               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.7.2017
            COM(2017) 384 final
            2017/0162(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välinen sopimus
                  1
                tuli voimaan 1. tammikuuta 2014. Sopimuksessa vahvistettiin vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita viisumien myöntämismenettelyjen helpottamiseksi Armenian kansalaisille. Sopimuksen 12 artiklalla perustettiin sekakomitea, jonka tehtävänä on muun muassa valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa. Sekakomitea on havainnut, että on tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano Schengen-jäsenvaltioiden konsulaateissa ja selkiyttää sopimuksen ja sopimuspuolten niiden muiden säännösten välistä suhdetta, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin.

               Suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne ole oikeudellisesti sitovat. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Sopimusta sovelletaan ensisijaisena yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 810/2009
                  2
                nähden kysymyksissä, joita säännellään molemmissa.

               Viisumisäännöstön säännöksiä sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa. Näitä ovat esimerkiksi viisumihakemuksen käsittelystä vastaavan Schengen-jäsenvaltion määrittäminen, viisumin epäämisen perustelut, oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen tai hakijan henkilökohtaista haastattelua koskevat yleiset säännöt.

               Schengen-sääntöjä ja tarvittaessa myös kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin asioihin, joita ovat esimerkiksi matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen, jäsenvaltioiden alueelle tulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet.

               Sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan sopimuksessa määrättyjä viisumien myöntämisen helpottamista koskevia järjestelyjä sovelletaan Armenian kansalaisiin vain siltä osin kuin heitä ei ole vapautettu viisumipakosta asetuksen (EY) N:o 539/2001
                  3
                perusteella. Sopimuksen soveltaminen päättyisi, jos Armenian tasavalta siirrettäisiin asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II olevaan luetteloon maista, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta. Koska tällainen vapautus myönnettäisiin kuitenkin vain biometristen passien haltijoille (vapautus täsmennettävä alaviitteessä liitteessä II), sopimusta sovellettaisiin edelleen niihin Armenian kansalaisiin, joilla ei ole biometristä passia.

               2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               EU:n annettua tämän ehdotuksen pohjalta kantansa sekakomitea hyväksyy suuntaviivat, joiden tarkoituksena on selittää yksityiskohtaisesti sopimuksen määräyksiä, jotta sopimus pannaan asianmukaisesti ja johdonmukaisesti täytäntöön.

               Suuntaviivoissa otetaan huomioon viisumisäännöstö ja muu EU:n viisumipolitiikan alalla annettu lainsäädäntö. Tavoitteena on varmistaa, että jäsenvaltioiden konsulaattien henkilöstö noudattaa sopimuksen täytäntöönpanossa EU:n viisumisäännöstöä.

               3.KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Komissio on keskustellut tästä suuntaviivaluonnoksesta asiasta vastuussa olevien Armenian viranomaisten kanssa sekakomitean kokouksissa 10. syyskuuta 2014, 29. huhtikuuta 2015 ja 15. kesäkuuta 2016. Komitean kokousten välillä niitä on lisäksi käsitelty sopimuspuolten välisissä sähköposteissa. Useat ratkaisematta olevat kysymykset edellyttävät perusteellisempaa analyysiä ennen molempia osapuolia tyydyttävän kompromissin saavuttamista. Tämä koskee erityisesti toimittajien ja kuljettajien ammattijärjestöjä koskevia kysymyksiä (ks. suuntaviivojen 2.2.1 kohdan e ja k alakohta).

               Jäsenvaltioita on kuultu tähän neuvoston päätösehdotukseen liitetystä suuntaviivaluonnoksesta paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa Jerevanissa ja viisumityöryhmässä (viimeinen kuuleminen 26. marraskuuta 2016). Suuntaviivojen lopullinen versio hyväksyttiin sekakomitean kolmannessa kokouksessa, joka pidettiin 15. kesäkuuta 2016.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tämä ehdotus ei vaikuta EU:n talousarvioon.

               2017/0162 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1.Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian välisen sopimuksen
                  4
               , jäljempänä ’sopimus’, 12 artiklalla perustetaan sekakomitea. Siinä määrätään erityisesti, että sekakomitean on valvottava sopimuksen täytäntöönpanoa.

               2.Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009
                  5
                vahvistetaan viisumien myöntämistä koskevat menettelyt ja edellytykset, joita sovelletaan silloin, kun jäsenvaltioiden alueen kautta tapahtuvan kauttakulun tai jäsenvaltioiden alueella oleskelun on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               3.On tarpeen laatia yhteiset suuntaviivat, jotta voidaan varmistaa sopimuksen täysin yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden konsulaateissa sekä selkiyttää sopimuksen ja sopimuspuolten niiden säännösten välistä suhdetta, joita sovelletaan edelleen sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin viisumiasioihin.

               4.On aiheellista määrittää unionin puolesta sekakomiteassa esitettävä kanta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen.

               5. Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                  6
                mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               6.Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  7
                mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               7.Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen 12 artiklalla perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan välinen sopimus viisumien myöntämisen helpottamisesta, EUVL L 289, 31.10.2013, s. 2.

                     (2)
                  EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

                     (3)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1).

                     (4)
                  EUVL L 289, 31.10.2013, s. 2.

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

                     (6)
                  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (7)
                  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 25.7.2017
            COM(2017) 384 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymiseen

               LUONNOS

               EUROOPAN UNIONIN JA ARMENIAN TASAVALLAN VÄLISELLÄ

               VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYLLÄ

               SOPIMUKSELLA PERUSTETUN

               SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o ../201..

               annettu …….

               sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien yhteisten suuntaviivojen hyväksymisestä

               KOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen
                  1
                viisumien myöntämisen helpottamisesta, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 12 artiklan,

               sekä katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat yhteiset suuntaviivat vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty

               Euroopan unionin puolesta

                     Armenian tasavallan puolesta

                  LUONNOS

                  VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN

                  EUROOPAN UNIONIN

                  JA ARMENIAN TASAVALLAN VÄLINEN SOPIMUS –

                  TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

               Viisumien myöntämisen helpottamisesta tehty Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014. Sen tavoitteena on helpottaa vastavuoroisuuden pohjalta viisumien myöntämistä Armenian kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.

               Sopimuksessa vahvistetaan oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita, jotta voidaan yksinkertaistaa menettelyjä viisumien myöntämiseksi Armenian kansalaisille.

               Sopimuksen 12 artiklalla perustetun sekakomitean hyväksymillä suuntaviivoilla pyritään varmistamaan sopimuksen määräysten yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustoissa. Suuntaviivat eivät ole osa sopimusta, eivätkä ne sen vuoksi ole oikeudellisesti sitovia. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että diplomaatti- ja konsuliedustustojen henkilöstö noudattaa niitä johdonmukaisesti pannessaan sopimuksen määräyksiä täytäntöön.

               Suuntaviivoja on sekakomitean vastuulla tarkoitus päivittää säännöllisesti sopimuksen täytäntöönpanosta saadun kokemuksen perusteella.

               Sopimuksen jatkuvan ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimuspuolet sitoutuivat viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean työjärjestyksen mukaisesti pitämään sekakomitean virallisten kokousten välillä yhteyttä epävirallisesti kiireellisten kysymysten ratkaisemiseksi. Yksityiskohtaiset raportit näistä kysymyksistä ja epävirallisesta yhteydenpidosta esitetään seuraavassa viisumien helpottamista käsittelevän sekakomitean kokouksessa.

               I.
                     YLEISET SEIKAT

               1.1.
                     Tarkoitus ja soveltamisala

               Sopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Tämän sopimuksen tarkoituksena on helpottaa viisumien myöntämistä Armenian kansalaisille sellaista oleskelua varten, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.”

               Sopimusta sovelletaan kaikkiin Armenian kansalaisiin, jotka hakevat lyhytaikaista viisumia, riippumatta siitä, missä maassa he asuvat.

               Sopimusta ei sovelleta kansalaisuudettomiin henkilöihin, joilla on Armenian myöntämä oleskelulupa. Tähän henkilöryhmään sovelletaan EU:n viisumisäännöstön tavallisia sääntöjä.

               Kaikki EU:n kansalaiset ja Schengenin säännöstöön osallistuvien valtioiden kansalaiset on 10. tammikuuta 2013 alkaen vapautettu viisumipakosta heidän matkustaessaan Armeniaan enintään 90 päiväksi.

               Sopimuksen 1 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jos Armenia ottaa uudelleen käyttöön unionin kansalaisia tai tiettyjä unionin kansalaisten ryhmiä koskevan viisumipakon, asianomaisiin unionin kansalaisiin sovelletaan ilman eri toimenpiteitä vastavuoroisuuden pohjalta samoja viisumien myöntämistä koskevia helpotuksia, jotka on myönnetty Armenian kansalaisille tämän sopimuksen nojalla.”

               1.2.
                     Sopimuksen soveltamisala

               Sopimuksen 2 artiklassa määrätään seuraavaa:

               ”1.
                     Tässä sopimuksessa määrättyjä viisumien myöntämisen helpottamista koskevia järjestelyjä sovelletaan Armenian kansalaisiin vain siltä osin, kuin heitä ei ole vapautettu viisumipakosta unionin tai sen jäsenvaltioiden laeilla ja asetuksilla tai tämän sopimuksen tai muiden kansainvälisten sopimusten määräyksillä.

               2.
                     Kysymykset, joista ei määrätä tässä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumin epääminen, matkustusasiakirjojen tunnustaminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen sekä maahantulon epääminen ja maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet, ratkaistaan Armenian tai jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön tai unionin lainsäädännön mukaisesti.”

               Sopimus ei vaikuta voimassa oleviin viisumipakkoa ja viisumivapauksia koskeviin sääntöihin, tämän kuitenkaan rajoittamatta sen 10 artiklan soveltamista (jossa määrätään Armenian diplomaattipassien haltijoiden vapauttamisesta viisumivelvollisuudesta). Esimerkiksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001
                  2
                4 artiklassa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vapauttaa viisumivelvollisuudesta muun muassa alusten ja ilma-alusten siviilimiehistö.

               Tässä yhteydessä on lisättävä, että Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen
                  3
                21 artiklan mukaan kaikkien kyseisen yleissopimuksen osapuolten on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Kaikki kyseisen yleissopimuksen osapuolet hyväksyvät Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 810/2009
                  4
               , jäljempänä viisumisäännöstö, sovelletaan kaikkiin asioihin, joista ei määrätä sopimuksessa ja joita ovat esimerkiksi viisumihakemuksen käsittelystä vastaavan Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen osapuolen määrittäminen, viisumin epäämisen perustelut tai oikeus hakea muutosta kielteiseen päätökseen ja viisumin hakijan henkilökohtaista haastattelua ja viisumihakemukseen liittyvien lisätietojen antamista koskevat yleiset säännöt. Lisäksi Schengen-sääntöjä
                  5
                (maahantulon epääminen, toimeentuloon tarvittavien varojen osoittaminen ym.) ja kansallista lakia (matkustusasiakirjojen tunnustaminen, maastapoistamiseen liittyvät toimenpiteet ym.) sovelletaan edelleen asioihin, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

               Vaikka sopimuksessa vahvistetut ehdot täyttyisivätkin, eli vaikka hakija olisi esittänyt esimerkiksi 4 artiklassa lueteltujen henkilöryhmien osalta vaaditut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat, viisumi voidaan silti evätä, elleivät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/399
                  6
                (Schengenin rajasäännöstö) 6 artiklassa vahvistetut edellytykset täyty, eli jos henkilöllä ei ole voimassa olevaa matkustusasiakirjaa, hänestä on tehty kuulutus Schengenin tietojärjestelmään (SIS) tai hänen katsotaan olevan uhka yleiselle järjestykselle tai sisäiselle turvallisuudelle ym.

               Muita viisumisäännöstön mukaisia mahdollisuuksia joustavuuteen viisumien myöntämisessä sovelletaan edelleen. Esimerkiksi pitkään (jopa viisi vuotta) voimassa olevia toistuvaisviisumeja voidaan myöntää muillekin kuin sopimuksen 5 artiklassa mainituille henkilöryhmille, jos viisumisäännöstön 24 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Samalla tavoin sovelletaan edelleen säännöstön säännöksiä, jotka mahdollistavat viisumin maksuttomuuden tai viisumimaksun alentamisen (viisumisäännöstön 16 artiklan 5 ja 6 kohta).

               1.3.
                     Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat viisumilajit

               Sopimuksen 3 artiklan d alakohdassa määritellään, että ”viisumilla” tarkoitetaan ”jäsenvaltion myöntämää lupaa kulkea sen alueen kautta tai tulla jäsenvaltioiden alueelle sellaista oleskelua varten, joka kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

               Sopimuksessa määrättyjä helpotuksia sovelletaan sekä yhtenäisiin viisumeihin, jotka ovat voimassa jäsenvaltioiden koko alueella, että alueellisesti rajoitettuihin viisumeihin
                  7
               .

               1.4.
                     Viisumin mukaisen sallitun oleskeluajan laskeminen

               Lyhytaikaisen oleskelun käsite määritellään Schengenin rajasäännöstössä
                  8
                seuraavasti: ”90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana, jolloin on otettava huomioon kutakin oleskelupäivää edeltävä 180 päivän jakso”.

               Maahantulopäivänä pidetään ensimmäistä päivää ja maastalähtöpäivänä viimeistä päivää, jona henkilö oleskelee jäsenvaltioiden alueella. Käsitteen ”minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana” mukaisesti olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän / 180 päivän vaatimus edelleen. Tämä tarkoittaa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo jäsenvaltioiden alueelta antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

               Määritelmää on sovellettu 18. lokakuuta 2013 alkaen. Uusien sääntöjen mukaisen sallitun oleskelun laskemiseen voidaan käyttää ”lyhytaikaisen oleskelun laskinta”, joka on saatavilla seuraavassa osoitteessa:

                  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm

               .

               Esimerkki oleskelun pituuden laskemisesta uuden määritelmän perusteella:

               Henkilö, jolla on vuoden (18. huhtikuuta 2014 – 18. huhtikuuta 2015) voimassa oleva toistuvaisviisumi, saapuu maahan ensimmäisen kerran 19. huhtikuuta 2014 ja oleskelee siellä 3 päivää. Tämän jälkeen hän saapuu maahan uudelleen 18. kesäkuuta 2014 ja oleskelee siellä 86 päivää. Mikä on tilanne tiettyinä päivämäärinä? Milloin kyseinen henkilö saa tulla uudestaan jäsenvaltioiden alueelle?

               Tilanne 11. syyskuuta 2014: Viimeisten 180 päivän kuluessa (16. maaliskuuta 2014 – 11. syyskuuta 2014) henkilö on oleskellut maassa 3 päivää (19.–21. huhtikuuta 2014) + 86 päivää (18. kesäkuuta 2014 – 11. syyskuuta 2014) = 89 päivää. Oleskeluaika ei ylity. Henkilö voi oleskella maassa vielä yhden päivän.

               Tilanne 16. lokakuuta 2014: Henkilö voi saapua maahan vielä 3 päivän oleskelua varten. Oleskelusta 19. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 16. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 20. huhtikuuta 2014 tulee merkityksetön 17. lokakuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle, jne.

               Tilanne 15. joulukuuta 2014: Henkilö voi saapua maahan vielä 86 päivän oleskelua varten (oleskelusta 18. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 15. joulukuuta 2014, koska se jää 180 päivän ajanjakson ulkopuolelle; oleskelusta 19. kesäkuuta 2014 tulee merkityksetön 16. joulukuuta 2014 jne.).

               1.5.
                     Tilanne niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti tai jotka eivät osallistu EU:n yhteiseen viisumipolitiikkaan, sekä Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden osalta

               Sopimus sitoo voimaantulostaan lähtien jäsenvaltioita, jotka ovat liittyneet EU:hun vuonna 2004 (Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia), vuonna 2007 (Bulgaria ja Romania) ja vuonna 2013 (Kroatia).

               Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Ne myöntävät edelleen kansallisia viisumeja, jotka ovat voimassa vain niiden omalla kansallisella alueella. Kun nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, ne jatkavat sopimuksen soveltamista.

               Kansallista lainsäädäntöä sovelletaan edelleen kaikkiin sopimuksen soveltamisalan ulkopuolelle jääviin kysymyksiin siihen päivään saakka, jona nämä jäsenvaltiot ryhtyvät soveltamaan Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Kyseisestä päivästä lähtien sopimuksen ulkopuolelle jääviä kysymyksiä säännellään Schengenin säännöstöllä tai kansallisella lainsäädännöllä.

               Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania voivat tunnustaa kaikkien Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen osapuolten ja assosioituneiden valtioiden myöntämät oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit niiden alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten.
                  9

               Tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 21 artiklan mukaan kaikkien kyseisen yleissopimuksen osapuolten on tunnustettava toistensa myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat päteviksi toistensa alueella tapahtuvaa lyhytaikaista oleskelua varten. Ne hyväksyvät assosioituneiden maiden oleskeluluvat, D-viisumit ja lyhytaikaiset viisumit maahantuloa ja lyhytaikaista oleskelua varten ja päinvastoin.

               Sopimusta ei sovelleta Tanskaan, Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, mutta siihen sisältyy yhteisiä julistuksia, joiden mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on suotavaa tehdä Armenian kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämismenettelyjen helpottamisesta.

               Vaikka Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi ovat liittyneet Schengen-yhteistyöhön, sopimus ei sido niitä. Sopimukseen sisältyy kuitenkin yhteinen julistus, jonka mukaan kyseisten Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden on suotavaa viivytyksettä tehdä Armenian kanssa kahdenväliset sopimukset viisumien myöntämisen helpottamisesta.

               1.6.
                     Sopimus/kahdenväliset sopimukset

               Sopimuksen 13 artiklassa määrätään seuraavaa:

               ”Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan sopimuksen voimaantulosta alkaen ensisijaisina muihin kahden- tai monenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Armenian välillä, siltä osin kuin viimeksi mainittujen sopimusten tai järjestelyjen määräykset koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.”

               Sopimuksen voimaantulosta alkaen jäsenvaltioiden ja Armenian voimassa oleviin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä määräyksiä asioista, joista määrätään sopimuksessa, ei ole enää sovellettu. Jäsenvaltioiden on EU:n lainsäädännön mukaan toteutettava tarpeelliset toimenpiteet poistaakseen yhteensopimattomuudet kahdenvälisten sopimustensa ja sopimuksen väliltä.

               Jos jäsenvaltio on tehnyt Armenian kanssa kahdenvälisen sopimuksen tai järjestelyn asioista, jotka eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan, tätä sopimusta tai järjestelyä sovelletaan edelleen sopimuksen tultua voimaan.

               II.
                     YKSITTÄISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ KOSKEVAT SUUNTAVIIVAT

               2.1.
                     Kaikkiin viisuminhakijoihin sovellettavat säännöt

               Tärkeää: Alla mainittuja helpotuksia, jotka koskevat viisumimaksua, viisumihakemusten käsittelyaikoja, lähtöä siinä tapauksessa, että asiakirjat ovat kadonneet tai ne on varastettu, ja viisumin voimassaoloajan pidentämistä poikkeuksellisissa olosuhteissa, sovelletaan kaikkiin armenialaisiin viisuminhakijoihin ja -haltijoihin, esimerkiksi matkailijoihin.

               2.1.1.
                     Viisumihakemusten käsittelymaksu

               Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:

               ”1.Viisumihakemusten käsittelystä veloitetaan 35 euron maksu.”

               Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan viisumihakemuksen käsittelymaksu on siis 35 euroa. Tätä maksua sovelletaan kaikkiin armenialaisiin viisuminhakijoihin (myös matkailijoihin), ja se koskee lyhytaikaisia viisumeja, riippumatta maahantulojen määrästä.

               Sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa (huom. kaikki täytäntöönpanojärjestelyt kuuluvat tähän luokkaan):

               ”2.
                     Rajoittamatta tämän artiklan 3 kohdan soveltamista viisumihakemuksen käsittelymaksusta vapautetaan seuraaviin ryhmiin kuuluvat henkilöt:

               a)
                     eläkkeensaajat;”

               Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste eläkkeensaajan asemasta (eläkelaskelma tai -todistus) Vapautus ei ole perusteltu niissä tapauksissa, joissa matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

               ”b)
                     alle 12-vuotiaat lapset;”

               Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste iästään.

               ”c)
                     kansallisten ja alueellisten hallitusten jäsenet sekä perustuslakituomioistuinten ja ylimpien tuomioistuinten jäsenet, ellei heitä ole vapautettu viisumipakosta tällä sopimuksella;”

               Paikallishallinnon edustajat katsotaan aluehallinnon edustajiksi. Näitä ovat esimerkiksi maakuntien kuvernöörit (marzpet) ja varakuvernöörit sekä Jerevanin pormestari ja varapormestari. Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä Armenian viranomaisten antama todiste asemastaan.

               ”d)
                     vammaiset ja tarvittaessa heidän saattajansa;”

               Jotta hakijat voidaan vapauttaa viisumimaksusta, heidän olisi esitettävä todisteet siitä, että molemmat viisuminhakijat kuuluvat tähän ryhmään. Vammaisten viisuminhakijoiden on esitettävä ote lääkärintodistuksesta, jossa vamma todistetaan. Jos hakijan vamma on ilmeinen (sokeat, raaja puuttuu) näköhavaintoon perustuva tunnistaminen viisumin myöntävässä konsulaatissa riittää.

               Perustelluissa tapauksissa viisumihakemuksen voi tehdä vammaisen edustaja tai edunvalvoja.

               ”e)
                     jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puoliso, lapset tai adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset);

               f)
                     virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös tällaisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella;

               g)
                     koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa;

               h)
                     toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;”

               Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste journalisti- tai media-alan ammattialajärjestön jäsenyydestä – ks. sopimuksen 4 artikla ja suuntaviivojen 2.2.1 kohdan e alakohta.

               ”i)
                     kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi;”

               Kannattajia ei pidetä mukana matkustavina henkilöinä.

               ”j)
                     kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa;”

               Jotta tähän ryhmään kuuluva viisuminhakija voidaan vapauttaa viisumimaksusta, hänen on esitettävä todiste kansalaisjärjestöjen tai voittoa tavoittelemattomien järjestöjen jäsenyydestä – ks. sopimuksen 4 artikla.

               ”k)
                     henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin;

               l)
                     henkilöt, jotka ovat asiakirjoin osoittaneet matkustavansa humanitaarisista syistä esimerkiksi siksi, että he tarvitsevat kiireellistä lääkärinhoitoa, sekä tällaisen henkilön saattaja tai henkilöt, jotka osallistuvat lähisukulaisen hautajaisiin tai vierailevat sairaana olevan lähisukulaisen luona.”

               Edellä mainitut henkilöryhmät vapautetaan kokonaan viisumihakemuksen käsittelymaksusta. Lisäksi seuraavilta henkilöryhmiltä voidaan myöntää vapautus maksusta viisumisäännöstön 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti:

               -Euroopan unionissa tieteellistä tutkimusta, sellaisena kuin se on määriteltynä 28 päivänä syyskuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EC, matkustavat tutkijat;

               -voittoa tuottamattomien järjestöjen 25-vuotiaat ja sitä nuoremmat edustajat, jotka osallistuvat voittoa tuottamattomien järjestöjen järjestämiin seminaareihin, konferensseihin tai urheilu-, kulttuuri- tai koulutustapahtumiin.

               Kuten viisumisäännöstön 16 artiklan 6 kohdassa todetaan, ”viisumimaksuja voidaan yksittäistapauksissa alentaa tai ne voidaan jättää perimättä, kun tämä palvelee kulttuuriin tai urheiluun liittyvää etua tai ulko- tai kehitysyhteistyöpoliittista etua tai jotakin muuta merkittävää yleistä etua taikka humanitaarisista syistä”.

               Viisumisäännöstön 16 artiklan 7 kohdassa todetaan, että viisumimaksu peritään joko euroina tai sen kolmannen maan kansallisena valuuttana tai siinä kolmannessa maassa yleensä käytettävänä valuuttana, jossa hakemus on jätetty. Sitä ei palauteta paitsi silloin, kun hakemusta ei voida ottaa tutkittavaksi tai konsulaatti ei ole toimivaltainen.

               Jotta vältettäisiin poikkeavuudet, jotka voisivat johtaa edullisimman viisumikohtelun tarjoavan edustuston etsimiseen, Armeniassa olevien jäsenvaltioiden tulisi varmistaa samanlaiset viisumimaksut kaikille armenialaisille viisuminhakijoille, kun maksu peritään ulkomaan valuutassa.

               Armenialaisille hakijoille annetaan kuitti maksetusta viisumimaksusta viisumisäännöstön 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

               Sopimuksen 6 artiklan 3 kohdassa määrätään seuraavaa:

               ”3.
                     Jos jäsenvaltio tekee viisumin myöntämiseksi yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, ulkoinen palveluntarjoaja voi periä palvelumaksun. Palvelumaksun on oltava oikeassa suhteessa kustannuksiin, joita ulkoiselle palveluntarjoajalle aiheutuu sen suorittaessa tehtäviään, eikä se saa olla enempää kuin 30 euroa. Asianomaisten jäsenvaltioiden on varattava kaikille hakijoille mahdollisuus jättää hakemuksensa suoraan niiden konsulaatteihin.”

               Viisumisäännöstön 43 artiklassa annetaan yksityiskohtaisia tietoja ulkoisten palveluntarjoajien tehtävistä yhteistyön toteuttamistapoihin liittyen.

               2.1.2.
                     Viisumihakemusten käsittelyajat

               Sopimuksen 7 artiklassa määrätään seuraavaa:

               ”1.
                     Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot tekevät päätöksen viisumin myöntämisestä 10 kalenteripäivän kuluessa viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottamisesta.

               2.
                     Viisumihakemusta koskevaa päätöksentekoaikaa voidaan pidentää enintään 30 kalenteripäivään yksittäistapauksissa, erityisesti silloin kun hakemuksen käsittely vaatii lisätarkistuksia.

               3.
                     Kiireellisissä tapauksissa viisumihakemusta koskeva päätös voidaan tehdä kahden työpäivän kuluessa tai nopeammin.”

               Viisumihakemusta koskeva päätös on periaatteessa tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona tutkittavaksi otettu hakemus on jätetty.

               Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa 30 päivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin tai kun on kyse edustuksesta ja edustetun jäsenvaltion viranomaisia kuullaan.

               Kaikki nämä määräajat alkavat kulua vasta kun hakemus on täydellinen, toisin sanoen viisumihakemuksen ja sen liiteasiakirjojen vastaanottopäivästä alkaen.

               Periaatteena on, että diplomaatti- ja konsuliedustustoissa, joissa on käytössä ajanvarausjärjestelmä, tapaamisajan saamiseen kulunutta odotusaikaa ei lasketa osaksi käsittelyaikaa. Tätä asiaa sekä muita viisumihakemuksen jättämistä koskevia käytännön järjestelyjä säännellään viisumisäännöstöllä (9 artikla).

               Sopimuksen 7 artiklan 4 kohdassa määritellään, että jos hakemuksen jättämiseksi on varattava aika, se on ”järjestettävä pääsääntöisesti kahden viikon kuluessa päivämäärästä, jona aikaa pyydettiin”.

               Perustelluissa kiireellisissä tapauksissa (jos viisumia ei ole voitu hakea aikaisemmin syistä, joita hakija ei ole voinut ennakoida), ”konsulaatti voi sallia hakijoiden jättävän hakemuksensa joko ilman tapaamisaikaa tai heille myönnetään tapaamisaika välittömästi.”

               Tapaamisaikaa sovittaessa olisi otettava huomioon viisuminhakijan esiin tuoma hakemuksen mahdollinen kiireellisyys. Päätöksen siitä, että viisumihakemusta koskeva päätös tehdään tavanomaista nopeammin, tekee konsulivirkamies.

               2.1.3. Viisumin voimassaoloajan pidentäminen poikkeuksellisissa olosuhteissa

               Sopimuksen 9 artiklassa määrätään seuraavaa:

               ”Jos Armenian tasavallan kansalaiset eivät pysty lähtemään jäsenvaltioiden alueelta viisumissa mainittuun määräaikaan mennessä ylivoimaisen esteen tai humanitaaristen syiden vuoksi, heidän viisuminsa voimassaoloaikaa voidaan pidentää maksutta vastaanottavan valtion soveltaman lainsäädännön mukaisesti, kunnes paluu asuinvaltioon on mahdollinen.”

               Viisumin voimassaoloajan pidentämiseen perustelluista henkilökohtaisista syistä, jolloin viisumin haltija ei voi poistua jäsenvaltion alueelta viisumitarraan merkittyyn päivämäärään mennessä, sovelletaan viisumisäännöstön 33 artiklaa mikäli tämä on yhteensopivaa sopimuksen kanssa. Tämän vuoksi sopimuksen mukaan viisumin voimassaoloaikaa pidennetään ylivoimaisen esteen tai humanitaaristen syiden vuoksi maksutta.

               2.2. Tiettyihin viisuminhakijoiden ryhmiin sovellettavat uudet säännöt

               2.2.1.
                     Matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat

               Sopimuksen 4 artiklan 1 kohdassa luetelluilta henkilöryhmiltä vaaditaan ainoastaan mainitut matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat. Kuten 4 artiklan 3 kohdassa todetaan, heiltä ei vaadita muita matkan tarkoitusta koskevia selvityksiä, kutsuja tai vahvistuksia. Tämä ei kuitenkaan tarkoita vapautusta vaatimuksesta jättää viisumihakemus henkilökohtaisesti tai toimittaa esimerkiksi toimeentuloon liittyvät liiteasiakirjat.

               Jos matkan tarkoituksen todistavan asiakirjan aitoutta on yksittäistapauksissa syytä epäillä, viisumisäännöstön 21 artiklan 8 kohdan mukaan viisuminhakija voidaan kutsua lähetystöön/konsulaattiin perusteelliseen lisähaastatteluun, jossa hänelle voidaan esittää kysymyksiä vierailun todellisesta tarkoituksesta tai hänen aikomuksestaan palata. Tällaisissa yksittäistapauksissa viisuminhakija voi esittää lisäasiakirjoja tai konsulivirkamies voi poikkeuksellisesti pyytää niitä. Sekakomitea seuraa asiaa tarkasti.

               Niiden henkilöryhmien osalta, joita ei mainita 4 artiklassa (esimerkiksi matkailijat), matkan tarkoitusta koskeviin asiakirjoihin sovelletaan edelleen yleisiä sääntöjä. Sama pätee asiakirjoihin, jotka koskevat vanhempien suostumusta alle 18-vuotiaiden lasten matkustamiseen.

               Kysymyksiin, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, kuten matkustusasiakirjojen tunnustamiseen ja paluuta koskevat takeisiin sekä toimeentuloon tarvittavien varojen osoittamiseen, sovelletaan Schengenin säännöstöä tai kansallista lainsäädäntöä.

               Periaatteessa viisumihakemuksen mukana toimitetaan 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja alkuperäisenä. Konsulaatti voi kuitenkin aloittaa viisumihakemuksen käsittelyn asiakirjasta lähetetyn faksin tai jäljennösten perusteella. Konsulaatti voi pyytää alkuperäistä asiakirjaa siinä tapauksessa, että kyseessä on ensimmäinen hakemus. Alkuperäistä asiakirjaa pyydetään tapauksissa, joihin liittyy epäselvyyksiä.

               ”4 artikla – Matkan tarkoitusta koskevat todistusasiakirjat

               1.Seuraavilta Armenian kansalaisten ryhmiltä vaaditaan toisen osapuolen alueelle suuntautuvan matkan perusteluksi vain seuraavat asiakirjat:

               a)
                     jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai sen jäsenvaltion alueella, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien Euroopan unionin kansalaisten luona vierailevat lähisukulaiset (puoliso, lapset tai adoptiolapset, vanhemmat tai huoltajat, isovanhemmat ja lapsenlapset):

               –
                     vastaanottajana toimivan henkilön kirjallinen kutsu;”.

               Tässä alakohdassa määrätään armenialaisten lähisukulaisten tilanteesta näiden matkustaessa jäsenvaltioihin vierailemaan jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten luona tai sellaisten Euroopan unionin kansalaisten luona, jotka oleskelevat sen jäsenvaltion alueella, jonka kansalaisia he ovat.

               Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava kutsujana toimivan henkilön allekirjoitus oikeaksi asuinmaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten olisi validoitava kutsu. Diplomaattien, teknisen ja hallinnollisen henkilöstön ja muiden Armenian tasavallan hallituksen jäsenvaltioihin lähettämien virkamiesten kohdalla allekirjoitus todistetaan oikeaksi diplomaatti- tai konsuliedustuston päällikön kirjeellä tai verbaalinootilla.

               ”b)
                     virallisten valtuuskuntien jäsenet, myös tällaisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella osallistuvat kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jonkin jäsenvaltion alueella:

               –
                     Armenian toimivaltaisen viranomaisen kirje, jossa vahvistetaan, että hakija on sitä edustavan valtuuskunnan jäsen tai pysyvä jäsen, joka matkustaa jäsenvaltioiden alueelle osallistuakseen edellä mainittuihin tapahtumiin, ja virallisen kutsun jäljennös;

               Hakijan nimi on mainittava toimivaltaisen viranomaisen laatimassa kirjeessä, jossa vahvistetaan, että kyseinen henkilö kuuluu valtuuskuntaan, joka matkustaa toisen sopimuspuolen alueelle osallistuakseen viralliseen tapaamiseen. Hakijan nimeä ei tarvitse välttämättä mainita virallisessa kutsussa osallistua tapaamiseen, vaikka se saatetaan mainita silloin, kun virallinen kutsu on osoitettu tietylle henkilölle.

               Tämä määräys koskee virallisten valtuuskuntien jäseniä riippumatta siitä, minkä tyyppinen passi heillä on.

               ”c)
                     koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja heidän saattajinaan toimivat opettajat, jotka osallistuvat opinto- tai koulutustarkoituksessa tehtäville matkoille esimerkiksi vaihto-ohjelman tai muun opiskeluun liittyvän toiminnan puitteissa:

               –
                     vastaanottajana toimivan yliopiston, oppilaitoksen tai koulun kirjallinen kutsu tai ilmoittautumistodistus tai opiskelijakortti tai todistus kurssista, jolle on tarkoitus osallistua;’

               Todisteena matkan tarkoituksesta voidaan hyväksyä vain sen yliopiston, korkeakoulun, oppilaitoksen tai koulun antama opiskelijakortti, jossa hakijan on tarkoitus opiskella.

               ”d)
                     lääketieteellisistä syistä maahan tulevat henkilöt ja tarvittavat saattajat:

               –
                     hoitolaitoksen virallinen asiakirja, jossa vahvistetaan hoidon tarve kyseisessä laitoksessa ja saattajan tarpeellisuus, ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi.”

               Tässä tapauksessa on toimitettava hoitolaitoksen asiakirja, jossa vahvistetaan kolme mainittua seikkaa (hoidon tarve kyseisessä laitoksessa, saattajan tarpeellisuus ja todistus riittävistä rahavaroista hoidon maksamiseksi).

               ”e)
                     toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat:

               –
                     ammattialajärjestön tai hakijan työnantajan antama todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja ja jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai että henkilö on toimittajan mukana ammattitehtävissä matkustava tekninen avustaja;”

               Freelance-toimittajat ja heidän avustajansa eivät kuulu tähän ryhmään.

               Todistus tai muu asiakirja, jossa todistetaan, että hakija on ammatiltaan toimittaja tai matkustaa toimittajan mukana työnsä vuoksi, ja työnantajan antama alkuperäinen asiakirja, jossa todistetaan, että matkan tarkoituksena on toimittajan työn tekeminen tai siinä avustaminen, on esitettävä.

               Armeniassa on useita ammatillisia organisaatioita, jotka ajavat toimittajien tai työnsä vuoksi heidän mukanaan matkustavien henkilöiden etuja ja jotka voisivat myöntää todistuksia siitä, että asianomainen henkilö on ammatiltaan toimittaja tai matkustaa tämän mukana työnsä ja tietyn osa-alueen osaamisensa vuoksi. Konsulaateissa voidaan tarkastella verkkosivua

                  www.e-register.am

                näiden organisaatioiden ammatillisen aseman arvioimiseksi. Konsulaatit voivat myös hyväksyä hakijan työnantajan antaman todistuksen.

               ”f)
                     kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi:

               –
                     vastaanottajana toimivan organisaation, toimivaltaisten viranomaisten taikka jäsenvaltion kansallisen urheiluliiton tai kansallisen olympiakomitean kirjallinen kutsu;”

               Kansainvälisten urheilutapahtumien osalta mukana matkustavien henkilöiden luetteloon voidaan merkitä henkilöt, jotka osallistuvat niihin työnsä vuoksi; näitä ovat valmentajat, hierojat, managerit, lääkintähenkilöstö ja urheiluseuran johtajat. Kannattajia ei näin ollen pidetä mukana matkustavina henkilöinä.

               ”g)
                     liikemiehet ja liikeyritysten edustajat:

               –
                     vastaanottajana toimivan oikeushenkilön, yrityksen tai organisaation tai kyseisen oikeushenkilön tai yrityksen toimipisteen tai sivuliikkeen, jäsenvaltioiden keskus- tai paikallisviranomaisten tai jäsenvaltioiden alueella pidettävien kaupan ja teollisuuden alan messujen tai konferenssin tai symposiumin järjestelykomitean kirjallinen kutsu, jonka kansallisen lainsäädännön mukaan toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet;”

               Konsulaateissa voidaan tarkastella verkkosivua www.e-register.am näiden elinkeinoelämän organisaatioiden olemassaolon tarkastamiseksi.

               ”h)
                     kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat:

               –
                     vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, jossa vahvistetaan kyseisen henkilön osallistuminen tapahtumaan;

               i)
                     kansalaisjärjestöjen ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat osallistuakseen koulutukseen tai seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa:

               –
                     vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu, vahvistus siitä, että henkilö edustaa kyseistä kansalaisjärjestöä tai osallistuu panarmenialaisiin tai armenialaisyhteisön tukitoimiin, ja valtion viranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti antama rekisteritodistus kyseisen järjestön perustamisesta;”

               Kansalaisjärjestön asiakirja, jossa vahvistetaan, että hakija edustaa kyseistä organisaatiota, on esitettävä.

               Todistuksen kansalaisjärjestön perustamisesta antava Armenian kansallinen toimivaltainen viranomainen on oikeusministeriö.

               Rekisteri, johon todistukset kansalaisjärjestön perustamisesta rekisteröidään, on kansallinen oikeushenkilörekisteri. Oikeusministeriö hallinnoi sähköistä kansalaisjärjestötietokantaa, joka on tarkasteltavissa oikeusministeriön verkkosivuilla osoitteessa https://www.e-register.am/.

               Kansalaisjärjestöjen yksittäiset jäsenet eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan.

               ”j)
                     henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai korkeakoulujen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin:

               –
                     vastaanottajana toimivan organisaation kirjallinen kutsu osallistua mainittuun toimintaan;’

               ”k)
                     autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Armeniassa:

               –
                     Armenian kansainvälistä tieliikennettä harjoittavan kuljetusyhtiön tai tällaisten yhtiöiden kansallisen liiton laatima kirjallinen kutsu, jossa todetaan matkojen tarkoitus, reitti, kesto ja toistumistiheys;”

               Kuljetusyhtiöiden kansallinen liitto, jolla on toimivalta laatia kirjallinen kutsu ammattikuljettajille, on Association of International Road Carriers of Armenia (AIRCA).

               ”l)
                     ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat:

               –
                     kyseisten kaupunkien tai kuntien johtajan tai pormestarin kirjallinen kutsu;”

               Isännöivän ystävyyskaupungin tai -kunnan johtaja tai pormestari on toimivaltainen laatimaan kirjallisen kutsun. Tämä luokka kattaa ainoastaan virallisen ystävyyskaupunkitoiminnan.

               ”m)
                     sotilas- ja siviilihautausmailla vierailevat henkilöt:

               –
                      virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.”

               Sopimuksessa ei täsmennetä, minkä maan viranomaisten olisi annettava edellä mainittu virallinen asiakirja: maan, jossa hautausmaa sijaitsee, vai sen henkilön asuinmaan, joka haluaa vierailla hautausmaalla. Olisi hyväksyttävä, että molempien maiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa tällaisen virallisen asiakirjan.

               Hakijan on esitettävä edellä mainittu virallinen asiakirja, joka osoittaa, että hauta on edelleen olemassa, sekä todistus hakijan ja vainajan sukulaisuus- tai muusta suhteesta.

               Tärkeää: Sopimuksella ei luoda kirjallisen kutsun laativille luonnollisille tai oikeushenkilöille uusia vastuuvelvollisuutta koskevia sääntöjä. Tällaisten kutsujen virheelliseen laatimiseen sovelletaan vastaavaa EU:n lainsäädäntöä ja/tai kansallista lainsäädäntöä.

               2.2.2.
                     Toistuvaisviisumien myöntäminen

               Tapauksissa, joissa viisuminhakijan on matkustettava jäsenvaltioiden alueelle usein, voidaan myöntää lyhytaikaisia viisumeja useita käyntejä varten, edellyttäen, että näiden käyntien kokonaiskesto on enintään 90 päivää 180 päivän jaksolla.

               Sopimuksen 5 artiklassa määrätään seuraavaa:

               ”1.
                     Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille:

               a)
                     jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskelevien Armenian kansalaisten tai siinä jäsenvaltiossa, joiden kansalaisia he ovat, oleskelevien EU:n kansalaisten luona vierailevat puolisot ja alle 21-vuotiaat tai huollettavana olevat lapset ja adoptiolapset sekä vanhemmat ja huoltajat;

               b)
                     kansallisten ja alueellisten hallitusten ja parlamenttien jäsenet, perustuslakituomioistuimen ja korkeimman oikeuden jäsenet, ellei heille ole tällä sopimuksella myönnetty vapautusta viisumipakosta heidän hoitaessaan tehtäviään;

               c)
                     virallisten valtuuskuntien pysyvät jäsenet, jotka osallistuvat Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jäsenvaltioiden alueella.

               Edellisestä poiketen, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen, erityisesti kun

               –
                     a alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta unionissa oleskelevien Armenian kansalaisten laillisen oleskelun voimassaoloaika,

               –
                     b alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta toimikausi,

               –
                      c alakohdassa mainittujen henkilöiden osalta se ajanjakso, jona henkilö toimii virallisen valtuuskunnan pysyvänä jäsenenä,

               on alle viisi vuotta.”

               Kun otetaan huomioon näihin ryhmiin kuuluvien henkilöiden ammattiasema tai sukulaisuussuhde Armenian kansalaiseen, joka oleskelee laillisesti jäsenvaltioiden alueella, tai siinä jäsenvaltiossa oleskelevaan EU:n kansalaiseen, jonka kansallisuus hänellä on, heille on perusteltua myöntää toistuvaisviisumi, joka on voimassa viisi vuotta tai jonka voimassaolo on rajattu toimikauden tai laillisen oleskelun kestoon, jos se on alle viisi vuotta.

               Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on esitettävä todisteet kutsun esittävän henkilön oleskelun laillisuudesta.

               Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden osalta olisi esitettävä vahvistus heidän ammatillisesta asemastaan ja toimikautensa pituudesta.

               Tätä määräystä ei sovelleta 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamisalaan kuuluviin henkilöihin, jos heidät on sopimuksen mukaan vapautettu viisumivelvollisuudesta, eli jos heillä on diplomaattipassi.

               Sopimuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on esitettävä todisteet pysyvästä asemastaan virallisen valtuuskunnan jäsenenä ja tarpeesta osallistua säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin.

               Jos on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaolo rajataan tähän jaksoon.

               ”2.
                     Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät yhden vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin seuraaviin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että heille on edellisen vuoden aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että he ovat käyttäneet sitä kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti:

               a) virallisten valtuuskuntien jäsenet, jotka osallistuvat Armenialle osoitetun virallisen kutsun perusteella säännöllisesti kokouksiin, kuulemisiin, neuvotteluihin tai vaihto-ohjelmiin tai tapahtumiin, joita hallitustenväliset organisaatiot järjestävät jäsenvaltioiden alueella;

               b) kansalaisjärjestöjen edustajat ja jäsenvaltioissa rekisteröityjen armenialaisyhteisön voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kutsumat henkilöt, jotka matkustavat jäsenvaltioihin osallistuakseen koulutukseen, seminaareihin tai konferensseihin esimerkiksi vaihto-ohjelmien tai panarmenialaisten ja armenialaisyhteisön tukiohjelmien puitteissa;

               c) kansainvälisiin messuihin, konferensseihin, symposiumeihin, seminaareihin tai muihin vastaaviin tapahtumiin osallistuvat vapaiden ammattien harjoittajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin;

               d) henkilöt, jotka osallistuvat tieteen, kulttuurin tai taiteen alan toimintaan tai yliopistojen järjestämiin tai muihin vaihto-ohjelmiin ja matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin;

               e) opiskelijat ja jatko-opiskelijat, jotka matkustavat säännöllisesti opinto- tai koulutustarkoituksessa esimerkiksi vaihto-ohjelman puitteissa;

               f) ystävyyskaupunkien ja muiden kunnallisten yksiköiden järjestämien virallisten vaihto-ohjelmien osanottajat;

               g) lääketieteellisistä syistä säännöllisesti vierailevat henkilöt ja tarvittavat saattajat;

               h) toimittajat ja toimittajien mukana ammattitehtävissä matkustavat tekniset avustajat;

               i) liikemiehet ja liikeorganisaatioiden edustajat, jotka matkustavat säännöllisesti jäsenvaltioihin;

               j) kansainvälisten urheilutapahtumien osanottajat ja henkilöt, jotka toimivat heidän saattajinaan työnsä vuoksi;

               k) autonkuljettajat, jotka hoitavat kansainvälistä rahti- ja matkustajaliikennettä jäsenvaltioiden alueille ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity Armeniassa.

               Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa määrätään, kun on ilmeistä, että tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen.”

               Yhden vuoden voimassa oleva toistuvaisviisumi myönnetään periaatteessa edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että viisuminhakijalle on edellisen vuoden (12 kuukauden) aikana myönnetty vähintään yksi viisumi ja että hän on käyttänyt sitä kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti (henkilö ei esimerkiksi ole ylittänyt sallittua oleskeluaikaa) ja että toistuvaisviisumin hakemiselle on perusteet.

               Tapauksissa, joissa ei ole perusteltua myöntää vuoden voimassa olevaa viisumia (esimerkiksi, jos vaihto-ohjelma on alle vuoden pituinen tai henkilön ei tarvitse matkustaa kokonaisen vuoden ajan), viisumin voimassaoloaika on alle vuoden edellyttäen, että viisumin myöntämisen muut edellytykset täyttyvät.

               ”3.
                     Jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustot myöntävät vähintään kaksi ja enintään viisi vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja tämän artiklan 2 kohdassa mainittuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltion maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti, paitsi jos tarve tai tarkoitus matkustaa usein tai säännöllisesti rajoittuu lyhyempään jaksoon, jolloin toistuvaisviisumin voimassaoloaika rajoitetaan kyseiseen kauteen.

               4. Tämän artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden alueella yhteensä enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa.”

               Kahdesta viiteen vuotta voimassa olevia toistuvaisviisumeja myönnetään sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ryhmiin kuuluville henkilöille edellyttäen, että he ovat kahden edellisen vuoden (24 kuukauden) aikana käyttäneet heille myönnettyä yhden vuoden toistuvaisviisumia kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti ja että syyt toistuvaisviisumin hakemiselle ovat edelleen voimassa. On huomattava, että kahdesta viiteen vuotta voimassa oleva viisumi myönnetään ainoastaan, jos viisuminhakijalle on kahden edellisen vuoden aikana myönnetty kaksi yhden vuoden (ei lyhyemmän aikaa) voimassa olevaa viisumia ja hän on käyttänyt näitä viisumeja kohdevaltio(ide)n maahantuloa ja oleskelua koskevan lainsäädännön mukaisesti. Diplomaatti- ja konsuliedustustot päättävät kunkin viisumihakemuksen arvioinnin perusteella näiden viisumien voimassaoloajan, joka siis voi olla kahdesta viiteen vuotta.

               Toistuvaisviisumia ei ole pakko myöntää, ellei hakija ole käyttänyt aiempaa viisumiaan.

               2.2.3.
                     Diplomaattipassien haltijat

               Sopimuksen 10 artiklassa määrätään seuraavaa:

               ”1.
                     Armenian tasavallan kansalaisilta, joilla on voimassa oleva diplomaattipassi, ei vaadita viisumia jäsenvaltioiden alueelle tuloa, alueelta poistumista tai alueen kauttakulkua varten.

               2.
                     Tämän artiklan 1 kohdassa mainitut henkilöt voivat oleskella jäsenvaltioiden alueella ilman viisumia enintään 90 päivää 180 päivän kuluessa”

               Sopimus ei kata menettelyjä, jotka koskevat diplomaattien sijoittamista jäsenvaltioihin. Siihen sovelletaan tavanomaista akkreditointimenettelyä.

               III.
                     MATKUSTUSASIAKIRJOIHIN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ

               Osapuolet sopivat sopimukseen liitetyssä yhteisessä julistuksessa, että sopimuksen 12 artiklalla perustetun sekakomitean olisi arvioitava osapuolten matkustusasiakirjojen turvallisuustason vaikutusta tämän sopimuksen toimintaan. Tätä varten osapuolet sitoutuvat ilmoittamaan toisilleen säännöllisesti toimenpiteistä, joita ne toteuttavat välttääkseen sen, että samalle ihmiselle myönnetään useita matkustusasiakirjoja, kehittääkseen matkustusasiakirjojen teknisiä turvaominaisuuksia sekä varmistaakseen matkustusasiakirjojen myöntämisen yksilöllisyyden.

               IV.
                     TILASTOT

               Jotta sopimuksella perustettu sekakomitea voi seurata sopimuksen täytäntöönpanoa tehokkaasti, jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen pitäisi toimittaa komissiolle kuuden kuukauden välein tilastotietoja. Niiden olisi mahdollisuuksien mukaan sisällettävä erityisesti seuraavat seikat kuukausittain eriteltyinä:

               - sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille myönnettyjen viisumien määrä viisumityypeittäin;

               -sopimuksen kattamilta eri henkilöryhmiltä evättyjen viisumien määrä;

               -myönnettyjen toistuvaisviisumien määrä;

               -myönnettyjen toistuvaisviisumien voimassaoloaika;

               -sopimuksen kattamille eri henkilöryhmille maksutta myönnettyjen viisumien määrä.

                     (1)

                           EUVL L 289, 30.10.2013, s. 2–11.

                     (2)

                           Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske (EYVL L 81, 21.3.2001), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 11 päivänä joulukuuta 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 1289/2013 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 74).

                     (3)

                           EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

                     (4)

                           Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1).

                     (5)

                           Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

                     (6)

                           Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) (EUVL L 77, 23.3.2016, s. 1).

                     (7)

                           Vrt. viisumisäännöstön 2, 24 ja 25 artikla.

                     (8)

                           Ks. erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 610/2013 (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1) tehdyt muutokset.

                     (9)

                           Päätös 565/2014/EU (annettu 15.5.2014) tuli voimaan 16. kesäkuuta 2014. Sen nojalla Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania voivat hyväksyä yksipuolisesti omia kansallisia viisumejaan vastaaviksi kauttakulkua ja niiden alueella enintään 90 päivää minkä hyvänsä 180 päivän jakson aikana kestävää oleskelua varten seuraavat asiakirjat: vain lyhytaikaista oleskelua varten tarkoitetut yhtenäiset viisumit, jotka oikeuttavat kahteen tai useampaan maahantuloon, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen osapuolten myöntämät pitkäaikaiset viisumit ja oleskeluluvat, alueellisesti rajoitetut viisumit Kosovon myöntämien passien haltijoille ja Kroatian myöntämät kansalliset viisumit ja oleskeluluvat. Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania ovat voineet soveltaa 14.7.2014 alkaen uusia sääntöjä, joilla korvataan 14. kesäkuuta 2006 tehty päätös 895/2006/EY ja 17. kesäkuuta 2008 tehty päätös 582/2008/EY.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.3.2016
            COM(2016) 149 final
            2016/0081(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta  Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille tehdyn  Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen mukaisestiperustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta,  joka koskee  sopimuksen hallinnointia käsittelevän  sekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan sopimus lyhytaikaista oleskelua varten Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tuli voimaan 1. joulukuuta 2014. Sopimuksessa vahvistetaan vastavuoroisuuden pohjalta oikeudellisesti sitovia oikeuksia ja velvoitteita, jotta voidaan yksinkertaistaa menettelyjä viisumien myöntämiseksi Kap Verden ja EU:n kansalaisille. Sopimuksen 10 artiklalla perustetaan sekakomitea, jonka tehtävänä on valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa. Sekakomitean on sopimuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistettava työjärjestyksensä.

               Työjärjestys ei ole osa sopimusta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Sekakomiteassa toimivalle komission edustajalle annetun valtuutuksen perusteella tämän ehdotuksen pohjalta hyväksyttävän työjärjestyksen avulla organisoidaan sekakomitean toimintaa ja valmistellaan ja hallinnoidaan sen kokouksia.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Tämän neuvoston päätösehdotuksen liitteenä oleva työjärjestys on tulosta asiasta vastaavien Kap Verden viranomaisten kanssa kesäkuussa 2015 käydyistä neuvotteluista. Jäsenvaltioita on kuultu kirjallisella menettelyllä, joka päättyi 23. lokakuuta 2015.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Tämä ehdotus ei vaikuta EU:n talousarvioon.

               2016/0081 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien
                   myöntämisen helpottamisesta
                  Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille tehdyn
                  Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen mukaisesti
                  perustetussa sekakomiteassa
                  Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta,
                  joka koskee
                  sopimuksen hallinnointia käsittelevän
                  sekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 9 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)
                     Lyhytaikaista oleskelua varten Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 10 artiklalla perustetaan sekakomitea. Kyseisen artiklan 4 kohdassa määrätään, että komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

               (2)
                     Työjärjestys on tarpeen sekakomitean, jolle on annettu tehtäväksi hallinnoida sopimusta ja valvoa sen täytäntöönpanoa, toiminnan organisoimiseksi.

               (3)
                     On aiheellista vahvistaa unionin puolesta sekakomiteassa esitettävä kanta, joka koskee sopimuksen hallinnointia käsittelevän sekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Lyhytaikaista oleskelua varten Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan sopimuksen 10 artiklalla perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta sopimuksen hallinnointia käsittelevän sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisestä perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.3.2016
            COM(2016) 149 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen sopimuksen mukaisesti perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta, joka koskee sopimuksen hallinnointia käsittelevän sekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä

               LUONNOS

               LYHYTAIKAISTA OLESKELUA VARTEN
                  KAP VERDEN TASAVALLAN JA EUROOPAN UNIONIN KANSALAISILLE
                  MYÖNNETTÄVIEN VIISUMIEN

               MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN

               EUROOPAN UNIONIN JA KAP VERDEN TASAVALLAN SOPIMUKSEN MUKAISESTI

               PERUSTETUN VIISUMIEN MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISTA KÄSITTELEVÄN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o ...,

               annettu ...,

               työjärjestyksensä hyväksymisestä

               SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon lyhytaikaista oleskelua varten Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

               sekä katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2014,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               Kap Verden tasavallan ja Euroopan unionin kansalaisille lyhytaikaista oleskelua varten myönnettävien viisumien myöntämisen helpottamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan sopimuksen hallinnointia käsittelevän sekakomitean työjärjestys vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty

               Euroopan unionin puolesta

                     Kap Verden tasavallan puolesta

               LIITE

               LYHYTAIKAISTA OLESKELUA VARTEN

               KAP VERDEN TASAVALLAN JA EUROOPAN UNIONIN KANSALAISILLE MYÖNNETTÄVIEN VIISUMIEN

               MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA KAP VERDEN TASAVALLAN SOPIMUKSEN HALLINNOINTIA KÄSITTELEVÄN

               SEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               1 artikla

               Puheenjohtaja

               Euroopan unionin edustaja ja Kap Verden tasavallan edustaja toimivat yhdessä viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean puheenjohtajina.

               2 artikla

               Sekakomitean tehtävät

               1)
                     Sopimuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean tehtävänä on erityisesti:

               a)
                     valvoa sopimuksen täytäntöönpanoa;

               b)
                     ehdottaa sopimukseen muutoksia tai lisäyksiä;

               c)
                     ratkaista kiistoja, jotka johtuvat sopimuksen määräysten tulkinnasta tai soveltamisesta.

               2)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevä sekakomitea voi sopia suosituksista, jotka sisältävät ohjeita tai parhaita käytäntöjä sopimuksen täytäntöönpanon edistämiseksi.

               3 artikla

               Kokoukset

               1)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevä sekakomitea kokoontuu aina tarvittaessa osapuolten pyynnöstä ja vähintään kerran vuodessa.

               2)
                     Osapuolet vuorottelevat kokouksen järjestäjinä, ellei toisin sovita.

               3)
                     Puheenjohtajat kutsuvat viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean kokoukset koolle.

               4)
                     Puheenjohtajat vahvistavat kokouksen päivämäärän ja toimittavat toisilleen tarvittavat asiakirjat kokouksen valmistelun kannalta riittävän aikaisin eli, jos mahdollista, neljätoista päivää ennen kokousta.

               5)
                     Kokouksen järjestävä osapuoli huolehtii logistisista järjestelyistä.

               4 artikla

               Valtuuskunnat

                  Osapuolet ilmoittavat toisilleen valtuuskuntiensa suunnitellun kokoonpanon viimeistään seitsemän päivää ennen kokousta.

               5 artikla

               Kokousten esityslistat

               1)
                     Puheenjohtajat laativat kutakin kokousta varten alustavan esityslistan viimeistään neljätoista päivää ennen kokousta. Alustavassa esityslistassa mainitaan asiat, joiden esityslistalle sisällyttämistä koskevan pyynnön jompikumpi puheenjohtaja on saanut viimeistään neljätoista päivää ennen kokousta.

               2)
                     Kumpikin osapuoli voi toisen osapuolen suostumuksella lisätä asioita alustavalle esityslistalle milloin tahansa ennen kokousta. Asioiden lisäämistä alustavalle esityslistalle on pyydettävä kirjallisesti, ja pyynnöt on otettava huomioon mahdollisuuksien mukaan.

               3)
                     Puheenjohtajat hyväksyvät lopullisen esityslistan kunkin kokouksen alussa. Jos osapuolet niin sopivat, esityslistalle voidaan ottaa alustavan esityslistan ulkopuolelta jokin asia, jota käsitellään mahdollisuuksien mukaan.

               6 artikla

               Kokousten pöytäkirjat

               1)
                     Kokouksen isäntänä toiminut puheenjohtaja laatii pöytäkirjan luonnoksen mahdollisimman pian.

               2)
                     Pöytäkirjassa on yleensä mainittava kustakin esityslistan kohdasta

               a)
                     viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevälle sekakomitealle toimitetut asiakirjat;

               b)
                     lausunnot, joiden mukaan ottamista osapuoli on pyytänyt; sekä

               c)
                     tietystä asiasta tehdyt päätökset ja päätelmät sekä annetut suositukset.

               3)
                     Pöytäkirjassa on myös ilmoitettava kummankin kokoukseen osallistuneen valtuuskunnan jäsenet sekä kunkin jäsenen edustama ministeriö, virasto tai toimielin.

               4)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevä sekakomitea hyväksyy pöytäkirjan seuraavassa kokouksessaan.

               7 artikla

               Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean päätökset ja suositukset

               1)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevä sekakomitea tekee päätökset yksimielisesti.

               2)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean päätösten nimenä on ”päätös”, jonka jäljessä on järjestysnumero ja aihe. Lisäksi on ilmoitettava päätöksen voimaantulopäivä. Päätösten allekirjoittajia ovat osapuolten puolesta toimimaan valtuutetut viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean edustajat. Päätökset laaditaan kahtena kappaleena, jotka molemmat ovat yhtä todistusvoimaisia.

               3)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean suosituksiin sovelletaan 1 ja 2 kohtaa soveltuvin osin.

               8 artikla

               Kulut

               1)
                     Kumpikin osapuoli vastaa sille viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista kuluista, kuten henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä posti- ja televiestintäkuluista.

               2)
                     Kokousten järjestämisestä aiheutuvista muista kuluista vastaa tavallisesti kokouksen järjestävä osapuoli.

               9 artikla

               Hallinnolliset menettelyt

               1)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia, ellei toisin päätetä.

               2)
                     Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän sekakomitean pöytäkirjoja ja muita asiakirjoja on käsiteltävä luottamuksellisesti.

               3)
                     Puheenjohtajien yhteisellä sopimuksella voidaan kokouksiin kutsua osanottajia, jotka eivät ole osapuolten tai jäsenvaltioiden virkamiehiä, ja näitä koskevat samat luottamuksellisuusvaatimukset.

               4)
                     Osapuolet voivat järjestää tiedotustilaisuuksia tai tiedottaa muulla tavoin sekakomitean kokouksista asiasta kiinnostuneelle yleisölle.

               Euroopan unionin puolesta
                     Kap Verden tasavallan puolesta

               LYHYTAIKAISTA OLESKELUA VARTEN

               KAP VERDEN TASAVALLAN JA EUROOPAN UNIONIN KANSALAISILLE MYÖNNETTÄVIEN VIISUMIEN

               MYÖNTÄMISEN HELPOTTAMISESTA TEHDYN EUROOPAN UNIONIN JA KAP VERDEN TASAVALLAN SOPIMUKSEN HALLINNOINTIA KÄSITTELEVÄN

               SEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYKSEEN LIITETTY

               YHTEINEN JULISTUS

               Sopimuksen jatkuvan, yhdenmukaisen ja moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi Kap Verden tasavalta, Euroopan komissio ja jäsenvaltiot pitävät sekakomitean virallisten kokousten välillä yhteyttä epävirallisesti kiireellisten kysymysten ratkaisemiseksi. Sekakomitean seuraavassa kokouksessa tehdään selkoa näistä kysymyksistä ja epävirallisesta yhteydenpidosta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.7.2015
            COM(2015) 334 final
            2015/0147(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannastaETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XX (Ympäristö) muuttamiseen(Polttoaineiden laatua koskeva direktiivi)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Sisämarkkinoiden edellyttämän oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ETA:n sekakomitean on otettava kaikki asiaankuuluva EU:n lainsäädäntö osaksi ETA-sopimusta mahdollisimman pian sen antamisen jälkeen.

               2.INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI

               ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella (joka on ehdotetun neuvoston päätöksen liitteenä) on tarkoitus muuttaa ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitettä XX (Ympäristö) siten, että direktiivin 98/70/EY muuttamisesta bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimusten osalta sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisen osalta, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimusten osalta ja direktiivin 93/12/ETY kumoamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY
                  1
                otetaan osaksi sopimusta.

               Koska ETA:n EFTA-valtiot pyytävät mukautuksia, jotka poikkeavat unionin säännöstöstä ja joilla tehdään pelkkiä teknisiä mukautuksia suurempia muutoksia, kuten säädetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdassa, vastaavan EU:n kannan antaa neuvosto.

               ETA:n EFTA-osapuolet selventävät pyydettyjä mukautuksia seuraavasti:

               2 artiklan 5 kohta:

               2 artiklan 5 kohdassa määritellään direktiiviä 98/70/EY sovellettaessa ”jäsenvaltiot, joissa on alhaiset kesälämpötilat”. Islanti ja Norja olisi sisällytettävä tähän ryhmään. Näin ollen mukautuksen a kohdassa säädetään kyseisten maiden sisällyttämisestä direktiivin 2 artiklan 5 kohtaan.

               3 artiklan 4 kohta:

               Islannissa on kehitetty uusi menetelmä, jolla valmistetaan metanolia uusiutuvista energialähteistä. Uusiutuvista energialähteistä valmistetun metanolin sekoittaminen bensiiniin antaa mahdollisuuden korvata fossiilisia polttoaineita ja vähentää liikennepolttoaineiden hiilipitoisuutta Islannissa. Direktiivissä 98/70/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2009/30/EY, sallitaan 3 til.-% metanolia bensiinissä.

               Alkoholien sekoittaminen bensiiniin nostaa polttoaineen höyrynpainetta. Direktiivissä 2009/30/EY tämä toteutetaan etanolin osalta myöntämällä poikkeus enimmäishöyrynpaineen raja-arvoista. Tällä poikkeuksella edistetään biopolttoaineiden markkinoiden kehitystä. Metanolia 3 til.-% sisältävälle bensiinille tarvitaan vastaava poikkeus, jotta uusiutuvista energialähteistä valmistettua metanolia sisältävä bensiini saadaan Islannin markkinoille kesäkuukausiksi.

               Direktiiviä 2009/30/EY koskevan komission ehdotuksen oheisasiakirjana toimivassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa
                  2
                todetaan seuraavaa: ”bensiinin kesäajan enimmäishöyrynpainetta säännellään direktiivillä 98/70/EY, jotta voidaan rajoittaa haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC-yhdisteiden) päästöjä. Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt ovat ongelmallisia, koska 1) ne ovat ympäristölle ja ihmisten terveydelle haitallisen otsonin esiasteita; ja 2) tietyt hiilivedyt, kuten bentseeni, aiheuttavat erityisen terveysriskin”.

               Muiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kuin metaanin (NMVOC) päästöt ovat vähentyneet Islannissa; päästöt vuonna 2009 olivat 58 prosenttia alle vuoden 1990 tason. Otsonia koskevat tavoitearvot, joiden tavoitteena on ihmisten terveyden suojelu (suurin päivittäinen 8 tunnin keskiarvo 120 µg/m³), asetetaan direktiivissä 2002/3/EY ja pannaan täytäntöön Islannin asetuksella N:o 745/2003. Kyseiset tavoitearvot eivät ylity kesäaikaan Islannissa. Kun metanolia sekoitetaan bensiiniin, sitä on myös polttoaineen VOC-päästöissä. Metanolin POCP-indeksi (valokemiallinen otsoninmuodostuskyky) on 20,5, eli pienempi kuin bensiinin POCP-indeksi 61. Tämän voidaan olettaa lieventävän korkeamman höyrynpaineen vaikutusta otsonin muodostumiseen.

               Hengitettyjen metanolihöyryjen myrkyllisyyttä koskevien vertaisarvioitujen tieteellisten julkaisujen kriittinen arviointi ei ole tuonut esiin näyttöä siitä, että altistuminen vähäisille metanolihöyryille aiheuttaisi terveyshaittoja. Keskilämpötila on Islannissa kesäkuukausien aikana alle 11 °C. Vertailu Euroopan kaupunkien kesäkuukausien keskilämpötilojen ja bensiinin hyväksyttyjen volatiliteettiluokkien kanssa osoittaa, että bensiiniä, jonka höyrynpaine on yli 80 kPa, käytetään Euroopan kaupungeissa kuukausina, joiden aikana keskilämpötila ylittää 12 °C.

               Sekakomitean päätösluonnoksessa esitetään tämän vuoksi mukautusta, jonka mukaan Islanti voi sallia kesäkaudella sellaisen bensiinin markkinoille tuomisen, joka sisältää etanolia tai metanolia ja jonka enimmäishöyrynpaine on 70 kPa. Edellytyksenä on, että käytettävä etanoli on biopolttoainetta tai että metanolin käytöstä saatava kasvihuonekaasupäästöjen vähennys täyttää 7 b artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset.

               7 b artiklan 6 kohta:

               Tämä säännös viittaa tiettyyn osaan EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP). Koska yhteinen maatalouspolitiikka ei kuulu ETA-sopimuksen soveltamisalaan, sekakomitean päätösluonnokseen on sisällytetty mukautusteksti 7 b artiklan 6 kohdan soveltamatta jättämisestä.

               7 a – 7 e artiklan soveltaminen Liechtensteiniin:

               Liechtensteinissa ei ole direktiivin 2 artiklan 8 kohdassa määriteltyjä toimittajia. Liechtensteinissa sovelletaan kesäkuun 21. päivänä 1996 annettua Sveitsin kivennäisöljyverolakia Liechtensteinin ja Sveitsin välisen tulliliiton perusteella. Lain mukaan maahantuoja tai polttoainevaraston omistaja maksaa polttoaineiden tuonnista kannettavat verot. Bensiiniä ja dieselöljyä ei tuoda suoraan Liechtensteiniin. Tämän vuoksi direktiivin 7 a – 7 e artiklan mukaisia velvoitteitta ei voida asettaa millekään toimijalle, eikä kyseisiä artikloja voida soveltaa Liechtensteiniin. Vastaava mukautusteksti on sisällytetty sekakomitean päätösluonnokseen.

               3.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto antaa komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               2015/0147 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta
                  ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XX (Ympäristö) muuttamiseen
                  (Polttoaineiden laatua koskeva direktiivi)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan ja 218 artiklan 9 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  3
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  4
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitettä XX (Ympäristö).

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY
                  5
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä II ja liitettä XX.

               (5)Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XX (Ympäristö) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 98/70/EY muuttamisesta bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimusten osalta sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisen osalta, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimusten osalta ja direktiivin 93/12/ETY kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88).

                     (2)
                  SEC(2007) 55.

                     (3)
                  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)
                  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, direktiivin 98/70/EY muuttamisesta bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimusten osalta sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisen osalta, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimusten osalta ja direktiivin 93/12/ETY kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.7.2015
            COM(2015) 334 final
            LIITE
            ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2015ETA-sopimukseen liitteiden II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja XX (Ympäristö) muuttamisesta
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja liitteen XX (Ympäristö) muuttamiseen (Polttoaineiden laatua koskeva direktiivi)

               LIITE

                  ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
                  N:o .../2015

                  ETA-sopimukseen liitteiden II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ja XX (Ympäristö) muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Direktiivin 98/70/EY muuttamisesta bensiinin, dieselin ja kaasuöljyn laatuvaatimusten osalta sekä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaan ja vähentämiseen tarkoitetun mekanismin käyttöönottamisen osalta, neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta sisävesialusten käyttämien polttoaineiden laatuvaatimusten osalta ja direktiivin 93/12/ETY kumoamisesta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY
                  1
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (2)Direktiivillä 2009/30/EY kumotaan neuvoston direktiivi 93/12/ETY
                  2
               , joka on osa ETA-sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava sopimuksesta.

               (3)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitteitä II ja XX,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan ETA-sopimuksen liitteessä II oleva XVII luku seuraavasti:

               1.Lisätään 6a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY) luetelmakohta seuraavasti:

               ”-32009 L 0030: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009 (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88)”.

               2.Lisätään 6a kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/70/EY) seuraava teksti:

               ”c)Lisätään 2 artiklan 5 kohtaan sanan ”Suomea” jälkeen sana ”Islantia” ja lisätään sanan ”Liettuaa” jälkeen sana ”Norjaa”.

               d)Lisätään 3 artiklan 4 kohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:

               ”Islanti voi sallia sellaisen etanolia tai metanolia sisältävän bensiinin, jonka enimmäishöyrynpaine on 70 kPa, markkinoille saattamisen kesäkaudella sillä edellytyksellä, että käytettävä etanoli on biopolttoainetta tai että metanolin käytöstä saatava säästö kasvihuonekaasupäästöissä täyttää 7 b artiklan 2 kohdassa määritellyt edellytykset.”

               e)7 a–7 e artikloja ei sovelleta Liechtensteiniin.

               f)7 b artiklan 6 kohtaa ei sovelleta EFTA-valtioihin”.

               3.Poistetaan 6 kohdan (neuvoston direktiivi 93/12/ETY) teksti.

               2 artikla

               Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä XX olevaan 21ad kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/32/EY) luetelmakohta seuraavasti:

               ”-32009 L 0030: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/30/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009 (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88)”.

               3 artikla

               Direktiivin 2009/30/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

               4 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan […], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty*.

                  35 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä

                     ETA:n sekakomitean puolesta

                     Puheenjohtaja

                     ETA:n sekakomitean sihteerit

                     (1)
                  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88.

                     (2)
                  EYVL L 74, 27.3.1993, s. 81.

                     (3)
                  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]