               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.6.2018
            COM(2018) 454 final
            2018/0240(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio on käynyt asianomaisten neuvotteluohjeiden
                  1
                pohjalta neuvottelut Kanadan, Kiinan kansantasavallan, Tanskan kuningaskunnan Färsaarten ja Grönlannin osalta, Islannin, Japanin, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Venäjän federaation ja Amerikan yhdysvaltojen valtuuskuntien kanssa sitovan sopimuksen tekemiseksi sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa, jäljempänä ’sopimus’.

               Sopimuksella estetään sääntelemätön kaupallinen kalastus Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella, jonka koko on noin 2,8 miljoonaa neliökilometriä.  Alueella ei tiedetä koskaan harjoitetun kaupallista kalastusta, eikä sen harjoittaminen ole todennäköistä lähitulevaisuudessakaan.  Ottaen huomioon Pohjoisen jäämeren muuttuvat olosuhteet kyseessä olevat hallitukset ovat kuitenkin laatineet tämän sopimuksen kalastuksenhoidon ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti.

               Sopimuksella perustetaan ja toteutetaan yhteinen tieteellisen tutkimuksen ja seurannan ohjelma tavoitteena parantaa tietämystä alueen ekosysteem(e)istä ja erityisesti määrittää, onko alueella mahdollisesti kalakantoja, joita voitaisiin pyytää kestävästi. Sopimuksessa visioidaan mahdollisuus, että tulevaisuudessa perustetaan aluetta varten yksi tai useampi täydentävä alueellinen kalastuksenhoitojärjestö tai -järjestely.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               EU:n arktisesta politiikasta vuonna 2009 antamissaan päätelmissä
                  2
                neuvosto ilmoitti olevansa valmis tarkastelemaan ehdotusta sääntelypuitteiksi kansainvälisen suojelujärjestelmän piiriin vielä kuulumattomalle aavan meren osalle laajentamalla asianomaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toimeksiantoa, tai mahdollisia muita samansuuntaisia ehdotuksia, joista asian osapuolet ovat yhteisesti sopineet. Neuvosto ilmoitti myös kannattavansa uusien kalastustoimien kieltämistä väliaikaisesti kyseisillä vesillä, kunnes tällaiset puitteet on luotu.

               Yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta vuonna 2012 antamissaan päätelmissä neuvosto
                  3
                korosti muun muassa tarvetta yhteisiin hoitotoimenpiteitä koskeviin aloitteisiin, jotka koskevat kolmansien maiden kanssa yhteisiä kantoja, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, ja vahvisti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen keskeisen roolin kalavarojen kestävässä hoidossa kansainvälisellä tasolla.

               Sopimus täyttää voimaan tultuaan merkittävän sääntelyä koskevan aukon nykyisessä valtamerten kansainvälisessä hallintokehyksessä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Ehdotus on yhteisen kalastuspolitiikan sekä kansainvälisen valtamerten hallinnointia koskevan politiikan mukainen, myös EU:n arktisen politiikan mukainen.

               2.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Neuvosto hyväksyi 31. maaliskuuta 2016 neuvotteluohjeet, joilla komissio valtuutetaan aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin puolesta kansainvälisestä sopimuksesta sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa. Jäsenvaltioille tiedotettiin neuvottelujen etenemisestä kokouksissa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio hyödynsi jäsenvaltioiden asiantuntemusta neuvotteluja valmisteltaessa sekä kunkin neuvottelukierroksen aikana. EU:n valtuuskuntaan kuului myös jäsenenä ulkopuolinen oikeudellinen asiantuntija kahdella viimeisellä neuvottelukierroksella.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.

               2018/0240 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unionilla on yksinomainen toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

               (2)Neuvoston päätöksen 98/392/EY
                  4
                nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, jäljempänä ’yleissopimus’, ja neuvoston päätöksen 98/414/EY nojalla sopimuspuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa
                  5
               , jäljempänä ’kalakantasopimus’. Sekä yleissopimuksessa että kalakantasopimuksessa edellytetään valtioiden tekevän yhteistyötä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. Sopimuksella sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa, jäljempänä ’sopimus’, täytetään tätä velvoitetta.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  6
                mukaan unioni harjoittaa ulkoisia kalastussuhteitaan kansainvälisten velvoitteiden ja kalastuspolitiikan tavoitteiden sekä mainitun asetuksen 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti, jotta voidaan varmistaa meren elollisten luonnonvarojen ja meriympäristön kestävä hyödyntäminen, hoito ja säilyttäminen. Sopimus on kyseisten tavoitteiden mukainen.

               (4)Neuvosto valtuutti 31 päivänä maaliskuuta 2016
                  7
                Euroopan komission neuvottelemaan Euroopan unionin puolesta kansainvälisen sopimuksen sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen 30 päivänä marraskuuta 2017.

               (5)Sopimuksen osapuoleksi tuleminen tuo yhdenmukaisuutta lähestymistapaan, jota unioni soveltaa kalavarojen säilyttämiseen kaikilla valtamerillä, sekä lujittaa unionin sitoutumista kalavarojen pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kestävään käyttöön maailmanlaajuisesti.

               (6)Sen vuoksi sopimus olisi allekirjoitettava unionin puolesta, kunnes sen tekeminen saatetaan päätökseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan lupa allekirjoittaa unionin puolesta sopimus sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa, jäljempänä ’sopimus’, sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

               2 artikla

               Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jolla sopimuksen neuvottelijoiden nimeämä(t) henkilö(t) valtuutetaan allekirjoittamaan sopimus sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Hyväksytty neuvostossa 31.3.2016.

                     (2)

                        Asiak. 16857/09 + CORI.

                     (3)

                        Asiak. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

                     (5)

                        Neuvoston päätös 98/414/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1998, hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen ratifioinnista Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (7)

                        Hyväksytty neuvostossa 31.3.2016 asiakirjanumerolla ST 7411 2016 ADD 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel12.6.2018
            COM(2018) 454 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               LIITE

               SOPIMUS SÄÄNTELEMÄTTÖMÄN AAVAN MEREN KALASTUKSEN EHKÄISEMISEKSI

               POHJOISEN JÄÄMEREN KESKIOSASSA

               Tämän sopimukset osapuolet, jotka

               ovat tietoisia siitä, että viime aikoihin asti jää on yleisesti peittänyt aavan meren alueen Pohjoisen jäämeren keskiosassa ympärivuotisesti, minkä vuoksi kalastus ei ole ollut kyseisillä vesillä mahdollista, mutta että alueen jääpeite on viime vuosina vähentynyt;

               tiedostavat, että vaikka Pohjoisen jäämeren keskiosan ekosysteemit ovat olleet verraten vähän alttiina ihmisen toiminnan vaikutuksille, kyseiset ekosysteemit ovat muuttumassa ilmastonmuutoksen ja muiden ilmiöiden vuoksi, ja ettei näiden muutosten vaikutuksia ymmärretä vielä hyvin;

               ovat tietoisia terveiden ja kestävien meriekosysteemien ja kalastusten ratkaisevan tärkeästä merkityksestä elintarvikkeille ja ravitsemukselle;

               ovat tietoisia Pohjoisen jäämeren keskiosan rantavaltioiden erityisistä vastuista ja intresseistä Pohjoisen jäämeren keskiosan kalakantojen säilyttämisen ja kestävän hoidon yhteydessä;

               panevat tältä osin merkille Pohjoisen jäämeren keskiosan rantavaltioiden aloitteen, joka esitetään 16 päivänä heinäkuuta 2015 allekirjoitetussa julistuksessa sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemisestä Pohjoisen jäämeren keskiosassa;

               palauttavat mieliin periaatteet ja määräykset, jotka sisältyvät perussopimuksiin ja muihin sellaisiin merikalastusta koskeviin kansainvälisiin asiakirjoihin, joita jo sovelletaan Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueeseen, mukaan lukien seuraavat:

               10 päivänä joulukuuta 1982 tehty Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’;

               hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 4 päivänä elokuuta 1995 tehty sopimus, jäljempänä ’vuoden 1995 sopimus’; sekä

               Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön vuonna 1995 hyväksymä vastuullisen kalastuksen säännöstö ja muut sen hyväksymät asiaan liittyvät välineet;

               korostavat olevan tärkeää varmistaa yhteistyö ja koordinointi sopimuksen osapuolten ja Koillis-Atlantin kalastuskomission, jolla on toimivalta toteuttaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä osassa Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren aluetta, muiden kansainvälisen oikeuden mukaisesti perustettujen ja toimivien kalastuksenhoidon mekanismien sekä asiaan liittyvien kansainvälisten elinten ja ohjelmien välillä;

               pitävät epätodennäköisenä, että kaupallisesta kalastuksesta tulisi lähitulevaisuudessa kannattavaa Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella ja että on sen vuoksi ennenaikaista perustaa nykyisissä olosuhteissa uusia alueellisia tai osa-alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä tai -järjestelyjä Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren aluetta varten;

               haluavat ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti estää sääntelemättömän kalastuksen aloittamisen Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella tarkastellen säännöllisesti tarvetta muihin säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin;

               muistuttavat mieliin Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2007 antaman alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen;

               tiedostavat, että meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja kestävä käyttö terveissä ekosysteemeissä Pohjoisella jäämerellä pitkällä aikavälillä on arktisen alueen asukkaiden, myös alkuperäiskansojen, etu, ja korostavat, että on tärkeää ottaa heidät ja heidän yhteisönsä mukaan toimintaan; sekä

               haluavat edistää sekä tieteellistä että alkuperäistä ja paikallista tietämystä Pohjoisen jäämeren elollisista luonnonvaroista sekä ekosysteemeistä, joissa niitä esiintyy, perustana kalavarojen säilyttämiselle ja hoidolle Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella,

               ovat sopineet seuraavasta:

               1 artikla

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               a)
                     ’sopimusalueella’ sitä yhtenäistä Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren aluetta, jota ympäröivillä vesillä Kanada, Tanskan kuningaskunta Grönlannin osalta, Norjan kuningaskunta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat käyttävät kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa;

               b)
                     ’kalalla’ kala-, nilviäis- ja äyriäislajeja; ei kuitenkaan pohjassa eläviä lajeja, jotka määritellään yleissopimuksen 77 artiklassa;

               c)
                     ’kalastuksella’ kalan etsimistä, houkuttamista, paikantamista, pyydystämistä, ottamista tai keräämistä taikka muuta toimintaa, jonka voidaan kohtuudella odottavan johtavan kalan houkuttamiseen, paikantamiseen, pyydystämiseen, ottamiseen tai keräämiseen;

               d)
                     ’kaupallisella kalastuksella’ kalastusta kaupallisiin tarkoituksiin;

               e)
                     ’koekalastuksella’ kalastusta tulevien kaupallisten kalastusten kestävyyden ja toteutettavuuden arvioimiseksi tuottamalla tieteellistä tietoa kyseisten kalastusten osalta;

               f)
                     ’aluksella’ mitä tahansa alusta, jota käytetään tai joka on varustettu tai tarkoitettu käytettäväksi kalastukseen.

               2 artikla

               Sopimuksen tarkoitus

               Tämän sopimuksen tarkoituksena on estää sääntelemätön kalastus Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella soveltamalla ennalta varautuvia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä osana pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään turvaamaan terveet meriekosysteemit ja varmistamaan kalakantojen säilyminen ja kestävä käyttö.

               3 artikla

               Kalastusta koskevat väliaikaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet

               1.
                     Kukin osapuoli sallii lippunsa alla purjehtimaan oikeutetuille aluksille kaupallisen kalastuksen harjoittamisen sopimusalueella ainoastaan seuraavien nojalla:

               a)
                     yhden tai useamman alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn hyväksymät kalakantojen kestävää hoitoa varten toteutettavat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet, jotka on vahvistettu tai joita mahdollisesti vahvistetaan ja joita käytetään kansainvälisen oikeuden mukaisesti kyseisten kalastusten hoitamiseksi tunnustettujen kansainvälisten normien mukaisesti, tai

               b)
                     väliaikaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet, joita osapuolet mahdollisesti vahvistavat 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan nojalla.

               2.
                     Osapuolia kannustetaan harjoittamaan tieteellistä tutkimusta 4 artiklan mukaisesti perustetun tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman sekä kansallisten tieteellisten ohjelmiensa puitteissa.

               3.
                     Osapuoli voi sallia lippunsa alla purjehtimaan oikeutetuille aluksille koekalastuksen harjoittamisen sopimusalueella ainoastaan, jos se on osapuolten 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla vahvistamien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden mukaista.

               4.
                     Osapuolet varmistavat, ettei niiden tieteellinen tutkimustoiminta, johon sisältyy kalojen pyyntiä sopimusalueella, vaikeuta sääntelemättömän kaupallisen ja koekalastusten ehkäisemistä ja terveiden meriekosysteemien suojelua. Osapuolia kannustetaan ilmoittamaan toisilleen suunnitelmistaan sallia mainitunlainen tieteellinen tutkimustoiminta.

               5.
                     Osapuolet varmistavat tällä artiklalla vahvistettujen väliaikaisten toimenpiteiden noudattamisen sekä kaikkien muiden täydentävien tai erilaisten väliaikaisten toimenpiteiden noudattamisen, joita ne mahdollisesti vahvistavat 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

               6.
                     Vuoden 1995 sopimuksen 7 artiklan mukaisesti rantavaltio-osapuolet ja muut osapuolet tekevät yhteistyötä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden yhteensopivuuden varmistamiseksi niiden kalakantojen osalta, joita esiintyy sekä niiden kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvan alueen sisällä että sen ulkopuolella Pohjoisen jäämeren keskiosassa, turvatakseen kaikkien kyseessä olevien kantojen säilyttämisen ja hoidon.

               7.
                     Jollei edellä olevasta 4 kohdasta muuta johdu, tämän sopimuksen määräysten ei saa tulkita rajoittavan tieteelliseen merentutkimukseen liittyviä osapuolten oikeuksia, jotka ilmaistaan yleissopimuksessa.

               4 artikla

               Tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteinen ohjelma

               1.
                     Osapuolet helpottavat yhteistyötä tieteellisessä toiminnassa tiedon lisäämiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosan elollisista luonnonvaroista ja ekosysteemeistä, joissa niitä esiintyy.

               2.
                     Osapuolet sopivat perustavansa kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman parantaakseen tietämystään sopimusalueen ekosysteemeistä ja erityisesti määrittääkseen, elääkö sopimusalueella nyt tai tulevaisuudessa kalakantoja, joita voitaisiin pyytää kestävästi, ja määrittääkseen vaikutukset, joita tällaisesta kalastuksesta mahdollisesti kohdistuisi sopimusalueen ekosysteemeihin.

               3.
                     Osapuolet ohjaavat tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman perustamista, koordinointia ja toteutusta.

               4.
                     Osapuolet varmistavat, että tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisessä ohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvien tieteellisten ja teknisten organisaatioiden, elinten ja ohjelmien työ sekä alkuperäinen ja paikallinen tietämys.

               5.
                     Tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman puitteissa osapuolet hyväksyvät kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta tiedonsiirtoprotokollan ja jakavat olennaisen tiedon joko suoraan tai asianomaisten tieteellisten ja teknisten organisaatioiden, elinten ja ohjelmien kautta kyseisen protokollan mukaisesti.

               6.
                     Osapuolet pitävät yhteisiä tieteellisiä kokouksia vähintään kahden vuoden välein ja vähintään kaksi kuukautta ennen 5 artiklan mukaisesti pidettävää osapuolten kokousta esitelläkseen tutkimustensa tuloksia, tarkastellakseen parasta saatavilla olevaa tieteellistä tietoa ja laatiakseen ajoissa tieteellisen lausunnon osapuolten kokoukselle. Osapuolet hyväksyvät kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta yhteisten tieteellisten kokousten työjärjestyksen ja muut menettelyt näiden kokousten toimintaa varten.

               5 artikla

               Uudelleentarkastelu ja täytäntöönpanon jatkaminen

               1.
                     Osapuolet kokoontuvat kahden vuoden välein tai, niin päättäessään, useammin. Kokouksissaan osapuolet muun muassa

               a)
                     tarkastelevat tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja tarpeen vaatiessa mahdollisia tämän sopimuksen kestoon liittyviä kysymyksiä 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

               b)
                     tarkastelevat kaikkea käytettävissä olevaa tieteellistä tietoa, joka on tuotettu tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman kautta tai on peräisin kansallisista tieteellisistä ohjelmista tai muista relevanteista lähteistä, mukaan lukien alkuperäinen ja paikallinen tietämys;

               c)
                     tarkastelevat tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman, kansallisten tieteellisten ohjelmien tai muiden relevanttien lähteiden kautta saadun tieteellisen tiedon pohjalta ja ottaen huomioon asiaan liittyvät kalastuksenhoitoa ja ekosysteemejä koskevat näkökohdat, kuten ennalta varautuvan lähestymistavan ja kalastuksesta ekosysteemeihin kohdistuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset, muun muassa sitä, tukevatko kalojen levinneisyys, vaeltaminen ja runsaus sopimusalueella kestävää kaupallista kalastusta ja päättävät tältä pohjalta

               i)
                     onko tarkoituksenmukaista aloittaa neuvottelut yhden tai useamman uuden alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn perustamisesta hoitamaan kalastusta sopimusalueella; sekä

               ii)
                     onko sen jälkeen, kun i) alakohdan nojalla on aloitettu neuvottelut ja osapuolet ovat sopineet mekanismeista kalakantojen kestävyyden varmistamiseksi, tarkoituksenmukaista vahvistaa täydentäviä tai erilaisia välivaiheen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä kyseisten kantojen osalta sopimusalueella.

               d)
                     vahvistavat kolmen vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet sopimusalueella harjoitettavaa koekalastusta varten. Osapuolet voivat muuttaa kyseisiä toimenpiteitä ajoittain. Toimenpiteillä määrätään muun muassa, että

               i)
                     koekalastus ei saa vaikeuttaa tämän sopimuksen tavoitteen saavuttamista;

               ii)
                     koekalastuksen kestoa, laajuutta ja intensiteettiä rajoitetaan, jotta kalakantoihin ja ekosysteemeihin kohdistuisi mahdollisimman pienet vaikutukset, ja niihin sovelletaan yhtenäisiä vaatimuksia, jotka esitetään 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytyssä tiedonsiirtoprotokollassa;

               iii)
                     osapuoli voi sallia koekalastuksen ainoastaan luotettavien tieteellisten tutkimusten perusteella ja edellyttäen, että se on tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman ja sen oman kansallisen tieteellisen ohjelman (omien kansallisten ohjelmien) mukaista;

               iv)
                     osapuoli voi sallia koekalastuksen vasta sen jälkeen, kun se on ilmoittanut muille osapuolille suunnitelmistaan harjoittaa kyseistä kalastusta ja tarjonnut muille osapuolille tilaisuuden kommentoida kyseisiä suunnitelmia; sekä

               v)
                     osapuoli seuraa riittävällä tavalla kaikkea sallimaansa koekalastusta ja raportoi koekalastuksen tuloksista muille osapuolille.

               2.
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edistämiseksi, esimerkiksi tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman ja muun 4 artiklan nojalla toteutettavan toiminnan osalta, osapuolet voivat muodostaa komiteoita tai vastaavia elimiä, joihin voivat ottaa osaa arktisen alueen yhteisöjen, myös arktisten alkuperäkansojen, edustajat.

               6 artikla

               Päätöksenteko

               1.
                     Osapuolet päättävät menettelytapakysymyksistä osapuolten enemmistöllä osapuolten äänestäessä joko puolesta tai vastaan.

               2.
                     Sisältökysymyksistä osapuolet päättävät yksimielisesti. Tässä sopimuksessa ’yksimielisesti’ tarkoittaa, että päätöstä tehtäessä ei esitetty virallisia vastalauseita.

               3.
                     Kysymys katsotaan sisältökysymykseksi, jos yksikin osapuoli pitää sitä sisältökysymyksenä.

               7 artikla

               Riitojen ratkaisu

               Vuoden 1995 sopimuksen VIII osassa esitettyjä riitojen ratkaisemiseen liittyviä määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin kaikkiin tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyviin osapuolten välisiin riitoihin riippumatta siitä, ovatko ne myös vuoden 1995 sopimuksen osapuolia.

               8 artikla

               Muut kuin osapuolet

               1.
                     Osapuolet kannustavat muita kuin tämän sopimuksen osapuolia toteuttamaan toimenpiteitä, jotka ovat yhdenmukaisia tämän sopimuksen määräysten kanssa.

               2.
                     Osapuolet toteuttavat kansainvälisen oikeuden mukaisia toimenpiteitä ehkäistäkseen sellaista muiden kuin sopimuksen osapuolten lipun alla purjehtimaan oikeutettujen alusten toimintaa, joka heikentää tämän sopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa.

               9 artikla

               Allekirjoitus

               1.
                     Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten [paikka] [päivämäärä] Kanadalle, Kiinan kansantasavallalle, Tanskan kuningaskunnalle Färsaarten ja Grönlannin osalta, Islannille, Japanille, Korean tasavallalle, Norjan kuningaskunnalle, Venäjän federaatiolle, Amerikan yhdysvalloille ja Euroopan unionille ja pysyy avoimena 12 kuukauden ajan kyseisestä päivästä.

               2.
                     Tämän sopimuksen allekirjoittajille sopimus on avoinna ratifiointia ja hyväksymistä varten koko ajan.

               10 artikla

               Liittyminen

               1.
                     Edellä 9 artiklan 1 kohdassa luetelluille valtioille, jotka eivät ole allekirjoittaneet tätä sopimusta, sekä Euroopan unionille, jos se ei ole allekirjoittanut tätä sopimusta, sopimus on avoinna liittymistä varten koko ajan.

               2.
                     Tämän sopimuksen tultua voimaan osapuolet voivat kutsua muita, aidosti kiinnostuneita valtioita liittymään tähän sopimukseen.

               11 artikla

               Voimaantulo

               1.
                     Tämä sopimus tulee voimaan 30 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut kaikki tätä sopimusta koskevat ratifiointi-, hyväksymis- ja liittymiskirjat 9 artiklan 1 kohdassa luetelluilta valtioilta ja Euroopan unionilta.

               2.
                     Tämän sopimuksen tultua voimaan se tulee voimaan kunkin sellaisen 10 artiklan 2 kohdan nojalla liittymään kutsutun valtion osalta, joka on tallettanut liittymiskirjan 30 päivän kuluessa kyseisen asiakirjan tallettamispäivästä.

               12 artikla

               Irtisanominen

               Osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa lähettämällä kirjallisen irtisanomisilmoituksensa tallettajalle diplomaattiteitse tarkentaen irtisanomisensa voimaantulopäivän, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta ilmoituksen päivämäärän jälkeen. Tämän sopimuksen irtisanominen ei vaikuta sopimuksen soveltamiseen muiden osapuolten osalta eikä irtisanovan osapuolen velvollisuuteen täyttää sellaiset tähän sopimukseen perustuvat velvoitteet, joita siihen muutoin sovellettaisiin kansainvälisen oikeuden nojalla tästä sopimuksesta riippumatta.

               13 artikla

               Sopimuksen kesto

               1.
                     Tämä sopimus on aluksi voimassa 16 vuotta voimaantulonsa jälkeen.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa täsmennetyn ensimmäisen ajanjakson päätyttyä sopimuksen voimassaolo jatkuu viisi vuotta kerrallaan, jollei jokin osapuoli

               a)
                     esitä virallista vastalausetta tämän sopimuksen voimassaolon jatkamiselle osapuolten viimeisessä kokouksessa ennen ensimmäisen voimassaolojakson tai jonkin myöhemmän voimassaolon pidennystä koskevan jakson päättymistä; tai

               b)
                     lähetä tallettajalle kirjallisesti virallista vastalausetta voimassaolon jatkamiselle viimeistään kuusi kuukautta ennen kyseisen ajanjakson päättymistä.

               3.
                     Osapuolet mahdollistavat tehokkaan siirtymän tämän sopimuksen ja sellaisen mahdollisen uuden sopimuksen välillä, jolla perustetaan täydentävä alueellinen tai osa-alueellinen kalastuksenhoitojärjestö tai -järjestely hoitamaan kalastusta sopimusalueella tavoitteena turvata terveet meriekosysteemit ja kalakantojen säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen sopimusalueella.

               14 artikla

               Suhde muihin sopimuksiin

               1.
                     Osapuolet tunnustavat, että niitä sitovat nyt ja vastaisuudessa asiaa koskeviin kansainvälisen oikeuden määräyksiin perustuvat velvoitteet, kuten yleissopimuksessa ja vuoden 1995 sopimuksessa esitetyt velvoitteet ja tiedostavat, että on tärkeää jatkaa yhteistyötä näiden velvoitteiden täyttämiseksi myös siinä tapauksessa, että tämän sopimuksen voimassaolo päättyy tai päätetään ilman, että olisi tehty toista sopimusta täydentävän alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn perustamisesta hoitamaan kalastusta sopimusalueella.

               2.
                     Tämän sopimuksen määräykset eivät rajoita osapuolen asemaa kansainvälisiin sopimuksiin perustuvien oikeuksien ja velvoitteiden osalta eikä minkään merioikeuteen liittyvän kysymyksen osalta, mukaan lukien oikeuksien tai lainkäyttövallan käyttöön Pohjoisella jäämerellä liittyvä asema.

               3.
                     Tämän sopimuksen määräykset eivät rajoita kansainvälisen oikeuden asianomaisiin määräyksiin perustuvia osapuolen oikeuksia, lainkäyttövaltaa tai velvollisuuksia, jotka esitetään yleissopimuksessa tai vuoden 1995 sopimuksessa, mukaan lukien oikeus ehdottaa neuvottelujen aloittamista yhden tai useamman täydentävän alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn perustamista sopimusalueelle.

               4.
                     Tämä sopimus ei muuta niitä osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka perustuvat muihin, tämän sopimuksen kanssa yhteensopiviin sopimuksiin ja jotka eivät vaikuta muiden osapuolten mahdollisuuksiin käyttää tämän sopimuksen mukaisia oikeuksiaan tai täyttää siihen perustuvat velvoitteensa. Tämä sopimus ei heikennä minkään olemassa olevan kalastuksenhoitoon liittyvän kansainvälisen mekanismin roolia tai toimivaltuuksia eikä ole niiden kanssa ristiriidassa.

               15 artikla

               Tallettaja

               1.
                     Kanadan hallitus on tämän sopimuksen tallettaja.

               2.
                     Ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan.

               3.
                     Tallettaja ilmoittaa kaikille allekirjoittajille ja kaikille osapuolille, kun kaikki ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat on talletettu, ja suorittaa kaikki muut tehtävät, joista määrätään vuonna 1969 tehdyssä valtiosopimusoikeutta koskevassa Wienin yleissopimuksessa.

               Tehty _______________________ (paikka) ______ päivänä _____kuuta ____ englannin, kiinan, ranskan ja venäjän kielellä yhtenä kappaleena, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.6.2018
            COM(2018) 453 final
            2018/0239(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Komissio on käynyt asianomaisten neuvotteluohjeiden
                  1
                pohjalta neuvottelut Kanadan, Kiinan kansantasavallan, Tanskan kuningaskunnan Färsaarten ja Grönlannin osalta, Islannin, Japanin, Korean tasavallan, Norjan kuningaskunnan, Venäjän federaation ja Amerikan yhdysvaltojen valtuuskuntien kanssa sitovan sopimuksen tekemiseksi sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa, jäljempänä ’sopimus’.

               Sopimuksella estetään sääntelemätön kaupallinen kalastus Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella, jonka koko on noin 2,8 miljoonaa neliökilometriä.  Alueella ei tiedetä koskaan harjoitetun kaupallista kalastusta, eikä sen harjoittaminen ole todennäköistä lähitulevaisuudessakaan.  Ottaen huomioon Pohjoisen jäämeren muuttuvat olosuhteet kyseessä olevat hallitukset ovat kuitenkin laatineet tämän sopimuksen kalastuksenhoidon ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti.

               Sopimuksella perustetaan ja toteutetaan yhteinen tieteellisen tutkimuksen ja seurannan ohjelma tavoitteena parantaa tietämystä alueen ekosysteem(e)istä ja erityisesti määrittää, onko alueella mahdollisesti kalakantoja, joita voitaisiin pyytää kestävästi. Sopimuksessa visioidaan mahdollisuus, että tulevaisuudessa perustetaan aluetta varten yksi tai useampi täydentävä alueellinen kalastuksenhoitojärjestö tai -järjestely.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  EU:n arktisesta politiikasta vuonna 2009 antamissaan päätelmissä
                     2
                   neuvosto ilmoitti olevansa valmis tarkastelemaan ehdotusta sääntelypuitteiksi kansainvälisen suojelujärjestelmän piiriin vielä kuulumattomalle aavan meren osalle laajentamalla asianomaisten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toimeksiantoa, tai mahdollisia muita samansuuntaisia ehdotuksia, joista asian osapuolet ovat yhteisesti sopineet.

                  Neuvosto ilmoitti myös kannattavansa uusien kalastustoimien kieltämistä väliaikaisesti kyseisillä vesillä, kunnes tällaiset puitteet on luotu.

                  Yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta vuonna 2012 antamissaan päätelmissä neuvosto
                     3
                   korosti muun muassa tarvetta yhteisiin hoitotoimenpiteitä koskeviin aloitteisiin, jotka koskevat kolmansien maiden kanssa yhteisiä kantoja, tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, ja vahvisti alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen keskeisen roolin kalavarojen kestävässä hoidossa kansainvälisellä tasolla.

                  Sopimus täyttää voimaan tultuaan merkittävän sääntelyä koskevan aukon nykyisessä valtamerten kansainvälisessä hallintokehyksessä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus on yhteisen kalastuspolitiikan sekä kansainvälisen valtamerten hallinnointia koskevan politiikan mukainen, myös EU:n arktisen politiikan mukainen.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 43 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa.

                •Suhteellisuusperiaate

                  Tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi eli että sopimus tehdään EU:n toimesta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Neuvosto hyväksyi 31. maaliskuuta 2016 neuvotteluohjeet, joilla komissio valtuutetaan aloittamaan neuvottelut Euroopan unionin puolesta kansainvälisestä sopimuksesta sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa. Jäsenvaltioille tiedotettiin neuvottelujen etenemisestä kokouksissa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio hyödynsi jäsenvaltioiden asiantuntemusta neuvotteluja valmisteltaessa sekä kunkin neuvottelukierroksen aikana. EU:n valtuuskuntaan kuului myös jäsenenä ulkopuolinen oikeudellinen asiantuntija kahdella viimeisellä neuvottelukierroksella.

                4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.

               2018/0239 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  4
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unionilla on yksinomainen toimivalta toteuttaa toimenpiteitä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi sekä tehdä sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

               (2)Neuvoston päätöksen 98/392/EY
                  5
                nojalla unioni on sopimuspuolena 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyssä Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksessa, jäljempänä ’yleissopimus’, ja neuvoston päätöksen 98/414/EY nojalla sopimuspuolena hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyssä sopimuksessa
                  6
               , jäljempänä ’kalakantasopimus’. Sekä yleissopimuksessa että kalakantasopimuksessa edellytetään kaikkien valtioiden tekevän yhteistyötä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. Sopimuksella sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa, jäljempänä ’sopimus’, täytetään tätä velvoitetta.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  7
                mukaan unioni harjoittaa ulkoisia kalastussuhteitaan kansainvälisten velvoitteiden ja kalastuspolitiikan tavoitteiden sekä mainitun asetuksen 2 ja 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti, jotta voidaan varmistaa meren elollisten luonnonvarojen ja meriympäristön kestävä hyödyntäminen, hoito ja säilyttäminen. Sopimus on kyseisten tavoitteiden mukainen.

               (4)Neuvosto valtuutti 31 päivänä maaliskuuta 2016
                  8
                Euroopan komission neuvottelemaan Euroopan unionin puolesta kansainvälisen sopimuksen sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen 30 päivänä marraskuuta 2017. […] annetun neuvoston päätöksen [xxx] mukaisesti sopimus sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa allekirjoitettiin […] sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               (5)Sopimuksen osapuoleksi tuleminen tuo yhdenmukaisuutta lähestymistapaan, jota unioni soveltaa kalavarojen säilyttämiseen kaikilla valtamerillä, sekä lujittaa unionin sitoutumista kalavarojen pitkän aikavälin säilyttämiseen ja kestävään käyttöön maailmanlaajuisesti.

               (6)Sen vuoksi on unionin etujen mukaista tehdä kyseinen sopimus,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta sopimus sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa, jäljempänä ’sopimus’.

               Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet antaa unionin puolesta sopimuksen 15 artiklassa tarkoitettu ilmoitus osoitukseksi siitä, että unioni suostuu sitoutumaan sopimukseen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                        Neuvoston puolesta

                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        Hyväksytty neuvostossa 31.3.2016.

                     (2)

                        Asiak. 16857/09 + CORI.

                     (3)

                        Asiak. 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (4)

                        EUVL C [...], [...], s. [...].

                     (5)

                        Neuvoston päätös 98/392/EY, tehty 23 päivänä maaliskuuta 1998, 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja sen XI osan soveltamiseen liittyvän 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 1).

                     (6)

                        Neuvoston päätös 98/414/EY, tehty 8 päivänä kesäkuuta 1998, hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen ratifioinnista Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 189, 3.7.1998, s. 14).

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)

                        Hyväksytty neuvostossa 31.3.2016 asiakirjanumerolla ST 7411 2016 ADD 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel12.6.2018
            COM(2018) 453 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosassa tehdyn sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               LIITE

               SOPIMUS SÄÄNTELEMÄTTÖMÄN AAVAN MEREN KALASTUKSEN EHKÄISEMISEKSI

               POHJOISEN JÄÄMEREN KESKIOSASSA

               Tämän sopimukset osapuolet, jotka

               ovat tietoisia siitä, että viime aikoihin asti jää on yleisesti peittänyt aavan meren alueen Pohjoisen jäämeren keskiosassa ympärivuotisesti, minkä vuoksi kalastus ei ole ollut kyseisillä vesillä mahdollista, mutta että alueen jääpeite on viime vuosina vähentynyt;

               tiedostavat, että vaikka Pohjoisen jäämeren keskiosan ekosysteemit ovat olleet verraten vähän alttiina ihmisen toiminnan vaikutuksille, kyseiset ekosysteemit ovat muuttumassa ilmastonmuutoksen ja muiden ilmiöiden vuoksi, ja ettei näiden muutosten vaikutuksia ymmärretä vielä hyvin;

               ovat tietoisia terveiden ja kestävien meriekosysteemien ja kalastusten ratkaisevan tärkeästä merkityksestä elintarvikkeille ja ravitsemukselle;

               ovat tietoisia Pohjoisen jäämeren keskiosan rantavaltioiden erityisistä vastuista ja intresseistä Pohjoisen jäämeren keskiosan kalakantojen säilyttämisen ja kestävän hoidon yhteydessä;

               panevat tältä osin merkille Pohjoisen jäämeren keskiosan rantavaltioiden aloitteen, joka esitetään 16 päivänä heinäkuuta 2015 allekirjoitetussa julistuksessa sääntelemättömän aavan meren kalastuksen ehkäisemisestä Pohjoisen jäämeren keskiosassa;

               palauttavat mieliin periaatteet ja määräykset, jotka sisältyvät perussopimuksiin ja muihin sellaisiin merikalastusta koskeviin kansainvälisiin asiakirjoihin, joita jo sovelletaan Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueeseen, mukaan lukien seuraavat:

               10 päivänä joulukuuta 1982 tehty Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’;

               hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta 4 päivänä elokuuta 1995 tehty sopimus, jäljempänä ’vuoden 1995 sopimus’; sekä

               Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön vuonna 1995 hyväksymä vastuullisen kalastuksen säännöstö ja muut sen hyväksymät asiaan liittyvät välineet;

               korostavat olevan tärkeää varmistaa yhteistyö ja koordinointi sopimuksen osapuolten ja Koillis-Atlantin kalastuskomission, jolla on toimivalta toteuttaa säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä osassa Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren aluetta, muiden kansainvälisen oikeuden mukaisesti perustettujen ja toimivien kalastuksenhoidon mekanismien sekä asiaan liittyvien kansainvälisten elinten ja ohjelmien välillä;

               pitävät epätodennäköisenä, että kaupallisesta kalastuksesta tulisi lähitulevaisuudessa kannattavaa Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella ja että on sen vuoksi ennenaikaista perustaa nykyisissä olosuhteissa uusia alueellisia tai osa-alueellisia kalastuksenhoitojärjestöjä tai -järjestelyjä Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren aluetta varten;

               haluavat ennalta varautuvan lähestymistavan mukaisesti estää sääntelemättömän kalastuksen aloittamisen Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella tarkastellen säännöllisesti tarvetta muihin säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin;

               muistuttavat mieliin Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2007 antaman alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen;

               tiedostavat, että meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja kestävä käyttö terveissä ekosysteemeissä Pohjoisella jäämerellä pitkällä aikavälillä on arktisen alueen asukkaiden, myös alkuperäiskansojen, etu, ja korostavat, että on tärkeää ottaa heidät ja heidän yhteisönsä mukaan toimintaan; sekä

               haluavat edistää sekä tieteellistä että alkuperäistä ja paikallista tietämystä Pohjoisen jäämeren elollisista luonnonvaroista sekä ekosysteemeistä, joissa niitä esiintyy, perustana kalavarojen säilyttämiselle ja hoidolle Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella,

               ovat sopineet seuraavasta:

               1 artikla

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               a)
                     ’sopimusalueella’ sitä yhtenäistä Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren aluetta, jota ympäröivillä vesillä Kanada, Tanskan kuningaskunta Grönlannin osalta, Norjan kuningaskunta, Venäjän federaatio ja Amerikan yhdysvallat käyttävät kalastusta koskevaa lainkäyttövaltaa;

               b)
                     ’kalalla’ kala-, nilviäis- ja äyriäislajeja; ei kuitenkaan pohjassa eläviä lajeja, jotka määritellään yleissopimuksen 77 artiklassa;

               c)
                     ’kalastuksella’ kalan etsimistä, houkuttamista, paikantamista, pyydystämistä, ottamista tai keräämistä taikka muuta toimintaa, jonka voidaan kohtuudella odottavan johtavan kalan houkuttamiseen, paikantamiseen, pyydystämiseen, ottamiseen tai keräämiseen;

               d)
                     ’kaupallisella kalastuksella’ kalastusta kaupallisiin tarkoituksiin;

               e)
                     ’koekalastuksella’ kalastusta tulevien kaupallisten kalastusten kestävyyden ja toteutettavuuden arvioimiseksi tuottamalla tieteellistä tietoa kyseisten kalastusten osalta;

               f)
                     ’aluksella’ mitä tahansa alusta, jota käytetään tai joka on varustettu tai tarkoitettu käytettäväksi kalastukseen.

               2 artikla

               Sopimuksen tarkoitus

               Tämän sopimuksen tarkoituksena on estää sääntelemätön kalastus Pohjoisen jäämeren keskiosan aavan meren alueella soveltamalla ennalta varautuvia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä osana pitkän aikavälin strategiaa, jolla pyritään turvaamaan terveet meriekosysteemit ja varmistamaan kalakantojen säilyminen ja kestävä käyttö.

               3 artikla

               Kalastusta koskevat väliaikaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet

               1.
                     Kukin osapuoli sallii lippunsa alla purjehtimaan oikeutetuille aluksille kaupallisen kalastuksen harjoittamisen sopimusalueella ainoastaan seuraavien nojalla:

               a)
                     yhden tai useamman alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn hyväksymät kalakantojen kestävää hoitoa varten toteutettavat säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet, jotka on vahvistettu tai joita mahdollisesti vahvistetaan ja joita käytetään kansainvälisen oikeuden mukaisesti kyseisten kalastusten hoitamiseksi tunnustettujen kansainvälisten normien mukaisesti, tai

               b)
                     väliaikaiset säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet, joita osapuolet mahdollisesti vahvistavat 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan nojalla.

               2.
                     Osapuolia kannustetaan harjoittamaan tieteellistä tutkimusta 4 artiklan mukaisesti perustetun tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman sekä kansallisten tieteellisten ohjelmiensa puitteissa.

               3.
                     Osapuoli voi sallia lippunsa alla purjehtimaan oikeutetuille aluksille koekalastuksen harjoittamisen sopimusalueella ainoastaan, jos se on osapuolten 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla vahvistamien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden mukaista.

               4.
                     Osapuolet varmistavat, ettei niiden tieteellinen tutkimustoiminta, johon sisältyy kalojen pyyntiä sopimusalueella, vaikeuta sääntelemättömän kaupallisen ja koekalastusten ehkäisemistä ja terveiden meriekosysteemien suojelua. Osapuolia kannustetaan ilmoittamaan toisilleen suunnitelmistaan sallia mainitunlainen tieteellinen tutkimustoiminta.

               5.
                     Osapuolet varmistavat tällä artiklalla vahvistettujen väliaikaisten toimenpiteiden noudattamisen sekä kaikkien muiden täydentävien tai erilaisten väliaikaisten toimenpiteiden noudattamisen, joita ne mahdollisesti vahvistavat 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

               6.
                     Vuoden 1995 sopimuksen 7 artiklan mukaisesti rantavaltio-osapuolet ja muut osapuolet tekevät yhteistyötä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden yhteensopivuuden varmistamiseksi niiden kalakantojen osalta, joita esiintyy sekä niiden kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvan alueen sisällä että sen ulkopuolella Pohjoisen jäämeren keskiosassa, turvatakseen kaikkien kyseessä olevien kantojen säilyttämisen ja hoidon.

               7.
                     Jollei edellä olevasta 4 kohdasta muuta johdu, tämän sopimuksen määräysten ei saa tulkita rajoittavan tieteelliseen merentutkimukseen liittyviä osapuolten oikeuksia, jotka ilmaistaan yleissopimuksessa.

               4 artikla

               Tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteinen ohjelma

               1.
                     Osapuolet helpottavat yhteistyötä tieteellisessä toiminnassa tiedon lisäämiseksi Pohjoisen jäämeren keskiosan elollisista luonnonvaroista ja ekosysteemeistä, joissa niitä esiintyy.

               2.
                     Osapuolet sopivat perustavansa kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman parantaakseen tietämystään sopimusalueen ekosysteemeistä ja erityisesti määrittääkseen, elääkö sopimusalueella nyt tai tulevaisuudessa kalakantoja, joita voitaisiin pyytää kestävästi, ja määrittääkseen vaikutukset, joita tällaisesta kalastuksesta mahdollisesti kohdistuisi sopimusalueen ekosysteemeihin.

               3.
                     Osapuolet ohjaavat tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman perustamista, koordinointia ja toteutusta.

               4.
                     Osapuolet varmistavat, että tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisessä ohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvien tieteellisten ja teknisten organisaatioiden, elinten ja ohjelmien työ sekä alkuperäinen ja paikallinen tietämys.

               5.
                     Tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman puitteissa osapuolet hyväksyvät kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta tiedonsiirtoprotokollan ja jakavat olennaisen tiedon joko suoraan tai asianomaisten tieteellisten ja teknisten organisaatioiden, elinten ja ohjelmien kautta kyseisen protokollan mukaisesti.

               6.
                     Osapuolet pitävät yhteisiä tieteellisiä kokouksia vähintään kahden vuoden välein ja vähintään kaksi kuukautta ennen 5 artiklan mukaisesti pidettävää osapuolten kokousta esitelläkseen tutkimustensa tuloksia, tarkastellakseen parasta saatavilla olevaa tieteellistä tietoa ja laatiakseen ajoissa tieteellisen lausunnon osapuolten kokoukselle. Osapuolet hyväksyvät kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta yhteisten tieteellisten kokousten työjärjestyksen ja muut menettelyt näiden kokousten toimintaa varten.

               5 artikla

               Uudelleentarkastelu ja täytäntöönpanon jatkaminen

               1.
                     Osapuolet kokoontuvat kahden vuoden välein tai, niin päättäessään, useammin. Kokouksissaan osapuolet muun muassa

               a)
                     tarkastelevat tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja tarpeen vaatiessa mahdollisia tämän sopimuksen kestoon liittyviä kysymyksiä 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

               b)
                     tarkastelevat kaikkea käytettävissä olevaa tieteellistä tietoa, joka on tuotettu tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman kautta tai on peräisin kansallisista tieteellisistä ohjelmista tai muista relevanteista lähteistä, mukaan lukien alkuperäinen ja paikallinen tietämys;

               c)
                     tarkastelevat tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman, kansallisten tieteellisten ohjelmien tai muiden relevanttien lähteiden kautta saadun tieteellisen tiedon pohjalta ja ottaen huomioon asiaan liittyvät kalastuksenhoitoa ja ekosysteemejä koskevat näkökohdat, kuten ennalta varautuvan lähestymistavan ja kalastuksesta ekosysteemeihin kohdistuvat mahdolliset kielteiset vaikutukset, muun muassa sitä, tukevatko kalojen levinneisyys, vaeltaminen ja runsaus sopimusalueella kestävää kaupallista kalastusta ja päättävät tältä pohjalta

               i)
                     onko tarkoituksenmukaista aloittaa neuvottelut yhden tai useamman uuden alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn perustamisesta hoitamaan kalastusta sopimusalueella; sekä

               ii)
                     onko sen jälkeen, kun i) alakohdan nojalla on aloitettu neuvottelut ja osapuolet ovat sopineet mekanismeista kalakantojen kestävyyden varmistamiseksi, tarkoituksenmukaista vahvistaa täydentäviä tai erilaisia välivaiheen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä kyseisten kantojen osalta sopimusalueella.

               d)
                     vahvistavat kolmen vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet sopimusalueella harjoitettavaa koekalastusta varten. Osapuolet voivat muuttaa kyseisiä toimenpiteitä ajoittain. Toimenpiteillä määrätään muun muassa, että

               i)
                     koekalastus ei saa vaikeuttaa tämän sopimuksen tavoitteen saavuttamista;

               ii)
                     koekalastuksen kestoa, laajuutta ja intensiteettiä rajoitetaan, jotta kalakantoihin ja ekosysteemeihin kohdistuisi mahdollisimman pienet vaikutukset, ja niihin sovelletaan yhtenäisiä vaatimuksia, jotka esitetään 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti hyväksytyssä tiedonsiirtoprotokollassa;

               iii)
                     osapuoli voi sallia koekalastuksen ainoastaan luotettavien tieteellisten tutkimusten perusteella ja edellyttäen, että se on tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman ja sen oman kansallisen tieteellisen ohjelman (omien kansallisten ohjelmien) mukaista;

               iv)
                     osapuoli voi sallia koekalastuksen vasta sen jälkeen, kun se on ilmoittanut muille osapuolille suunnitelmistaan harjoittaa kyseistä kalastusta ja tarjonnut muille osapuolille tilaisuuden kommentoida kyseisiä suunnitelmia; sekä

               v)
                     osapuoli seuraa riittävällä tavalla kaikkea sallimaansa koekalastusta ja raportoi koekalastuksen tuloksista muille osapuolille.

               2.
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edistämiseksi, esimerkiksi tieteellisen tutkimuksen ja seurannan yhteisen ohjelman ja muun 4 artiklan nojalla toteutettavan toiminnan osalta, osapuolet voivat muodostaa komiteoita tai vastaavia elimiä, joihin voivat ottaa osaa arktisen alueen yhteisöjen, myös arktisten alkuperäkansojen, edustajat.

               6 artikla

               Päätöksenteko

               1.
                     Osapuolet päättävät menettelytapakysymyksistä osapuolten enemmistöllä osapuolten äänestäessä joko puolesta tai vastaan.

               2.
                     Sisältökysymyksistä osapuolet päättävät yksimielisesti. Tässä sopimuksessa ’yksimielisesti’ tarkoittaa, että päätöstä tehtäessä ei esitetty virallisia vastalauseita.

               3.
                     Kysymys katsotaan sisältökysymykseksi, jos yksikin osapuoli pitää sitä sisältökysymyksenä.

               7 artikla

               Riitojen ratkaisu

               Vuoden 1995 sopimuksen VIII osassa esitettyjä riitojen ratkaisemiseen liittyviä määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin kaikkiin tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyviin osapuolten välisiin riitoihin riippumatta siitä, ovatko ne myös vuoden 1995 sopimuksen osapuolia.

               8 artikla

               Muut kuin osapuolet

               1.
                     Osapuolet kannustavat muita kuin tämän sopimuksen osapuolia toteuttamaan toimenpiteitä, jotka ovat yhdenmukaisia tämän sopimuksen määräysten kanssa.

               2.
                     Osapuolet toteuttavat kansainvälisen oikeuden mukaisia toimenpiteitä ehkäistäkseen sellaista muiden kuin sopimuksen osapuolten lipun alla purjehtimaan oikeutettujen alusten toimintaa, joka heikentää tämän sopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa.

               9 artikla

               Allekirjoitus

               1.
                     Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten [paikka] [päivämäärä] Kanadalle, Kiinan kansantasavallalle, Tanskan kuningaskunnalle Färsaarten ja Grönlannin osalta, Islannille, Japanille, Korean tasavallalle, Norjan kuningaskunnalle, Venäjän federaatiolle, Amerikan yhdysvalloille ja Euroopan unionille ja pysyy avoimena 12 kuukauden ajan kyseisestä päivästä.

               2.
                     Tämän sopimuksen allekirjoittajille sopimus on avoinna ratifiointia ja hyväksymistä varten koko ajan.

               10 artikla

               Liittyminen

               1.
                     Edellä 9 artiklan 1 kohdassa luetelluille valtioille, jotka eivät ole allekirjoittaneet tätä sopimusta, sekä Euroopan unionille, jos se ei ole allekirjoittanut tätä sopimusta, sopimus on avoinna liittymistä varten koko ajan.

               2.
                     Tämän sopimuksen tultua voimaan osapuolet voivat kutsua muita, aidosti kiinnostuneita valtioita liittymään tähän sopimukseen.

               11 artikla

               Voimaantulo

               1.
                     Tämä sopimus tulee voimaan 30 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut kaikki tätä sopimusta koskevat ratifiointi-, hyväksymis- ja liittymiskirjat 9 artiklan 1 kohdassa luetelluilta valtioilta ja Euroopan unionilta.

               2.
                     Tämän sopimuksen tultua voimaan se tulee voimaan kunkin sellaisen 10 artiklan 2 kohdan nojalla liittymään kutsutun valtion osalta, joka on tallettanut liittymiskirjan 30 päivän kuluessa kyseisen asiakirjan tallettamispäivästä.

               12 artikla

               Irtisanominen

               Osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa lähettämällä kirjallisen irtisanomisilmoituksensa tallettajalle diplomaattiteitse tarkentaen irtisanomisensa voimaantulopäivän, jonka on oltava vähintään kuusi kuukautta ilmoituksen päivämäärän jälkeen. Tämän sopimuksen irtisanominen ei vaikuta sopimuksen soveltamiseen muiden osapuolten osalta eikä irtisanovan osapuolen velvollisuuteen täyttää sellaiset tähän sopimukseen perustuvat velvoitteet, joita siihen muutoin sovellettaisiin kansainvälisen oikeuden nojalla tästä sopimuksesta riippumatta.

               13 artikla

               Sopimuksen kesto

               1.
                     Tämä sopimus on aluksi voimassa 16 vuotta voimaantulonsa jälkeen.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa täsmennetyn ensimmäisen ajanjakson päätyttyä sopimuksen voimassaolo jatkuu viisi vuotta kerrallaan, jollei jokin osapuoli

               a)
                     esitä virallista vastalausetta tämän sopimuksen voimassaolon jatkamiselle osapuolten viimeisessä kokouksessa ennen ensimmäisen voimassaolojakson tai jonkin myöhemmän voimassaolon pidennystä koskevan jakson päättymistä; tai

               b)
                     lähetä tallettajalle kirjallisesti virallista vastalausetta voimassaolon jatkamiselle viimeistään kuusi kuukautta ennen kyseisen ajanjakson päättymistä.

               3.
                     Osapuolet mahdollistavat tehokkaan siirtymän tämän sopimuksen ja sellaisen mahdollisen uuden sopimuksen välillä, jolla perustetaan täydentävä alueellinen tai osa-alueellinen kalastuksenhoitojärjestö tai -järjestely hoitamaan kalastusta sopimusalueella tavoitteena turvata terveet meriekosysteemit ja kalakantojen säilyttäminen ja kestävä hyödyntäminen sopimusalueella.

               14 artikla

               Suhde muihin sopimuksiin

               1.
                     Osapuolet tunnustavat, että niitä sitovat nyt ja vastaisuudessa asiaa koskeviin kansainvälisen oikeuden määräyksiin perustuvat velvoitteet, kuten yleissopimuksessa ja vuoden 1995 sopimuksessa esitetyt velvoitteet ja tiedostavat, että on tärkeää jatkaa yhteistyötä näiden velvoitteiden täyttämiseksi myös siinä tapauksessa, että tämän sopimuksen voimassaolo päättyy tai päätetään ilman, että olisi tehty toista sopimusta täydentävän alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn perustamisesta hoitamaan kalastusta sopimusalueella.

               2.
                     Tämän sopimuksen määräykset eivät rajoita osapuolen asemaa kansainvälisiin sopimuksiin perustuvien oikeuksien ja velvoitteiden osalta eikä minkään merioikeuteen liittyvän kysymyksen osalta, mukaan lukien oikeuksien tai lainkäyttövallan käyttöön Pohjoisella jäämerellä liittyvä asema.

               3.
                     Tämän sopimuksen määräykset eivät rajoita kansainvälisen oikeuden asianomaisiin määräyksiin perustuvia osapuolen oikeuksia, lainkäyttövaltaa tai velvollisuuksia, jotka esitetään yleissopimuksessa tai vuoden 1995 sopimuksessa, mukaan lukien oikeus ehdottaa neuvottelujen aloittamista yhden tai useamman täydentävän alueellisen tai osa-alueellisen kalastuksenhoitojärjestön tai -järjestelyn perustamista sopimusalueelle.

               4.
                     Tämä sopimus ei muuta niitä osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia, jotka perustuvat muihin, tämän sopimuksen kanssa yhteensopiviin sopimuksiin ja jotka eivät vaikuta muiden osapuolten mahdollisuuksiin käyttää tämän sopimuksen mukaisia oikeuksiaan tai täyttää siihen perustuvat velvoitteensa. Tämä sopimus ei heikennä minkään olemassa olevan kalastuksenhoitoon liittyvän kansainvälisen mekanismin roolia tai toimivaltuuksia eikä ole niiden kanssa ristiriidassa.

               15 artikla

               Tallettaja

               1.
                     Kanadan hallitus on tämän sopimuksen tallettaja.

               2.
                     Ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan.

               3.
                     Tallettaja ilmoittaa kaikille allekirjoittajille ja kaikille osapuolille, kun kaikki ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjat on talletettu, ja suorittaa kaikki muut tehtävät, joista määrätään vuonna 1969 tehdyssä valtiosopimusoikeutta koskevassa Wienin yleissopimuksessa.

               Tehty _______________________ (paikka) ______ päivänä _____kuuta ____ englannin, kiinan, ranskan ja venäjän kielellä yhtenä kappaleena, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.7.2018
            COM(2018) 527 final
            2018/0277(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Itävallalle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Ecuadorin ja Ukrainan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Haagissa 25. lokakuuta 1980 tehdyllä, yksityisoikeuden alaa koskevalla yleissopimuksella kansainvälisestä lapsikaappauksesta (jäljempänä ’vuoden 1980 yleissopimus’) pyritään palauttamaan ennalleen aiemmin vallinnut tilanne eli varmistamaan, että lapsi, joka on luvattomasti viety toiseen valtioon tai jätetty palauttamatta toisesta valtiosta, palautetaan pikaisesti asuinvaltioonsa. Yleissopimuksen on tähän mennessä ratifioinut 98 maata, joiden joukossa ovat myös kaikki EU:n jäsenvaltiot, ja sen toiminta perustuu sopimuspuolten nimeämien keskusviranomaisten väliseen yhteistyöhön.

                  Lapsikaappauksien estäminen on olennainen osa EU:n politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää lapsen oikeuksia. Sen vuoksi Euroopan unioni pyrkii kansainvälisellä tasolla aktiivisesti parantamaan vuoden 1980 yleissopimuksen soveltamista ja kehottaa myös kolmansia valtioita liittymään sopimukseen.

                  Ecuador talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 22. tammikuuta 1992. Yleissopimus tuli Ecuadorissa voimaan 1. huhtikuuta 1992.

                  Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Ecuadorin ja 26 EU:n jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Itävalta ja Tanska eivät ole vielä hyväksyneet Ecuadorin liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

                  Ukraina talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 2. kesäkuuta 2006. Yleissopimus tuli Ukrainassa voimaan 1. syyskuuta 2006.

                  Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Ukrainan ja 26 EU:n jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Itävalta ja Tanska eivät ole vielä hyväksyneet Ukrainan liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

                  Vuoden 1980 yleissopimuksen 38 artiklan 4 kohdassa määrätään, että yleissopimusta sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

                  Komissio pyysi asiasta lausuntoa Euroopan unionin tuomioistuimelta, joka vahvisti EU:n yksinomaisen toimivallan hyväksyä kolmannen valtion liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen.

                  Euroopan unionin tuomioistuimen 14. lokakuuta 2014 antamassa lausunnossa 1/13 vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

                  Tuomioistuimen mukaan on tarpeen vahvistaa, että asiassa sovelletaan yhtenäisiä sääntöjä EU:ssa ja vältetään tilanne, jossa jäsenvaltiot toimivat eri tavoin (eriytetty yhdentyminen).

                  Euroopan unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta kansainvälisissä lapsikaappausasioissa, joten päätös siitä, hyväksytäänkö Ecuadorin ja Ukrainan liittyminen yleissopimukseen, on tehtävä EU:n tasolla neuvoston päätöksellä. Sen vuoksi Itävallan olisi Euroopan unionin edun mukaisesti annettava selitys Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen hyväksymisestä.

                  Jos Itävalta hyväksyy Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen, vuoden 1980 yleissopimusta voitaisiin soveltaa Ecuadorin ja Ukrainan ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden paitsi Tanskan välillä.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Vuoden 1980 yleissopimus vastaa kansainvälisten lapsikaappausten osalta neuvoston asetusta N:o 2201/2003 (joka tunnetaan Bryssel II a asetuksena), joka on EU:n oikeudellisen yhteistyön kulmakivi avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa.

                  Yksi asetuksen tärkeimmistä tavoitteista on estää lapsikaappaukset jäsenvaltioiden välillä ottamalla käyttöön menettelyjä, joilla varmistetaan lapsen pikainen palauttaminen tämän asuinjäsenvaltioon. Sen vuoksi Bryssel II a asetuksen 11 artiklaan on sisällytetty vuoden 1980 yleissopimuksessa vahvistettu menettely. Asetuksella myös täydennetään yleissopimusta. Lisäksi asetuksessa selvennetään joitakin seikkoja, muun muassa lapsen kuulemista, tuomion antamisen määräaikaa palauttamispyynnön jättämisen jälkeen ja lapsen palauttamatta jättämisen perusteita. Asetus sisältää myös säännöksiä, jotka koskevat eri jäsenvaltioissa annettuja ristiriitaisia palauttamista ja palauttamatta jättämistä koskevia tuomioita.

                  EU tukee kansainvälisesti kolmansien valtioiden liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen, jotta jäsenvaltiot voivat luottaa, että kansainvälisiin lapsikaappauksiin sovelletaan yhteistä sääntelykehystä.

                  Kesäkuun 2015 ja joulukuun 2017 välisenä aikana on jo annettu 14 neuvoston päätöstä
                     1
                  , joilla hyväksytään 20 kolmannen maan (Marokko, Singapore, Venäjän federaatio, Albania, Andorra, Seychellit, Armenia, Korean tasavalta, Kazakstan, Peru, Georgia, Etelä-Afrikka, Chile, Islanti, Bahama, Panama, Uruguay, Kolumbia, El Salvador ja San Marino) liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämän ehdotuksen ilmeisenä yleisenä tavoitteena on suojella lapsen oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Vuoden 1980 yleissopimus luotiin suojelemaan lasta kaappausten haitallisilta vaikutuksilta ja varmistamaan, että lapsi pystyy ylläpitämään yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa esimerkiksi turvaamalla tapaamisoikeuden käyttäminen.

                  On syytä mainita myös yhteys siihen, että sovittelun käyttöä perheasioita koskevien rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemisessa pyritään edistämään. Tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettua direktiiviä
                     2
                   sovelletaan myös perheoikeuden alalla Euroopan yhteisellä oikeudenkäyttöalueella. Myös vuoden 1980 yleissopimuksella kannustetaan ratkaisemaan perheasioita koskevat riita-asiat sovintoteitse. Yksi vuoden 1980 yleissopimukseen perustuvista, kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin julkaisemista hyvien toimintatapojen oppaista käsittelee sovittelua lasta koskevien perhesuhteisiin liittyvien kansainvälisten riitojen ratkaisemisessa silloin, kun asia kuuluu yleissopimuksen soveltamisalaan. Opas on käännetty Euroopan komission aloitteesta kaikille EU:n virallisille kielille (englannin ja ranskan lisäksi) sekä arabiaksi tarkoituksena tukea vuoropuhelua sellaisten valtioiden kanssa, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta, ja löytää konkreettisia tapoja ratkaista kansainvälisistä lapsikaappauksista aiheutuvat ongelmat silloin, kun on kyse maista, jotka eivät ole ratifioineet yleissopimusta.
                     3

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätös koskee kansainvälistä sopimusta, joten sovellettava oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artikla yhdessä 81 artiklan 3 kohdan kanssa. Neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.

                  Asetus (EY) N:o 2201/2003 sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat näin ollen tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotuksen laatimisessa on noudatettu samaa asiaa koskevissa, jo hyväksytyissä neuvoston päätöksissä noudatettuja suuntaviivoja eikä ehdotuksessa ylitetä sitä, mikä on tarpeen yhtenäisen EU:n toiminnan tavoitteen saavuttamiseksi kansainvälisissä lapsikaappauksissa, koska sillä varmistetaan, että Itävalta hyväksyy tietyssä määräajassa Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Itävalta ilmoitti olevansa valmis hyväksymään Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen komission kysyessä sen mielipidettä.

                  Asiantuntijakokouksessa 18. huhtikuuta 2018 käydyissä keskusteluissa kävi ilmi, että jäsenvaltiot eivät – tässä vaiheessa – vastusta sitä, että Itävalta hyväksyy Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio ja jäsenvaltioiden asiantuntijat olivat sitä mieltä, että Ecuadorin ja Ukrainan tilannetta ei tarvitse erikseen arvioida, koska vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa niiden osalta 26 jäsenvaltion kanssa.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ehdotuksesta ei sen luonteen vuoksi ole tehty erityistä vaikutustenarviointia, kuten ei tehty niistä 14 vastaavasta vuosina 2015 ja 2017 hyväksytystä neuvoston päätöksestä, jotka koskevat useiden kolmansien maiden liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen. Joka tapauksessa Ecuadorin ja Ukrainan tilanteen arvioimista pidettiin turhana, koska vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa niiden ja 26 EU:n jäsenvaltion välillä ja koska Itävalta oli valmis hyväksymään niiden liittymisen yleissopimukseen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotetulla päätöksellä ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ehdotus koskee pelkästään luvan antamista Itävallalle, jotta se voi hyväksyä Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen. Sen täytäntöönpanon valvonta rajoittuu siihen, että Itävalta noudattaa selityksen sanamuotoa ja selityksen tallettamisen määräaikaa sekä ilmoittaa selityksen tallettamisesta komissiolle kyseisen neuvoston päätöksen mukaisesti.

               2018/0277 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Itävallalle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Ecuadorin ja Ukrainan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan b alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  4
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti Euroopan unioni on asettanut yhdeksi tavoitteekseen lapsen oikeuksien suojelun edistämisen. Toimenpiteet lasten suojelemiseksi luvattomilta poisviemisiltä tai palauttamatta jättämisiltä muodostavat olennaisen osan tätä toimintapolitiikkaa.

               (2)Neuvosto hyväksyi asetuksen (EY) N:o 2201/2003
                  5
               , jäljempänä ’Bryssel II a -asetus’, jolla pyritään suojelemaan lapsia luvattoman pois viemisen tai palauttamatta jättämisen haitallisilta vaikutuksilta ja jossa vahvistetaan menettelyt, joilla pyritään turvaamaan lapsen pikainen palauttaminen siihen valtioon, jossa lapsen asuinpaikka on, ja jolla pyritään varmistamaan tapaamisoikeus ja oikeus lapsen huoltoon.

               (3)Bryssel II a -asetus täydentää ja vahvistaa 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyä yksityisoikeuden alaa koskevaa Haagin yleissopimusta kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’, jolla luodaan sekä sopimusvaltioiden että keskusviranomaisten välinen kansainvälinen velvoite- ja yhteistyöjärjestelmä ja jolla pyritään turvaamaan luvattomasti muihin valtioihin vietyjen tai muista valtioista palauttamatta jätettyjen lasten pikainen palauttaminen.

               (4)Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen osapuolia.

               (5)Unioni kannustaa kolmansia valtioita liittymään vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen ja tukee vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa osallistumalla yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa muun muassa kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin säännöllisesti järjestämiin erityiskomissioihin.

               (6)Unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden yhteisellä sääntelykehyksellä voitaisiin parhaiten ratkaista arkaluonteiset kansainväliset lapsikaappaukset.

               (7)Vuoden 1980 Haagin yleissopimuksessa määrätään, että sitä sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

               (8)Vuoden 1980 Haagin yleissopimus ei salli alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen, kuten unionin, liittyä siihen. Tämän vuoksi unioni ei voi liittyä kyseiseen yleissopimukseen eikä se voi tallettaa selitystä valtion liittymisen hyväksymisestä.

               (9)Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 1/13 mukaisesti vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen mukaiset selitykset liittymisen hyväksymisestä kuuluvat unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               (10)Ecuador talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjansa 22 päivänä toukokuuta 1992. Yleissopimus tuli Ecuadorissa voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1992.

               (11)Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Itävaltaa ja Tanskaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Ecuadorin liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Ecuador on hyväksynyt Bulgarian, Kyproksen, Viron, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Slovenian ja Romanian liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Ecuadorin tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Itävalta voi unionin edun mukaisesti hyväksyä Ecuadorin liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               (12)Ukraina talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjansa 2 päivänä kesäkuuta 2006. Yleissopimus tuli Ukrainassa voimaan 1 päivänä syyskuuta 2006.

               (13)Kaikki jäsenvaltiot Itävaltaa ja Tanskaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Ukrainan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Ukrainan tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Itävalta voi unionin edun mukaisesti hyväksyä Ukrainan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               (14)Itävallalle olisi näin ollen unionin edun mukaisesti annettava lupa tallettaa selityksensä Ecuadorin ja Ukrainan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen liittymisen hyväksymisestä tämän päätöksen mukaisesti. Unionin muut jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen, ja sen vuoksi niiden ei tule enää tallettaa uutta selitystä liittymisen hyväksymisestä, sillä jo talletettu selitys on edelleen voimassa kansainvälisen julkisoikeuden nojalla.

               (15)Bryssel II a -asetus sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat näin ollen tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               (16)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.
                     Itävallalle annetaan lupa hyväksyä unionin edun mukaisesti Ecuadorin ja Ukrainan liittyminen 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’.

               2.
                     Itävallan on talletettava viimeistään … [kaksitoista kuukautta tämän päätöksen hyväksymisestä] Euroopan unionin edun mukaisesti seuraavasti muotoiltu selitys siitä, että se hyväksyy Ecuadorin ja Ukrainan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen:

               ”[JÄSENVALTION koko nimi] ilmoittaa hyväksyvänsä neuvoston päätöksen (EU) 2018/… mukaisesti, että Ecuador ja Ukraina liittyvät 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.”

               3.
                     Itävallan on ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle siitä, että se on tallettanut Ecuadorin ja Ukrainan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen liittymisen hyväksymistä koskevat selityksensä, ja toimitettava komissiolle kyseisen selityksen tekstit kahden kuukauden kuluessa sen tallettamisesta.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Tähän mennessä on annettu 14 neuvoston päätöstä, joilla jäsenvaltioille annetaan lupa hyväksyä seuraavien maiden liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen: Andorra (neuvoston päätös (EU) 2015/1023, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015); Seychellit (neuvoston päätös (EU) 2015/2354, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Venäjä (neuvoston päätös (EU) 2015/2355, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Albania (neuvoston päätös (EU) 2015/2356, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Singapore (neuvoston päätös (EU) 2015/1024, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015); Marokko (neuvoston päätös (EU) 2015/2357, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Armenia (neuvoston päätös (EU) 2015/2358, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Korean tasavalta (neuvoston päätös (EU) 2016/2313, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016); Kazakstan (neuvoston päätös (EU) 2016/2311, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016); Peru (neuvoston päätös (EU) 2016/2312, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016); Georgia ja Etelä-Afrikka (neuvoston päätös (EU) 2017/2462, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017); Chile, Islanti ja Bahama (neuvoston päätös (EU) 2017/2424, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017); Panama, Uruguay, Kolumbia ja El Salvador (neuvoston päätös (EU) 2017/2464, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017); San Marino (neuvoston päätös (EU) 2017/2463, annettu 18 päivänä joulukuuta 2017).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/52/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EUVL L 136, 24.5.2008, s. 3).

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        EUVL C , , s. .

                     (5)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003, annettu 27 päivänä marraskuuta 2003, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta (EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1).