Avis juridique important

|

52000PC0288

Ehdotus: neuvoston päätös poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Montenegrolle

Virallinen lehti nro C 337 E , 28/11/2000 s. 0029 - 0030

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Montenegrolle(komission esittämä)PERUSTELUTJohdantoMontenegro on Jugoslavian liittotasavaltaan kuuluva tasavalta, jossa on noin 600 000 asukasta. Montenegron makrotaloudellinen tilanne on jatkuvasti heikentynyt vuosikymmenen ajan Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan hajotessa, sen kauppasuhteet ovat katkenneet, lähialueella on sodittu ja Serbian suuret markkinat ovat heikentyneet taloudellisesti. Kosovon kriisin puhkeaminen ja Kosovon pakolaisvirta ovat edelleen heikentäneet Montenegron taloudellista tilannetta jyrkästi. Lisäksi Serbia ja Montenegro ovat viime vuosina ajautuneet sekä poliittisesti että taloudellisesti kauas toisistaan.Serbian/liittovaltion hallitus ja Montenegron hallitus suhtautuvat politiikassaan yhä erilaisemmin Jugoslavian liittotasavallan edessä oleviin haasteisiin. Montenegron hallitus on sitoutunut demokratian periaatteisiin ja on politiikassaan avoin EU:hun nähden ja toteuttaa toimivaan markkinatalouteen tähtääviä uudistuksia. Liittovaltion politiikka ja erityisesti sen rahapolitiikka on kaukana Montenegron hallituksen näkemyksestä eikä tue sen uudistuspyrkimyksiä. Näin ollen Montenegro on alkanut irrottautua liittovaltion poliittisten päätösten vaikutuksista.Tunnustaen Montenegron demokraattisen hallituksen vaikean tilanteen ja väestöön vaikuttavan vakavan talouskriisin Euroopan yhteisö on myöntänyt Montenegrolle huomattavaa taloudellista apua. Tämä tuki oli vuosina 1998-1999 yhteensä (humanitaarinen, Obnova, elintarviketurva-apu ym.) yli 60 miljoonaa euroa, joista noin kaksi kolmasosaa on tähän mennessä maksettu.  Tähän sisältyy huomattava humanitaarinen ja poikkeuksellinen talousarvioapu, jolla katettiin pakolaistulvasta aiheutuneita menoja.Lissabonissa 23.-24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti: "Montenegrolle on pikaisesti annettava merkittävää apua, jotta demokraattinen hallinto voi säilyä ja jotta vältetään uusi vakava kriisi alueella." Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi "toimivaltaisia elimiä tekemään [... ]viipymättä päätökset sellaisten hankkeiden, ohjelmien ja muiden tukimuotojen rahoituksesta, joilla voitaisiin helpottaa Montenegron välittömiä rahoitustarpeita, tarvittaessa käyttämällä hyväksi EU:n talousarvion varauksia ja makrotaloudellista apua."Edellä esitetyn perusteella ehdotetaan, että Montenegrolle myönnetään poikkeuksellista rahoitusapua sen avun lisäksi, jota yhteisö jo suunnittelee vuodeksi 2000 Obnova-asetuksen (20 milj. euroa) ja   elintarviketurvaohjelman (10-12 milj. euroa) mukaisesti.Makrotalouden tila MontenegrossaMontenegron taloudesta on hyvin vaikea saada täsmällisiä tilastotietoja.  Varovaisten arvioiden mukaan bruttokansantuote on noin 500 miljoonaa euroa (1 mrd. DEM). Montenegron valtionvarainministeriön talousennusteiden perusteina käyttämät luvut viittaavat siihen, että Montenegron nimellinen bruttokansantuote Saksan markkoina supistui noin 13,3 prosenttia vuonna 1999, kun se oli vuonna 1998 supistunut 3,8 prosenttia. Vuodeksi 2000 odotetaan 5,0 prosentin nimelliskasvua.Käytettävissä olevien tilastojen mukaan elintaso on alhainen: vähimmäispalkka on 50 Saksan markkaa kuukaudessa ja keskipalkka 160-170 Saksan markkaa kuukaudessa. Tähän eivät kuitenkaan sisälly huomattavasta epävirallisesta taloudesta saadut tulot eivätkä ulkomailla työskentelevien lukuisien montenegrolaisten lähettämät avustukset. Montenegrossa on työssä 116 000 henkilöä (joista 35 000 julkisella sektorilla ja 81 000 yksityisellä) ja työttömänä on 73 000. Näistä luvuista voidaan laskea viralliseksi työttömyysasteeksi 39 prosenttia, mutta harmaassa taloudessa työskentelevät eivät sisälly näihin lukuihin.  Tasavallassa on 82 000 eläkeläistä, mikä on työssäkäyvien määrään verrattuna paljon.Montenegron viralliset ulkomaankauppa- ja maksutaseluvut koskevat vain Montenegron ulkorajojen yli tapahtuneita maksutapahtumia (siis eivät Serbian kanssa käytävää kauppaa). Serbian kanssa käytävä kauppa näytti vuoden 2000 alussa melkein pysähtyneen. Vuonna 1999 vienti ulkomaille oli 123 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja tuonti ulkomailta 358 miljoonaa dollaria. Näin ollen kaupan alijäämä oli 235 miljoonaa dollaria.  Koska tavaroita kuitenkin viedään edelleen kirjaamatta niitä vienniksi, tämä alijäämä voi olla huomattavasti yliarvioitu. Montenegron rahaneuvosto odottaa vuoden 1999 maksutaseen kokonaisalijäämän olevan noin 50-70 miljoonaa Saksan markkaa (noin 5-7 prosenttia suhteessa BKT:hen).ValuuttajärjestelmäSyksyn 1999 aikana Jugoslavian keskuspankki lisäsi rahan tarjontaa dinaareina noin 40 prosenttia, mikä johti dinaarin kurssin jyrkkään heikkenemiseen mustassa pörssissä ja kiihdytti tuntuvasti inflaatiota. Liittovaltion tilastoviraston julkaisemat tiedot osoittavat, että kuluttajahintainflaatio kiihtyi Jugoslavian liittotasavallassa (dinaareina) syyskuussa 12,4 prosenttia (kuukausitasolla) ja lokakuussa 9,1 prosenttia, kun se elokuussa oli kiihtynyt vain 3,8 prosenttia. Montenegron viranomaisten mukaan tämä oli välitön taloudellinen syy siihen, että Saksan markka /euro otettiin käyttöön rinnakkaisvaluuttana 2. marraskuuta, Jugoslavian keskuspankin Montenegron sivukonttori suunniteltiin muutettavaksi Montenegron keskuspankiksi  (tätä ei ole vielä toteutettu kokonaisuudessaan muun muassa perustuslaillisten ongelmien vuoksi) ja perustettiin rahaneuvosto, jonka tehtäväksi tuli rahapolitiikkaa koskeva päätöksenteko. Muutosta helpotti se, että Saksan markka oli jo liikkeessä laittomasti (pääasiassa säästöinä ja suurissa kaupoissa kuten kiinteistökaupoissa).Saksan markan käyttöönottoon  Montenegron rinnakkaisvaluuttana liittyi noin 14 miljoonan Saksan markan tulo Montenegron maksujärjestelmään, kun valtio maksoi tämän summan palkkoina ja eläkkeinä virallisessa maksulaitoksessa (ZOP) oleville tileille. Siitä lähtien Saksan markan osuus Montenegron maksutapahtumista on kasvanut huomattavasti.  Helmikuussa 2000 se oli noin kaksi kolmasosaa rekisteröidyistä maksutapahtumista Montenegrossa. Aiemmat odotukset, että dinaari joutuisi kokonaan pois käytöstä maaliskuuhun 2000 mennessä, eivät kuitenkaan ole toteutuneet. Tätä voi osittain selittää se, että Montenegrossa oleville Jugoslavian armeijan joukoille maksetaan edelleen dinaareina ja dinaari hyväksytään edelleen laajalti Montenegron pohjoisosissa.Kun liittovaltion viranomaiset lisäksi ryhtyivät toimiin rajoittaakseen dinaarimaksuja Montenegrosta Serbiaan ja Saksan markkoina tapahtuvia maksuja montenegrolaisille yrityksille heti kun Montenegro oli päättänyt ottaa Saksan markan käyttöön rinnakkaisvaluuttana, tavanomainen maksukäytäntö katkesi. Yhdessä kahden osatasavallan välisiin rajatarkastuksiin liittyneiden toimenpiteiden kanssa tämä on johtanut siihen, että Montenegron ja Serbian välinen kauppa on loppunut melkein kokonaan.Montenegro on ollut melko riippuvainen Serbiasta tuotavista elintarvikkeista. Koska osatasavaltojen välinen kauppa on melkein loppunut,  Montenegron on ollut pakko tuoda ruokaa muista maista korkeampaan hintaan. Sen vuoksi inflaatiopaineet eivät hellittäneet Montenegrossa kaksivaluuttajärjestelmään siirtymisen jälkeen, koska elintarvikkeiden hinnat nousivat jyrkästi.  Joulukuussa 1999 inflaatio kiihtyi Jugoslavian liittotasavallassa vain 0,8 prosenttia kuukausitasolla (vuositasolla 50,1%), kun taas Montenegrossa seuratun elintarvikekorin hinta nousi dinaareina 20,8 prosenttia kuukaudessa  (vuositasolla 128,4 %).Montenegron julkinen talousJugoslavian liittovaltion talousarvion lisäksi jokaisella osatasavallalla on oma talousarvionsa ja eräitä muita talousarvioyksiköitä, kuten talousarvion ulkopuolisia rahastoja. Liittovaltion talousarviosta maksetaan tavallisesti liittovaltiolle kuuluvia menoja, kuten armeijan menot ja sotaveteraanien eläkkeet.  Serbian/Jugoslavian liittotasavallan ja Montenegron välisten poliittisten jännitteiden vuoksi Montenegron tasavallan talousarvion ja liittovaltion talousarvion väliset tavanomaiset taloussuhteet ovat tällä hetkellä poikki. Näin ollen Montenegro ei toisaalta saa siirtoja liittovaltion talousarviosta sotaveteraanien eläkkeisiin eivätkä Montenegron tulliviranomaiset toisaalta siirrä tullimaksuja liittovaltiolle.  Taloussuhteiden katkeaminen liittovaltion talousarvioon on johtanut Montenegron julkisen talouden heikkenemiseen.Montenegron julkinen talous oli viime vuodet suunnilleen tasapainossa, mutta sen arvioidaan olleen vuonna 1999 noin 66 miljoonaa Saksan markkaa alijäämäinen (noin 6,5 % suhteessa BKT:hen). Lisäksi valtiovarainministeriön mukaan eläkemaksurästit ovat kasautuneet ja eräiden eläkkeiden maksamisen ilmoitetaan nyt olevan noin kaksi kuukautta myöhässä. Näitä maksuja on noin 25 miljoonaa Saksan markkaa.Kannustaakseen maksamaan verot Saksan markkoina hallitus antoi marraskuussa 1999 asetuksen, jolla yritykset, jotka saavat tulonsa ulkomaan valuuttana, velvoitettiin maksamaan veronsa Saksan markkoina; muille yrityksille ja yksityisille tarjottiin 15-30 prosentin veronalennuksia, jos verot maksetaan Saksan markkoina.  Vaikka asetuksella lisättiin Saksan markkoina maksettuja veroja lyhyellä aikavälillä, toimenpiteen aiheuttamat verotulojen menetykset voivat heikentää julkisen talouden rahoitusasemaa pitkällä aikavälillä.Lain vaatimusten mukaisesti osatasavallan vuoden 2000 talousarvio on tällä hetkellä tasapainossa.  Sen loppusumma on 394 miljoonaa Saksan markkaa ja se perustuu oletukseen, että BKT:n nimelliskasvu on 5 prosenttia. Vakava riski kuitenkin on, että kasvu jää käytännössä pienemmäksi.  Tasapainoinen talousarvio perustuu ensinnäkin oletukseen, että ulkomaista rahoitusapua saadaan 2-3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toiseksi (saksanmarkkamääräinen) BKT:n 5 prosentin nimelliskasvu voi osoittautua liian optimistiseksi arvioksi.  Kolmanneksi vuoden 2000 talousarviossa yliarvioidaan jonkin verran tuloja ja aliarvioidaan menoja, kun sitä verrataan vuoden 1999 lukuihin. Tämä merkitsee, että todelliset tarpeet voivat osoittautua paljon ennustettua suuremmiksi. Sen vuoksi näyttää kohtuulliselta odottaa julkisen talouden tukitarpeiden olevan ainakin samaa suuruusluokkaa kuin vuonna 1999, vaikka ei edes otettaisi huomioon tarvetta selvittää erityisesti eläkerahastojen maksurästit.Kaiken kaikkiaan on vaikea saada täsmällistä käsitystä Montenegron ulkoisista rahoitustarpeista.  Yksi pääsyy tähän on se, että ei ole olemassa Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin yksityiskohtaista arviota eikä talousohjelmaa, koska Montenegro ei ole niiden jäsen.  Montenegron taloudellinen tilanne on kuitenkin selvästi vaikea ja tarpeet ovat todennäköisesti luonteeltaan makrotaloudellisia.Mahdollinen yhteisön poikkeuksellinen rahoitusapu MontenegrolleKun otetaan huomioon Montenegron tasavaltaan viime vuosikymmenen ja erityisesti viime kuukausien aikana vaikuttaneet epäedulliset olosuhteet, on ulkoisen tuen saaminen tällä ratkaisevalla hetkellä tärkeää Montenegron tasavallalle. Apu tukisi talouden elpymistä ja parantaisi siten elintasoa. Lisäksi se auttaisi varmistamaan, että hallinnon perustoiminnot pystytään pitämään käynnissä samalla kun tuloja pyritään lisäämään. Hallinnon vahvistuminen puolestaan tukisi haurasta edistymistä, jota hiljattain on saavutettu Montenegron ja yleensäkin Balkanin alueen taloudellisen, yhteiskunnallisen ja poliittisen vakauden turvaamisessa.Montenegron tasavaltaa ei voida ottaa Bretton Woods -laitoksien jäseneksi. Tämän seurauksena Montenegro ei voi saada tukea Kansainvälisen valuuttarahaston tai Maailmanpankin tukemista tavanomaisista talousohjelmista.Eräät kahdenväliset rahoittajat ovat jo ilmoittaneet aikovansa tukea Montenegroa. EU:n jäsenvaltiot ovat osoittaneet, että ne aikovat myöntää  Montenegrolle rahoitusapua noin 4,5 miljoonaa euroa niiden 45 miljoonan euron lisäksi, jotka EU:n odotetaan myöntävän takauksina. Yhdysvaltojen odotetaan myöntävän avustuksena noin 30 miljoonaa euroa.Näiden ponnistusten täydentämiseksi ja Obnova-ohjelmassa ja elintarviketurva-apuna myönnettävän yhteisön 30-32 miljoonan euron avun lisäksi komissio ehdottaa enintään 20 miljoonan euron poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämistä suorina avustuksina. Ennen ehdotuksensa esittämistä komissio on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, joka puoltaa aloitetta.Avustuksen myöntäminen toteutettaisiin ainakin kahdessa erässä ja siihen liitettäisiin asianmukaiset makrotaloutta ja rakennemukautusta koskevat ehdot. Ne voisivat koskea esimerkiksi toimenpiteitä, joilla lisätään julkisen talouden avoimuutta ja parannetaan tulojen keräämistä; ne voisivat sisältää myös vaatimuksen eläkerästien määrän vähentämisestä.Koska Bretton Woods -laitokset eivät virallisesti seuraa Montenegron tasavaltaa, komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota tämän avun oikeaan toteuttamiseen ja seurantaan. Kaikki siihen liittyvät valmistelu-, toteutus- ja seurantakustannukset katetaan myönnettävästä avusta.  Näiden kustannusten yhteismäärän odotetaan olevan noin 1 miljoona euroa.Edellä esitetyn perusteella komissio pyytää neuvostoa Euroopan parlamentin lausunnon kuultuaan hyväksymään oheisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä Montenegrolle.2000/0114 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS poikkeuksellisen rahoitusavun myöntämisestä MontenegrolleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C , , s. .ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]  EYVL C , , s. .sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa ennen ehdotuksensa esittämistä.(2) Montenegron hallitus harjoittaa avoimuuden politiikkaa suhteessaan EU:hun ja toteuttaa uudistuksia toimivan markkinatalouden kehittämiseksi maahan.(3) Montenegron talouden kokonaistila on heikentynyt viime vuosina ja tasavallan julkinen talous on heikentynyt huomattavasti vuonna 1999.(4) Montenegron demokraattisen hallituksen vaikean tilanteen ja sen väestöä kohtaavan vakavan talouskriisin tunnustaen yhteisö on tukenut Montenegroa voimakkaasti vuosina 1998-1999.(5) Montenegron julkisen talouden tarpeiden odotetaan pysyvän suurina vuonna 2000.(6) Kansainvälisiltä rahoittajilta tarvittavan ulkoisen avun odotetaan vuonna 2000 olevan edelleen suuri, koska myös maksurästit erityisesti eläkerahastojen osalta on pystyttävä hoitamaan.(7) Montenegro ei saa pitkäaikaista lainaa kotimaasta eikä ulkomailta.(8) Montenegron tasavaltaa ei voida ottaa Bretton Woods -laitoksien jäseneksi. Tästä syystä Montenegro ei voi saada tukea Kansainvälisen valuuttarahaston tai Maailmanpankin tukemista tavanomaisista talousohjelmista.(9) Eurooppa-neuvosto korosti 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 Lissabonissa pitämässään kokouksessa: "Montenegrolle on pikaisesti annettava merkittävää apua, jotta demokraattinen hallinto voi säilyä ja jotta vältetään uusi vakava kriisi alueella." Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi "toimivaltaisia elimiä tekemään [... ]viipymättä päätökset sellaisten hankkeiden, ohjelmien ja muiden tukimuotojen rahoituksesta, joilla voitaisiin helpottaa Montenegron välittömiä rahoitustarpeita, tarvittaessa käyttämällä hyväksi EU:n talousarvion varauksia ja makrotaloudellista apua."(10) Montenegron tasavallan käyttöön suorina avustuksina annettava Euroopan yhteisön poikkeuksellinen rahoitusapu helpottaa tasavallan talouden rajoitteita nykyisessä vaikeassa tilanteessa.(11) Koska Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki eivät seuraa Montenegron tasavallan taloutta eivätkä myönnä sille rahoitusapua, komissio aikoo kiinnittää erityistä huomiota tämän avun oikeaan toteuttamiseen ja seurantaan. Kaikki siihen liittyvät valmistelu-, toteutus- ja seurantakustannukset katetaan myönnettävästä avusta.(12) Poikkeuksellista rahoitusapua hallinnoi Euroopan komissio.(13) Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Yhteisö antaa Montenegron tasavallan käyttöön poikkeuksellista rahoitusapua suorien avustusten muodossa enintään 20 miljoonaa euroa helpottaakseen tasavallan ulkoisia rahoitustarpeita.2. Tätä rahoitusapua hallinnoi Euroopan komissio, joka kuulee asiassa talous- ja rahoituskomiteaa.2 artikla1. Komissiolla on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan valtuudet sopia rahoitusapuun liitettävistä taloudellisista edellytyksistä Montenegron tasavallan kanssa.2. Komissio tarkastaa säännöllisin väliajoin ja talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, että Montenegron talouspolitiikka on tämän rahoitusavun tavoitteiden ja talouspolitiikalle asetettujen edellytysten mukaista.3 artikla1. Apu annetaan Montenegron tasavallan käyttöön vähintään kahdessa erässä, jos 2 artiklan 1 kohdassa mainitut talouspolitiikkaa koskevat edellytykset on täytetty. Toista erää ei makseta ennen kuin ensimmäisen erän maksamisesta on kulunut kaksi kuukautta.2. Avusta katetaan myös kaikki siihen liittyvät valmistelu-, toteutus- ja seurantakustannukset.3. Varat siirretään Montenegron tasavallan talousarvioon.4 artiklaKomissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYS1. Toimenpiteen nimiPoikkeuksellinen rahoitusapu Montenegrolle2. BudjettikohdatBudjettikohta B7-532: Makrotaloudellinen tuki Länsi-Balkanin maille3. OikeusperustaEY:n perustamissopimuksen 308 artiklaan perustuva tuleva neuvoston päätös4. Toimenpiteen kuvaus4.1 Yleinen tavoitePoikkeuksellisen rahoitusavun myöntäminen enintään 20 miljoonan euron suorina avustuksina Montenegron julkisen talouden tukemiseen4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännötVuoden 2000 loppuun5. Menojen ja tulojen luokitus5.1 Ei-pakollinen5.2 Jaksotetut määrärahat6. Meno-/tulolajiEnintään 20 miljoonan euron suora avustus (tuen osuus 100 %), joka maksetaan vähintään kahtena peräkkäisenä eränä. Avustuksesta katetaan myös kaikki siihen liittyvät valmistelu-, toteutus- ja seurantakustannukset.7. Rahoitusvaikutus7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)Koska Bretton Woods -laitoksien arvioimaa talousohjelmaa ei ole olemassa ja tilastotiedot ovat epäluotettavia, on hyvin vaikea arvioida tarkasti ulkoisen avun tarvetta.  Vuonna 2000 tarvittavaa kansainvälistä apua koskevat arviot vaihtelevat huomattavasti lähteistä riippuen. Näyttää kuitenkin järkevältä olettaa julkisen talouden tuen tarpeen olevan ainakin samaa suuruusluokkaa kuin vuonna 1999 (arvioitu noin 66 miljoonaksi Saksan markaksi), vaikka ei oteta huomioon tarvetta selvittää maksurästit varsinkin eläkerahastojen osalta; rästien arvioidaan olevan noin 25 miljoonaa Saksan markkaa. Enintään 20 miljoonan euron suuruista yhteisön rahoitusta esitetään, jotta huomattava osa näistä tarpeista saataisiin katetuksi. Muiden kahdenvälisten rahoittajien oletetaan huolehtivan erotuksesta.7.2 Kustannuserittely - Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikataulumilj. euroa (nykyhintoihin)>TAULUKON PAIKKA>Ensimmäisen maksusitoumus- ja maksumäärärahan maksun odotetaan tapahtuvan ennen elokuun 2000 loppua, kun taas toinen erä voitaisiin maksaa ennen joulukuun 2000 loppua.8. Petostenvastaiset ToimenpiteetVarat maksetaan suoraan Montenegron tasavallan valtiovarainministeriölle vasta kun komissio on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan varmistanut, että Montenegron tasavallassa toteutettu talouspolitiikka on tyydyttävää ja että avun myöntämiseen liittyvät erityisehdot täyttyvät. Tämä voi sisältää toimia, joilla lisätään julkisen talouden avoimuutta ja joiden avulla voidaan myös ehkäistä petoksia.Avusta katetaan myös kaikki siihen liittyvät valmistelu-, toteutus- ja seurantakustannukset.  Sen vuoksi pieni osa avusta myönnetään muodossa, jolla tuetaan sen valmistelua, toteutusta ja seurantaa.  Tämä avun osa lisää avoimuutta ja edistää petosten ehkäisemistä.Avun käyttöä tarkastetaan ja valvotaan Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) menettelyjen mukaisesti.9. Kustannustehokkuusanalyysi9.1 Toimenpiteen perusteetApu tukee talouden jälleenrakentamisen ja kehittämisen organisointia ja toimivan markkinatalouden luomista ja edistää siten Montenegron tasavallan talouden mahdollisuuksia elpyä ja kasvaa tulevaisuudessa, auttaa Montenegroa selviämään nykyisen talouskriisinsä vakavista taloudellisista ja yhteiskunnallisista seurauksista sekä vähentää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä  maan riippuvuutta ulkoisesta rahoituksesta.Lisäksi avulla osoitetaan poliittista tukea tasavallalle kriittisellä hetkellä.9.2 Toimenpiteen seuranta ja arviointiApu on luonteeltaan poikkeuksellinen. Se annetaan Montenegron tasavallan valtiovarainministeriön käyttöön vasta kun komissio on tarkastanut, että Montenegron tasavalta on  toteuttanut talouspolitiikkaa koskevat edellytykset tyydyttävällä tavalla.Komissio seuraa ja arvioi tointa.  Tätä tarkoitusta varten komissio arvioi Montenegron viranomaisten ja avun teknisenä tukiosana rahoitettujen asiantuntijoiden laatimia kertomuksia.Avun käyttöä tarkastavat ja valvovat Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF.10. Hallintomenot (talousarvion pääluokka III, A osa)Toimenpide on luonteeltaan poikkeuksellinen eikä lisää henkilöstötarvetta komissiossa.


|

52010PC0720

/* KOM/2010/0720 lopull. - NLE 2010/0350 */  Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta unionin kannasta, joka koskee entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumista neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyviä edellytyksiä sekä viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevia sääntöjä

	Bryssel 13.12.2010KOM(2010) 720 lopullinen2010/0350 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta unionin kannasta, joka koskee entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumista neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyviä edellytyksiä sekä viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevia sääntöjäPERUSTELUT1. TaustaaEuroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA), jäljempänä ’virasto’, perustettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007[1], jäljempänä ’asetus’.Asetuksen 2 artiklan mukaisesti viraston tavoitteena on tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta asianomaisille unionin toimielimille, elimille, laitoksille ja virastoille sekä jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön unionin oikeutta, ja auttaa niitä tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräinen kunnioittaminen, kun ne toimivaltuuksiensa puitteissa toteuttavat toimenpiteitä tai määrittelevät toimintalinjoja.Neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 28 artiklan 1 kohdan mukaan ehdokasmaat voivat osallistua viraston toimintaan tarkkailijoina. Osallistumisesta ja siihen liittyvistä edellytyksistä olisi säädettävä asianomaisen assosiaationeuvoston päätöksellä, jossa määritellään osallistumisen luonne ja laajuus. Päätöksen myötä virasto voi käsitellä asianomaisessa ehdokasmaassa asetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisella soveltamisalalla ilmeneviä perusoikeuskysymyksiä siinä määrin kuin se on tarpeen kyseisen maan lainsäädännön mukauttamiseksi asteittain unionin lainsäädäntöön.2. Ehdotettu päätösKomissio pyytää neuvostoa tekemään päätöksen EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta kannasta, joka koskee entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumista viraston toimintaan. Päätösehdotukseen sisältyy luonnos vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseksi, joka on 28 artiklan vaatimusten mukainen.Asetuksen yhden perusperiaatteen mukaisesti (virasto noudattaa toiminnassaan alakohtaista, ei maakohtaista, lähestymistapaa) päätösluonnos antaa virastolle mahdollisuuden hoitaa asetuksen 4 ja 5 artiklassa säädettyjä tehtäviä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.Päätösluonnoksessa vahvistetaan myös, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia nimeää tarkkailijan ja tälle varahenkilön viraston hallintoneuvostoon. Kyseisten henkilöiden on täytettävä asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset. He osallistuvat hallintoneuvoston toimintaan tasavertaisesti jäsenvaltioiden nimeämien jäsenten ja varajäsenten kanssa, mutta heillä ei ole äänioikeutta.Viraston toimintaan osallistumista koskevassa päätöksessä säädetään myös entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rahoitusosuudesta ja henkilöstöstä.Ehdotetussa päätöksessä säädetään rahoitusosuudesta siltä pohjalta, että osallistuminen alkaisi vuonna 2011 (ks. liitteessä I oleva 5 kohta, ensimmäinen osallistumisvuosi).Päätösluonnos on myös Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukainen. Jäsenvaltioihin sovellettavaa viraston talousarvion hallinnollisten kulujen ja toimintakulujen välistä suhdelukua sovelletaan myös ehdokasmaiden arvioihin.Päätösluonnokseen on liitetty rahoitusselvitys.2010/0350 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettavasta unionin kannasta, joka koskee entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumista neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyviä edellytyksiä sekä viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevia sääntöjäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että osallistuminen unionin virastojen toimintaan on yksi keino tehostaa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan ”hakijavaltiot voivat osallistua joidenkin yhteisön virastojen toimintaan tapauskohtaisesti tehtävän päätöksen perusteella”.2.  Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 28 artiklan mukaisesti ehdokasmaat voivat osallistua viraston 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn toimintaan.3.  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tukee virastolle asetettuja tavoitteita ja hyväksyy sen soveltamisalan ja tehtävät, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 168/2007.4.  Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian perimmäisenä tavoitteena on tulla Euroopan unionin jäseneksi, ja maan osallistuminen Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan auttaa sitä saavuttamaan tämän tavoitteen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaEU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvostossa vahvistettava Euroopan unionin kanta, joka koskee entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumista Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyviä edellytyksiä, perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan luonnokseen EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseksi.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuonnos:PÄÄTÖS N:o …/entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyvistä edellytyksistä sekä viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevista säännöistäEU:N JA ENTISEN JUGOSLAVIAN TASAVALLAN MAKEDONIAN VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIONEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välillä tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen,ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 ja erityisesti sen 28 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Luxemburgissa joulukuussa 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että osallistuminen unionin virastojen toimintaan on yksi keino tehostaa liittymistä valmistelevaa strategiaa. Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaan ”hakijavaltiot voivat osallistua joidenkin yhteisön virastojen toimintaan tapauskohtaisesti tehtävän päätöksen perusteella”.(2) Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia tukee virastolle asetettuja tavoitteita ja hyväksyy sen soveltamisalan ja tehtävät, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 168/2007.(3) On aiheellista sallia entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistuminen tarkkailijana viraston toimintaan ja vahvistaa osallistumisen edellytykset, myös viraston aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevat säännökset.(4) Samoin on aiheellista, että virasto käsittelee asetuksen (EY) N:o 168/2007 3 artiklan 1 kohdan mukaisella soveltamisalalla entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ilmeneviä perusoikeuskysymyksiä siinä määrin kuin se on tarpeen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian lainsäädännön mukauttamiseksi asteittain unionin lainsäädäntöön.(5) Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavista henkilöstösäännöistä ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 12 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen viraston johtajan tekemällä sopimuksella,ON PÄÄTTÄNYT:1 artiklaEntinen Jugoslavian tasavalta Makedonia osallistuu ehdokasmaan ominaisuudessa tarkkailijana asetuksella (EY) N:o 168/2007 perustetun Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan.2 artikla1. Virasto voi käsitellä asetuksen (EY) N:o 168/2007 3 artiklan 1 kohdan mukaisella soveltamisalalla entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ilmeneviä perusoikeuskysymyksiä siinä määrin kuin se on tarpeen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian lainsäädännön mukauttamiseksi asteittain unionin lainsäädäntöön.2. Tässä tarkoituksessa virasto voi suorittaa asetuksen 4 ja 5 artiklassa säädettyjä tehtäviä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.3 artiklaEntinen Jugoslavian tasavalta Makedonia rahoittaa asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 artiklassa kuvattua viraston toimintaa tämän päätöksen liitteessä säädetyn mukaisesti.4 artikla1. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia nimeää tarkkailijan ja tämän varahenkilön, joiden on täytettävä asetuksen 12 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset. He voivat osallistua hallintoneuvoston toimintaan tasavertaisesti jäsenvaltioiden nimeämien jäsenten ja varajäsenten kanssa, mutta heillä ei ole äänioikeutta.2. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia nimeää valtionhallinnon virkamiehen kansalliseksi yhteyshenkilöksi asetuksen (EY) N:o 168/2007 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.3. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ilmoittaa Euroopan komissiolle 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden nimet, pätevyyden ja yhteystiedot neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta.5 artiklaVirastolle toimitettuja ja siltä peräisin olevia tietoja voidaan julkaista, ja ne annetaan yleisön käyttöön edellyttäen, että luottamukselliset tiedot suojataan entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa samalla tavoin kuin unionissa.6 artiklaVirastolla on entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa sama oikeuskelpoisuus, joka maan lainsäädännössä taataan oikeussubjekteille.7 artiklaJotta virasto ja sen henkilöstö voisivat hoitaa tehtävänsä, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia myöntää samat erioikeudet ja vapaudet, joista määrätään Euroopan unionista ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan (N:o 7) 1–4 artiklassa, 5 ja 6 artiklassa, 10–13 artiklassa sekä 15, 17 ja 18 artiklassa.8 artiklaSopimuspuolet toteuttavat tästä päätöksestä niille johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi tarvittavat yleiset ja erityiset toimenpiteet ja ilmoittavat niistä vakautus- ja assosiaationeuvostolle.9 artiklaTämä päätös tulee voimaan sen tekemistä seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.LIITEIENTISEN JUGOSLAVIAN TASAVALLAN MAKEDONIAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN PERUSOIKEUSVIRASTON TOIMINNASTA5.  Rahoitusosuus, jonka entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia maksaa Euroopan unionin yleiseen talousarvioon Euroopan unionin perusoikeusviraston, jäljempänä ’virasto’, toimintaan osallistumisesta, sellaisena kuin kyseinen osuus vahvistetaan 2 kohdassa, vastaa kaikkia sen osallistumisesta aiheutuvia kustannuksia.6.  Rahoitusosuus, jonka entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia maksaa Euroopan unionin talousarvioon, on seuraava:Vuosi 1: | 165 000 euroa |Vuosi 2: | 170 000 euroa |Vuosi 3: | 175 000 euroa |7.  Unionin avustusohjelmista mahdollisesti maksettavasta taloudellisesta tuesta sovitaan erikseen asianomaisten unionin ohjelmien mukaisesti.8.  Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rahoitusosuutta hallinnoidaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.9.  Virasto korvaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta viraston toimintaan tai sen työohjelman täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samoja menettelyjä noudattaen kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta.10.  Tämän päätöksen voimaantulon jälkeen ja kunkin sitä seuraavan vuoden alussa komissio pyytää entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa maksamaan tässä päätöksessä vahvistetun osuuden viraston toiminnan rahoittamisesta. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia maksaa osallistumisensa ensimmäisenä kalenterivuotena määrän, joka lasketaan suhteessa osallistumisen alkamispäivästä vuoden loppuun. Seuraavien vuosien rahoitusosuus on tämän päätöksen mukainen.11.  Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan Euroopan unionin komission euromääräiselle pankkitilille.12.  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia maksaa rahoitusosuutensa 30 päivän kuluessa komission esittämästä maksupyynnöstä.13.  Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia maksaa maksamattomasta määrästä viivästyskorkoa eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä.SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne1.4. Tavoitteet1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)2. HALLINNOINTI2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihinSÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTAEhdotuksen/aloitteen nimiNeuvoston päätös unionin kannasta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyvistä edellytyksistä sekä viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevista säännöistäToimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[2]Toimintalohko : 18 ”Vapaus, turvallisuus ja oikeus”Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä : 18 04 ”Perusoikeudet ja kansalaisuus”Ehdotuksen/aloitteen luonne( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen .TavoitteetKomission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukeePäätös edistää entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian valmistautumista Euroopan unionin täysjäsenyyteen.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässäErityistavoite: Päätöksen nojalla entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia voi osallistua viraston toimintaan tarkkailijana ja virasto voi käsitellä perusoikeuskysymyksiä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.Toiminto toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 18 04 ”Perusoikeudet ja kansalaisuus”.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutuksetPäätös edistää entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian valmistautumista Euroopan unionin täysjäsenyyteen.Tulos- ja vaikutusindikaattoritSelvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataanPäätöksen nojalla virasto voi suorittaa asetuksen 4 ja 5 artiklassa säädettyjä tehtäviä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.Viraston suoritusten arviointikehys valmistuu vuonna 2011, ja sitä täydentävät suorituksen arviointiperusteet, joiden avulla määritetään, missä määrin virasto pystyy toteuttamaan odotetut tulokset.Virastossa on käytössä looginen malli, joka on yhteinen kaikille viraston toiminnan yhdeksälle erilaiselle, mutta toisiinsa liittyvälle kohdealalle. Mallissa määritetään etukäteen tietyt tuotostyypit, jotka eri hankkeiden yhteydessä on toteutettava ja joiden odotetaan tuottavan välittömiä vaikutuksia ( immediate outcomes ) ja mahdollisesti edistävän viraston toiminnan välitavoitteita ( intermediate outcomes ) sekä lopullista kokonaisvaikutusta ( ultimate outcome ).Tuotosten tasolla määritetään tuotostyyppien vertailuarvo (esim. institutionaalisten kertomusten, selvitysten, aihekohtaisten raporttien tai hyvien käytänteiden määrä ja tilastovälineiden ja -menetelmien tai koulutuksen ja keskinäisen oppimisen kehittäminen) ja ympäri vuoden kerättävät tarkemmat määrälliset ja laadulliset tiedot (vakiomuotoisten kertomusten mallit, vakiolomakkeiden avulla tehdyt kyselyt osanottajille, toteutettujen tuotosten laadun arviointia koskevat tarkastuslistat). Näin saadaan jatkuvasti seurantatietoja, joista laaditaan yhteenvetoja, analyyseja ja tulkintoja kahdesti vuodessa (suoritustason arviointia koskeva väli- ja vuosikertomus).Jotta myös tulosten tasolla voidaan kerätä tarkempia tietoja, seurantakehyksen mukaan (kullakin kohdealueella) suoritetaan vuotuisia selvityksiä . Nämä perustuvat pitkälti yhdenmukaisiin kyselylomakkeisiin, joita mukautetaan eri kohdealueiden erityispiirteiden mukaan.Syvällisempää aineistoon perustuvaa laatututkimusta tarvitaan myös välitulosten tasolla, jotta eri kohdealueilla saavutettujen tulosten analyysia ja tulkintaa voidaan seurata ja siitä voidaan raportoida. Kerättyjen seurantatietojen tulkintaa helpottavat kohderyhmien kokoukset , joissa tiedot asetetaan oikeaan kontekstiin ja niistä laaditaan yhteenveto (jotta voidaan esimerkiksi arvioida, miten ja missä määrin virasto edistää 1) tehokasta tiedonjakoa/oppimista ja lisää perusoikeuksien ymmärtämystä päättäjien ja sidosryhmien tasolla jäsenvaltioissa, 2) näyttöön ja jäsenvaltioissa vallitseviin tarpeisiin, haasteisiin ja edellytyksiin perustuvia EU:n politiikkoja ja lainsäädäntöä omalla alallaan ja 3) eri aloihin liittyvien perusoikeuskysymysten johdonmukaista huomioon ottamista kyseisiä aloja koskevissa EU:n politiikoissa ja lainsäädännössä).Ehdotuksen/aloitteen perustelutTarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläPäätöksen nojalla entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian pitäisi voida osallistua viraston toimintaan tarkkailijana ja viraston käsitellä perusoikeuskysymyksiä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvoKäsittelemällä perusoikeuskysymyksiä entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa virasto edistää maan lainsäädännön mukauttamista asteittain unionin lainsäädäntöön.Vastaavista toimista saadut kokemuksetEhdotus asetukseksi (EY) N:o 168/2007 sisälsi vaikutustenarvioinnin, jossa käsiteltiin muun muassa viraston toiminnan maantieteellistä soveltamisalaa.EU:n perusoikeusviraston edeltäjä, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (EUMC), toteutti PHARE-hankkeita eri ehdokasmaissa (mm. Romaniassa, Bulgariassa, Turkissa ja Kroatiassa), mikä osoittautui erittäin hyödylliseksi sekä kyseisten maiden että seurantakeskuksen kannalta.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedutOsa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumisesta aiheutuvista kustannuksista maksetaan liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA).Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kestoEhdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu .-  Ehdotus/aloite on voimassa vuodesta 2011 siihen asti, että entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia liittyy EU:hun.-  Rahoitusvaikutuksia vuosina 2011–2013.Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[3]( Epäsuora keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtävät on siirretty-  ( yhteisöjen perustamille elimille[4].HALLINNOINTISeuranta- ja raportointisäännötIlmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytyksetEU:n perusoikeusviraston toimintaa ja ehdokasmaiden osallistumista viraston toimintaan arvioidaan säännöllisesti asetuksessa (EY) N:o 168/2007 säädetyn arviointikehyksen mukaisesti ja ottaen huomioon viraston monivuotinen toimintakehys ja vuotuiset työohjelmat.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmäTodetut riskit(1) Kyseisiä markkinoita koskeva henkilöstön asiantuntemus.(2) Perusoikeuksia koskevien tietojen keräämiseen liittyvät ongelmat, jotka johtuvat siitä, että markkinoilla ei ole riittävästi tällaisia tietoja toimittavia palveluntarjoajia.(3) Hankintamenettelyjä koskevat vaikutukset, jotka johtuvat siitä, ettei ole riittävästi palveluntarjoajia, jotka toimittavat perusoikeuksia koskevia tietoja.(4) Tutkimustuloksia koskevat vaikutukset, jotka johtuvat siitä, ettei tietoja saada kerättyä riittävästi tai ei lainkaan.Valvontamenetelmä(t)(1) Analysoidaan toiminnan toteuttamisen edellyttämä alan asiantuntemus, taidot ja pätevyydet ja määritetään henkilöstön koulutustarpeet.(2) Vahvistetaan toimeksisaajan toiminnan seurantaa etenkin jos se ei ole aiemmin toimittanut perusoikeuksia koskevia tietoja.Selkeä kuvaus teknisistä ja tarjouskilpailueritelmistä sekä rinnakkaisten puitesopimusten käytöstä. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksiIlmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteetPetosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi EU:n perusoikeusvirastoon sovelletaan rajoituksetta asetuksen (EY) N:o 1073/1999 säännöksiä.Virasto liittyy Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen ja antaa välittömästi asianmukaiset määräykset, jotka koskevat kaikkia sen työntekijöitä.Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä määrätään nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikalla tarkastuksia, jotka koskevat viraston antaman rahoituksen saajia ja rahoituksen jakamisesta vastaavia henkilöitä.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSETKyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat-  Talousarviossa jo olevat budjettikohdatMoniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Menolaji | Rahoitusosuudet |Lukumäärä [Nimi…...…...] | JM/EI-JM ([5]) | EFTA[6]-mailta | ehdokas-mailta[7] | kolman-silta mailta | varainhoitoasetuk-sen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet |5 | XX 01 01 01 Henkilöstömenot päätoimipaikoissa | EI-JM | EI | EI | EI | EI |Arvioidut vaikutukset menoihinYhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihinMonivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” |milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Pääosasto JUST | vuosi 2011 | vuosi 2012 | vuosi 2013 | YHTEENSÄ |( Henkilöresurssit | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |( Muut hallintomenot | - | - | - | - |PO JUST YHTEENSÄ | Määrärahat | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)vuosi 2011 | vuosi 2012 | vuosi 2013 | YHTEENSÄ |Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ | Sitoumukset | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Maksut | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin-  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihinYhteenveto-  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)vuosi 2011 | vuosi 2012 | vuosi 2013 | YHTEENSÄ |Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 |Henkilöresurssit | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Muut hallintomenot | - | - | - | - |Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[8] sisältymättömät |Henkilöresurssit | - | - | - | - |Muut hallintomenot | - | - | - | - |Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma | - | - | - | - |YHTEENSÄ | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Henkilöresurssien arvioitu tarve-  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:vuosi 2011 | vuosi 2012 | vuosi 2013 |( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) |XX 01 01 01 (henkilöstö päätoimipaikoissa) | 0,5 | 0,5 | 0,5 |( Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[9] |YHTEENSÄ | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Komission henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä.Kuvaus henkilöstön tehtävistä:Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Perusoikeuskysymyksiä koskevien tietojen kerääminen entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. |Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa-  Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen-  Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)vuosi N | vuosi N+1 | vuosi N+2 | Yhteensä |Rahoitukseen osallistuva taho / ulkopuolinen rahoituslähde | 0,165 | 0,170 | 0,175 | 0,510 |Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ | 0.165 | 0.175 | 0,175 | 0,510 |Arvioidut vaikutukset tuloihin-  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:-  ( vaikutukset omiin varoihin-  ( vaikutukset sekalaisiin tuloihinmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Tulopuolen budjettikohta | Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna | Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[10] |vuosi 2011 | vuosi 2012 | vuosi 2013 |603 artiklan 1 kohta | 0,165 | 0,170 | 0,175 |Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:18 04 05 03 ja 18 04 05 04Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästäKs. päätöksen liite IRAHOITUSSELVITYKSEN LIITEEhdotuksen/aloitteen nimi:Neuvoston päätös unionin kannasta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian osallistumisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 168/2007 4 ja 5 artiklassa määriteltyyn Euroopan unionin perusoikeusviraston toimintaan tarkkailijana ja osallistumiseen liittyvistä edellytyksistä sekä viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuutta ja henkilöstöä koskevista säännöistä.14.  TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA KUSTANNUKSET15.  MUISTA HALLINTOMENOISTA AIHEUTUVAT KUSTANNUKSET16.  Tarvittavien henkilöresurssien määrä ja kustannukset17.  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 |( Ulkopuolinen henkilöstö || Koko-aikai-set virat |Määrärahat | Koko-aikai-set virat |Määrärahat | Koko-aikai-set virat |Määrärahat | | Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 & OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 | |Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä.18.  Muista hallintomenoista aiheutuvat kustannukset19.  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 168/2007, annettu 15 päivänä helmikuuta 2007, Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta, EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1.[2] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.[3] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[4] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.[5] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.[6] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.[7] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.[8] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.[9] CA= sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED= ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA= paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat.[10] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.


Avis juridique important

|

52003SC1244

Luonnos ETA:n sekakomitean päätös ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/2003/1244 lopull. */

Luonnos ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi(komission esittämä)PERUSTELUT1. ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä yhteisön ja ETA:n EFTA-valtioiden yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisaloilla.2. Oheisen ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen tarkoituksena on muuttaa pöytäkirjaa 31 sosiaalipolitiikan alaa koskevan yhteistyön laajentamiseksi. Siinä luodaan puitteet yhteistyölle ja vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ETA:n EFTA-valtioiden täysipainoiselle osallistumiselle yhteisön ohjelmiin ja toimiin kyseisellä alalla:"- 32000 D 0750: neuvoston päätös 2000/750/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000, syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001-2006) (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 23).".3. ETA-sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan neuvosto vahvistaa komission ehdotuksesta yhteisön kannan tällaisiin päätöksiin.4. Luonnos ETA:n sekakomitean päätökseksi esitetään neuvoston hyväksyttäväksi. Komissio toivoo voivansa esittää yhteisön kannan ETA:n sekakomiteassa joulukuussa 2003.Luonnos ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 (yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla) muuttamisestaETA:N SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin [...] tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o [...] [1].[1]  EYVL C [...], [...], s. [...].(2) Syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001-2006) 27 päivänä marraskuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/750/EY [2] olisi otettava osaksi sopimuspuolten yhteistyötä.[2]  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 23.(3) Tämän vuoksi sopimuksen pöytäkirja 31 olisi muutettava, jotta laajennettu yhteistyö voitaisiin aloittaa 1 päivästä tammikuuta 2004,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 5 artikla seuraavasti:1. Korvataan 5 kohta seuraavalla:"EFTA-valtiot osallistuvat 8 kohdan kahdessa ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin yhteisön ohjelmiin ja toimiin 1 päivästä tammikuuta 1996, kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2000, neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2001, viidennessä ja kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin ohjelmiin 1 päivästä tammikuuta 2002 ja seitsemännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun ohjelmaan 1 päivästä tammikuuta 2004.".2. Lisätään 8 kohtaan seuraava luetelmakohta:"- 32000 D 0750: neuvoston päätös 2000/750/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2000, syrjinnän torjumista koskevan yhteisön toimintaohjelman perustamisesta (vuosiksi 2001-2006) (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 23).".2 artiklaTämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun viimeinen sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle [3].[3]  [Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.]Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaETA:n sekakomitean sihteerit


Luonnos: komission päätös tehty Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Turkmenistanin kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön puolesta


				|

		52014PC0563

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti pakkotyötä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 yleissopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja sosiaalipolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta /* COM/2014/0563 final - 2014/0259 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Ehdotukset neuvoston päätöksiksi
mahdollistavat sen, että jäsenvaltiot voivat ratifioida pakkotyötä koskevaan
Kansainvälisen työjärjestön, jäljempänä ’ILO’, vuoden 1930 yleissopimukseen
kuuluvan pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’.
Pakkotyötä koskeva ILO:n vuoden 1930
yleissopimus (nro 29), jäljempänä ’yleissopimus’, on yksi ILO:n kahdeksasta
keskeisestä yleissopimuksesta, jotka muodostavat kansainväliset työtä koskevat
perusnormit, ja sen katsotaan olevan ihmisoikeusasiakirja. Hyväksyessään
yleissopimuksen vuonna 1930 Kansainvälinen työkonferenssi, jäljempänä
’työkonferenssi’, kehotti sopimusvaltioita lakkauttamaan pakkotyön käytön
mahdollisimman lyhyen ajan kuluessa ja määrittelemään sen rikokseksi. Silti
vielä yli 80 vuotta myöhemmin ja huolimatta yleissopimuksen miltei
maailmanlaajuisesta ratifioinnista pakkotyötä esiintyy edelleen, tosin eri
muodoissa kuin niissä, jotka aiheuttivat runsaasti huolta 1900-luvun
alkupuolella. ILO:n arvioiden mukaan vähintään 20,9 miljoonaa ihmistä eri
puolilla maailmaa joutuu tekemään pakkotyötä.
Työkonferenssin 103. istunnossa hyväksytyn
pöytäkirjan tavoitteena on puuttua sopimuksen täytäntöönpanossa oleviin
puutteisiin, ehkäistä työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa
ihmiskauppaa ja edistää pakkotyön uhrien suojelua ja korvausten maksamista
uhreille.
Euroopan unioni on sitoutunut sekä sisä- että
ulkosuhteissaan edistämään ihmisoikeuksia ja ihmisarvoista työtä ja hävittämään
ihmiskaupan. Erityisen tärkeää pöytäkirjassa on se, että Euroopan unioni on
sitoutunut myös edistämään lapsen oikeuksien suojelua ja sukupuolten
tasa-arvoa, sillä naiset voivat olla erityisen alttiina tietyille pakkotyön
muodoille. Työelämän oikeudet ovat olennainen osa ihmisarvoista työtä.
Ratifioidessaan ILO:n yleissopimuksia ja niihin liittyviä pöytäkirjoja EU:n
jäsenvaltiot lähettävät tärkeän signaalin EU:n politiikan johdonmukaisuudesta
työelämän perusperiaatteiden ja -oikeuksien edistämisessä sekä työolojen
parantamisessa kaikkialla maailmassa.
Osana ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävää EU:n
strategiaa[1]
komissio kehotti lisäksi EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan kaikki asiaa koskevat
kansainväliset asiakirjat, sopimukset ja oikeudelliset velvoitteet. Näin
ihmiskauppaan voidaan puuttua tehokkaammalla, koordinoidummalla ja
johdonmukaisemmalla tavalla. Uhrien oikeuksien lujittaminen EU:ssa on myös
ollut komission strateginen prioriteetti viime vuosina. Horisontaalisen uhrien
oikeuksia koskevan direktiivin tarkoituksena on varmistaa, että rikoksen
uhreilla on yhteisten vähimmäisvaatimusten mukaiset oikeudet poliisitutkinnan
ja tuomioistuinkäsittelyjen aikana. Pöytäkirja on katsottava osaksi tätä työtä.
Jäsenvaltioiden pöytäkirjan ratifioimistoimia
mahdolliset haittaavat EU:n tason oikeudelliset esteet on siksi tarpeen poistaa
EU:n tasolla. Pöytäkirjan sisältö ei aiheuta ongelmia unionin nykyisen
säännöstön kannalta.
Pöytäkirjan määräykset vahvistavat
kansainvälistä  oikeudellista kehystä asettamalla velvoitteita, joiden avulla
ehkäistään pakkotyötä ja tarjotaan pakkotyön uhreille suojelua ja mahdollisuus
oikeussuojakeinoihin, kuten korvauksiin.
Pöytäkirjan 1 ja 6 artiklassa ILO:n
jäsenvaltioita vaaditaan luomaan kansallinen politiikka ja toimintasuunnitelma
pakkotyön tehokasta ja pitkäaikaista poistamista varten ja ryhtymään toimiin
pöytäkirjan määräysten soveltamiseksi yhteistyössä työnantaja- ja
työntekijäjärjestöjen kanssa.
Pöytäkirjan 2 artiklassa vahvistetaan
toimenpiteet, jotka ILO:n jäsenvaltioiden on toteutettava pakkotyön
ehkäisemiseksi; niihin kuuluvat
·
etenkin erityisen suojattomiin ryhmiin sekä
työnantajiin kohdistuva valistus ja tiedotus;
·
sen varmistaminen, että pakkotyön torjumisen
kannalta merkittävän lainsäädännön kattavuus ja täytäntöönpano koskevat kaikkia
työntekijöitä ja talouden kaikkia aloja ja että työsuojelutarkastusyksiköitä
vahvistetaan;
·
ihmisten, erityisesti siirtotyöläisten,
suojeleminen mahdollisilta väärinkäytöksiltä ja vilpiltä rekrytoinnissa ja
työhönsijoituksessa;
·
asianmukaisen huolellisuuden (due diligence)
tukeminen sekä julkisen että yksityisen sektorin toiminnassa; ja
·
pakkotyöhön joutumisen riskiä pahentaviin
perimmäisiin syihin puuttuminen.
Pöytäkirjan 3 artiklassa määrätään, että
pakkotyön uhrien tunnistamiseksi, vapauttamiseksi, suojelemiseksi, toipumisen
edistämiseksi ja kuntouttamiseksi on ryhdyttävä tehokkaisiin toimiin ja myös
muuta apua ja tukea on tarjottava. Pöytäkirjan 4 artiklassa ILO:n
jäsenvaltioita vaaditaan varmistamaan, että kaikilla uhreilla on mahdollisuus
oikeussuojakeinoihin, kuten korvauksiin, ja että toimivaltaisilla
viranomaisilla on oikeus olla syyttämättä uhreja laittomasta toiminnasta, johon
heidät on pakotettu.
Lisäksi 5 artiklassa määrätään
kansainvälisestä yhteistyöstä pakkotyön torjumiseksi ja poistamiseksi, ja 7
artiklalla yleissopimuksesta poistetaan siirtymämääräykset.
Pöytäkirjassa käsitellään sellaisia EU:n
lainsäädännön aloja, jotka ovat jo pitkälle säänneltyjä.
Pakkotyön ehkäisemistä koskevissa pöytäkirjan
määräyksissä käsitellään näkökohtia, jotka kuuluvat EU:n sosiaalipolitiikan
alaan ja joita koskevassa EU:n lainsäädännössä[2]
asetetaan työoloja koskevia vähimmäisvaatimuksia.
Uhrien suojelua ja oikeussuojakeinoja
koskevissa pöytäkirjan säännöksissä käsitellään näkökohtia, jotka liittyvät
rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön ja joita koskevassa EU:n
lainsäädännössä[3]
asetetaan ihmiskaupan ehkäisemistä ja uhrien oikeuksia koskevia
vähimmäisvaatimuksia.
Jotkin pöytäkirjan osat liittyvät
työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen[4]
sekä turvapaikkaa ja maahanmuuttoa koskeviin sääntöihin[5].
Edelleen pöytäkirja liittyy yhteiseen
kauppapolitiikkaan, EU:n kansainvälisiin sopimuksiin, kehitysyhteistyöhön ja
kauppasopimuksiin, joissa viitataan työelämän perusnormeihin, sekä ILO:n
keskeisten yleissopimusten ratifiointiin ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon EU:ssa
ja EU:n ulkopuolisissa maissa.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Ei sovelleta.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT
OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
Pöytäkirja on oikeudellisesti sitova
kansainvälinen sopimus, joka on ratifioitava ja joka liittyy yleissopimukseen.
Pöytäkirja luo sopimuksen ratifioineisiin valtioihin sovellettavat
oikeudelliset velvoitteet, ja sen voivat ratifioida ainoastaan yleissopimuksen
ratifioineet valtiot.
ILO:ssa pöytäkirjan avulla yleissopimusta
tarkistetaan osittain tai täydennetään yleissopimuksen mukauttamiseksi
muuttuviin olosuhteisiin ja sen merkityksen lisäämiseksi. Yleissopimusten
hyväksymistä ja ratifiointia koskevaa ILO:n peruskirjan 19 artiklan 4 kohtaa
sovelletaan myös pöytäkirjaan.
Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen
oikeuskäytännön[6]
ja erityisesti ILO:n yleissopimuksen tekemistä ja ratifiointia koskevan
oikeuskäytännön[7]
mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi päättää ratifioida pöytäkirjaa
toimielinrakenteen ulkopuolella, koska jotkin pöytäkirjan osat kuuluvat unionin
toimivaltaan.
EU itse ei voi kuitenkaan ratifioida ILO:n
pöytäkirjaa, koska ILO:n sääntöjen mukaan ainoastaan valtiot voivat olla
tällaisten pöytäkirjojen osapuolia.
Koska pöytäkirjan kohde kuuluu osittain
unionin ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, EU:n toimielinten ja
jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tehdäkseen yhteistyötä
pöytäkirjan ratifioinnissa ja pöytäkirjasta johtuvien sitoumusten
täytäntöönpanossa[8].
Viime vuosikymmenen aikana neuvosto on jo
valtuuttanut jäsenvaltiot ratifioimaan EU:n edun vuoksi viisi ILO:n
yleissopimusta, jotka kuuluvat osittain unionin toimivaltaan[9].
Pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvilla
ihmiskaupan ehkäisemisen, uhrien suojelun ja työmarkkinapolitiikan eri
osa-alueilla sääntely on jo edennyt niin pitkälle, etteivät jäsenvaltiot enää
voi ulkosuhteissa toimia täysivaltaisina tällä alalla[10]. Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 82 artiklan 2 kohta ja 153
artikla muodostavat tärkeimmän oikeusperustan asiaa koskevalle EU:n
lainsäädännölle, joka on yksityiskohtaisempi kuin pöytäkirjassa vahvistetut
yleiset periaatteet.
Pöytäkirjan määräykset ja unionin säännöstössä
näillä aloilla vahvistetut vähimmäisvaatimukset ovat yhteensopivat.
ILO:n peruskirjan 19 artiklan 8 kohdan mukaisesti
pöytäkirjassa vahvistetaan vähimmäisvaatimukset. Unionin säännöstö noudattaa
samaa lähestymistapaa. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:n lainsäädäntö voi olla
ILO:n normeja tiukempi ja päinvastoin[11].
Ehdotetuilla neuvoston päätöksillä näin ollen
valtuutetaan jäsenvaltiot ratifioimaan unionin edun vuoksi ne pöytäkirjan osat,
jotka kuuluvat unionin toimivaltaan, ja suositellaan niitä pyrkimään tekemään
sen vuoden 2016 loppuun mennessä.
Ehdotus perustuu toisaalta SEUT-sopimuksen
218 artiklan 6 kohtaan, jota sovelletaan yhdessä SEUT-sopimuksen
82 artiklan 2 kohdan kanssa ja joka muodostaa tärkeimmän oikeusperustan
oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevalle unionin lainsäädännölle,
jolla on merkitystä käsiteltäessä ihmiskauppaa ja uhrien oikeuksia, ja toisaalta
SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan toiseen alakohtaan, jota sovelletaan
yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan kanssa ja joka muodostaa
tärkeimmän oikeusperustan työntekijöiden suojelua ja työolojen parantamista
koskevalle unionin lainsäädännölle, jolla on merkitystä pakkotyön
ehkäisemisessä.
Pöytäkirjalla on useita päämääriä, joita ei
voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden toisarvoinen ja
välillinen. Erityisesti pöytäkirjan tavoitteena ovat toisaalta ihmisarvoiset
työolot ja toisaalta pakkotyön tai pakollisen työn uhrien suojelu ja
rikoksentekijöiden rankaiseminen. Tämän vuoksi pöytäkirjan on perustuttava sekä
SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohtaan että 153 artiklan 1 kohdan a ja b
alakohtaan. Kahden oikeusperustan käyttäminen yhden päätöksen hyväksymisessä ei
kuitenkaan ole mahdollista, jos näiden perustojen osalta määrätyt menettelyt
ovat keskenään yhteensopimattomia.[12]
Juuri tällaisesta tapauksesta on nyt kyse, koska rikosasioissa tehtävä
oikeudellinen yhteistyö ei sido Tanskaa, minkä vuoksi äänimäärät neuvostossa
eroavat. Näin ollen tarvitaan kaksi erillistä neuvoston päätöstä.
Pakkotyön tai pakollisen työn uhrien suojelun
ja rikoksentekijöiden rankaisemisen tavoitteen kannalta SEUT-sopimuksen 82
artiklan 2 kohta on ainoa oikeusperusta, jolle nykyisen ehdotuksen olisi
perustuttava. On totta, että pöytäkirjassa käsitellään myös pakkotyön tai
pakollisen työn uhrien oleskeluoikeudellista asemaa siltä osin kuin tämä on
tarpeen, jotta uhreilla olisi mahdollisuus asianmukaisiin ja tehokkaisiin
oikeussuojakeinoihin (ks. erityisesti pöytäkirjan 4 artikla). Tämä
SEUT-sopimuksen 79 artiklaan liittyvä tarkoitus on kuitenkin ainoastaan
liitännäinen, kun taas SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohtaan liittyvät
ihmiskaupan ehkäisemisen ja torjumisen ja uhrien suojelun tavoitteet[13] ovat yksilöitävissä
pääasialliseksi tai määrääväksi tarkoitukseksi tai tekijäksi.
Komissio muistuttaa tässä yhteydessä, että se
on toimittanut neuvostolle 14. huhtikuuta 2014 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 3 ja
4 kohdan nojalla suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta
neuvottelujen aloittamiseen kansainvälisen työkonferenssin 103. istunnossa
pakkotyötä koskevaa vuonna 1930 tehtyä Kansainvälisen työjärjestön sopimusta
(nro 29) täydentävästä pöytäkirjasta ja asiaa koskeviksi neuvotteluohjeiksi
(COM(2014) 238, 14.4.2014). Komissio muistuttaa lisäksi, että tästä
suosituksesta on keskusteltu neuvoston työryhmän kokouksissa 5., 14. ja 16.
toukokuuta 2014 ja että huolimatta useista yrityksistä päästä tyydyttävään
ratkaisuun, Coreperin kokouksessa 23. toukokuuta 2014 päätettiin olla viemättä
asiaa eteenpäin ja näin ollen olla toimittamatta päätösluonnosta neuvostolle
hyväksyttäväksi. Tämän johdosta komissio antoi seuraavan julistuksen, joka on
kirjattu Coreperin pöytäkirjaan:
Komissio palauttaa mieleen, että
jäsenvaltioiden ja komission velvollisuutena on tehdä vilpitöntä yhteistyötä
kaikissa olosuhteissa. Näiden päätösten puuttuminen johtaa tilanteeseen, joka
on ristiriidassa perussopimusten kanssa, sillä jäsenvaltiot eivät ole
oikeudellisesti vapaita tekemään oikeudellisia sitoumuksia unionin toimivaltaan
kuuluvissa asioissa kansainvälisissä neuvotteluissa ilman unionin puitteissa
tehtyjä päätöksiä. Komissio aikoo arvioida, mihin toimiin asiassa on ryhdyttävä.
Komissio muistuttaa, että unionin toimivaltaa on kunnioitettava ja mahdollisia
ristiriitaisuuksia unionin säännöstön ja neuvottelujen kohteena olevien ILO:n
välineiden välillä vältettävä ja että jäsenvaltioiden on toimittava ILO:ssa
EU:n etujen mukaisesti.
Komissio toteaa myös, että huolimatta siitä,
että mainittua päätösluonnosta ei ole hyväksytty, jäsenvaltiot ovat edenneet
pakkotyötä koskevan yleissopimuksen vuoden 2014 pöytäkirjan neuvottelu- ja
hyväksymisvaiheeseen ILO:ssa. Koska vuoden 2014 pöytäkirja on pakkotyötä
koskevan yleissopimuksen kannalta tärkeä, komissio ehdottaa SEUT-sopimuksen 218
artiklan 6 kohdan perusteella, että jäsenvaltiot, jotka toimivat yhdessä
unionin etujen mukaisesti, valtuutetaan ratifioimaan kyseinen pöytäkirja.
Komissio painottaa samalla, että tämän ehdotuksen ei missään tapauksessa voida
katsoa merkitsevän sitä, että komissio hyväksyy kyseisen pöytäkirjan
hyväksymiseen ILO:ssa johtaneen menettelyn lainmukaisuuden.
2014/0259 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan
Euroopan unionin edun mukaisesti pakkotyötä koskevan Kansainvälisen
työjärjestön vuoden 1930 yleissopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja
sosiaalipolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 1 kohdan a ja b
alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a–v alakohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan
lausunnon[14]

sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Euroopan unioni kannattaa
sellaisten työtä koskevien kansainvälisten yleissopimusten ratifiointia, jotka
Kansainvälinen työjärjestö on luokitellut ajan tasalla oleviksi, sillä näin
tuetaan Euroopan unionin pyrkimyksiä edistää ihmisoikeuksia ja ihmisarvoista
työtä kaikille sekä hävittää ihmiskauppa sekä unionissa että sen ulkopuolella,
missä työelämän perusperiaatteiden ja -oikeuksien suojelu on keskeinen
näkökohta.
(2)       Kansainvälisen työjärjestön,
jäljempänä ’ILO’, pakkotyötä koskevan vuoden 1930 yleissopimuksen vuoden 2014
pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, säännöistä osa kuuluu SEUT-sopimuksen 153
artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti unionin toimivaltaan. Jotkin
pöytäkirjan säännöistä kuuluvat jo erityisesti sosiaalipolitiikkaan koskevan
EU:n säännöstön piiriin[15].
(3)       Näin ollen jäsenvaltiot eivät
voi tehdä sitoumuksia pöytäkirjan näiden osien osalta Euroopan unionin
toimielinrakenteen ulkopuolella[16].
(4)       ILO:n peruskirjan
yleissopimusten hyväksymistä ja ratifiointia koskevaa 19 artiklan 4 kohtaa
sovelletaan myös pöytäkirjaan, joka on sitova kansainvälinen sopimus, joka on
ratifioitava ja joka liittyy yleissopimukseen.
(5)       Euroopan unioni ei voi
ratifioida pöytäkirjaa, koska ainoastaan valtiot voivat olla sen osapuolia.
(6)       Sen vuoksi on tarpeen, että
jäsenvaltiot, jotka toimivat yhdessä unionin etujen mukaisesti, valtuutetaan
ratifioimaan pöytäkirja unionin toimivaltaan kuuluvilta osilta SEUT-sopimuksen
153 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti.
(7)       Pöytäkirjaluonnoksen muiden
kuin sosiaalipolitiikkaan liittyvien määräysten osalta hyväksytään päätös
samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Jäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan
pakkotyötä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 yleissopimuksen
vuoden 2014 pöytäkirja Euroopan unionille SEUT-sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan
a ja b alakohdan nojalla annettuun toimivaltaan kuuluvilta osilta.
2 artikla
Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat
toimet yleissopimuksen ratifiointikirjojensa tallettamiseksi Kansainvälisen
työtoimiston pääjohtajan huostaan mahdollisimman pian ja mielellään ennen 31
päivää joulukuuta 2016.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille
jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               Ihmiskaupan hävittämiseen tähtäävä EU:n strategia
vuosiksi 2012–2016, COM(2012) 286, 19.6.2012.
[2]               Näihin kuuluvat: työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa
työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista annettu
direktiivi 91/533/ETY (’kirjallinen ilmoitus’), vuokratyöstä annettu direktiivi
2008/104/EY sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat direktiivit, kuten
puitedirektiivi 89/391/ETY, työaikadirektiivi 2003/88/EY, nuorten
työntekijöiden suojelua koskeva direktiivi 94/33/ETY sekä äitiyssuojelua
koskeva direktiivi 92/85/ETY.
[3]               Direktiivi 2011/36/EU (’ihmiskaupan ehkäiseminen’);
direktiivi 2012/29/EU (’uhrien oikeudet’).
[4]               SEUT-sopimuksen 45 artikla ja työntekijöiden vapaasta
liikkuvuudesta unionin alueella annettu asetus N:o (EU) 492/2011.
[5]               Direktiivi 2004/81/EY (’uhreille myönnettävä
oleskelulupa’) ja direktiivi 2009/52/EY (’työnantajiin kohdistettavat
seuraamukset’). Myös direktiivi 2008/115/EY (’palauttaminen’), direktiivi
2011/98/EU (’yhdistelmälupa’) ja direktiivi 2014/36/EU (’kausityöntekijät’)
liittyvät pöytäkirjan ja siihen liittyvän suosituksen tiettyihin määräyksiin.
[6]               Euroopan unionin tuomioistuimen AETR-tuomio, asia 22/70,
31.3.1971, Kok., 1971, 263; ks. myös SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohta, jossa
nämä periaatteet on kodifioitu.
[7]               Euroopan unionin tuomioistuimen lausunto 2/91
kemikaaleja koskevasta yleissopimuksesta nro 170, 19.3.1993, Kok., 1993-I, s.
1061.
[8]               Euroopan unionin tuomioistuimen lausunto 2/91 (ks.
edellinen alaviite), 36, 37 ja 38 kohta.
[9]               Neuvoston päätös 2005/367/EY, tehty 14 päivänä
huhtikuuta 2005, jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta ratifioida
Euroopan yhteisön edun vuoksi merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusta koskeva
Kansainvälisen työjärjestön yleissopimus nro 185 (EUVL L 136, 30.5.2005, s. 1);
Neuvoston päätös 2007/431/EY?, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2007, jäsenvaltioiden
valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan yhteisön edun vuoksi, merityötä koskeva
Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2006 yleissopimus (EUVL L 161, 22.6.2007, s.
63);
Neuvoston päätös 2010/321/EU, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, jäsenvaltioiden
valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan unionin edun vuoksi, kalastusalan työtä
koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2007 yleissopimus (yleissopimus nro
188) (EUVL L 145, 11.6.2010, s. 12);
Neuvoston päätös 2014/52/EU, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014,
jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun vuoksi
työturvallisuutta kemikaaleja käytettäessä koskeva Kansainvälisen työjärjestön
vuoden 1990 yleissopimus (yleissopimus nro 170);
Neuvoston päätös 2014/51/EU, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014,
jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun vuoksi
kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskeva Kansainvälisen
työjärjestön vuoden 2011 yleissopimus (yleissopimus nro 189).
[10]             Euroopan unionin tuomioistuimen lausunto 2/91, 25 ja 26
kohta.
[11]             Euroopan unionin tuomioistuimen lausunto 2/91, 18 kohta.
[12]             Ks., viimeksi, 11. kesäkuuta 2014 annettu Euroopan unionin
tuomioistuimen tuomio asiassa C-377/12, 34 kohta.
[13]             Ks. erityisesti rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja
suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 25 päivänä lokakuuta 2012 annettu
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/29/EU ja ihmiskaupan ehkäisemisestä
ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5 päivänä huhtikuuta
2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/36/EU, joka
perustuu SEUT-sopimuksen 82 artiklan 2 kohtaan ja 83 artiklan 1 kohtaan.
Pöytäkirjan 1 artiklan 1, 2 ja 3 kohta, 2 artiklan a ja c alakohta, 3 artikla
sekä 4 artiklan 1 ja 2 kohta koskevat suoraan mainittujen direktiivien
soveltamisalaan kuuluvia asioita.
[14]             EUVL C , , s. .
[15]             Erityisesti pöytäkirjan 1 artiklan 1 kohta ja 2 artiklan a
ja d alakohta koskevat asioita, joita säädellään työnantajan velvollisuudesta
ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista
ehdoista annetulla direktiivillä 91/533/ETY (’kirjallinen ilmoitus’),
vuokratyöstä annetulla direktiivillä 2008/104/EY sekä työterveyttä ja
-turvallisuutta koskevilla direktiiveillä, joihin kuuluvat puitedirektiivi
89/391/ETY, työaikadirektiivi 2003/88/EY, nuorten työntekijöiden suojelua
koskeva direktiivi 94/33/ETY ja äitiyssuojelua koskeva direktiivi 92/85/ETY.
[16]             Euroopan unionin tuomioistuin, asia 22/70, komissio v.
neuvosto (”AETR”), Kok. 1971, s. 263, 22 kohta, lausunto 2/91 (’ILO’),
Kok. 1993-I, s. 1061, 26 kohta, ja asia C-45/07, komissio v. Kreikka, Kok.
2009, s. I-701, 31 kohta.


Avis juridique important

|

52003PC0833(01)

Ehdotus: neuvoston päätös itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta  /* KOM/2003/0833 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Euroopan yhteisö ja Kroatian tasavalta tekivät kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen [1] 28. tammikuuta 2002. Sopimus tuli voimaan 1. maaliskuuta 2002. Tämän sopimuksen liitteenä olevassa, maanteiden kauttakulkuliikennettä koskevassa pöytäkirjassa nro 6 määrätään, että Itävallan läpi tapahtuvaan Kroatian kauttakulkuliikenteeseen sovelletaan 1. tammikuuta 2003 alkaen ekopistejärjestelmää.[1]  EYVL L 330, 14.12.2001, s. 3.Kyseisen pöytäkirjan 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn liittymisasiakirjan pöytäkirjan n:o 9 11 artiklassa määrättyä järjestelmää vastaavaa ekopistejärjestelmää sovelletaan 31. joulukuuta 2003 saakka.2. Laekenissa 14. ja 15. joulukuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi yhteisössä sovellettavan ekopistejärjestelmän voimassaolon jatkamista. Komissio antoi 20. joulukuuta 2001 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavan ekopistejärjestelmän käyttöönotosta vuodeksi 2004 [2]. Euroopan parlamentti ja neuvosto pääsivät tästä ehdotuksesta sopimukseen sovittelumenettelyssä 25. marraskuuta 2003. Sopimuksen pohjalta annetaan asetus, joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2004.[2]  KOM(2001) 807 lopullinen, 20.12.2001.3. Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen [3] pöytäkirjan n:o 6 11 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos Euroopan yhteisö vahvistaa sääntöjä, joiden tavoitteena on vähentää Euroopan unionissa rekisteröityjen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen aiheuttamaa saastumista, vastaavia sääntöjä sovelletaan Kroatiassa rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin, jotka haluavat liikkua yhteisön alueella.[3]  Ratifiointi on käynnissä.4. Yhteisön olisi siis aloitettava Kroatian kanssa neuvottelut virallisen sopimuksen tekemiseksi.5. Koska sopimuksen soveltaminen on aloitettava jo 1. tammikuuta 2004, komissio pyytää neuvostoa esittämään samalla kertaa kantansa sekä neuvotteluja koskevasta suosituksesta että ehdotuksista sopimuksen allekirjoittamista, väliaikaista soveltamista ja tekemistä koskeviksi neuvoston päätöksiksi. Näin ollen komissio antaa neuvostolle asiaa koskevan suosituksen ja ehdotukset neuvoston päätöksiksi.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskevan Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on neuvotellut Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavasta väliaikaisesta pistejärjestelmästä.(2) Sopimus, joka parafoitiin ... päivänä ...kuuta ..., olisi allekirjoitettava sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.(3) Olisi säädettävä siitä, että sopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2004,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö(t), jo(i)lla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön puolesta Itävallan kautta kulkeviin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin sovellettavaa väliaikaista pistejärjestelmää koskeva Euroopan yhteisön ja Kroatian tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaEdellä 1 artiklassa tarkoitettua sopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2004.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.3.2016
            COM(2016) 131 final
            2016/0072(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen(Budjettikohta 04 03 01 03)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Sisämarkkinoiden edellyttämän oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ETA:n sekakomitean on otettava kaikki asiaankuuluva unionin lainsäädäntö osaksi ETA-sopimusta mahdollisimman pian sen antamisen jälkeen ja lisäksi mahdollistettava ETA:n EFTA-valtioiden osallistuminen ETA:n kannalta merkityksellisiin EU:n toimiin ja ohjelmiin.

               2.INTRESSITAHOJEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Tarkoitus on jatkaa yhteistyötä, joka koskee työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista sekä toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

               3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               2016/0072 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen
                  (Budjettikohta 04 03 01 03)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 ja 48 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  1
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  2
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, jäljempänä ’pöytäkirja 31’.

               (3)ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (4)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä, jotta se kattaa yhteistyön, joka koskee työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

               (5)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2015 jälkeen.

               (6)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi näin ollen perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (2)
                  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.3.2016
            COM(2016) 131 final
            LIITE
            ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2016annettu....,yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisestaasiakirjaanEhdotus neuvoston päätökseksiETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen(Budjettikohta 04 03 01 03)

               LIITE

                  ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2016,

                  yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)On aiheellista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välinen yhteistyö kattamaan yhteistyö, joka koskee työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista ja toimenpiteitä siirtolaisten, myös kolmansista maista tulevien siirtolaisten, hyväksi.

               (2)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2016,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 5 artiklan 5 ja 13 kohdassa ilmaisu ”ja 2015” ilmaisulla ”, 2015 ja 2016”.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty*.

                  1Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä

                     ETA:n sekakomitean puolesta

                     Puheenjohtaja

                     ETA:n sekakomitean sihteerit

                     (1)
                  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]