston hoitajan organisaatiota koskevista laatuvaatimuksista.
Tästä syystä asetuksessa olisi säädettävä yhdenmukaisista ja oikeasuhteisista
vaatimuksista, jotka koskevat vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston
asianmukaisen hallinnoinnin kannalta riittävistä teknisistä ja
henkilöstöresursseista sekä omista varoista huolehtimista.
(17)
Sijoittajansuojan vuoksi on tarpeen varmistaa, että
vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston varat arvotetaan asianmukaisesti.
Tästä syystä vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen
perustamisasiakirjoissa olisi oltava varojen arvottamista koskevia sääntöjä.
Tämän pitäisi varmistaa arvottamisen luotettavuus ja avoimuus.
(18)
Eurooppalaisen riskipääomarahaston nimitystä
käyttävien riskipääomarahastojen hoitajien riittävä raportoiminen toiminnastaan
on varmistettava säätämällä yhdenmukaiset vuosikertomuksia koskevat säännöt.
(19)
Jotta eurooppalaisen riskipääomarahaston nimityksen
luotettavuus sijoittajien silmissä voidaan varmistaa, on välttämätöntä, että
nimitystä käyttävät vain sellaiset riskipääomarahastojen hoitajat, joiden
sijoituspolitiikka ja -tavoitteet ovat täysin avoimet. Asetuksessa olisi tämän
vuoksi säädettävä yhdenmukaisista säännöistä, jotka koskevat
riskipääomarahaston hoitajan tiedonantovelvollisuutta sijoittajia kohtaan.
Näissä määräyksissä vahvistetaan erityisesti sopimuksen laatimista edeltävät
tiedonantovelvoitteet, jotka koskevat vaatimukset täyttävien
riskipääomarahastojen sijoitusstrategiaa ja ‑tavoitteita, käytettyjä
sijoitusinstrumentteja, kustannuksia ja maksuja sekä vaatimukset täyttävän
rahaston ehdottaman sijoituksen riski-tuottoprofiilia. Avoimuussyistä
tiedonantovelvoitteissa olisi mainittava myös, miten riskipääomarahaston
hoitajan saama korvaus lasketaan.
(20)
Tähän asetukseen sisältyvien yhdenmukaisten
vaatimusten tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kotijäsenvaltion toimivaltainen
viranomainen valvoo, että riskipääomarahaston hoitaja noudattaa tässä
asetuksessa säädettyjä yhdenmukaisia vaatimuksia. Tätä varten sellaisen
vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston hoitajan, joka haluaa markkinoida
rahastojaan eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä, olisi ilmoitettava
aikomuksestaan kotijäsenvaltionsa toimivaltaiselle viranomaiselle.
Toimivaltaisen viranomaisen olisi rekisteröitävä riskipääomarahaston hoitaja,
jos kaikki tarvittavat tiedot on toimitettu ja jos tämän asetuksen vaatimusten
noudattamista varten tarvittavat järjestelyt on tehty. Rekisteröinnin olisi
oltava voimassa koko unionin alueella.
(21)
Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten
vaatimusten noudattamisen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi olisi asetuksessa
oltava sääntöjä, joissa määrätään, missä olosuhteissa kotijäsenvaltion
toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetut tiedot on saatettava ajan tasalle.
(22)
Tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen tehokkaan
valvonnan vuoksi olisi asetuksessa säädettävä myös menettelystä, jolla
toimivaltaiset valvontaviranomaiset tiedottavat muille maille siitä, että
riskipääomarahaston hoitaja on rekisteröitynyt omassa kotijäsenvaltiossaan.
(23)
Vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen
hoitajien markkinointitoimenpiteitä koskevien olosuhteiden on säilyttävä
avoimina, minkä vuoksi Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) olisi
annettava tehtäväksi ylläpitää tietokantaa, jossa on lueteltu kaikki tämän
asetuksen mukaisesti rekisteröidyt vaatimukset täyttävät riskipääomarahastot.
(24)
Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten
kriteerien tehokkaan noudattamisen valvonnan varmistamiseksi olisi tässä
asetuksessa oltava luettelo toimivaltaisilla viranomaisilla käytössä olevista
valvontavaltuuksista.
(25)
Asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi tässä
asetuksessa olisi säädettävä tämän asetuksen keskeisten säädösten rikkomisesta
aiheutuvista seuraamuksista; keskeisiä säädöksiä ovat ne, jotka koskevat salkun
koostumusta, vaatimukset täyttävien sijoittajien henkilöllisyyteen liittyviä
takeita sekä vaatimusta, jonka mukaan eurooppalaisen riskipääomarahaston
nimitystä saa käyttää vain rekisteröitynyt riskipääomarahaston hoitaja. On myös
säädettävä siitä, että näiden keskeisten säädösten rikkomisen seurauksena
nimityksen käyttäminen kielletään ja riskipääomarahaston hoitaja poistetaan
rekisteristä.
(26)
Valvontatietoja olisi vaihdettava koti- ja
isäntäjäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä EAMV:n kesken.
(27)
Tässä asetuksessa säädettyjen yhdenmukaisten
kriteerien noudattamisen valvonnasta vastaavien tahojen tehokas
sääntely-yhteistyö edellyttää, että kaikkien kansallisten viranomaisten sekä
EAMV:n on noudatettava tiukkaa salassapitovelvollisuutta.
(28)
Rahoituspalveluita koskevilla teknisillä
standardeilla olisi varmistettava jatkuva yhdenmukaistaminen sekä huolellinen
valvonta koko unionin alueella. EAMV:llä on erittäin erikoistunutta
asiantuntemusta, minkä vuoksi on tehokasta ja asianmukaista antaa sen
tehtäväksi laatia, silloin kun niihin ei liity menettelytapavalintoja,
luonnokset teknisiksi täytäntöönpanostandardeiksi ja toimittaa ne komission
hyväksyttäväksi.
(29)
Komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä
teknisiä täytäntöönpanostandardeja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen 291 artiklan sekä Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan
arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta ja päätöksen 716/2009/EY sekä
komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010[16]
15 artiklan mukaisesti. EAMV:lle olisi annettava tehtäväksi laatia
tekniset täytäntöönpanostandardit 15 artiklassa mainitun
ilmoitusmenettelyn muotoa ja menetelmiä varten.
(30)
Tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten
täsmentämistä varten komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklassa tarkoitettuja
säännöksiä, jotka koskevat tässä asetuksessa mainitun kynnysarvon laskemisessa
ja seurannassa käytettävien menetelmien täsmentämistä sekä sen määrittämistä,
millaisia eturistiriitoja riskipääomarahastojen hoitajien on vältettävä ja
mihin toimiin niiden on tämän vuoksi ryhdyttävä. Erityisen tärkeää on, että
komissio huolehtii valmistelutyönsä yhteydessä asianmukaisista
kuulemismenettelyistä myös asiantuntijatasolla.
(31)
Komission olisi delegoituja säädöksiä
valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat
toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin
ja asianmukaisesti.
(32)
Viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä päivästä,
jolloin tätä asetusta ryhdytään soveltamaan, on asetusta tarkasteltava
uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon eurooppalaisilla
riskipääomamarkkinoilla tapahtuneet muutokset. Uudelleentarkastelun perusteella
komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja
tarvittaessa esityksiä lainsäädännön muuttamisesta.
(33)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja
noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja
periaatteita, mukaan lukien oikeutta yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamiseen
(7 artikla) sekä elinkeinovapautta (16 artikla).
(34)
Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä
ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995
annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46[17]
ohjaa henkilötietojen käsittelyä jäsenvaltioissa tämän asetuksen puitteissa,
kun se tapahtuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti
jäsenvaltioiden nimeämien julkisten riippumattomien viranomaisten valvonnassa.
Yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa
henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta
18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetus (EY) N:o 45/2001[18] ohjaa EAMV:tä, kun se
käsittelee henkilötietoja tämän asetuksen puitteissa ja Euroopan
tietosuojavaltuutetun valvonnassa.
(35)
Tällä asetuksella ei rajoiteta vaatimukset
täyttäviä riskipääomarahastoja koskevien valtiontukisäännösten soveltamista.
(36)
Jäsenvaltiot eivät kykene riittävässä määrin
saavuttamaan tämän asetuksen tavoitetta ja erityisesti varmistamaan, että
vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinoinnissa sovelletaan
yhdenmukaisia vaatimuksia. Tämän vuoksi unioni voi toteuttaa Euroopan unionin
perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen
mukaisia toimenpiteitä. Mainitussa artiklassa vahvistetun
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään yksinkertaisen
rekisteröintijärjestelmän luomisesta riskipääomarahastojen hoitajille, ja siinä
otetaan siis täysimääräisesti huomioon tarve tasapainottaa eurooppalaisen
riskipääomarahaston nimityksen käyttöön yhdistettävä turvallisuus ja
luotettavuus sekä toisaalta riskipääomamarkkinoiden tehokas toiminta ja eri
markkinatoimijoille koituvat kustannukset. Samalla asetuksessa säädetään
kuitenkin vain tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeellisista toimista,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
LUKU I
KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Tässä asetuksessa säädetään yhtenäisistä
vaatimuksista, jotka koskevat sellaisten rahastojen hoitajia, jotka haluavat
käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä, sekä ehdoista, joita
sovelletaan, kun yhteissijoitusyrityksiä markkinoidaan tällä nimikkeellä
unionin alueella; näin edistetään osaltaan sisämarkkinoiden tehokasta
toimintaa. Tässä asetuksessa vahvistetaan yhtenäiset säännökset, jotka koskevat
vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinointia vaatimukset täyttäville
sijoittajille koko unionin alueella, vaatimukset täyttävien
riskipääomarahastojen salkkujen koostumusta, vaatimukset täyttäville
riskipääomarahastoille sallittavia sijoitusinstrumentteja ja -tekniikoita, sekä
vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja unionin alueella markkinoivien
riskipääomarahastojen hoitajien organisaatiota, toimintaa ja avoimuutta.
2 artikla
1.
Tätä asetusta sovelletaan 3 artiklan
b kohdassa määriteltyjen yhteissijoitusyritysten hoitajiin, jotka ovat
sijoittautuneet unionin alueelle ja joita koskee direktiivin 2011/61/EU
3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu kotijäsenvaltionsa
toimivaltaisten viranomaisten tekemä rekisteröinti, jos nämä hoitajat
hallinnoivat sellaisten vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen salkkuja,
joiden hallinnoitavat yhteisvarat eivät ylitä 500 miljoonan euron kynnysarvoa,
tai, niissä jäsenvaltioissa, joiden virallinen valuutta on muu kuin euro,
vastaavaa arvoa kansallisessa valuutassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.
2.
Artiklan 1 kohdassa mainittua kynnysarvoa
laskettaessa sellaisten yhteissijoitusyritysten hoitajien, jotka hallinnoivat
muita kuin vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja, ei tarvitse laskea
mukaan näissä muissa rahastoissa hallinnoitavia varoja.
3.
Komissiolle annetaan valtuudet hyväksyä
23 artiklan mukaisesti delegoituja säännöksiä, joilla määritellään
tarkemmin 1 kohdassa mainitun kynnysarvon laskentatavat sekä tavat, joilla
tämän kynnysarvon jatkuvaa noudattamista seurataan.
3 artikla
Tässä asetuksessa käytetään seuraavia
määritelmiä:
a)      ’vaatimukset täyttävällä
riskipääomarahastolla’ tarkoitetaan yhteissijoitusyritystä, joka sijoittaa
ainakin 70 prosenttia yhteenlasketuista pääomasijoituksistaan ja
maksamattomista pääomasitoumuksistaan vaatimukset täyttäviin sijoituksiin;
b)      ’yhteissijoitusyrityksellä’ tarkoitetaan
yritystä, joka hankkii pääomia useilta sijoittajilta sijoittaakseen ne
määritellyn sijoituspolitiikan mukaisesti kyseisten sijoittajien hyväksi ja
joka ei tarvitse lupaa direktiivin 2009/65/EY 5 artiklan nojalla;
c)      ’vaatimukset täyttävillä sijoituksilla’
tarkoitetaan oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia
sijoitusinstrumentteja,
i)        jotka on laskenut liikkeelle
vaatimukset täyttävä salkkuyritys ja jotka vaatimukset täyttävä
riskipääomarahasto on hankkinut suoraan vaatimukset täyttävältä
salkkuyritykseltä, tai
ii)       jotka vaatimukset täyttävä salkkuyritys
vaihtaa oman pääoman ehtoiseen arvopaperiin, jotka on laskenut liikkeelle
vaatimukset täyttävä salkkuyritys, tai
iii)      jotka on laskenut liikkeelle yritys,
jonka enemmistöomisteinen tytäryhtiö vaatimukset täyttävä salkkuyritys on ja
jotka vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto on saanut vaihdossa oman pääoman
ehtoiseen rahoitusvälineeseen, jonka vaatimukset täyttävä salkkuyritys on
laskenut liikkeelle;
d)      ’vaatimukset täyttävällä
salkkuyrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka ei vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston siihen tekemän sijoituksen hetkellä ole listautunut
säännellyillä markkinoilla direktiivin 2004/39/EY 4 artiklan 1 kohdan
14 alakohdassa määritellyllä tavalla, jonka työntekijöiden lukumäärä on
alle 250 ja jonka vuosiliikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa tai tase
alle 43 miljoonaa euroa ja joka ei itse ole yhteissijoitusyritys;
e)      ’omalla pääomalla’ tarkoitetaan
yrityksessä omistajuuden kautta syntynyttä osuutta, jota edustavat osakkeet tai
muu sijoittajille tarjottu vaatimuksen täyttävän salkkuyrityksen pääomaan
osallistumisen muoto;
f)       ’oman pääoman luonteisella
instrumentilla’ tarkoitetaan instrumenttia, jonka tuotot perustuvat pääasiassa
vaatimukset täyttävän salkkuyrityksen tuottamaan voittoon tai tappioon ja joka
on maksulaiminlyönnin yhteydessä vakuudeton;
g)      ’markkinoinnilla’ tarkoitetaan
riskipääomarahaston hoitajan aloitteesta tai sen lukuun tapahtuvaa sen hoitaman
riskipääomarahaston osuuksien tai osakkeiden suoraa tai välillistä tarjoamista
tai kohdentamista sijoittajille, joiden kotipaikka tai sääntömääräinen
kotipaikka on unionissa;
h)      ’pääomasitoumuksella’ tarkoitetaan mitä
hyvänsä sitoumusta, jonka nojalla henkilöllä on velvollisuus hankkia osuus
riskipääomarahastoon tai tehdä pääomasijoituksia riskipääomarahastoon;
i)       ’riskipääomarahaston hoitajalla’
tarkoitetaan oikeushenkilöä, jonka säännöllisenä liiketoimena on ainakin yhden
vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston hoitaminen;
j)       ’kotijäsenvaltiolla’ tarkoitetaan
jäsenvaltiota, jossa riskipääomarahaston hoitajalla on kotipaikka tai
sääntömääräinen kotipaikka;
k)      ’isäntäjäsenvaltiolla’ tarkoitetaan
jäsenvaltiota, joka ei ole kotijäsenvaltio ja jossa riskipääomarahaston hoitaja
markkinoi vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja tämän asetuksen
mukaisesti;
l)       ’toimivaltaisella viranomaisella’
tarkoitetaan kansallista viranomaista, jonka kotijäsenvaltio nimeää lailla tai
asetuksella ottamaan tehtäväkseen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen
yhteissijoitusyritysten hoitajien rekisteröinnin.
LUKU II
EUROOPPALAISEN RISKIPÄÄOMARAHASTON NIMITYKSEN KÄYTÖN EHDOT
4 artikla
Tässä luvussa vahvistetut vaatimukset
täyttävät riskipääomarahastojen hoitajat voivat käyttää nimitystä
”eurooppalainen riskipääomarahasto” markkinoidessaan vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja unionin alueella.
5 artikla
1.
Riskipääomarahaston hoitajan on varmistettava, että
muita kuin vaatimukset täyttäviä sijoituskohteita hankittaessa enintään
30 prosenttia rahaston yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja
maksamattomista pääomasitoumuksista käytetään muiden kuin vaatimukset
täyttävien sijoitusten hankintaan; tätä rajaa laskettaessa ei kuitenkaan oteta
huomioon lyhytaikaisia käteisvaroja.
2.
Riskipääomarahaston hoitaja ei saa ottaa luottoa,
laskea liikkeeseen velkaobligaatioita tai antaa takuita vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston tasolla, eikä vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston
tasolla käyttää mitään menetelmää, jolla rahaston riskiä lisätään joko
ottamalla lainaksi rahaa tai arvopapereita, rahoitusjohdannaisia käyttämällä
tai millään muulla tavalla.
3.
Artiklan 2 kohdan kielto ei kuitenkaan koske
yhdelle enintään 120 kalenterivuorokauden mittaiselle ajanjaksolle otettua
luottoa, jonka tarkoituksena on antaa maksuvalmiutta sijoittajien
pääomasijoitusten maksamisen ja näiden varojen saamisen välillä.
6 artikla
Riskipääomarahastojen hoitajat saavat
markkinoida vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen osakkeita ja osuuksia
ainoastaan sellaisille sijoittajille, joiden katsotaan olevan ammattimaisia
asiakkaita direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevan I jakson mukaisesti tai
joita voidaan pyynnöstä pitää sellaisina direktiivin 2004/39/EY liitteessä II
olevan II jakson mukaisesti, tai muille sijoittajille, jos
a)      kyseiset muut sijoittajat sitoutuvat
sijoittamaan vähintään 100 000 euroa;
b)      kyseiset muut sijoittajat ilmoittavat
kirjallisesti sijoitussitoumuksesta tehtävästä sopimuksesta erillisellä
asiakirjalla, että he ovat tietoisia suunniteltuun sitoumukseen tai sijoitukseen
liittyvistä riskeistä;
c)      riskipääomarahaston hoitaja arvioi
sijoittajan asiantuntemuksen, kokemuksen ja tiedot otaksumatta, että
sijoittajalla on sellaista markkinoita koskevaa tietoa ja kokemusta, mitä
direktiivin 2004/39/EY liitteessä II olevassa I jaksossa luetelluilla
sijoittajilla on;
d)      riskipääomarahaston hoitaja on
riittävässä määrin vakuuttunut suunnitellun sitoumuksen tai sijoituksen
luonteen perusteella, että sijoittaja kykenee tekemään omat sijoituspäätöksensä
ja ymmärtää niihin liittyvät riskit, ja että tällainen sitoumus on kyseisen
kaltaiselle sijoittajalle sopiva;
e)      riskipääomarahaston hoitaja vahvistaa
kirjallisesti, että hän on tehnyt c kohdassa mainitun arvioinnin ja että
d kohdassa vahvistetut ehdot täyttyvät.
7 artikla
Suhteessa hoitamaansa vaatimukset täyttävään
riskipääomarahastoon on riskipääomarahastojen hoitajien
a)      toimittava pätevästi, varovasti ja
huolellisesti;
b)      käytettävä asianmukaisia toimia ja
menettelyitä estääkseen väärinkäytökset, joiden voidaan kohtuudella odottaa
vaikuttavan sijoittajien sekä vaatimukset täyttävien salkkuyritysten etuihin;
c)      harjoitettava liiketoimintaa siten, että
ne edistävät hoitamiensa vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen ja niiden
sijoittajien etua sekä markkinoiden häiriöttömyyttä;
d)      noudatettava suurta huolellisuutta
vaatimukset täyttävien salkkuyritysten sijoitusten valinnassa ja jatkuvassa
seurannassa;
e)      tunnettava riittävässä määrin ne
vaatimukset täyttävät salkkuyritykset, joihin ne sijoittavat.
8 artikla
1.
Riskipääomarahastojen hoitajien on tunnistettava
eturistiriidat ja pyrittävä välttämään niitä, ja ellei niitä kyetä välttämään,
hallittava ja seurattava eturistiriitoja ja 4 kohdan mukaisesti annettava
niistä tietoa, jotta niitä estetään vaikuttamasta haitallisesti vaatimukset
täyttävien riskipääomarahastojen ja niiden sijoittajien etuihin ja jotta
voidaan varmistaa, että rahastojen hoitajien hallinnoimia vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja kohdellaan oikeudenmukaisesti.
2.
Riskipääomarahaston hoitajan on erityisesti
tunnistettava sellaiset eturistiriidat, joita saattaa syntyä seuraavien
osapuolten välille:
a)      riskipääomarahastojen hoitajat, henkilöt,
jotka tosiasiallisesti hoitavat riskipääomarahaston hoitajan liiketoimintaa,
työntekijät tai muu henkilö, joka suoraan tai epäsuorasti käyttää valtaa
riskipääomarahaston hoitajaan nähden tai johon tämä käyttää valtaa, sekä
riskipääomarahaston hoitajien hallinnoimat vaatimukset täyttävät
riskipääomarahastot tai näiden vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen
sijoittajat;
b)      vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto
tai kyseisen vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston sijoittajat sekä saman
riskipääomarahaston hoitajan hallinnoima toinen vaatimukset täyttävä
riskipääomarahasto tai kyseisen toisen vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston sijoittajat.
3.
Riskipääomarahastojen hoitajien on ylläpidettävä ja
sovellettava tehokkaita organisatorisia ja hallinnollisia järjestelyjä, jotta
ne kykenevät noudattamaan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.
4.
Artiklan 1 kohdassa mainituista
eturistiriidoista on ilmoitettava, kun riskipääomarahaston hoitajan
eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi, hallitsemiseksi ja
seuraamiseksi käyttöön ottamat organisaatiojärjestelyt eivät riitä kohtuullisen
luotettavasti varmistamaan, että sijoittajien eduille aiheutuvan vahingon riski
voidaan estää. Riskipääomarahastojen hoitajien on selvästi ilmoitettava
sijoittajille eturistiriitojen yleinen luonne tai lähteet, ennen kuin ryhtyvät
liiketoimiin näiden puolesta.
5.
Komissiolle annetaan valta hyväksyä
23 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä, joilla määritellään
tarkemmin
a)      tämän artiklan 2 kohdassa
tarkoitettujen eturistiriitojen tyypit;
b)      toimenpiteet, jotka riskipääomarahastojen
hoitajien odotetaan toteuttavan rakenteita, organisaatiota ja hallintoa
koskevien menettelyjen osalta eturistiriitojen tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi,
hallitsemiseksi, seuraamiseksi ja ilmoittamiseksi.
9 artikla
Riskipääomarahastojen hoitajilla on aina
oltava käytössään riittävästi omia varoja sekä vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston asianmukaisen hallinnoinnin kannalta riittävät tekniset ja
henkilöstöresurssit.
10 artikla
Varojen arvottamista koskevat säännöt
vahvistetaan vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston perustamisasiakirjoissa.

11 artikla
1.
Riskipääomarahaston hoitaja on saatettava
kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen saataville vuosikertomus
jokaisesta hallinnoimastaan vaatimukset täyttävästä riskipääomarahastosta
enintään kuuden kuukauden kuluttua tilikauden päättymisestä. Kertomuksessa on
selostettava vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston salkun koostumus sekä
sen toiminta kuluneen vuoden aikana. Kertomukseen on liitettävä myös
vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston tarkastettu tilikirjanpito. Kertomus
on laadittava voimassa olevien tilinpäätösstandardien sekä riskipääomarahaston
hoitajan ja sijoittajien keskenään sopimien ehtojen mukaisesti.
Riskipääomarahaston hoitajan on luovutettava pyynnöstä kertomus sijoittajille.
Riskipääomarahastojen hoitajat ja sijoittajat voivat lisäksi sopia keskenään
muunlaisesta tiedottamisesta.
2.
Jos riskipääomarahaston hoitajalla on velvollisuus
julkaista vaatimukset täyttävää riskipääomarahastoa koskeva vuositilinpäätös
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY[19]
mukaisesti, voidaan 1 kohdassa mainitut tiedot antaa joko erikseen tai
vuositilinpäätöksen lisäosana.
12 artikla
1.
Riskipääomarahastojen hoitajien on annettava
sijoittajille tietoa ainakin seuraavista seikoista ennen sijoituspäätöksen
tekemistä:
a)      riskipääomarahaston hoitajan sekä
kaikkien muiden riskipääomarahaston hoitajan palkkaamien vaatimukset täyttävien
riskipääomarahastojen hallinnoinnissa toimivien palveluntarjoajien
henkilöllisyys ja kuvaus näiden henkiöiden tehtävistä;
b)      kuvaus vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston sijoitusstrategiasta ja ‑tavoitteista, mukaan lukien
kuvaus vaatimukset täyttävistä salkkuyrityksistä sekä muista sijoituskohteista,
joihin vaatimukset täyttävä riskipääomarahasto voi sijoittaa, rahaston
mahdollisesti käyttämistä sijoitustekniikoista sekä kaikista soveltuvista
sijoittamista koskevista rajoituksista;
c)      kuvaus vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston riskiprofiilista sekä kaikista rahaston mahdollisiin
sijoituskohteisiin sekä mahdollisesti käytettäviin sijoitustekniikoihin
liittyvistä riskeistä;
d)      kuvaus vaatimukset täyttävän
riskipääomarahaston sijoituskohteiden hinnoittelussa käytetystä
arvottamismenettelystä, mukaan lukien menetelmät, joita käytetään vaatimukset
täyttävien salkkuyritysten arvottamisessa;
e)      kuvaus siitä, miten riskipääomarahaston
hoitajan saama korvaus lasketaan;
f)       kuvaus kaikista sellaisista maksuista ja
kuluista, jotka koituvat suoraan tai välillisesti sijoittajien maksettaviksi,
sekä niiden enimmäismääristä;
g)      mahdollisuuksien mukaan kuvaus
vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston aikaisemman toiminnan tuloksista;
h)      kuvaus menettelyistä, joilla vaatimukset
täyttävä riskipääomarahasto voi muuttaa sijoitusstrategiaansa tai ‑politiikkaansa
tai molempia;
2.
Jos vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston
hoitajalta edellytetään tarjousesitteen julkaisemista Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiivin 2003/71/EY[20] tai vaatimukset
täyttäviä riskipääomarahastoja koskevan kansallisen lainsäädännön nojalla,
voidaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot antaa joko erikseen
tai tarjousesitteen osana.
LUKU III
VALVONTA JA HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ
13 artikla
1.
Riskipääomarahastojen hoitajien, jotka aikovat
rahastojensa markkinoinnissa käyttää eurooppalaisen riskipääomarahaston
nimikettä, on ilmoitettava tästä aikomuksestaan kotijäsenvaltionsa
toimivaltaiselle viranomaiselle ja toimitettava seuraavat tiedot:
a)      niiden henkilöiden nimet, jotka
tosiasiallisesti hoitavat vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen
liiketoimintaa;
b)      niiden vaatimukset täyttävien
riskipääomarahastojen nimet, joiden osakkeet tai osuudet ovat markkinoinnin
kohteena, sekä niiden sijoitusstrategiat;
c)      tietoa järjestelyistä, joita on tehty II
luvun vaatimusten täyttämiseksi;
d)      luettelo jäsenvaltioista, joissa
riskipääomarahaston hoitaja aikoo kutakin vaatimukset täyttävää
riskipääomarahastoa markkinoida.
2.
Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa
rekisteröidä riskipääomarahaston hoitajan vain, jos se katsoo, että
a)      kaikki 1 kohdassa edellytetyt tiedot
on toimitettu, ja
b)      artiklan 1 kohdan c alakohdan
mukaisesti ilmoitetut järjestelyt ovat II luvun vaatimusten täyttämisen
kannalta sopivia.
3.
Rekisteröinti on voimassa koko unionin alueella, ja
sen turvin riskipääomarahastojen hoitajat voivat markkinoida rahastoja
eurooppalaisten riskipääomarahastojen nimikkeellä kaikkialla unionissa.
14 artikla
Riskipääomarahaston hoitajan on ilmoitettava
kotijäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jos riskipääomarahaston
hoitaja aikoo markkinoida
a)      uutta vaatimukset täyttävää
riskipääomarahastoa;
b)      olemassa olevaa vaatimukset täyttävää
riskipääomarahastoa jäsenvaltiossa, jota ei ole mainittu 13 artiklan
1 kohdan d alakohdassa tarkoitetussa luettelossa.
15 artikla
1.
Kun riskipääomarahaston hoitaja on rekisteröity, on
kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen ilmoitettava rekisteröinnistä
välittömästi 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuille
jäsenvaltioille sekä EAMV:lle.
2.
Asetuksen 13 artiklan 1 kohdan
d alakohdassa tarkoitettujen isäntäjäsenvaltioiden ei pidä kohdistaa
13 artiklan mukaisesti rekisteröityyn riskipääomarahaston hoitajaan mitään
sen vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinointiin liittyviä
vaatimuksia tai hallinnollisia menettelyitä, eikä heidän pidä vaatia
markkinoinnilta minkäänlaista hyväksyntää ennen sen aloittamista.
3.
Tämän artiklan yhtenäisen soveltamisen
varmistamiseksi EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksia
määritelläkseen ilmoituksessa käytettävän muodon.
4.
EAMV toimittaa nämä teknisten
täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään [lisää päivämäärä
tähän].
5.
Siirretään komissiolle valta hyväksyä tämän
artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tekniset täytäntöönpanostandardit
asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
16 artikla
EAMV ylläpitää internetissä julkisesti
saatavana olevaa keskitettyä tietokantaa, jossa luetellaan kaikki tämän
asetuksen mukaisesti unionin alueella rekisteröidyt riskipääomarahastojen
hoitajat.
17 artikla
Kotijäsenvaltion toimivaltainen viranomainen
valvoo tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamista.
18 artikla
Toimivaltaisille viranomaisille on annettava
kansallista lainsäädäntöä noudattaen kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet,
jotka ovat tarpeen niille uskottujen tehtävien hoitamiseksi. Niille on
annettava erityisesti seuraavat valtuudet:
a)      oikeus pyytää tutustumista kaikkiin
asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada tai ottaa niistä jäljennös;
b)      oikeus pyytää riskipääomarahaston
hoitajaa antamaan tietoja viivytyksettä;
c)      oikeus pyytää tietoa keneltä tahansa
riskipääomarahaston hoitajan tai vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston
toimintaan liittyvältä henkilöltä;
d)      oikeus tehdä tarkastuksia yrityksen
tiloissa ilmoittaen tai ilmoittamatta etukäteen;
e)      oikeus antaa määräys, jolla varmistetaan,
että riskipääomarahaston hoitaja noudattaa tämän asetuksen määräyksiä ja
pidättäytyy tekemästä uudelleen mitään sellaista, joka voidaan katsoa tämän
asetuksen rikkomiseksi.
19 artikla
1.
Jäsenvaltioiden on annettava sääntöjä tämän
asetuksen rikkomisesta määrättävistä toimenpiteistä ja seuraamuksista ja
ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanon
varmistamiseksi. Säädettyjen seuraamusten ja toimenpiteiden on oltava
tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
2.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdassa
tarkoitetuista säännöksistä komissiolle ja EAMV:lle viimeistään [24 kuukautta
tämän asetuksen voimaantulon jälkeen]. Niiden on ilmoitettava komissiolle ja
EAMV:lle viipymättä kaikista kyseisten säännösten muutoksista.
20 artikla
1.
Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
ryhdyttävä 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, jos
riskipääomarahaston hoitaja
a)      ei noudata salkun koostumusta koskevia
vaatimuksia, vaan rikkoo 5 artiklaa;
b)      ei markkinoi vaatimukset täyttäviä
riskipääomarahastoja vaatimukset täyttäville sijoittajille, vaan rikkoo
6 artiklaa;
c)      ei hae rekisteröintiä kotijäsenvaltionsa
toimivaltaiselta viranomaiselta, vaan rikkoo 13 artiklan vaatimuksia.
2.
Artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa
kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on tarpeen mukaan
a)      kiellettävä riskipääomarahaston
hoitajalta eurooppalaisen pääomarahaston nimikkeen käyttö yhden tai useamman
vaatimukset täyttävän riskipääomarahaston markkinoinnissa;
b)      poistettava riskipääomarahaston hoitaja
rekisteristä.
3.
Kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on
tiedotettava 13 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti
ilmoitetuille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
riskipääomarahaston hoitajan poistamisesta tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa
mainitusta rekisteristä.
4.
Oikeus markkinoida yhtä tai useampaa vaatimukset
täyttävää riskipääomarahastoa eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikkeellä
päättyy välittömästi siitä päivästä alkaen, jolloin toimivaltainen viranomainen
on tehnyt 2 kohdan a tai b alakohdassa mainitun päätöksen.
21 artikla
1.
Toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV tekevät
yhteistyötä aina, kun niiden tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien
suorittaminen sitä vaatii.
2.
Niiden on vaihdettava keskenään kaikkia tietoja ja
kaikkia asiakirjoja, jotka ovat tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten
tunnistamisen ja korjaamisen kannalta tarpeen.
22 artikla
1.
Kaikkia toimivaltaisten viranomaisten tai EAMV:n
palveluksessa tällä hetkellä tai aiemmin olleita henkilöitä sekä
toimivaltaisten viranomaisten ohjaamia tilintarkastajia ja asiantuntijoita
sitoo vaitiolovelvollisuus. Mitään näiden henkilöiden tehtäviään täyttäessään
tietoonsa saamaa luottamuksellista tietoa ei saa paljastaa yhdellekään
henkilölle eikä millekään viranomaiselle, paitsi sellaisessa tiivistetyssä tai
kootussa muodossa, josta yksittäisiä riskipääomarahastojen hoitajia tai
rahastoja ei ole mahdollista tunnistaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
rikoslainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia tapauksia ja tässä asetuksessa
säädettyjä menettelyitä.
2.
Jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia tai
EAMV:tä ei saa estää vaihtamasta tietoja tämän asetuksen tai muun
riskipääomarahastojen hoitajia tai vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja
koskevan unionin lainsäädännön nojalla.
3.
Toimivaltaiset viranomaiset ja EAMV voivat käyttää
2 kohdan mukaisesti saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan
tehtäviensä suorituksessa sekä hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä
varten.
IV LUKU
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
23 artikla
1.
Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja
säädöksiä sovelletaan tässä artiklassa asetettuja ehtoja.
2.
Asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa ja
8 artiklan 5 kohdassa mainittu säädösvalta siirretään komissiolle
neljän vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen. Komissio esittää
säädösvallan siirtämistä koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta
ennen neljän vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman
eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai
neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin
kauden päättymistä.
3.
Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin
tahansa peruuttaa 2 artiklan 3 kohdassa ja 8 artiklan
5 kohdassa mainitun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan
päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruutus tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, kun päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä, tai myöhempänä päätöksessä ilmoitettuna ajankohtana. Päätös ei
vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon.
4.
Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun
säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille
ja neuvostolle.
5.
Asetuksen 2 artiklan 3 kohdan tai
8 artiklan 5 kohdan mukainen delegoitu säädös tulee voimaan vain, jos
Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole ilmoittanut vastustavansa sitä kahden
kuukauden kuluessa siitä, kun säädöksestä on ilmoitettu Euroopan parlamentille
tai neuvostolle, tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen kyseisen
ajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne vastusta säädöstä.
Kyseistä ajanjaksoa voidaan Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta
jatkaa kahdella kuukaudella.
24 artikla
1.
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen
viimeistään neljän vuoden kuluttua asetuksen ensimmäisestä soveltamispäivästä
lukien. Uudelleentarkasteluun sisältyy yleinen selvitys tämän asetuksen
sääntöjen toiminnasta ja niiden soveltamisesta saaduista kokemuksista, mukaan
luettuina
a)      se, miten paljon riskipääomarahastojen
hoitajat ovat käyttäneen eurooppalaisen riskipääomarahaston nimikettä joko
omassa maassaan tai muissa jäsenvaltioissa;
b)      tämän asetuksen soveltamisala, mukaan
lukien 500 miljoonan euron kynnysarvo.
2.
Komissio toimittaa EAMV:tä kuultuaan Euroopan
parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon kuuluu tarvittaessa
säädösehdotus.
25 artikla
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan heinäkuun 22 päivästä
2013 alkaen, lukuun ottamatta 2 artiklan 3 kohtaa ja 8 artiklan
5 kohtaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.
Tämä
asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               Euroopan keskuspankin (EKP) viimeisimmän tutkimuksen
mukaan 50 prosenttia tutkimukseen osallistuneista euroalueen
pk-yrityksistä ilmoitti pankkien perimien korkojen nousseen ja pk-yritysten
pankkilainojen lainaehtojen yleisesti kiristyneen.
[2]               Euroopan keskuspankin (EKP) tekemässä ja yhdessä
Euroopan komission kanssa laatimassa viimeisimmässä euroalueen pk-yritysten
rahoituksen saantia koskevassa tutkimuksessa (9/2010–2/2011) noin 15 %
tutkituista pk-yrityksistä ilmoitti, että rahoituksen saaminen on niiden
polttavin ongelma. Asiassa ei ole tapahtunut muutosta aiempiin tutkimuksiin
verrattuna. http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201104en.pdf?b704f6b228e071bea9507d7569412805
[3]               Lähde: European Private Equity and Venture Capital
Association (EVCA) -järjestön arvio vuodelle 2011.
[4]               http://ec.europa.eu/europe2020/index_fi.htm, 3.3.2010; sama seikka on tunnustettu myös
innovaatiounioni-lippulaivahankkeessa, http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?pg=keydocs,
6.10.2010.
[5]               http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0206:FIN:FI:PDF,
13.4.2011.
[6]               http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0669:FIN:fi:PDF
[7]               Riskipääomaa koskevan toimintasuunnitelman loppuraportti
vuodelta 2003: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/riskcapital/index_en.htm.
[8]               Riskipääomalla tarkoitetaan kolmea erityyppistä
rahoitusta: i) ns. bisnesenkeleiden epäviralliset sijoitukset, ii) varsinainen
riskipääoma sekä iii) pk- ja kasvuyrityksiin erikoistuneet osakemarkkinat.
[9]               http://ec.europa.eu/internal_market/investment/venture_capital_en.htm
[10]             EUVL C , , s. .
[11]             EUVL C , , s. .
[12]             EUVL C , , s. .
[13]             EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.
[14]             EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1.
[15]             EUVL L 145, 30.4.2004, s. 1.
[16]             EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.
[17]             EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.
[18]             EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.
[19]             EUVL L 390, 31.12.2004, s. 38.
[20]             EUVL L 345, 31.12.2003, s. 64.