               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.10.2016
            COM(2016) 620 final
            2016/0300(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisellä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevalla yhteistyösopimuksella perustetussa Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komiteassa omaksuttavasta unionin kannasta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Liitteenä oleva ehdotus on säädös, jolla hyväksytään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisellä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevalla yhteistyösopimuksella, jäljempänä ’sopimus’, perustetussa Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komiteassa, jäljempänä ’sekakomitea’, omaksuttava Euroopan unionin kanta.

               Neuvosto hyväksyi 23 päivänä syyskuuta 2013 päätöksen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta sekä sen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta.

               Tämän jälkeen sopimus allekirjoitettiin Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2013 Euroopan unionin neuvoston yhteydessä. Sopimuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti sitä sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2014.

               Sveitsi ratifioi sopimuksen 7 päivänä heinäkuuta 2015, mutta EU:n tasolla ratifiointi on edelleen käynnissä.

               Sopimuksella perustettiin Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komitea sopimuksen hallintoa ja moitteetonta soveltamista varten. Sekakomitean on vahvistettava työjärjestyksensä.

               2.NEUVOTTELUJEN TULOKSET

               Sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaan sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, johon on sisällyttävä määräyksiä muun muassa kokousten koolle kutsumisesta, puheenjohtajan nimittämisestä ja puheenjohtajan toimikaudesta.

               Liitteenä oleva työjärjestysluonnos on laadittu Sveitsin kanssa käytyjen neuvottelujen perusteella.

               3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Oikeusperusta yhteistyösopimuksella perustetussa sekakomiteassa omaksuttavan unionin kannan hyväksymistä varten on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               Edellä mainittujen neuvottelujen perusteella Euroopan unioni ehdottaa, että neuvosto antaisi päätöksen, jolla hyväksytään sekakomiteassa omaksuttava unionin kanta sekakomitean työjärjestyksestä.

               2016/0300 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisellä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevalla yhteistyösopimuksella perustetussa Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komiteassa omaksuttavasta unionin kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan ensimmäisen kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välistä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevaa yhteistyösopimusta, jäljempänä ’sopimus’, on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2014.

               (2)Sopimuksen 20 artiklalla perustetaan Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komitea, jäljempänä ’sekakomitea’, ja siinä määrätään, että komitean on laadittava työjärjestyksensä.

               (3)Sen vuoksi on aiheellista määrittää unionin kanta työjärjestykseen, jonka mainittu sekakomitea hyväksyy,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisellä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevalla yhteistyösopimuksella perustetussa sekakomiteassa omaksuttava unionin kanta sekakomitean työjärjestyksen vahvistamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen.

               2.Unionin edustajat sekakomiteassa voivat sopia vähäisistä muutoksista päätösluonnokseen ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.10.2016
            COM(2016) 620 final
            LIITE
            ehdotukseen
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisellä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevalla yhteistyösopimuksella perustetussa Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komiteassa omaksuttavasta unionin kannastaLuonnosEUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN GNSS-KOMITEAN (SEKAKOMITEAN) PÄÄTÖS 1/2016,annettu XXX 2016,sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               LIITE

               ehdotukseen

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisellä eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevalla yhteistyösopimuksella perustetussa Euroopan unionin ja Sveitsin GNSS-komiteassa omaksuttavasta unionin kannasta

                  Luonnos
                  EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN GNSS-KOMITEAN (SEKAKOMITEAN) PÄÄTÖS 1/2016,
                  annettu XXX 2016,
                  sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton, jäljempänä ’Sveitsi’, välisen eurooppalaisia satelliittinavigointiohjelmia koskevan yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 20 artiklan

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti Sveitsin ja Euroopan unionin välillä 1 päivästä tammikuuta 2014 Euroopan unionin toimivaltaan kuuluvien seikkojen osalta.

               (2)Sopimuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti sekakomitea laatii oman työjärjestyksensä.

               (3)Sekakomitea voi päättää perustaa työryhmiä tai asiantuntijaryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä hoitamisessa.

               (4)Sopimuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti sekakomitea muodostuu sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana Sveitsin ja Euroopan unionin edustajista,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               Ainoa artikla

               Hyväksytään tämän päätöksen liitteenä oleva sekakomitean työjärjestys.

               Tehty englanninkielisenä Brysselissä XXXXX 2016 ja Bernissä XXXXX 2016

                  Sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja
                        Sihteeri EU:n puolesta

                        Sihteeri Sveitsin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN

               GNSS-KOMITEAN (SEKAKOMITEAN)

               työjärjestys

               1 artikla

               Sekakomitean kokoonpano

               1. Sekakomitea muodostuu Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolelta Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajista ja Sveitsin puolelta Sveitsin liittohallituksen edustajista. Näihin kahteen puoleen viitataan jäljempänä erikseen termillä ’osapuoli’ tai yhdessä termillä ’osapuolet’.

               2. Osapuolten edustajien mukana voi olla muita virkamiehiä.

               3. Sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana sekakomitea muodostuu Sveitsin ja Euroopan unionin, jota edustaa komissio, edustajista.

               2 artikla

               Puheenjohtajuus

               1. Osapuolilla on sekakomitean puheenjohtajuus vuorotellen yhden kalenterivuoden ajan.

               Sopimuksen voimaantulon ensimmäisenä kalenterivuonna puheenjohtajuus on Sveitsillä.

               2.Osapuoli, jolla on puheenjohtajuus, nimittää sekakomitean puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.

               3. Puheenjohtaja johtaa sekakomitean työskentelyä.

               4. Sopimuksen väliaikaisen soveltamisen aikana puheenjohtajuutta koskevia määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

               3 artikla

               Tarkkailijat ja asiantuntijat

               Sekakomitea voi osapuolten yhteisestä sopimuksesta kutsua asiantuntijoita tai muiden elinten edustajia osallistumaan sekakomitean kokouksiin tarkkailijoina antamaan tietoja erityisistä aiheista. Sekakomitea sopii ehdoista ja edellytyksistä, joiden mukaisesti nämä tarkkailijat voivat osallistua kokouksiin.

               4 artikla

               Sihteeristö

               1.Yksi Euroopan komission virkamies ja yksi Sveitsin valtion virkamies toimivat yhdessä sekakomitean sihteereinä.

               2.Sihteeristö vastaa osapuolten välisestä viestinnästä, asiakirjojen toimittaminen mukaan luettuna.

               3. Sihteeristön tehtävät ovat sen osapuolen vastuulla, jolla on puheenjohtajuus.

               5 artikla

               Sekakomitean kokoukset

               1.Sekakomitea kokoontuu tarvittaessa, periaatteessa kerran vuodessa.

               Puheenjohtaja kutsuu – osapuolia kuultuaan – sekakomitean kokouksen koolle yhteisesti sovittuna aikana ja yhteisesti sovittuun paikkaan. Kokoukset voidaan järjestää myös puhelin- ja videokokouksina, jos osapuolet niin sopivat.

               Puheenjohtaja kutsuu koolle sekakomitean erityisistunnon joko Euroopan unionin tai Sveitsin pyynnöstä.

               Sekakomitea kokoontuu 15 kalenteripäivän kuluessa sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan nojalla esitetystä pyynnöstä.

               2.Sekakomitea kokoontuu Brysselissä tai Sveitsissä sen mukaan, kumpi osapuoli toimii puheenjohtajana, elleivät osapuolet sovi toisin.

               3.Puheenjohtaja lähettää kokouskutsun, esityslistaluonnoksen ja kokousasiakirjat osapuolten edustajille viimeistään 21 kalenteripäivää ennen kokousta. Sopimuksen 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti koolle kutsutun kokouksen asiakirjat on lähetettävä viimeistään 7 kalenteripäivää ennen kokousta.

               4.Puheenjohtaja voi osapuolten suostumuksella lyhentää 3 kohdassa esitettyjä määräaikoja jonkin erityistapauksen asettamien vaatimusten huomioon ottamiseksi.

               5. Puheenjohtajalle on ilmoitettava kunkin osapuolen valtuuskunnan kokoonpanosta vähintään 7 kalenteripäivää ennen kutakin kokousta.

               6.Sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia, elleivät osapuolet päätä toisin.

               6 artikla

               Esityslista

               1.Puheenjohtaja laatii sihteerien avustuksella alustavan esityslistan kutakin kokousta varten.

               2.Kukin osapuoli voi ehdottaa asiakohtien lisäämistä esityslistaan viimeistään 7 kalenteripäivää ennen kokousta. Pyyntö asiakohtien lisäämisestä esityslistaan on perusteltava ja toimitettava kirjallisena puheenjohtajalle.

               3.Sekakomitea hyväksyy esityslistan kokouksen alussa.

               7 artikla

               Sekakomitean työryhmät

               1.Sopimuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettavien työ- tai asiantuntijaryhmien kokoonpanosta ja toiminnasta sovitaan sekakomitean vahvistaman toimeksiannon perusteella.

               2. Työ- tai asiantuntijaryhmät soveltavat tätä työjärjestystä soveltuvin osin.

               3.Työ- tai asiantuntijaryhmät työskentelevät sekakomitean alaisuudessa, ja niiden on raportoitava sekakomitealle aina kokoustensa jälkeen. Nämä ryhmät eivät voi tehdä päätöksiä, mutta ne voivat antaa sekakomitealle suosituksia.

               4.Sekakomitea voi tehdä päätöksen työ- tai asiantuntijaryhmän toimeksiannon muuttamisesta tai päättämisestä.

               8 artikla

               Päätökset ja suositukset

               1.Sekakomitea tekee päätöksiä ja antaa suosituksia osapuolten yhteisellä suostumuksella sopimuksen määräysten mukaisesti. Niiden nimenä on joko ”suositus” tai ”päätös”, jonka jäljessä on järjestysluku, hyväksymispäivä ja viittaus aiheeseen.

               2. Sekakomitean päätökset ja suositukset allekirjoittavat puheenjohtaja ja sihteerit, ja ne jaetaan osapuolille.

               3.Kumpikin osapuoli voi päättää julkaista sekakomitean päätöksen tai suosituksen omassa virallisessa lehdessään. Osapuolet ilmoittavat toisilleen aikeestaan julkaista päätös tai suositus.

               4.Sekakomitea voi hyväksyä päätöksensä tai suosituksensa kirjallisella menettelyllä, jos osapuolet niin sopivat. Kirjallinen menettely tarkoittaa osapuolten suostumuksella toimivien sihteerien välistä noottien vaihtoa. Tätä varten ehdotusteksti jaetaan osapuolille tämän työjärjestyksen 5 artiklan mukaisesti ja määräaika, jonka kuluessa mahdolliset varaumat tai muutosehdotukset on esitettävä, on vähintään 21 kalenteripäivää. Puheenjohtaja voi osapuolia kuultuaan lyhentää tätä määräaikaa erityisolosuhteiden sitä edellyttäessä. Kun tekstistä on päästy sopimukseen, puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat päätöksen tai suosituksen.

               5. Sekakomitean päätökset, joilla muutetaan sopimuksen liitettä I, hyväksytään sopimuksen todistusvoimaisilla kielillä.

               9 artikla

               Pöytäkirja

               1.Sihteeristö laatii jokaisesta kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen. Luonnoksessa mainitaan tehdyt päätökset ja annetut suositukset. Pöytäkirjaluonnos annetaan sekakomitean hyväksyttäväksi. Kun sekakomitea on hyväksynyt pöytäkirjan, puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat sen.

               2.Pöytäkirjaluonnos on laadittava 21 kalenteripäivän kuluessa kokouksesta ja toimitettava sekakomitean hyväksyttäväksi joko kirjallisella menettelyllä tai sekakomitean seuraavassa kokouksessa.

               10 artikla

               Luottamuksellisuus

               Kun osapuoli toimittaa sekakomitealle luottamuksellisiksi määriteltyjä tietoja, muiden osapuolten on käsiteltävä kyseisiä tietoja luottamuksellisina.

               11 artikla

               Kulut

               1.Kumpikin osapuoli vastaa itse kuluista, joita sille aiheutuu sekakomitean ja työ- tai asiantuntijaryhmien kokouksiin osallistumisesta.

               2.Sekakomitea tekee päätökset asiantuntijoiden virkamatkoihin liittyvien kulujen jakamisesta.

               3. Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               4. Kuluista, jotka aiheutuvat kokousten tulkkauksesta ja asiakirjojen kääntämisestä englanniksi, ranskaksi ja saksaksi tai englannista, ranskasta tai saksasta vastaa kokouksen järjestävä sopimuspuoli.

               12 artikla

               Kirjeenvaihto

               Kaikki sekakomitean puheenjohtajalle osoitettu kirjeenvaihto ja puheenjohtajalta lähtevä kirjeenvaihto lähetetään sekakomitean sihteeristölle.

               13 artikla

               Kielet

               Sekakomitean työkielet ovat englanti, ranska ja saksa. Sekakomitea tekee päätöksensä ja käsittelee asiat jollakin näistä kielistä laadittujen asiakirjojen perusteella, elleivät osapuolet toisin päätä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän työjärjestyksen 8 artiklan 5 kohdan soveltamista.

               14 artikla

               Työjärjestyksen muuttaminen

               Tätä työjärjestystä voidaan muuttaa tämän työjärjestyksen 8 artiklan mukaisesti.


|

52010PC0730

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin Irlannille myöntämästä rahoitustuesta  /* KOM/2010/0730 lopull. - NLE 2010/0351 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 3.12.2010KOM(2010) 730 lopullinen2010/0351 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSunionin Irlannille myöntämästä rahoitustuestaSEK(2010) 1516 lopullinenPERUSTELUTIrlannin rahoitusmarkkinoihin on viime aikoina kohdistunut kasvavia paineita, mikä heijastaa lisääntynyttä huolta Irlannin julkisen talouden kestävyydestä. Nykyisellä kriisillä on ollut huomattava vaikutus Irlannin julkiseen talouteen. Pankkisektorin hyväksi toteutetut tukitoimet, joihin sisältyy huomattavia pääomalisäyksiä, ovat omalta osaltaan tuntuvasti heikentäneet taantuman myötä huonontunutta julkisen talouden rahoitusasemaa. Markkinoilla tätä nykyä tunnettu huoli heijastaa ennen kaikkea sitä, että Irlannin valtiontalouden vakavaraisuus ja pankkijärjestelmän vakavaraisuus ovat kytkeytyneet tiukasti toisiinsa kriisin aikana. Irlannin joukkovelkakirjojen tuotot ovat sen vuoksi noussut jyrkästi. Maan pankkisektorille on puolestaan käytännössä käynyt mahdottomaksi saada kansainvälistä markkinarahoitusta, ja se on joutunut yhä enenevässä määrin turvautumaan eurojärjestelmän rahoitukseen.Irlannin hallitus pyysi näiden vakavien taloudellisten ja rahoituksellisten häiriöiden vuoksi virallisesti rahoitustukea Euroopan unionilta, euroalueen jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) 21. marraskuuta 2010, jotta voitaisiin tukea luottamuksen palauttamiseen tähtäävää toimenpideohjelmaa, mahdollistaa talouden paluu kestävään kasvuun sekä turvata rahoitusvakaus Irlannissa, euroalueella ja EU:ssa. Komissiolle ja neuvostolle on esitetty talous- ja rahoitussopeutusohjelman luonnos. Ohjelman tavoitteena on palauttaa rahoitusmarkkinoiden luottamus Irlannin pankkisektoriin ja valtiontalouteen. Ohjelmassa on kolme keskeistä osaa. Ensinnäkin ohjelmaan sisältyy rahoitusalan strategia, jolla pankkisektoria pyritään pienentämään huomattavasti, lainarahoitusta vähentämään tuntuvasti ja koko sektoria saneeraamaan. Lisäksi pääomapohjaa vahvistetaan tarkoituksenmukaisella tavalla. Toiseksi ohjelmaan sisältyy kunnianhimoinen julkisen talouden vakauttamisstrategia, jossa esitetään yksityiskohtaisia julkisen talouden vakauttamistoimia, jotta julkisen talouden bruttovelka saataisiin kääntymään vakaaseen laskuun keskipitkällä aikavälillä. Kolmanneksi ohjelmassa esitetään kunnianhimoinen, erityisesti työvoimamarkkinoita koskeva rakenneuudistusohjelma, jonka tavoitteena on helpottaa sopeutusta ja lujittaa talouden kasvupotentiaalia.Ohjelma kattaa vuodet 2010–2013. Ohjelman rahoituspaketti kattaa rahoitustarpeet enintään 85 miljardiin euroon asti. Tähän sisältyy enintään 35 miljardia euroa pankkijärjestelmän tukea ja enintään 50 miljardia euroa, jolla katetaan julkisen talouden mahdolliset rahoitustarpeet. Irlanti rahoittaa puolet pankkisektorin tukitoimista (17½ miljardia euroa). Varat saadaan valtionkassan kassavarantopuskurista ja kansalliselta eläkerahastolta (NPRF). Irlanti on pyytänyt unionin tukea enintään 22,5 miljardia euroa Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista, joka perustettiin 11. toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010. Tämä olisi osa kokonaistukea, sillä Irlannin eurooppalaiset kumppanit myöntävät 45 miljardia euroa ja IMF myöntää laajennetun rahoitusjärjestelyn mukaisen 19,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 22,5 miljardin euron) lainan. Nämä seikat huomioon ottaen unionin Irlannille myöntämä enintään 22,5 miljardin euron tuki Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (perustettu 11. toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010) antaisi mahdollisuuden tukea talouden paluuta kestävään kasvuun, varmistaa pankkijärjestelmän moitteeton toiminta ja turvata rahoitusvakaus unionissa ja euroalueella. Unionin tuki asetettaisiin käyttöön enintään 13 erässä ja siihen liitettäisiin talouspoliittisia ehtoja. Tuki olisi myönnettävä samankaltaisin ehdoin ja edellytyksin kuin IMF:n tuki.2010/0351 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSunionin Irlannille myöntämästä rahoitustuestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010[1],sekä katsoo seuraavaa:1.  Irlannin rahoitusmarkkinoihin on viime aikoina kohdistunut kasvavia paineita. Tämä heijastaa Irlannin julkisen talouden kestävyydestä tunnettua lisääntynyttä huolta, jonka taustalla ovat heikentyneen rahoitusalan tarvitsemat kattavat julkiset tukitoimet. Pankkisektori on Irlannissa ollut hyvin riippuvainen kiinteistö- ja rakennushankkeista, joten se on kokenut raskaita tappioita kyseisten alojen romahduksen vuoksi. Nykyisellä talous- ja pankkikriisillä on ollut hyvin huomattava vaikutus myös Irlannin julkiseen talouteen, mikä on pahentanut taantuman vaikutuksia. Verotulojen lasku ja erityisesti työttömyyden kasvusta johtuva suhdanneriippuvaisten menojen kasvu ovat osaltaan pahentaneet julkisen talouden huomattavaa alijäämää ja velan jyrkkää kasvua, vaikka kriisiä edeltänyt tilanne oli suotuisa ja vuoden 2008 puolivälin jälkeen on toteutettu viisi merkittävää julkisen talouden vakautuspakettia. Pankkisektorin hyväksi toteutetut tukitoimet, joihin sisältyy huomattavia pääomalisäyksiä, ovat omalta osaltaan tuntuvasti heikentäneet julkisen talouden rahoitusasemaa. Markkinoilla tätä nykyä tunnettu huoli heijastaa ennen kaikkea sitä, että Irlannin valtiontalouden vakavaraisuus ja pankkijärjestelmän vakavaraisuus ovat kytkeytyneet tiukasti toisiinsa kriisin aikana. Irlannin joukkovelkakirjojen tuotot ovat sen vuoksi noussut jyrkästi. Maan pankkisektorille on puolestaan käytännössä käynyt mahdottomaksi saada kansainvälistä markkinarahoitusta, ja se on joutunut yhä enenevässä määrin turvautumaan eurojärjestelmän rahoitukseen.2.  Koska poikkeuksellinen tilanne, johon Irlannin hallitus ei ole voinut vaikuttaa, on aiheuttanut vakavia taloudellisia ja rahoituksellisia häiriöitä, Irlannin viranomaiset pyysivät virallisesti rahoitustukea Euroopan unionilta, euroalueen jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) 21 päivänä marraskuuta 2010, jotta voitaisiin tukea talouden paluuta kestävään kasvuun, varmistaa pankkijärjestelmän moitteeton toiminta ja turvata rahoitusvakaus unionissa ja euroalueella. Teknisellä tasolla päästiin 28 päivänä marraskuuta 2010 yhteisymmärrykseen laajasta, vuodet 2010–2013 kattavasta toimenpidepaketista.3.  Komissiolle ja neuvostolle on esitetty luonnos talous- ja rahoitussopeutusohjelmasta, jäljempänä ’ohjelma’. Ohjelman tavoitteena on palauttaa rahoitusmarkkinoiden luottamus Irlannin pankkisektoriin ja valtiontalouteen, jotta talous voisi palata kestävän kasvuun. Tavoitteisiin pääsemiseksi ohjelmassa on kolme keskeistä osaa. Ensinnäkin ohjelmaan sisältyy rahoitusalan strategia, jolla pankkisektoria pyritään pienentämään huomattavasti, lainarahoitusta vähentämään tuntuvasti ja koko sektoria saneeraamaan. Lisäksi pääomapohjaa vahvistetaan tarpeen mukaan tarkoituksenmukaisella tavalla. Toiseksi siihen sisältyy kunnianhimoinen julkisen talouden vakauttamisstrategia, joka perustuu viranomaisten 24 päivänä marraskuuta 2010 julkaisemaan kansalliseen vuosien 2011–2014 elvytyssuunnitelmaan. Suunnitelma sisältää yksityiskohtaisia julkisen talouden vakauttamistoimia, joiden tarkoituksena on saada julkisen talouden bruttovelka kääntymään vakaaseen laskuun keskipitkällä aikavälillä. Viranomaiset ovat sitoutuneet supistamaan alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2015, joka on neuvoston [7] päivänä joulukuuta 2010 tarkistama määräaika. Kolmanneksi ohjelmassa esitetään kunnianhimoinen, varsinkin työvoimamarkkinoita koskeva rakenneuudistusohjelma, jonka tavoitteena on helpottaa sopeutusta ja lujittaa talouden kasvupotentiaalia. Myös tämä osa perustuu kansalliseen elvytyssuunnitelmaan. Viranomaiset pyytävät rahoitustukea unionilta ja euroalueen jäsenvaltioilta sekä kahdenvälisiä lainoja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, Ruotsilta, Tanskalta ja IMF:ltä tämän kunnianhimoisen toimenpidepaketin tueksi.4.  Komission nykyisten ennusteiden mukaan BKT:n nimelliskasvu (1,4 % vuonna 2011, 2,7 % vuonna 2012 ja 3,8 % vuonna 2013) ja julkisen talouden sopeutusura, joka tarkennetaan perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa, neuvoston [7] päivänä joulukuuta 2010 Irlannille esittämässä suosituksessa, johtavat siihen, että velka suhteessa BKT:hen kasvaa 98,9 prosenttiin vuonna 2010, 113,5 prosenttiin vuonna 2011, 120,0 prosenttiin vuonna 2012 ja 121,8 prosenttiin vuonna 2013. Velka suhteessa BKT:hen vakaantuisi näin ollen vuonna 2013, minkä jälkeen se ryhtyisi alenemaan olettaen, että alijäämää saadaan jatkossakin supistettua. Useat talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet vaikuttavat velkadynamiikkaan. Kyseisten toimien odotetaan kasvattavan velkaa suhteessa BKT:hen 5,3 prosenttiyksikköä vuonna 2011 ja 0,8 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja sen jälkeen supistavan sitä 1,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Toimiin kuuluvat vuodeksi 2011 ennakoidut pankkien pääomalisäykset, kassavarantojen supistukset sekä erot kertyneiden ja maksettujen korkojen välillä.5.  Komission yhdessä EKP:n kanssa tekemien arvioiden mukaan Irlanti tarvitsee rahoitusta yhteensä 85 miljardia euroa joulukuusta 2010 vuoden 2013 loppuun saakka. Julkisen talouden merkittävistä sopeutustoimista huolimatta valtiontalouden rahoituskuilu saattaa olla 50 miljardia euroa ohjelmakaudella. Oletuksena on, että velkojat uusivat erääntyvät pitkäaikaiset lainansa nollaprosenttisesti vuoden 2011 loppuun saakka, 20-prosenttisesti vuonna 2012 ja 80-prosenttisesti vuonna 2013. Lyhytaikaisista lainoista on samoin tehty varovaiset uusimisoletukset. Ohjelmaan sisältyy rahoitusalaa koskeva strategia, jotta luottamus Irlannin pankkijärjestelmään saataisiin palautettua kestävältä perustalta. Strategiaan sisältyy pankkitukijärjestelmä, jonka suuruus on enintään 35 miljardia euroa. Pankkitukijärjestelmään sisältyy viipymätön pääomakorotus, jonka suuruus on enintään 10 miljardia euroa ja jolla tiettyjen pankkien omien varojen suhdeluku (Core tier 1) nostetaan 12 prosenttiin. Samalla rahoitetaan varhaisen vaiheen toimenpiteitä, joilla tuetaan lainarahoituksen vähentämistä ja joissa otetaan huomioon kansalliselle omaisuudenhoitovirastolle (National Asset Management Agency, NAMA) siirrettävien lisälainojen arvonalennukset. Pääoman ehdollisella lisätarjonnalla (25 miljardia euroa) varmistettaneen, että pankit pystyvät täyttämään nykyiset ja tulevat vakavaraisuusvaatimukset. Käytännössä rahoituksen tarve voi kuitenkin jäädä huomattavasti pienemmäksi erityisesti, jos markkinaolosuhteet kohenevat huomattavasti eikä pankkisektorille aiheudu tuntuvia tappioita ohjelmakaudella.6.  Ohjelma on tarkoitus rahoittaa ulkoisista lähteistä saatavalla rahoituksella ja käyttämällä Irlannin rahoituspuskureita. Unioni myöntäisi Irlannille tukea enintään 22,5 miljardia euroa Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista, joka perustettiin 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010. Tämä olisi osa kokonaistukea, sillä Irlannin eurooppalaiset kumppanit myöntävät yhteensä 45 miljardia euroa. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista saadun tuen lisäksi Irlannin EU-kumppanimaat myöntävät lainaa, sillä Euroopan rahoitusvakausvälineestä saadaan 17,7 miljardia euroa ja lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta, Ruotsi ja Tanska myöntävät kahdenvälistä lainaa yhteensä 4,8 miljardia euroa. Lisäksi Irlanti on pyytänyt IMF:ltä laajennetun rahoitusjärjestelyn mukaista 19,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 22,5 miljardin euron) lainaa. Irlannin rahoitusosuus olisi 17,5 miljardia euroa, ja se muodostuisi valtionkassan nykyisistä kassavarannoista ja kansallisesta eläkerahastosta (NPRF) saadusta rahoituksesta. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin tuki olisi myönnettävä samankaltaisin ehdoin ja edellytyksin kuin IMF:n tuki.7.  Neuvosto tarkastelee Irlannin talouspolitiikkaa säännöllisesti erityisesti, kun se vuosittain tutkii Irlannin tarkistetun vakausohjelman ja tarkastelee kansallisen uudistusohjelman toteuttamista, sekä osana liiallista alijäämää koskevaa menettelyä.8.  Komission olisi hallinnoitava unionin rahoitustukea. Irlannin kanssa sovitut erityiset talouspoliittiset ehdot olisi vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa. Yksityiskohtaiset rahoitusehdot olisi vahvistettava lainanjärjestelysopimuksessa.9.  Komission olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Tarkastukset tehdään tarkastuskäynteinä ja Irlannin viranomaisten säännöllisen raportoinnin perusteella neljännesvuosittain.10.  Komission olisi annettava ohjelman koko täytäntöönpanon ajan ohjausta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla.11.  Unionin rahoitustuella rahoitettujen toimien on oltavan unionin politiikan mukaisia ja noudatettava unionin lainsäädäntöä. Rahoituslaitoksia tukevat toimet on toteutettava unionin kilpailusääntöjä noudattaen.12.  Tuki olisi myönnettävä, jotta ohjelma saataisiin toteutettua menestyksellisesti,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla13.  Unioni myöntää Irlannille lainan, jonka määrä on enintään 22,5 miljardia euroa ja keskimääräinen erääntymisaika enintään 7,5 vuotta.14.  Rahoitustuki on saatavilla kolmen vuoden ajan ensimmäisestä tämän päätöksen voimaantulon jälkeisestä päivästä alkaen.15.  Komissio asettaa unionin rahoitustuen Irlannin käyttöön enintään 13 erässä. Kukin erä voidaan nostaa yhdellä kerralla tai useammassa osa-erässä. Ensimmäisessä erässä kunkin osaerän erääntymisaika voi olla pidempi kuin 1 kohdassa tarkoitettu keskimääräinen enimmäiserääntymisaika. Tällöin seuraavien osaerien erääntymisajat on vahvistettava niin, että 1 kohdassa tarkoitettu keskimääräinen enimmäiserääntymisaika saavutetaan, kun kaikki erät on nostettu.16.  Ensimmäinen erä annetaan käyttöön lainasopimuksen ja yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeen.17.  Irlannin on maksettava unionin myöntämän rahoituksen todelliset kustannukset kustakin osaerästä lisättynä 292,5 peruspisteen marginaalilla, mikä johtaa IMF:n tukea vastaaviin edellytyksiin.18.  Lisäksi Irlannilta peritään asetuksen (EU) N:o 407/2010 7 artiklassa tarkoitetut kustannukset.19.  Lainan rahoittamiseksi on tarvittaessa sallittua käyttää harkitusti koronvaihtosopimuksia korkeinta luottoluokkaa olevien vastapuolten kanssa.20.  Komissio päättää seuraavien erien koosta ja käyttöön antamisesta. Komissio päättää osaerien koosta.2 artikla21.  Komissio hallinnoi tukea ottaen huomioon Irlannin sitoumukset ja neuvoston suositukset ja erityisesti Irlannille osoitetut, kansallisen uudistusohjelman ja vakaus- ja kasvusopimuksen toteuttamiseen liittyvät suositukset.22.  Komissio sopii Irlannin viranomaisten kanssa rahoitustukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista 3 artiklan mukaisesti. Nämä ehdot on vahvistettava yhteisymmärryspöytäkirjassa 1 kohdassa tarkoitettujen sitoumusten ja suositusten mukaisesti. Yksityiskohtaiset rahoitusehdot on vahvistettava komission kanssa tehtävässä lainanjärjestelysopimuksessa.23.  Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin, että tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät. Irlannin viranomaisten on annettava komission käyttöön kaikki tätä varten tarvittavat tiedot ja tehtävä yhteistyötä komission kanssa. Komissio ilmoittaa talous- ja rahoituskomitealle lainanoton mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai rahoitusehtojen muuttamisesta.24.  Irlannin on hyväksyttävä ja toteutettava makrotalouden vakauttamiseksi lisätoimenpiteitä, jos tällaiset toimenpiteet ovat tarpeen tukiohjelman voimassaoloaikana. Irlannin viranomaisten on kuultava komissiota ennen tällaisten lisätoimenpiteiden hyväksymistä.3 artikla25.  Hyväksytään Irlannin viranomaisten laatima sopeutusohjelma.26.  Kukin seuraava erä maksetaan sillä edellytyksellä, että Irlannin vakausohjelmaan ja kansalliseen uudistusohjelmaan sisällytettävä Irlannin hallituksen sopeutusohjelma on toteutettu tyydyttävästi ja erityisesti että yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettuja erityisiä talouspoliittisia ehtoja noudatetaan. Näihin kuuluvat erityisesti tämän artiklan 4–9 kohdassa säädetyt toimenpiteet.27.  Julkisen talouden alijäämä ei saa ylittää 10,6 prosenttia suhteessa vuoden 2011 ennakoituun BKT:hen, 8,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 eikä 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, jotta Irlannin alijäämä saadaan supistumaan alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2015. Ennakoitu vuotuinen alijäämäura ei sisällä hallitukseen laatimaan rahoitusalan strategiaan sisältyvien pankkien tukitoimenpiteiden mahdollisia suoria vaikutuksia. Nämä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa (MEFP) vahvistetut toimenpiteet tarkennetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka komissio ja Irlannin viranomaiset allekirjoittavat. Ura on myös sopusoinnussa Eurostatin alustavan, tilinpitokäsittelyä EKT-95:ssä koskevan kannan esittävän asiakirjan ”Preliminary view on the ESA95 accounting treatment of time of recording of interest payments on promissory notes payable to Anglo Irish Bank”[2] kanssa. Kyseisen kannan tarkistuksesta seuraisi myös alijäämäuran tarkistus.28.  Irlannin on toteutettava jäljempänä 7–9 kohdassa tarkennetut toimenpiteet ennen kunkin mainitun vuoden loppua; vuosien 2011–2013 tarkat määräajat täsmennetään yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka komissio ja Irlannin viranomaiset allekirjoittavat. Irlannin on oltava valmiina hyväksymään uusia vakauttamistoimia alijäämän supistamiseksi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2015, jos 3 kohdassa tarkennetut alijäämätavoitteita uhkaavat riskit toteutuvat.29.  Luottamuksen palauttamiseksi rahoitusalaan Irlannin on vahvistettava pankkisektorin pääomapohjaa riittävästi, vähennettävä lainarahoitusta nopeasti ja saneerattava sektori perusteellisesti yhteisymmärryspöytäkirjassa täsmennetyllä tavalla. Erityisesti Irlannin ona) toteutettava toimia varmistaakseen, että Allied Irish Banks -pankin, Bank of Ireland -pankin, Educational Building Society -asuntolainarahaston ja Irish Life and Permanent -ryhmittymän pääomapohjaa tarpeen mukaan vahvistetaan oman pääoman ehtoisen rahoituksen muodossa, jotta voidaan varmistaa, että 10,5 prosentin vähimmäispääomavaatimus (Core tier 1) täyttyy, riippuen vuoden 2011 vakavaraisuustarkastelun (Prudential Capital Adequacy Review) tuloksista;b) luovuttava osuuksista, joita se kriisin aikana hankki pankeista, mahdollisimman pian siten, että edistetään rahoitusvakautta ja julkisen talouden tervehtymistä;c) pantava täytäntöön erityinen suunnitelma Anglo Irish Bank -pankin ja Irish Nationwide Building Society -asuntolainarahaston purkamiseksi, jotta näistä kannattamattomista rahoituslaitoksista aiheutuvat pääomatappiot voidaan minimoida.30.  Irlannin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2010 loppuun mennessä:Hyväksyttävä vuoden 2011 talousarvio, johon on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimia yhteensä 6 miljardin euron edestä, jotta julkisen talouden alijäämä saadaan supistettua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa määräajassa. Talousarvioon on sisällytettävä tulopuolen toimenpiteitä, joilla kerätään vähintään 1 400 miljoonaa euroa vuonna 2011. Näitä toimenpiteitä ovat seuraavat: henkilötuloveron veroluokkien madaltaminen ja henkilötuloverohyvityksen alentaminen tai vastaavat toimenpiteet, joilla kerätään 945 miljoonaa euroa vuonna 2011, eläkkeiden verohuojennuksen ja eläkkeisiin liittyvien vähennysten alennus, joka tuottaa 155 miljoonaa euroa vuonna 2011, yleisten veromenojen alennus, jolla kerätään 220 miljoonaa euroa vuonna 2011, valmisteverojen korotukset ja erilaisia verotoimenpiteitä, joilla kerätään 80 miljoonaa euroa vuonna 2011. Lisäksi talousarviossa on täsmennettävä, että hallitus selvittää, miten kertaluonteisilla ja muilla toimenpiteillä voidaan kerätä vähintään 700 miljoonaa euroa vuonna 2011. Talousarviossa on lisäksi supistettava juoksevia menoja vuonna 2011 vähintään 2 090 miljoonaa euroa. Tähän sisältyvät seuraavat: sosiaaliturvamenojen alennukset, julkisen sektorin työpaikkojen vähentäminen, julkisen sektorin nykyisten eläkkeiden asteittainen alentaminen keskimäärin yli 4 prosenttia, muita menosäästöjä, mukaan lukien tarvike- ja palvelumenojen ja muiden siirtomaksujen leikkaukset, ja julkisten pääomakulujen vähintään 1 800 miljoonan euron vähennys nykyisiin suunnitelmiin verrattuna vuonna 2011. Poikkeuksellisessa tilanteessa voidaan toteuttaa muita toimenpiteitä, joilla saadaan edellä mainittuja säästöjä vastaavat säästöt, läheisessä yhteistyössä komission kanssa.31.  Irlannin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2011 loppuun mennessä:a) Alennettava julkisen sektorin palvelukseen tulevien uusien työntekijöiden palkkoja 10 prosenttia. Hallituksen on myös harkittava tarkoituksenmukaisia sopeutustoimia, jotka koskevat myös julkisen sektorin palkkamenoja ja joilla hallinnon tehostamisesta ja julkisen sektorin työpaikkojen vähennyksestä saatavista ennakoiduista säästöistä aiheutuvat mahdolliset vajaukset kompensoidaan.b) Hyväksyttävä vuoden 2012 talousarvio, johon on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimia vähintään 3,6 miljardin euron edestä, jotta julkisen talouden alijäämä saadaan supistettua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa määräajassa. Talousarvioluonnokseen on erityisesti sisällytettävä seuraavat toimenpiteet: tulopuolen toimenpiteet, joilla koko vuoden aikana kerätään 1,5 miljardia euroa, mukaan lukien henkilötuloveron veroluokkien madaltaminen ja henkilötuloverohyvityksen alentaminen, yksityisten eläkkeiden verohuojennuksen pienentäminen, yleisten veromenojen alennus, uusi kiinteistövero, myyntivoittoveron (capital gains tax) sekä lahja- ja perintöveron (capital acquisitions tax) uudistus ja hiiliveron korotus. Vuoden 2012 talousarviossa menoja on vähennettävä 2,1 miljardia euroa. Tämän sisältyvät sosiaalimenojen alennukset, julkisen sektorin työpaikkojen leikkaukset, julkisen sektorin eläkkeiden ja muiden ohjelmamenojen mukautukset sekä pääomamenojen alennukset.c) Saatettava loppuun riippumaton arviointi vesihuoltopalvelujen siirtämisestä paikallisviranomaisilta vesilaitokselle ja laadittava toteutusta koskevat ehdotukset, jotta laskutus voi käynnistyä vuosina 2012/2013.d) Hyväksyttävä lainsäädäntö, jolla kansaneläkeikä nostetaan 66 vuoteen vuonna 2014, 67 vuoteen vuonna 2021 ja 68 vuoteen vuonna 2028, jotta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä voidaan parantaa. Julkisen sektorin palvelukseen tulevien uusien työntekijöiden eläkeoikeuksia uudistetaan lisäksi vuodesta 2011 alkaen. Samassa yhteydessä tarkastellaan uudelleen tiettyjen virkamiesluokkien varhaiseläkeoikeutta ja eläkkeiden indeksointia kuluttajahintoihin. Eläkkeiden on perustuttava työuran keskiansioihin. Uusien työntekijöiden eläkeikä on sidottava kansaneläkkeen eläkeikään.e) Hyväksyttävä toimenpiteitä, joilla lujitetaan uskottavaa julkisen talouden strategiaa, ja tiukennettava julkisen talouden kehystä. Irlannin on hyväksyttävä ja pantava täytäntöön julkisen talouden sääntö, jonka mukaan vuosina 2011–2015 saatavat mahdolliset odottamattomat tulot käytetään alijäämän ja velan supistamiseen. Vuosien 2011–2014 kansallisessa elvytyssuunnitelmassa esitetyn ehdotuksen mukaisesti Irlannin on perustettava julkisen talouden neuvoa-antava komitea, joka tekee riippumattomia arviointeja julkisen talouden rahoitusasemasta ja julkisen talouden ennusteista. Irlannin on hyväksyttävä finanssipoliittista vastuuta koskeva laki, jolla otetaan käyttöön keskipitkän aikavälin menokehys ja asetetaan alakohtaisille menoille sitovat monivuotiset katot. Tässä yhteydessä on otettava huomioon mahdolliset talouden ohjausjärjestelmään EU:n tasolla tehdyt tarkistetut uudistukset ja perustana on käytettävä jo tehtyjä uudistuksia.f) Irlannin on tehtävä lainsäädäntömuutoksia poistaakseen kilpailun ja kaupan rajoitukset suojatuilla aloilla, mukaan lukien oikeudellisen alan, terveydenhuollon ja farmasian ammatit.g) Irlantilaisten pankkien pääomapohjaa on vahvistettava, jotta omien varojen suhdeluku (Core tier 1) saadaan nostettua takaisin 12 prosenttiin, kun samalla otetaan huomioon kansalliselle omaisuudenhoitovirastolle (NAMA) siirrettävien lisälainojen arvonalennukset ja rahoitetaan lainarahoituksen varhaista vähentämistä asettamalla järjestelmän käyttöön 10 miljardia euroa. Pääomapohjan vahvistaminen on tehtävä kantaosakkeiden muodossa (tai Educational Building Society -asuntolainarahaston tapauksessa vastaavina välineinä).h) Uudistettava lainsäädäntöteitse vähimmäispalkkaa siten, että edistetään työpaikkojen luomista ja ehkäistään alakohtaisten vähimmäispalkkojen luomia vääristymiä, ja toteutettava yhteisymmärryksessä komission kanssa riippumaton tarkastelu, jonka kohteena ovat Registered Employment Agreements -työehtosopimukset ja työtuomioistuimen Employment Regulation Orders -päätökset.i) Uudistettava työttömyyskorvausjärjestelmää, jotta voidaan luoda kannustimia löytää pikaisesti uusi työpaikka. Aktivoidaan työnhakijoita kartoittamalla työhakijoiden tarpeita paremmin, sitouttamalla heitä paremmin ja ottamalla käyttöön seuraamuksia, joilla varmistetaan aktiivinen työnhaku tai koulutukseen pyrkiminen. Näitä toimia tuetaan tehostamalla seurantaa. Seuraamusjärjestelmän tarkoituksena on varmistaa tulojen tosiasiallinen menetys, mutta se ei saa olla liian ankara.j) Julkaistava henkilökohtaista velkaantumista koskeva perusteellinen tarkastelu ja ryhdyttävä valmistelemaan lainsäädännön uudistusta, jolla löydetään tasapaino velkojien ja velallisten etujen välille.k) Laadittava raportti, jossa esitetään riippumaton arviointi sähkö- ja kaasualoista, jotta julkista rahoitusta voitaisiin tukea ja kilpailua lisätä. Viranomaisten on keskusteltava komission kanssa arvioinnin tuloksista tarkoituksenmukaisten tavoitteiden asettamiseksi.l) Uudistettava lainsäädäntöä, jotta avoimille markkinoille saadaan lisää kilpailua. Pelotevaikutuksen uskottavuutta on lisättävä ottamalla käyttöön mahdollisuus määrätä sakkoja ja muita seuraamuksia kilpailuasioissa. Lisäksi kilpailuviranomaisten on kartoitettava, mitkä alat ovat tosiasiallisesti kilpailulainsäädännön soveltamisalan ulkopuolella ja miten tähän seikkaan voitaisiin saada parannus.m) Vähittäiskauppasektorin kasvun edistämiseksi hallitus toteuttaa tutkimuksen, jossa arvioidaan, millaisia taloudellisia vaikutuksia syntyisi, jos vähittäismyyntitilojen nykyinen kokorajoitus poistettaisiin kilpailun lisäämiseksi ja kuluttajahintojen alentamiseksi. Siitä, millaisia toimia tutkimuksen tulosten perusteella toteutetaan, keskustellaan komission kanssa.32.  Irlannin on toteutettava seuraavat toimenpiteet vuoden 2012 loppuun mennessä:a) Hyväksyttävä vuoden 2013 talousarvio, johon on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimia vähintään 3,1 miljardin euron edestä, jotta julkisen talouden alijäämä saadaan supistettua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa määräajassa. Talousarvion on erityisesti sisällettävä tulopuolen toimenpiteitä, joilla kerätään vähintään 1,1 miljardia euroa (siirrot vuodelta 2012 mukaan lukien). Näihin kuuluvat seuraavat: henkilötuloveron veroluokkien madaltaminen ja henkilötuloverohyvityksen alentaminen, yksityisten eläkkeiden verohuojennuksen pienentäminen, yleisten veromenojen alennus ja kiinteistöveron käyttöönotto. Menoja on lisäksi supistettava vuoden 2013 talousarviossa vähintään 2 miljardia euroa. Tähän sisältyvät seuraavat: sosiaalimenojen alennukset, julkisen sektorin työpaikkojen vähentäminen, julkisen sektorin eläkkeiden mukautukset, muiden ohjelmamenojen leikkaukset ja pääomamenojen alennukset.b) Esitettävä parlamentille lainsäädäntöehdotus, jolla pyritään ratkaisemaan henkilökohtaiseen velkaantumiseen liittyvät ongelmat, jotta löydettäisiin tasapaino velkojien ja velallisten etujen välille.33.  Komissio antaa julkisen talouden, rahoitusmarkkinoiden ja rakenteiden uudistusta koskevaa jatkuvaa ohjausta ja neuvontaa sen varmistamiseksi, että ohjelman ehdot täytetään asianmukaisesti ja epätasapaino korjataan kestävästi, ja se tarkastelee säännöllisesti tukiohjelman tarjoamassa kehyksessä yhdessä IMF:n ja EKP:n kanssa toimenpiteiden tehokkuutta sekä taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia ja suosittaa tarpeellisia korjaavia toimia, jotta voidaan edistää kasvua ja työpaikkojen luomista, turvata julkisen talouden vakauttaminen sekä minimoida haitalliset yhteiskunnalliset vaikutukset, joista erityisesti irlantilaisen yhteiskunnan kaikkein heikoimmassa asemassa olevat jäsenet voivat kärsiä.4 artiklaIrlannin on avattava Irlannin keskuspankissa erityinen tili unionin rahoitustuen hoitamiseksi.5 artiklaTämä päätös on osoitettu Irlannille.6 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä … päivänä …kuuta …Neuvoston puolestaPuheenjohtaja  SELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON(Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIATTOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEETTOIMENPITEEN NIMI: EUROOPAN RAHOITUKSENVAKAUTUSMEKANISMI – IRLANNILLE MYÖNNETTÄVÄ RAHOITUSTUKI1. EHDOTUKSEN NIMI: BUDJETTIKOHTA JA NIMIKE01 04 01 03 – Euroopan unionin takaus Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin mukaisen rahoitusavun antamiseksi otetuille EU:n lainoille2. OIKEUSPERUSTA:Perussopimuksen 122 artiklan 2 kohta; neuvoston asetus (EU) N:o 407/2103. VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT NUMEROTIEDOT (euroina)Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus lainan takaisinmaksusta. Sen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset) velallisen (Irlanti) maksukyvyttömyystilanteessa.Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takauksen maksua todella vaaditaan. Talousarviotakauksen maksua ei todennäköisesti normaalitilanteessa vaadita.3a – Tämä vuosiEi sovelleta.MSM |Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) |Määrärahasiirrot |Lisämäärärahat |Määrärahat yhteensä |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |3b – SiirrotEi sovelleta.MSM |Siirrot |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |3c – Seuraava varainhoitovuosiEi sovelleta.MSM |Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) | p.m. |Määrärahasiirrot |Lisämäärärahat |Määrärahat yhteensä |Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |Käytettävissä oleva määrä |Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä | p.m. |4. TOIMEN KUVAUSIrlannille myönnettäväksi ehdotettu keskipitkän aikavälin rahoitustuki koostuu unionin lainasta (joka rahoitetaan unionin kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamilla lainoilla), jonka määrä on 22,5 miljardia euroa. Rahoitustuki on osa kansainvälistä rahoituspakettia. Irlannin EU-kumppanimaiden myöntämiin lainoihin sisältyisi Euroopan rahoitusvakausvälineestä myönnetty rahoitus (17,7 miljardia euroa) ja Yhdistyneen kuningaskunnan, Ruotsin ja Tanskan myöntämät kahdenväliset lainat (4,8 miljardia euroa). Lisäksi Irlanti on pyytänyt Kansainväliseltä valuuttarahastolta laajennetun rahoitusjärjestelyn mukaista 19,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 22,5 miljardin euron) lainaa. Irlannin rahoitusosuus olisi 17,5 miljardia euroa, ja se muodostuisi valtionkassan nykyisistä kassavarannoista ja kansallisesta eläkerahastosta (NPRF) saadusta rahoituksesta. Unionin Irlannille myöntämällä rahoitustuella on tarkoitus tukea talouden paluuta kestävään kasvuun ja varmistaa pankkijärjestelmän moitteeton toiminta. Samaan aikaan tuella edistetään luottamuksen palautumista ja siten rahoitusvakauden säilymistä EU:ssa ja euroalueella.Lainat, jotka unioni ottaa pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista Irlannin tukemiseksi, katetaan unionin talousarviosta. Irlannille myönnettävien lainojen pääoma on 22,5 miljardia euroa.Euroopan unionin talousarviotakauksen turvin komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta Irlannin maksukyvyttömyystilanteessa.Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.5. KÄYTETTY LASKENTATAPAEi sovelleta.6. MAKSUAIKATAULU (EUROINA)Ei sovelleta.Budjetti-kohdan nimike | Määrärahat | Maksut |Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Seuraavat varainhoito-vuodet |Vuosi n |Vuosi n+1 |Vuosi n |Vuosi n+1 |Yhteensä |[1] EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.[2] Ks. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.


Avis juridique important

|

52000SC1393

Luonnos: ETA:n SEKAKOMITEAN päätös tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/2000/1393 lopull. */

Luonnos: ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi(komission esittämä)PERUSTELUT1. ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 30 on erityismääräyksiä tilastoalan yhteistyön järjestämisestä.2. Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen tarkoituksena on muuttaa pöytäkirja 30 tilastoalan yhteistyön laajentamiseksi. Siinä vahvistetaan yhteistyökehys ja yksityiskohtaiset säännöt ETA:n EFTA-valtioiden täysimääräiselle osallistumiselle yhteisön tämän alan ohjelmaan ja toimiin (yhteisön tilasto-ohjelma 1998-2002).3. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tällaisten päätösten osalta yhteisön kannan antaa neuvosto komission ehdotuksesta.4. ETA:n sekakomitean päätösluonnos annetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Komissio toivoo voivansa esittää yhteisön kannan syyskuussa 2000 kokoontuvassa ETA:n sekakomiteassa.Luonnos: ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS tilastoalan yhteistyön järjestämistä koskevista erityismääräyksistä tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 30 muuttamisestaETA:n SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna kyseisen sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen pöytäkirja 30 muutettiin 8 päivänä helmikuuta 1994 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 4/94 [1].[1]  EYVL L 85, 30.3.1994, s. 66.(2) ETA:n tilasto-ohjelman on määrä perustua yhteisön tilasto-ohjelmaan vuosiksi 1998-2002 (neuvoston päätös 126/1999/EY [2]) ja sen on sisällettävä sellaiset ohjelman osatekijät, jotka ovat tarpeen Euroopan talousalueen kaikkien olennaisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötekijöiden kuvailemiselle ja seurannalle.[2]  EYVL L 42, 16.2.1999, s. 1.(3) ETA:n tilasto-ohjelmassa otetaan huomioon yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 [3] säännökset.[3]  EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1.(4) Tämän vuoksi sopimuksen pöytäkirjaa 30 olisi muutettava edellä tarkoitetun laajennetun yhteistyön mahdollistamiseksi 1 päivästä tammikuuta 1998,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen pöytäkirja 30 jäljempänä 2 ja 3 artiklassa määrätyllä tavalla.2 artiklaKorvataan sopimuksen pöytäkirjassa 30 oleva 1-9 artikla seuraavasti:'1. Sopimuspuolten kansallisten tilastolaitosten, Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (Eurostat) ja EFTA-valtioiden tilastollisen neuvonantajan toimiston (OSA EFTA) edustajien konferenssi ohjaa tilastoyhteistyötä ja kehittää tilastoyhteistyötä varten läheisesti yhteisön ohjelmiin ja menettelytapoihin yhteensovitettuja ohjelmia ja menettelytapoja sekä valvoo niiden toteuttamista. Kyseinen konferenssi ja tilasto-ohjelmakomitea suorittavat tätä pöytäkirjaa koskevat tehtävänsä tilasto-ohjelmakomitean ja ETA:n konferenssin yhteisissä kokouksissa erityisten menettelytapasääntöjen mukaisesti, jotka kyseinen konferenssi vahvistaa.2. Jäljempänä 7 kohdassa mainitulla neuvoston päätöksellä perustettu yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 1998-2002 muodostaa ETA:n 1 päivä tammikuuta 1998 ja 31 päivä joulukuuta 2002 välisenä aikana toteutettavien tilastotoimintojen kehyksen. Yhteisön vuosia 1998-2002 koskevan tilasto-ohjelman kaikkia pääalueita ja tilastoaloja pidetään olennaisina ETA:n tilastoyhteistyölle ja EFTA-valtiot voivat osallistua niihin täysimääräisesti.Tammikuun 1 päivästä 1998 kehitetään joka vuosi erityinen ETA:n vuotuinen tilasto-ohjelma, joka muodostaa osan komission vuosittain jäljempänä 7 kohdassa mainitun neuvoston päätöksen mukaisesti valmistamasta työohjelmasta ja on samansuuntainen sen kanssa. Jokainen ETA:n vuotuinen tilasto-ohjelma toimitetaan tilasto-ohjelmakomitean ja ETA:n konferenssin yhteiskokouksen tutkittavaksi ja hyväksyttäväksi. Siinä on erityisesti osoitettava ohjelman aihepiiriin kuuluvat ETA:n kannalta merkitykselliset toimet sekä toimet, joilla on ohjelmakautena etusija ETA-yhteistyössä.3. EFTA-valtiot osallistuvat täysimääräisesti ilman äänestysoikeutta edellä 2 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia ja toimia koskevan yhteistyön aloittamisesta lähtien sellaisten yhteisön komiteoiden ja muiden elinten työhön, jotka avustavat Euroopan komissiota näiden ohjelmien ja toimien hallinnoimisessa tai kehittämisessä.4. EFTA-valtiot lähettävät niitä koskevia tilastotietoja Eurostatiin säilytystä, käsittelyä ja levittämistä varten. Tätä varten OSA EFTA toimii läheisessä yhteistyössä EFTA-valtioiden ja Eurostatin kanssa sen varmistamiseksi, että EFTA-valtioista lähetetyt tiedot välitetään asianmukaisesti ja levitetään eri käyttäjäryhmille tavanomaisia levityskanavia käyttäen ETA:n tilastojen osana.EFTA-valtioiden tilastojen käsittelyssä noudatetaan jäljempänä 7 kohdassa mainittua neuvoston asetusta.5. Tammikuun 1 päivästä 1998 EFTA-valtiot rahoittavat sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja sen rahoitusta koskevien säännösten mukaisesti 75 prosenttia yhteisön talousarvioon otetusta budjettikohdasta  B5-6 0 0 "Kolmansia valtioita koskeva tilastotietopolitiikka".EFTA-valtiot vastaavat lisäkustannuksista, joita Eurostatille aiheutuu kyseisistä valtioista tulevien tietojen säilyttämisestä, käsittelystä ja levittämisestä EFTA:n sihteeristön ja Eurostatin välisen asiaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti, joka koskee EFTA-valtioiden tätä kohtaa koskevaa rahoitusosuutta.EFTA-valtiot osallistuvat sellaisten yhteisön yleiskustannusten rahoittamiseen, jotka eivät johdu tietojen säilyttämisestä, levittämisestä tai käsittelystä sopimuksen 82 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.6. ETA:n sekakomitean pyynnöstä ja joka tapauksessa vuosina 2000 ja 2003 1 kohdassa mainittu tilasto-ohjelmakomitean ja ETA:n konferenssi tutkii ETA:n tilastotoimintojen puitteissa tapahtuneen edistymisen. Sen on erityisesti arvioitava, onko ajanjaksona 1. tammikuuta 1998-31. joulukuuta 2002 suunnitellut tavoitteet, etusijalla olevat asiat ja toiminnat toteutettu, ja toimitettava kertomus ETA:n sekakomitean hyväksyttäväksi.7. Tämä pöytäkirja koskee seuraavia yhteisön säädöksiä:- 397 R 0322: Neuvoston asetus (EY) N:o 322/97, annettu 17 päivänä helmikuuta 1997, yhteisön tilastoista (EYVL L 52, 22.2.1997, s.1);- 399 D 0126: Neuvoston päätös N:o 126/1999/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002 (EYVL L 42, 16.2.1999, s. 1).'3 artiklaPoistetaan sopimuksen pöytäkirjassa 30 oleva liite.4 artiklaSopimuksen sopimuspuolten hyväksymä luettelo komiteoista, joka sisältyy pöytäkirja 30:een liitettyyn neuvottelupöytäkirjaan ja joka koskee Euroopan talousyhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä EFTA-valtioiden välisiä sopimusneuvotteluja Euroopan talousalueesta, ei rajoita EFTA-valtioiden osallistumista muihin Euroopan yhteisön komiteoihin tai elimiin pöytäkirjassa 30, sellaisena kuin se on muutettuna tällä päätöksellä, olevan 3 kohdan mukaisesti.5 artiklaTämä päätös tulee voimaan ... 2000, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle [4].[4]  [Ilmoitus valtiosäännön asettamista velvoituksista tehty.][Ei ilmoitusta valtiosäännön asettamista velvoituksista.]Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1998.6 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä ..... 2000.ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaETA:n sekakomitean sihteerit


				|

		52013PC0243

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS tiettyihin kansainvälisen viinijärjestön (OIV) puitteissa hyväksyttäviin päätöslauselmiin Euroopan unionin puolesta omaksuttavasta kannasta /* COM/2013/0243 final - 2013/0129 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
              EHDOTUKSEN TAUSTA
Kansainvälinen viinijärjestö (OIV) on
hallitustenvälinen tieteellis- ja teknisluonteinen järjestö, jonka
toiminta-alaan kuuluvat viiniköynnökset, viinit, viinipohjaiset juomat,
viinirypäleet, rusinat ja muut viinituotteet. OIV:n tavoitteita ovat i)
tiedottaminen julkaisujen kautta sekä tapahtumia ja symposiumeja järjestämällä,
ii) muiden standardointiin liittyvää toimintaa harjoittavien kansainvälisten
järjestöjen avustaminen sekä iii) nykyisten menetelmien ja standardien kansainvälisen
yhtenäistämisen edistäminen. OIV:n jäseninä on nykyisin 44 valtiota, joista 20
on unionin jäsenvaltioita. EU ei toistaiseksi ole OIV:n jäsen.
EU:n tasolla maatalouden yhteisestä
markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä
(yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22. lokakuuta 2007 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (YMJ-asetus, EUVL L 299, s. 1) nojalla
tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat vaikuttavat EU:n säännöstöön.
YMJ-asetuksessa on viittauksia OIV:n päätöslauselmien seuraaviin säännöksiin:
- analyysimenetelmät viinialan tuotteiden
koostumuksen määrittämistä varten sekä tietyt viininvalmistuksessa käytettävien
aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimukset, mikä tarkoittaa, että kyseisiä
asioita koskevista OIV:n hyväksymistä ja julkaisemista säännöistä tulee
automaattisesti sitovia EU:ssa (YMJ-asetuksen 120 g artikla sekä neuvoston
asetuksen (EY) N:o 479/2008 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä
rypäletuoteluokkien sekä viininvalmistusmenetelmien ja niiden rajoitusten
osalta 10. heinäkuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 606/2009 9
artikla (EUVL L 193, s. 1));
- OIV:n hyväksymät ja julkaisemat
viininvalmistusmenetelmät, joihin komission täytyy perustaa päätöksensä, kun se
hyväksyy nämä menetelmät (YMJ-asetuksen 120 f artikla); ja
- samat viininvalmistusmenetelmät, joiden
perusteella Euroopan unionin on hyväksyttävä kolmansissa maissa valmistetut
viinit ja jotka tulevat siten automaattisesti velvoittaviksi Euroopan unionissa
(YMJ-asetuksen 158 a artikla).
Vastaavasti tislattujen alkoholijuomien
analysoinnissa sovellettavista yhteisön vertailumenetelmistä
19. joulukuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2870/2000 (EYVL L
333, s. 20) nojalla tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat
vaikuttavat EU:n säännöstöön. Asetuksen (EY) N:o 2870/2000 3 artiklassa
säädetään viittauksesta OIV:n päätöslauselmiin, jos tietyn tislatun
alkoholijuoman sisältämien aineiden osoittamiseen ja määrittämiseen ei ole
säädetty yhteisön vertailumenetelmiä.
OIV:n yleiskokousta valmistelevissa
asiantuntijaryhmien tapaamisissa käytyjen keskustelujen pohjalta voidaan
olettaa, että yleiskokouksen asialistalla ovat seuraavat, EU:n säännöstöön
oikeusvaikutuksia aiheuttavat päätöslauselmat:
- Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-TECHNO
11-498 ja 11-499 esitetään uusia viininvalmistusmenetelmiä. Asetuksen (EY) N:o
1234/2007 120 f ja 158 a artiklan mukaisesti kyseiset
päätöslauselmat vaikuttavat unionin säännöstöön.
- Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-SCMA 9-418,
10-440, 10-480, 11-477, 11-478, 12-510 ja 12-511 esitetään analyysimenetelmiä.
Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 120 g artiklan mukaisesti kyseiset
päätöslauselmat vaikuttavat unionin säännöstöön.
- Luonnoksissa päätöslauselmiksi OENO-MICRO 11-496
ja 11-497 sekä OENO-SPECIF 10-459, 11-481, 11-482, 11-487, 11-488 ja 11-495
esitetään viininvalmistuksessa käytettävien aineiden puhtaus- ja
tunnistevaatimuksia. Asetuksen (EY) N:o 606/2009 9 artiklan mukaisesti kyseiset
päätöslauselmat vaikuttavat unionin säännöstöön.
- Luonnoksessa päätöslauselmaksi OENO-SCMA 12-521
esitetään analyysimenetelmää tietyille tislatuille alkoholijuomille. Asetuksen
(EY) N:o 2870/2000 3 artiklan mukaisesti tämä päätöslauselma vaikuttaa unionin
säännöstöön.
Viinialan tieteelliset ja tekniset asiantuntijat
ovat keskustelleet perusteellisesti edellä mainituista päätöslauselmista. Ne
edistävät viinialan standardien kansainvälistä yhtenäistämistä ja luovat
kehyksen, joka takaa terveen kilpailun viinialan tuotteiden kaupassa. Sen
vuoksi niitä olisi puollettava.
Aiemman perusteella voidaan olettaa, että OIV:n
yleiskokouksen asialista muuttuu vielä ja sille lisätään vielä muita unionin
säännöstöön vaikuttavia päätöslauselmia. Yleiskokouksen tehokkaan työskentelyn
ja samalla perussopimusten sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi komissio
aikoo täydentää tai muuttaa tätä ehdotusta hyvissä ajoin, jotta neuvosto voi
omaksua kannan kyseisiin päätöslauselmiin.
2013/0129 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
tiettyihin kansainvälisen viinijärjestön
(OIV) puitteissa hyväksyttäviin päätöslauselmiin Euroopan unionin puolesta
omaksuttavasta kannasta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan
kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Kansainvälinen viinijärjestö
(OIV) on hallitustenvälinen tieteellis- ja teknisluonteinen järjestö, jonka
toiminta-alaan kuuluvat viiniköynnökset, viinit, viinipohjaiset juomat,
viinirypäleet, rusinat ja muut viinituotteet. OIV:n tavoitteita ovat i)
tiedottaminen julkaisujen kautta sekä tapahtumia ja symposiumeja järjestämällä,
ii) muiden standardointiin liittyvää toimintaa harjoittavien kansainvälisten
järjestöjen avustaminen sekä iii) nykyisten menetelmien ja standardien
kansainvälisen yhtenäistämisen edistäminen. OIV:n jäseninä on nykyisin 44
valtiota, joista 20 on unionin jäsenvaltioita. EU ei toistaiseksi ole OIV:n
jäsen.
(2)       EU:n tasolla maatalouden
yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista
erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä
lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (YMJ-asetus, EUVL
L 299, s. 1) nojalla tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat
vaikuttavat EU:n säännöstöön. YMJ-asetuksessa on viittauksia OIV:n
päätöslauselmien seuraaviin säännöksiin:
- analyysimenetelmät viinialan tuotteiden
koostumuksen määrittämistä varten sekä tietyt viininvalmistuksessa käytettävien
aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimukset, mikä tarkoittaa, että kyseisiä
asioita koskevista OIV:n hyväksymistä ja julkaisemista säännöistä tulee
automaattisesti sitovia EU:ssa (YMJ-asetuksen 120 g artikla sekä neuvoston
asetuksen (EY) N:o 479/2008 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä
rypäletuoteluokkien sekä viininvalmistusmenetelmien ja niiden rajoitusten
osalta 10 päivänä heinäkuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o
606/2009 9 artikla (EUVL L 193, s. 1));
- OIV:n hyväksymät ja julkaisemat
viininvalmistusmenetelmät, joihin komission täytyy perustaa päätöksensä, kun se
hyväksyy nämä menetelmät (YMJ-asetuksen 120 f artikla); ja
- samat viininvalmistusmenetelmät, joiden
perusteella Euroopan unionin on hyväksyttävä kolmansissa maissa valmistetut
viinit ja jotka tulevat siten automaattisesti velvoittaviksi Euroopan unionissa
(YMJ-asetuksen 158 a artikla).
(3)       Vastaavasti tislattujen
alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavista yhteisön vertailumenetelmistä 19
päivänä joulukuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2870/2000 (EYVL L
333, s. 20) nojalla tietyt OIV:n hyväksymät ja julkaisemat päätöslauselmat
vaikuttavat EU:n säännöstöön. Asetuksen (EY) N:o 2870/2000 3 artiklassa
säädetään viittauksesta OIV:n päätöslauselmiin, jos tietyn tislatun
alkoholijuoman sisältämien aineiden osoittamiseen ja määrittämiseen ei ole
säädetty yhteisön vertailumenetelmiä.
(4)       Yleiskokous kokoontuu
seuraavan kerran 8 päivänä kesäkuuta 2013. Tuolloin yleiskokous tarkastelee ja
mahdollisesti hyväksyy päätöslauselmia, jotka aiheuttavat oikeusvaikutuksia.
(5)       Sen vuoksi on tarpeen ennen
OIV:n yleiskokouksen istuntoa hyväksyä kannat, jotka OIV:n jäseninä olevien ja
EU:n edun mukaisesti yhteisesti toimivien jäsenvaltioiden olisi esitettävä
yleiskokouksessa kyseisiin päätöslauselmiin.
(6)       Luonnoksissa
päätöslauselmiksi OENO-TECHNO 11-498 ja 11-499 esitetään uusia
viininvalmistusmenetelmiä. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 120 f ja
158 a artiklan mukaisesti kyseiset päätöslauselmat vaikuttavat
unionin säännöstöön.
(7)       Luonnoksissa
päätöslauselmiksi OENO-SCMA 9-418, 10-440, 10-480, 11-477, 11-478, 12-510 ja
12-511 esitetään analyysimenetelmiä. Asetuksen (EY) N:o 1234/2007
120 g artiklan mukaisesti kyseiset päätöslauselmat vaikuttavat
unionin säännöstöön.
(8)       Luonnoksissa
päätöslauselmiksi OENO-MICRO 11-496 ja 11-497 sekä OENO-SPECIF 10-459, 11-481,
11-482, 11-487, 11-488 ja 11-495 esitetään viininvalmistuksessa käytettävien
aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia. Asetuksen (EY) N:o 606/2009 9
artiklan mukaisesti kyseiset päätöslauselmat vaikuttavat unionin säännöstöön.
(9)       Luonnoksessa
päätöslauselmaksi OENO-SCMA 12-521 esitetään analyysimenetelmää tietyille
tislatuille alkoholijuomille. Asetuksen (EY) N:o 2870/2000 3 artiklan
mukaisesti tämä päätöslauselma vaikuttaa unionin säännöstöön.
(10)     Viinialan tieteelliset ja
tekniset asiantuntijat ovat keskustelleet perusteellisesti edellä mainituista
päätöslauselmista. Ne edistävät viinialan standardien kansainvälistä
yhtenäistämistä ja luovat kehyksen, joka takaa terveen kilpailun viinialan
tuotteiden kaupassa. Sen vuoksi niitä olisi tuettava.
(11)     Tarvittavan jouston
sallimiseksi OIV:n yleiskokouksen alla käytävissä neuvotteluissa OIV:n jäseninä
oleville jäsenvaltioille olisi annettava lupa yhtyä mainittuja päätöslauselmia
koskeviin muutoksiin edellyttäen, että kyseiset muutokset eivät ole
sisältömuutoksia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
OIV:n yleiskokouksessa vuonna 2013 omaksuttava
unionin kanta on tämän päätöksen liitteen mukainen, ja sen esittävät OIV:n
jäseninä olevat jäsenvaltiot toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.
2 artikla
1.           Jos on todennäköistä, että 1
artiklassa tarkoitettuun kantaan vaikuttavat ennen OIV:n kokouksia tai niiden
aikana esitettävät uudet tieteelliset tai tekniset tiedot, OIV:n jäseninä
olevien jäsenvaltioiden on pyydettävä, että äänestystä OIV:n yleiskokouksessa
lykätään siksi kunnes unionin kanta on omaksuttu uusien seikkojen pohjalta.
2.           OIV:n jäseninä olevat,
unionin edun mukaisesti yhdessä toimivat jäsenvaltiot voivat yhtyä tämän
päätöksen liitteessä tarkoitettuja päätöslauselmaluonnoksia koskeviin
muutoksiin, jotka eivät ole sisältömuutoksia, varsinkin paikalla tapahtuvan
koordinoinnin jälkeen ja ilman, että omaksuttavasta unionin kannasta tehdään
lisäksi neuvoston päätös.
3 artikla
Tämä päätös on
osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
LIITE
Unionin edun mukaisesti yhdessä toimivat
jäsenvaltiot tukevat ainoastaan, ja ottaen huomioon mahdollisen myöhemmän,
uusien tietojen pohjalta tehtävän tarkastelun, seuraavia step 7 -vaiheen
päätöslauselmaluonnoksia, jotka koskevat viinialan tuotteiden koostumuksen
määrittämiseen käytettäviä analyysimenetelmiä, viininvalmistuksessa
käytettävien aineiden puhtaus- ja tunnistevaatimuksia ja
viininvalmistusmenetelmiä:
OENO-TECHNO 11-498, viininvalmistusmenetelmiä
koskevan aineiston muuttaminen entsyymien osalta
OENO-TECHNO 11-499, viiniin liuenneen kaasun
käsittely kalvokontaktoreilla
OENO-SCMA 9-418, viinialan määritysmenetelmän
arviointia, laadunvalvontaa ja epävarmuustarkastelua koskeva käytännön opas
OENO-SCMA 10-440, viallisen viinin hajun ja
maun arviointia koskevat suuntaviivat
OENO-SCMA 10-480, metanolipitoisuuden
määrittäminen kaasukromatografialla
OENO-SCMA 11-477, viinien sisältämien
ftalaattien osoittaminen ja määrittäminen
OENO-SCMA 11-478, viinien ja alkoholijuomien
sisältämien kivennäisaineiden analysoiminen ICP-AES -menetelmällä
(induktiivisesti kytketty plasma-atomiemissiospektrometria)
OENO-SCMA 12-510, viinietikan sisältämän
etikkahapon määrittäminen isotooppisuhde- massaspektrometrillä (13C/12C)
OENO-SCMA 12-511, menetelmä viinietikan
sisältämän veden määrittämiseksi isotooppisuhteen (18O/16O)
perusteella
OENO-SCMA 12-521, alkoholijuomien sisältämien
ftalaattien osoittaminen ja määrittäminen
OENO-MICRO 11-496, hiiva-autolysaatteja
käsittelevä monografia
OENO-MICRO 11-497, tapetut ja kuivatut
hiivasolut – Codex
OENO-SPECIF 10-459, inaktivoituja hiivoja
käsittelevä monografia
OENO-SPECIF 11-481, ultrasuodatinkalvoja
käsittelevä monografia
OENO-SPECIF 11-482, nanosuodatinkalvoja
käsittelevä monografia
OENO-SPECIF 11-487,
kinnamoyyliesteraasiaktiivisuutta entsyymivalmisteissa mittaavan monografian
tarkistus (OIV-OENO 6-2007)
OENO-SPECIF 11-488,
beetaglukanaasiaktiivisuuden (ß 1-3, ß 1-6) entsyymivalmisteissa määrittävän
monografian tarkistus (OIV-OENO 340-2010)
OENO-SPECIF 11-495, kasviproteiineja
käsittelevä monografia – aineiston tarkistus


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ehdotukseen Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteen II muuttamiseksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen aihe

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteeseen II tehtäviin muutoksiin.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Barcelonan yleissopimus ja pöytäkirjat

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’ tavoitteena on varmistaa meren ja maan luonnonvarojen kestävä hallinnointi sekä suojella merellistä ympäristöä ja rannikkovyöhykkeitä ehkäisemällä, vähentämällä ja poistamalla pilaantumista. Barcelonan yleissopimus tuli voimaan 9 päivänä heinäkuuta 2004.

               Barcelonan yleissopimusta täydentää seitsemän pöytäkirjaa, joissa tarkastellaan Välimeren ympäristönsuojeluun liittyviä erityiskysymyksiä, mukaan lukien pöytäkirja Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta (joka hyväksyttiin vuonna 1995 ja jolla korvattiin vuoden 1982 pöytäkirja) ja sen liitteet.

               Euroopan unioni on Barcelonan yleissopimuksen
                  1
                ja sen pöytäkirjojen
                  2
                sopimuspuoli. Myös Italia, Kreikka, Espanja, Ranska, Slovenia, Malta, Kypros ja Kroatia ovat yhdessä 13 EU:n ulkopuolisen Välimeren maan kanssa Barcelonan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen sopimuspuolia.

               2.2.Sopimuspuolten 20. sääntömääräinen kokous

               Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. kokous pidetään 17.–20. joulukuuta 2017 Tiranassa Albaniassa.

               Sopimuspuolten kokouksessa päätetään muun muassa seuraavasta säädöksestä, jolla on oikeusvaikutuksia: Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, liitteen II (luettelo uhanalaisista lajeista) muuttamista koskeva ehdotus.

               Barcelonan yleissopimuksen pöytäkirjan liitteisiin tehtäviä muutoksia hyväksyttäessä noudatetaan Barcelonan yleissopimuksen 23 artiklassa määrättyä menettelyä. Tällaiset muutokset hyväksytään pöytäkirjan sopimuspuolten kolmen neljäsosan äänten enemmistöllä. Barcelonan yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti Euroopan talousyhteisö [...] käyttää äänioikeuttaan äänimäärällä, joka on yhtä suuri kuin tämän yleissopimuksen tai sen yhden tai useamman pöytäkirjan sopimuspuolina olevien Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden määrä; Euroopan talousyhteisö [...] ei saa käyttää äänioikeuttaan, jos sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               2.3.Pöytäkirjan liitteeseen II suunnitellut muutokset

               Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten on 17.–20. joulukuuta 2017 pidettävässä 20. sääntömääräisessä kokouksessa määrä hyväksyä muutoksia pöytäkirjan liitteeseen II, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on

               - lisätä pöytäkirjan liitteessä II olevaan lajien luetteloon neljä uutta Anthozoa-lajia (meressä elävien selkärangattomien luokka, ml. korallit): Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus ja

               - saattaa meri- ja rannikkoalueilla esiintyvien useiden lintulajien nimet ajan tasalle, jotta viimeksi pöytäkirjan liitteisiin tehtyjen muutosten jälkeen tehdyt taksonomiset muutokset tulevat huomioon otetuiksi.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova Barcelonan yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti, jossa säädetään, että kaikki tämän yleissopimuksen pöytäkirjat sitovat kyseisen pöytäkirjan sopimuspuolia, ja 23 artiklan mukaisesti, jossa säädetään, että tämän yleissopimuksen ja sen pöytäkirjan liitteet ovat erottamaton osa tätä yleissopimusta tai sen pöytäkirjaa.

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Pöytäkirjassa vahvistetaan luettelo uhanalaisista lajeista ja luettelo lajeista, joiden hyödyntäminen on säänneltyä (12 artikla). Nämä luettelot muodostavat pöytäkirjan liitteet II ja III. Sopimuspuolilla on velvollisuus toteuttaa yhteisiä toimia kyseisissä liitteissä mainittujen eläin- ja kasvilajien suojelemiseksi ja säilyttämiseksi.

               Ensinnäkin suunnitellussa säädöksessä ehdotetaan, että meri- ja rannikkoalueilla esiintyvien useiden lintulajien nimet saatettaisiin ajan tasalle, jotta viimeksi pöytäkirjan liitteisiin tehtyjen muutosten jälkeen tehdyt taksonomiset muutokset tulevat huomioon otetuiksi. Kyse ei ole aineellisista eikä olennaisista muutoksista, vaan ainoastaan ajantasaisten nimien antamisesta lajeille, jotka jo ovat  luettelossa.

               Toisekseen suunnitellussa säädöksessä ehdotetaan, että pöytäkirjan liitteessä II olevaan lajien luetteloon lisätään neljä uutta Anthozoa-lajia (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus).

               Tästä toisesta ehdotuksesta keskusteltiin yleissopimuksen asiasta vastaavassa teknisessä elimessä pöytäkirjan yhteyspisteiden 13. kokouksessa, jossa EU oli edustettuna.

               Kyseiset neljä korallilajia sisältyvät yhteisön tärkeänä pitämään luontotyyppiin ”riutat”, jonka suojelu vaatii luontotyyppidirektiivin
                  3
                liitteen I mukaisten erityisten suojelutoimien alueiden osoittamista
                  4
               . EU:n luontotyyppien tulkintakäsikirjassa
                  5
                mainitaan Välimeren riuttoja muodostavina lajeina Dendrophyllia ramea -yhdyskunta, Dendrophyllia cornigera -yhdyskunta, Isidella elongatan fasies ja sellaiset valkoisten korallien yhdyskunnat kuin  Lophelia pertusa ja Madrepora oculata (joihin Desmophyllum dianthus-lajit usein yhdistetään). Kyseiset neljä lajia on tunnustettu uhanalaisiksi Välimeren uhanalaisten lajien punaisessa luettelossa (Mediterranean Red List of Threatened Species)
                  6
                (Dendrophyllia ramea on tällä hetkellä luokiteltu vaarantuneeksi, Dendrophyllia cornigera ja Desmophyllum dianthus ovat erittäin uhanalaisia ja Isidella elongate on äärimmäisen uhanalainen, ja sitä pidetään lähes endeemisenä lajina). Kyseisistä lajeista kolme (D. ramea, D. cornigera ja D. dianthus ) kuuluu kivikorallien ryhmään, joka sisältyy luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen lisäykseen II ja näin ollen neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97
                  7
                (luonnonvaraisten lajien kauppaa koskeva yleissopimus) liitteeseen B. Kyseiset neljä Anthozoa-lajia ovat alttiita useille ihmisen toiminnan vaikutuksille Välimerellä. Näitä ovat muun muassa pohjatroolaus, bentaalisten lajien pitkäsiimakalastus, pilaavien aineiden veteen pääsy, poraus, ilmaston lämpeneminen ja valtamerten happamoituminen. Kyseisten lajien elpyminen voi olla hyvin vähäistä, mikä johtuu suhteellisen hitaasta kasvusta, alhaisesta leviämiskyvystä ja suhteellisen pitkästä elinkaaresta. Vaikka kyseisistä neljästä lajista on vain vähän tieteellistä tietoa, saatavilla olevat populaatiotiedot ja laadulliset havainnot viittaavat hälyttävään luontotyyppien taantumiseen ja/tai populaatiomäärän laskuun.

               Unionin tuki näille ehdotuksille varmistaa sen sisäisen ja ulkoisen toiminnan välisen johdonmukaisuuden.

               Unioni on sitoutunut kansainväliseen yhteistyöhön luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi seuraavien välineiden mukaisesti: SEUT-sopimuksen 191 artiklan 1 kohta, biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen 5 artikla, kyseisen yleissopimuksen sopimuspuolten Nagoyassa vuonna 2010
                  8
               , Pyeongchangissa vuonna 2014
                  9
                ja Meksikossa vuonna 2016 pidetyissä 10., 12. ja 13. konferenssissa tehdyt päätökset. Tältä osin sisällytettäväksi ehdotettavia lajeja koskee erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuolten 13. konferenssissa tehty päätös XIII/11
                  10
               , jolla edistetään kylmän veden alueiden biodiversiteettiä koskevan vapaaehtoisen erityisen työsuunnitelman täytäntöönpanoa. Työsuunnitelman tarkoituksena on muun muassa säilyttää kylmän veden ekosysteemien sietokyky ja parantaa sitä.

               Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon myös Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen konferenssissa vuonna 2012 ilmaistu huoli siitä, että koralliriutat ja mangrovepuut ovat erittäin herkkiä vaikutuksille, joita aiheuttavat muun muassa ilmastonmuutos, meren happamoituminen, liikakalastus, vahingolliset kalastusmenetelmät ja pilaantuminen, ja samassa konferenssissa tehty sitoumus, jonka mukaan tuetaan kansainvälistä yhteistyötä koralliriuttojen ja mangrovepuiden muodostamien ekosysteemien suojelemiseksi ja niiden sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöetujen saavuttamiseksi sekä teknisen yhteistyön ja vapaaehtoisen tietojenvaihdon edistämiseksi.

               Lisäksi tällä ehdotuksella autetaan saavuttamaan kestävän kehityksen tavoite 14.2, jonka tarkoituksena on ”Suojella ja hallita vuoteen 2020 mennessä kestävästi merten ja rannikkoalueiden ekosysteemejä merkittävien haittavaikutusten ehkäisemiseksi esimerkiksi vahvistamalla niiden kestokykyä sekä ryhtyä ennallistamistoimiin terveiden ja tuottavien merialueiden turvaamiseksi”.

               Edellä esitetty huomioon ottaen Euroopan unionin pitäisi tukea ehdotusta pöytäkirjan liitteen II muuttamiseksi.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan ”neuvosto tekee komission (...) ehdotuksesta päätöksen (...) sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäätäjän antaman säännöstön sisältöön”
                  11
               .

               4.1.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

               Säädös, joka Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten on annettava kokouksessaan, on säädös, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös sitoo sopimuspuolia kansainvälisen oikeuden nojalla Barcelonan yleissopimuksen 23 ja 29 artiklan mukaisesti. Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan päätöksen aineellinen oikeusperusta riippuu lähinnä sen suunnitellun säädöksen tarkoituksesta ja sisällöstä, jota koskeva kanta esitetään unionin puolesta.

               4.2.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

               Suunnitellun säädöksen tarkoitus ja sisältö liittyvät ympäristöön. Ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2017/0263 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ehdotukseen Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteen II muuttamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Yhteisö teki neuvoston päätöksellä 1999/802/EY
                  12
                Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’Barcelonan yleissopimus’, joka tuli voimaan 9 päivänä heinäkuuta 2004.

               (2)Unioni on lisäksi sopimuspuolena Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevassa pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, jonka yhteisö teki neuvoston päätöksen 1999/800/EY
                  13
                mukaisesti ja joka tuli voimaan 12 päivänä joulukuuta 1999.

               (3)Barcelonan yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti yhtenä sopimuspuolten kokousten tarkoituksena on hyväksyä, tarkistaa ja muuttaa tarpeen mukaan mainitun yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen liitteitä.

               (4)Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräinen kokous on määrä järjestää 17–20 päivänä joulukuuta 2017. Esityslistan mukaan kokouksessa on määrä hyväksyä muutokset pöytäkirjan liitteeseen II.

               (5)Kyseisten muutosten tarkoituksena on lisätä neljä uutta Anthozoa-lajia (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ja Desmophyllum dianthus) pöytäkirjan liitteessä II vahvistettuun lajien luetteloon sekä saattaa ajan tasalle kyseisessä luettelossa mainittujen meri- ja rannikkoalueilla esiintyvien useiden lintulajien nimet, jotta viimeksi pöytäkirjan liitteisiin tehtyjen muutosten jälkeen tehdyt taksonomiset muutokset tulevat huomioon otetuiksi.

               (6)On aiheellista vahvistaa Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa unionin puolesta esitettävä kanta, koska pöytäkirjan liitteeseen II tehtävät muutokset ovat unionia sitovia.

               (7)Kyseiset pöytäkirjan liitteeseen II sisällytettäväksi ehdotetut neljä Anthozoa-lajia esiintyvät yhteisön tärkeinä pitämissä luontotyypeissä, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisten suojelutoimien alueita neuvoston direktiivin 92/43/ETY
                  14
                liitteen I mukaisesti. Kyseisistä lajeista kolme sisältyy luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen lisäykseen II, jonka unioni panee täytäntöön neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97
                  15
                liitteellä B. Kaikkien sisällytettäväksi ehdotettujen lajien tiedetään olevan Välimerellä uhattuina, ja niitä on pöytäkirjan mukaisesti tehostetusti suojeltava ihmisen toimilta.

               (8)Koska ehdotuksella Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa annettavaksi päätökseksi muutetaan pöytäkirjan liitettä II, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               (9)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti unionia edustaa Barcelonan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa komissio.  Jäsenvaltioiden on tuettava unionin kantaa SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen (Barcelonan yleissopimus) sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävänä kantana on tukea Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteen II muuttamista koskevaa päätösehdotusta siltä osin kuin on kyse

               (1)seuraavien lajien lisäämisestä:

               –Dendrophyllia cornigera,

               –Dendrophyllia ramea,

               –Desmophyllum dianthus,

               –Isidella elongata;

               (2)meri- ja rannikkoalueilla esiintyvien lintulajien nimien muuttamisesta liitteessä vahvistettujen taksonomisten muutosten johdosta.

               2 artikla

               Kun 1 artiklassa tarkoitettu päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle ja kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös 77/585/ETY, tehty 25 päivänä heinäkuuta 1977, Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevan yleissopimuksen sekä aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemistä koskevan pöytäkirjan tekemisestä (EYVL L 240, 19.9.1977, s. 1) ja neuvoston päätös 1999/802/EY, tehty 22. lokakuuta 1999, Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevaan yleissopimukseen sekä aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemistä koskevaan pöytäkirjaan tehtyjen muutosten hyväksymisestä (Barcelonan yleissopimus) (EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32).

                     (2)
                  Neuvoston päätös 1999/800/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 1999, Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevan pöytäkirjan sekä mainitun pöytäkirjan liitteiden hyväksymisestä (Barcelonan yleissopimus) (EYVL L 322, 14.12.1999, s. 1).

                     (3)
                  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (4)
                  Luontotyyppidirektiivin 1 artiklan l kohdassa määritetyillä erityisten suojelutoimien alueilla tarkoitetaan jäsenvaltioiden lainsäädännöllisellä, hallinnollisella ja/tai sopimusoikeudellisella toimenpiteellä osoittamia yhteisön tärkeänä pitämiä alueita, joilla sovelletaan niiden luontotyyppien ja/tai niiden lajien kantojen, joille alue on osoitettu, suotuisan suojelun tason säilyttämistä tai ennalleen saattamista koskevia tarvittavia suojelutoimenpiteitä.

                     (5)
                  Interpretation Manual of European Union Habitats – EUR28, luontotyyppikomitean 4. lokakuuta 1999 hyväksymä (versio EUR15), viimeksi muutettu huhtikuussa 2013
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
                  .

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean

                     (7)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä (EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1).

                     (8)
                  Dec X/2, Strategic Plan for Biodiversity 2011–2020 and the Aichi Biodiversity Targets eli luonnon monimuotoisuutta koskeva strateginen suunnitelma vuosille 2011–2020 ja Aichin biodiversiteettitavoitteet, mukaan lukien ”Aichin biodiversiteettitavoite” nro 10, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä vähennetään minimiin ne moninaiset paineet, joita ihmiset aiheuttavat ilmastonmuutoksen tai meren happamoitumisen heikentämille koralliriutoille ja muille herkille ekosysteemeille, jotta ne voivat säilyä koskemattomina ja toimivina.

                     (9)
                  Dec. XII/23, Liite, Priority actions to achieve Aichi Biodiversity Target 10 for coral reefs and closely associated ecosystems.

                     (10)
                  Dec.XIII/11, Voluntary specific workplan on biodiversity in cold-water areas within the jurisdictional scope of the convention.

                     (11)
                  Asia C-399/12, Saksa v. neuvosto (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (12)
                  Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä lokakuuta 1999, Välimeren suojelemista pilaantumiselta koskevaan yleissopimukseen sekä aluksista ja ilma-aluksista tapahtuvan jätteen mereen laskemisen aiheuttaman Välimeren pilaantumisen ehkäisemistä koskevaan pöytäkirjaan tehtyjen muutosten hyväksymisestä (Barcelonan yleissopimus) (EYVL L 322, 14.12.1999, s. 32).

                     (13)
                  Neuvoston päätös 1999/800/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 1999, Välimeren erityisiä suojelualueita ja biologista monimuotoisuutta koskevan pöytäkirjan sekä mainitun pöytäkirjan liitteiden hyväksymisestä (Barcelonan yleissopimus) (EYVL L 322, 14.12.1999, s. 1).

                     (14)
                  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

                     (15)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 338/97, annettu 9 päivänä joulukuuta 1996, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä (EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Neuvoston päätös
            Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ehdotukseen Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteen II muuttamiseksi

               LIITE

               asiakirjaan

               Neuvoston päätös

               Välimeren merellisen ympäristön ja rannikkoalueiden suojelemista koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten 20. sääntömääräisessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ehdotukseen Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteen II muuttamiseksi

               Liite

               Luettelo taksonomisista muutoksista Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan liitteessä II mainittuihin meri- ja rannikkoalueilla esiintyviin lajeihin

               Välimeren erityisistä suojelualueista ja biologisesta monimuotoisuudesta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, liitteessä II mainittuihin meri- ja rannikkoalueilla esiintyvien lajien nimiin tai luokitukseen ehdotetaan taksonomisia ajantasaistuksia seuraavasti:

               (1)Seuraavat lajit on liitetty toiseen taksonomiseen ryhmään:

               –”Fucus virsoides J. Agardh” on siirretty pääjaksosta ”Rhodophyta” pääjaksoon ”Heterokontophyta”

               –”Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson” on siirretty pääjaksosta ”Heterokontophyta” pääjaksoon ”Rhodophyta”

               (2)Seuraavat lajit on poistettu luokasta ”Aves”:

               –”Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)”

               –”Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)”

               –”Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)”

               –”Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)”

               –”Sterna albifrons (Pallas, 1764)”

               –”Sterna bengalensis (Lesson, 1831)”

               –”Sterna caspia (Pallas, 1770)”

               –”Sterna nilotica (Gmelin JF:n, 1789)”,

               –”Sterna sandvicensis (Latham, 1878)”

               Seuraavat lajit on lisätty luokkaan ”Aves”:

               –”Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)”

               –”Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)”

               –”Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)”

               –”Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)”

               –”Sternula albifrons (Pallas, 1764)”

               –”Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)”

               –”Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)”

               –”Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)”

               –”Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)”