               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.7.2020
            COM(2020) 321 final
            2020/0143(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Helmikuun 1 päivänä 2003 annetun neuvoston päätöksen 2003/77/EY
                  1
                liitteen mukaisesti ”a) [s]elvitystilassa olevan EHTY:n [Euroopan hiili- ja teräsyhteisön] varoja (...) on käytettävä tarpeen mukaan EHTY:n jäljellä oleviin velvoitteisiin, kuten jäljellä oleviin lainoihin, sen aiemmista toimintatalousarvioista johtuviin sitoumuksiin ja ennakoimattomiin vastuisiin. b) Sikäli kuin selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ei tarvita a alakohdassa esitettyjen velvoitteiden hoitamiseen, varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla. c) Hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla rahoitetaan tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.”

               Koska jäljellä olevia lainoja ei ole ja EHTY:n sitoumukset
                  2
                ovat vähenemässä, selvitystilassa olevassa EHTY:ssä keskitytään entistä enemmän sijoitustoimintaan, jotta tutkimuksen rahoittamiseksi voidaan hankkia tuloja. Neuvoston päätöksen 2003/77/EY mukaan komission on hoidettava selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ”siten, että ne ovat tarvittaessa käytettävissä mutta antavat samalla parhaan saatavilla olevan tuoton, samalla kun säilytetään korkeatasoinen turvallisuus ja vakaus pitkällä aikavälillä” (neuvoston päätöksen 2003/77/EY liitteessä oleva 3 kohta).

               Euroopan komissio käyttää selvitystilassa olevan EHTY:n tuottoja tukemaan tutkimushankkeita teräs- ja hiilialoilla. Viime vuosina sijoitussalkun kyky tuottaa riittäviä tuottoja tarkoituksenmukaisen tutkimusohjelman rahoittamiseen on kuitenkin joutunut koetukselle, koska tuotot rahoitusmarkkinoilla ovat jo pitkään olleet laskussa. Sijoitussalkun tuotot olivat pienentyneet jo ennen tämänhetkistä covid-19-pandemian aiheuttamaa markkinoiden heikkenemistä finanssikriisin jälkeen vallinneen matalan korkotason vuoksi. Covid-19-kriisi on voimistanut entisestään tätä tuotto-odotusten pitkäaikaista rakenteellista vähenemistä. EHTY:n sijoitussalkku on selvinnyt vertaisrahastoihin verrattuna melko hyvin covid-19-kriisiä seuranneesta äkillisestä markkinoiden supistumisesta, koska se on koottu sangen varovaisesti. Kriisillä on kuitenkin pysyviä vaikutuksia tuotto-odotuksiin. Siksi on etsittävä entistä tarmokkaammin vaihtoehtoisia keinoja, joiden avulla rahaston varoja voidaan käyttää EU:n toimintalinjojen tueksi tehtävään työhön.

               Tämän vuoksi komissio haluaa vahvistaa tukea hiili- ja teräsalan yhteistutkimushankkeille ja ehdottaa samalla neuvoston päätöksen 2008/376/EY muuttamista, jotta se saadaan vastaamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. Komissio haluaa myös tukea laajoja ja mullistavia tutkimushankkeita, joiden avulla terästuotannosta saadaan lähes päästötöntä vuoteen 2030 mennessä, sekä tutkimushankkeita, joiden avulla hiilialan siirtymästä saadaan oikeudenmukainen. Vakaa [111 miljoonan] euron vuotuinen talousarvio katsotaan riittäväksi tällaiselle ohjelmalle. Se tarvitaan, jotta kannattaville hankkeille voidaan tarjota tarkoituksenmukaista tukea järjestelmän toteuttamisen edellyttämässä mittakaavassa.

                  Vuoteen 2027 asti säännöllisesti maksettavien [111 miljoonan] euron vuotuisten määrärahojen takaaminen edellyttää muutoksia tapaan, jolla selvitystilassa olevan EHTY:n varoja käytetään ja sijoitetaan. Voimassa olevaan päätökseen ehdotetuilla muutoksilla pystytään takaamaan tämä tukitaso teräsalan yhteistutkimushankkeille ja mullistaville tutkimushankkeille sekä tutkimushankkeille, joiden avulla hiilialan siirtymästä saadaan oikeudenmukainen. Vaikka nämä vuotuiset määrärahat pienentävät asteittain sijoitusvarojen kokonaismäärää, vuoden 2027 jälkeenkin jäljellä on kohtalainen määrä sijoitettavia varoja.

               •Selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitusvarojen viimeaikainen tuotto ja tulevaisuudennäkymät:

               Sijoitussalkun arvo oli noin 1,5 miljardia euroa 31. maaliskuuta 2020. Salkun koko on pienentynyt hieman 30. kesäkuuta 2012 jälkeen, koska kokonaistuotot ja saadut uudet rahoitusosuudet olivat pienempiä kuin ulosvirtaukset hiili- ja teräsalaan liittyvien alojen tutkimusrahoitukseen.

               Vuodesta 2003 viime aikoihin asti selvitystilassa olevan EHTY:n varojen tuotto on ollut positiivista. Sen ja tasausjärjestelmän kautta saatavilla olevien resurssien ansiosta tutkimushankkeita on pystytty tukemaan vuosittain 50 miljoonalla eurolla. Sijoitussalkun tuotto neuvoston päätöksen 2003/77/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2008/750/EY
                  3
               , antamisen ja vuoden 2017 lopun välisenä aikana on ollut positiivista: varoja on siirretty aina pyydettäessä, ja sijoitussalkun tuotto on ollut tyydyttävä, kun otetaan huomioon markkinaympäristö ja yleisesti rajoittavat suuntaviivat. Sijoitussalkun kumulatiivinen tuotto aikavälillä 1.7.2012–31.12.2017 oli 8,5 prosenttia.

               Sijoitusvarojen tuotto on ollut jatkuvasti vertailuarvoa suurempaa, ja käytetty sijoitusstrategia onkin osoittautunut paremmaksi vaihtoehdoksi kuin sijoittaminen vallitsevalla riskittömällä korkotasolla, joka on muuttunut negatiiviseksi viime vuosina. Sijoitussalkun vuotuinen tuotto ei siis ole koskaan aiemmin ollut negatiivinen, ja sen kumulatiivinen tuotto perustamisesta lähtien on ollut 80 prosenttia. Jatkossa joukkovelkakirjojen nykyinen matala (ja usein negatiivinen) tuottotaso enteilee kuitenkin tuotto-odotusten pienenemistä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Positiivisen tuoton saamisestakin tulee haastavaa.

               Sijoitussalkku pienenee entisestään arviolta [250] miljoonaa euroa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (jäljempänä ’erosopimus’) mukaisesti
                  4
               .

               Tämän vuoksi EHTY:n varojen käyttöön tarvitaan toisenlainen lähestymistapa, jotta poliittiset tavoitteet voidaan saavuttaa. Tässä ehdotuksessa esitetään kaksi keskeistä muutosta:

               ·Päätöstä 2003/76/EY koskevan muutosehdotuksen mukaisesti sijoitussalkun omaisuutta voidaan tarvittaessa myydä, jotta voidaan maksaa [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut vuoteen 2027 asti. Sijoitusympäristön ja sijoitussalkun koon kehityksen mukaan tämä tarkoittaa hoidettavien varojen määrän asteittaista vähenemistä.

               ·Sijoitussalkun hyväksyttäviä sijoituskohteita monipuolistetaan, jotta sen riski-tuottosuhdetta voidaan vahvistaa. Hyväksyttävien sijoituskohteiden valikoiman laajentamista ehdotetaan, jotta tuotto-odotuksia voidaan kasvattaa tietyllä riskitasolla.

               •Ehdotetut muutokset, joiden perusteella varoja voidaan tarvittaessa käyttää [111 miljoonan] euron vuotuisten määrärahojen takaamiseen

               Ehdotuksen mukaan päätöstä 2003/77/EY muutetaan nimenomaisesti siksi, että 1. tammikuuta 2021
                  5
                alkaen voidaan huolehtia vuoteen 2027 asti enintään [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin liittyvistä ulosvirtauksista teräs- ja hiilialojen tutkimushankkeiden tukemiseksi tutkimuksen puiteohjelman ulkopuolella. Vuotuiset määrärahat vahvistetaan tarkistetussa neuvoston päätöksessä 2003/76/EY esitettyjen kriteerien mukaisesti. Kyseisiä määrärahoja koskevat maksupyynnöt pystytään hoitamaan, koska sijoitusten nettotuottoja voidaan hyödyntää ja nostaa varoja selvitystilassa olevasta EHTY:stä.

               Vuotuiset määrärahat on vahvistettava yksiselitteisesti päätöksessä, jotta käytettävissä olisi jatkuvasti riittävä määrä ennakoitavissa olevia resursseja, joilla voidaan varmistaa tarvittavan tuen jatkuminen teräs- ja hiilialojen tutkimusyhteistyölle.

               Tähän mennessä selvitystilassa olevan EHTY:n varoja on hoidettu sillä perusteella, että tutkimushankkeita voitaisiin rahoittaa sijoitettujen varojen tuotolla. Tämä näkyy neuvoston päätöksen 2003/77/EY liitteessä olevan 1 jakson (”varojen käyttö”) ja päätöksen johdanto-osan 3 kappaleen sanamuodossa. Johdanto-osan 3 kappaleessa nimittäin todetaan, että ”[k]oko pääoma, joka (...) tulee hiili- ja terästutkimusrahaston varoiksi, olisi säilytettävä”.

               Edellä kerrotuista syistä tätä lähestymistapaa olisi muutettava, jotta pystytään täyttämään tarpeet tarvittavan maksutason takaamisesta. Sitä tarvitaan, jotta teräs- ja hiilialoilla pystyttään toteuttamaan tarkoituksenmukainen tutkimusohjelma.

               Lähtökohta, jonka mukaan selvitystilassa olevan EHTY:n varat, jos niihin ei kosketa, pystyvät tuottamaan vakaat tulot, jotka riittävät rahoittamaan hiili- ja terästutkimusrahastoa, ei enää päde, koska rahoitusmarkkinoiden olosuhteet ovat muuttuneet pysyvästi. Tämän vuoksi päätös on saatettava ajan tasalle siten, että siinä otetaan entistä paremmin huomioon sen perimmäisen politiikan tarpeet, jota varten selvitystilassa olevaa EHTY:ä on määrä käyttää, sekä haasteet tarvittavien tuottojen saamisessa nykyisissä markkinaolosuhteissa.

               Maksut maksettaisiin vuosittain, kun asiaankuuluvat hankkeet on määritetty, ja vuotuisten määrärahojen rajana olisi aina [111 miljoonaa] euroa. Vuotuinen määrä, joka selvitystilassa olevasta EHTY:stä voitaisiin jakaa, olisi [111 miljoonaa] euroa, jotta resursseja voitaisiin käyttää tulevaisuuteen suuntautuvan tutkimuksen rahoittamiseen kestävästi.

               •Ehdotetut muutokset, joilla monipuolistetaan hyväksyttäviä sijoituskohteita:

               EHTY:n varoja on perinteisesti sijoitettu pääosin euromääräisiin valtionlainoihin tai ylikansallisiin velkainstrumentteihin. Tällaisista sijoituskohteista on pystytty saamaan vakaata positiivista tuottoa ja pitämään salkun riskitaso matalana. Viime vuosina talous- ja markkinaolosuhteiden muutokset ovat heikentäneet pysyvästi mahdollisuuksia saada tuottoja sijoituksista valtionlainoihin ja ylikansallisiin velkainstrumentteihin. Jatkossa rahoitusmarkkinat yleisesti ja euroalueen joukkovelkakirjamarkkinat erityisesti pysyvät haastavina erittäin pienten/negatiivisten tuottojen (erityisesti niiden liikkeeseenlaskijoiden arvopaperien osalta, joiden luottoluokitus on korkein) ja vähentyneen likviditeetin vuoksi. Tähän kehitykseen ovat myötävaikuttaneet muun muassa EKP:n elvyttävä rahapolitiikka ja sen joukkovelkakirjojen osto-ohjelmat. Kaikki korkotason nousut tältä matalalta pohjalta laskevat nykyisten varojen arvoa. Se aiheuttaa riskin erittäin pienistä tai negatiivisista tuotoista siihen asti, että parempituottoiset uudelleensijoitukset tasoittavat asteittain alkuperäisen arvon laskemisen vaikutuksen.

               Tällä ehdotuksella pyritään lisäämään EHTY:n sijoitussalkun häiriönsietokykyä näissä haasteissa laajentamalla sijoittamismahdollisuuksia muihin omaisuuslajeihin ja käyttämällä muita sijoitustekniikoita, joilla sijoitussalkkua suojellaan yksinomaiselta riippuvuudelta kiinteätuottoisista arvopapereista.

               Vuoteen 2027 asti suunniteltuja nostoja lukuun ottamatta jäljellä olevien varojen sijoitushorisontti on melko pitkäaikainen, minkä ansiosta hajauttamista voidaan lisätä edelleen. EHTY:n sijoitussalkussa ei ole tähän mennessä ollut paljon merkittäviä vastuita eikä ulosvirtauksia sellaisessa mittakaavassa, joka olisi muuttanut määrällisesti sijoitushorisonttia tai sijoitussalkun omaisuuden määrää. Tämä tilanne muuttuu, kun otetaan käyttöön tutkimusohjelman rahoittamisen vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut. Tämän kokoluokan ennakoitavien maksujen ei pitäisi kuitenkaan vaikuttaa olennaisesti sijoitussalkussa jäljellä olevien varojen sijoitushorisonttiin tai riskinsietokykyyn. Lisäksi maksut jakautuvat usealle vuodelle.

               Sijoitushorisontin pitenemisen vuoksi sijoitussalkulla on entistä paremmat valmiudet tarvittaessa säilyttää varoja, jotta niiden arvot voivat nousta. Tämän vuoksi ehdotetaan, että taloudellisten suuntaviivojen sijoituskohteiden valikoimaa laajennetaan, jotta voidaan vähentää mahdollisimman paljon pienten tai negatiivisten tuottojen vaikutusta ja lisätä sijoitussalkun hajauttamista ja häiriönsietokykyä. Samalla jatketaan varovaista sijoituspolitiikkaa, jossa turvataan kohtuullisella varmuudella pääoman säilyminen ja lisätään tuottoa, kun se on mahdollista ja yhdenmukaista tämän tavoitteen kanssa. Hyväksyttävien omaisuuslajien laajentamisen tarkoituksena on pitkällä aikavälillä auttaa hoitamaan sijoitussalkkua vakaasti ja ennakoivasti − muun muassa varmistamaan varoista tehtävien vuotuisiin määrärahoihin liittyvien maksujen ennakoitavuus − ja vähentää vuotuisista maksueristä johtuvaa perustana olevien varojen supistumisvauhtia.

               Komissio ehdottaa taloudellisten suuntaviivojen laajentamista, jotta omaisuuslajeja ja sijoitusvälineitä, joihin sijoituksia voitaisiin tehdä, olisi enemmän. Lisäksi olisi käytettävissä useampia riskipositioiden yhdistelmiä esimerkiksi siten, että hyväksyttäisiin korko- ja luottoriskit ja jopa eräitä hajautettuja osakemarkkinariskejä. Uusien sijoitusmahdollisuuksien myötä salkkua voidaan hoitaa entistä tehokkaammin. Sitä voidaan hajauttaa, ja riskin ja tuoton suhdetta voidaan säädellä paremmin sekä tukea keskipitkän ja pitkän aikavälin tuotto-odotuksia.

               On korostettava, että sijoitussalkun hajauttamiseen liittyy riski uusista markkinavolatiliteetin lähteistä, mikä voi vaikuttaa tuottoon lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Koska huomattavalla osalla varoista on aiempaa pidempi sijoitushorisontti, EHTY:n sijoitussalkulla on hyvät mahdollisuudet selvitä lyhyistä huonomman tuoton jaksoista jossakin omaisuuslajissa. Näin riskimukautetuista tuottomahdollisuuksista voidaan saada pitkällä aikavälillä enemmän voittoa. On myös ymmärrettävä, että hajauttaminen ei takaa säästymistä mahdolliselta negatiiviselta tuotolta tiettynä aikana, koska sijoitussalkun keskeisen omaisuuslajin (valtionlainat ja ylikansalliset velkainstrumentit) tuotot voivat vähentyä enemmän kuin hajauttamisesta saadaan etua. Tällaiset yleiset varaumat kuuluvat luonnostaan omaisuudenhoitoon, ja ne mainitaan tässä, jotta mahdollisista tuotoksista saadaan tasapainoinen kuva. Yleisesti ottaen komissio katsoo EU:n varojen vastuullisena hoitajana, että hyväksyttävien sijoituskohteiden laajentaminen on asianmukainen tapa parantaa EHTY:n sijoitusvarojen tuottoa pidemmällä aikavälillä.

               Edellä kerrotun perusteella komissio antaa ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTYn varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehtyä päätöstä 2003/77/EY. Varoja hoidetaan toiminnan vakautta koskevien sääntöjen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden sekä komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

               Kuten edellä on selitetty, päätöksessä ehdotetaan, että selvitystilassa olevan EHTY:n varojen hoitoa koskevaa päätöstä muutetaan niin, että voidaan

               ·sijoittaa entistä laajempaan valikoimaan rahamarkkinainstrumentteja (erityisesti rahamarkkinarahastot)

               ·sijoittaa entistä laajempaan valikoimaan vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita

               ·sijoittaa osakemarkkinoille ja osakkeenomaisiin tuotteisiin (erityisesti tarkoituksenmukaisiin välineisiin, kuten pörssilistattuihin rahastoihin)

               ·ottaa käyttöön vakiomuotoisia sijoitustekniikoita, kuten korkofutuurit maturiteetin hallitsemiseksi

               ·sijoittaa suojattuihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin instrumentteihin.

               Päätös ei tarkoita näiden varojen tai instrumenttien automaattista käyttöä. Päätöksellä vain annettaisiin komissiolle lupa tehdä tällaisia sijoituksia, kun markkinaolosuhteet ovat otollisia ja jos kyseiset sijoitukset ovat yhdenmukaisia sijoitushorisontin kanssa, kun otetaan huomioon vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut vuoteen 2027 saakka. Komissio hyödyntää näitä laajennettuja sijoitusmahdollisuuksia varovasti ja asianmukaisen huolellisesti, jotta positiivisten tulosten todennäköisyys kasvaisi mahdollisimman paljon. Se raportoi vuosikertomuksissaan päätöksestä käyttää näitä valtuuksia ja selittää syyt sijoituskohteiden laajentamiseen. Se myös raportoi havaituista tuloksista, kun tuottoa koskevat tiedot sen sallivat.

               Sijoituskohteiden valinnassa käytetään sekä negatiivista seulontaa (luettelo toimista, joihin omaisuutta ei sijoiteta eettisistä tai moraalisista syistä) että positiivista seulontaa (edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamista sijoituskohteiden valinnassa). Ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintoa tukevien sijoituskäytäntöjen merkitys kasvaa koko ajan, ja komissio aikoo toimia tällä alalla esimerkkinä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa:

                  Ehdotus liittyy Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehtyyn päätökseen 2003/76/EY. Neuvosto on äskettäin päättänyt, että vapautuneita määriä voidaan käyttää uudelleen tutkimukseen
                     6
                  . Neuvoston päätöstä 2003/76/EY muutetaan samanaikaisesti siten, että otetaan huomioon neuvoston päätökseen 2003/77/EY ehdotetut muutokset.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Oikeusperusta, jonka nojalla EU:lla on oikeus toimia, on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja EU:n perussopimuksiin liitetty, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehty pöytäkirja ja erityisesti sen 2 artiklan toinen kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Pöytäkirjan täytäntöönpanotoimenpiteet vahvistetaan neuvoston päätöksessä, jonka tarkistaminen kuuluu komission yksinomaiseen aloiteoikeuteen.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotuksessa on lisäsäännöksiä, ja se on siten välttämätön, jotta komissio voi hoitaa selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja asianmukaisella tavalla.

               •Toimintatavan valinta

                  Voimassa olevaa neuvoston päätöstä 2003/77/EY muuttava neuvoston päätös on pöytäkirjan N:o 37 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu toimenpide, jolla vahvistetaan hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitoa koskevat monivuotiset taloudelliset suuntaviivat.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ehdotus perustuu viisivuotiskertomuksen tuloksiin. Kertomuksessa tarkastellaan säännöllisesti suuntaviivojen asianmukaisuutta. Uusin viisivuotiskertomus julkaistiin 2. maaliskuuta 2018 (COM(2018) 84 final).

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta. Tärkeimmät sidosryhmät ovat jäsenvaltiot, joita kuullaan lainsäädäntöprosessissa neuvostossa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Maailmanpankki teki vuonna 2014 vertaisarvioinnin komission suorittamista omaisuudenhoitotoimista (myös selvitystilassa olevan EHTY:n sijoitussalkusta). Vertaisarvioinnin suuntaviivoja koskevat tulokset on otettu huomioon tarkistusehdotuksen laadinnassa.

                  Tilintarkastustuomioistuimen Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä tekemässä tuoreemmassa, syyskuussa 2019 julkaistussa katsauksessa
                     7
                   todettiin, että hiili- ja terästutkimusrahaston rahoittaminen pelkästään omaisuudenhoitotuloilla ei ole kestävää nykyisessä korkotilanteessa.

               •Vaikutustenarviointi

               Ehdotetusta tarkistuksesta ei tarvitse tehdä vaikutustenarviointia, koska odotetut talouteen, ympäristöön tai yhteiskuntaan liittyvät vaikutukset eivät ole todennäköisesti merkittäviä.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ehdotus perustuu viisivuotiskertomuksen tuloksiin. Kertomuksessa tarkastellaan säännöllisesti suuntaviivojen asianmukaisuutta.

               •Perusoikeudet

                  Ehdotus on yhdenmukainen perusoikeuksien suojaa koskevan periaatteen kanssa.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotus ei saa aikaan uusia vastuita, jotka maksettaisiin yleisestä talousarviosta monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Kuten taloudellisten suuntaviivojen 7 kohdassa todetaan, komissio laatii jäsenvaltioille taloudellisten suuntaviivojen mukaisesti toteutetuista hallinnointitoimista joka kuudes kuukausi yksityiskohtaisen kertomuksen.

               Lisäksi joka vuosi laaditaan rahoituskertomus, jonka liitteenä on tarkastettu tilinpäätös ja jossa ilmoitetaan koko vuoden tulokset.

                  Komissio laatii myös erityiskertomuksen suuntaviivojen soveltamisesta viiden vuoden välein (2 artikla).

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei sovelleta

               •Yksityiskohtainen selitys ehdotuksen säännöksistä, joiden nojalla hyväksyttäviä sijoituskohteita voidaan monipuolistaa

               Nykyisten taloudellisten suuntaviivojen määritelmä hyväksyttävistä sijoituskohteista on melko rajoittava. Niissä viitataan muun muassa sijoitettavien määrien ehdottomiin ja tiukkoihin ylärajoihin (esimerkiksi enintään 250 miljoonaa euroa EU:n jäsenvaltiota kohden), luottoluokitusvaatimuksiin (esimerkiksi vaaditaan vähintään AA-luottoluokitus, paitsi EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten osalta) ja enimmäismaturiteettiin (esimerkiksi siten, että jäljellä oleva laina-aika voi ostohetkellä olla enintään 10,5 vuotta).

               Näiden rajoitusten vuoksi suureen osaan rahoitusmarkkinoita ei voida sijoittaa.

               Esimerkiksi:

               ·Luottoluokitusrajoitukset merkitsevät sitä, että yritys- ja rahoitusjoukkovelkakirjojen markkinoille ei voida sijoittaa juuri ollenkaan. Osallistuminen näille markkinoille voisi tarjota tilaisuuden salkun monipuolistamiseen ja suurempiin tuottoihin, ja näin voitaisiin vähentää tämänhetkisten negatiivisten korkojen
                  8
                vaikutusta.

               ·Samanlaisia näkökohtia voidaan esittää maturiteetteja koskevista rajoituksista, sillä ne voivat estää sijoitukset pidemmän juoksuajan joukkovelkakirjoihin, jotka voisivat tuottaa edellisessä kohdassa mainitun kaltaisia hyötyjä
                  9
               . Jos näitä rajoituksia muutettaisiin, salkkua voitaisiin monipuolistaa ja sen tuotto-odotuksia suurentaa, mutta silti salkun kokonaisriski pysyisi nykyisellä tasolla suotuisan korrelaation vaikutuksesta.

               Vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen kiinteätuottoisten kohteiden hoitajien markkinaolosuhteet vaikeutuivat vallinneen matalan ja usein negatiivisen korkotason vuoksi. Se koski erityisesti sijoituksia, joissa luottoriski on pieni. Tässä tilanteessa kiinteätuottoisten kohteiden hoitajien on erittäin haastavaa saada aikaan positiivista tuottoa erityisesti keskipitkän ja pitkän aikavälin sijoitushorisonttien tapauksessa. Vuonna 2020 tilanne paheni entisestään koronaviruskriisin vuoksi. Sen myötä matalien/negatiivisten korkojen aikakausi voi jatkua kauan.

               Näistä tekijöistä johtuvien kielteisten seurausten rajoittamiseksi on tärkeää, että omaisuudenhoitajilla on käytössään mahdollisimman laajasti sijoituskohteita. Tällä tavalla omaisuudenhoitajat voivat hajauttaa salkkua entistä enemmän ja hyötyä omaisuuslajeista, joissa on erilaisia tuottokaavoja ja joiden korrelaatiot ovat pienempiä. Pitkillä sijoitushorisonteilla ja samanlaisilla riskitasoilla erittäin monipuolisten salkkujen tuotto on tavallisesti parempi kuin yksipuolisemmilla.

               Siksi tämänhetkisiin taloudellisiin suuntaviivoihin ehdotetaan seuraavia muutoksia.

               A. Ehdottomien rajojen, luottoluokitusvaatimusten ja maturiteettirajoitusten mukautus

               Ehdotetaan, että sijoitustoiminnan teknisissä kysymyksissä, joissa kaivataan hieman lisää joustavuutta, sovelletaan dynaamisempaa lähestymistapaa (esimerkiksi riskinmäärittelyssä, maturiteeteissa ja keskittymärajoissa).

               Dynaamisempi lähestymistapa antaisi mahdollisuuden tehdä teknisiä kysymyksiä koskevia tarkistuksia säännöllisesti ja siten, että niissä otetaan paremmin huomioon muuttuvat markkinaolosuhteet. Lähestymistapa perustuisi äskettäin hyväksyttyihin komission suuntaviivoihin, jotka koskevat yhteistä vararahastoa
                  10
                (eli yhtä niistä muista merkittävistä salkuista, joita komissio hallinnoi). Varoja hoidetaan käyttämällä varojen strategisena allokaationa ilmaistua sijoitusstrategiaa, joka vastaa sijoitustavoitteita ja riskinsietokykyä. Sijoitusstrategian pohjalta määritetään strateginen vertailuarvo. Vertailuarvo asetetaan alan käytänteiden mukaisesti.

               Myös riskinsietorajat voitaisiin määritellä yleisemmin kriteerein (esimerkiksi luettelemalla sijoituskelpoiset omaisuuslajit ja erityiset riskiparametrit, kuten todennäköinen tappioluku (Value-at-Risk)). Rajat olisi parempi ilmaista markkina-arvoina kuin nimellisarvoina, ja ne olisi määritettävä enimmäisprosenttiosuutena salkun yhteenlasketusta markkina-arvosta. Näin sijoituspositiot tulisivat määritetyiksi tarkemmin, sillä tämänhetkisissä alhaisen tai negatiivisen tuoton oloissa monet arvopaperit on arvostettu merkittävästi nimellisarvoaan (100 %) korkeampaan hintaan. Näin ollen nimellisarvot eivät edusta positioiden todellista taloudellista arvoa. Toinen syy siihen, miksi rajat on osuvampaa määritellä markkina-arvojen ja prosenttiosuuksien perusteella, on se, että koko salkun markkina-arvo voi muuttua joko markkinahintojen muutoksen tai salkkuun tulleiden tai salkusta poistuneiden erien vuoksi.

               Keskittymärajoja voitaisiin tarkentaa, jotta turvalliset ja riskialttiit luottovastuut voidaan erottaa toisistaan. Tämä voitaisiin tehdä esimerkiksi siten, että suuret riskit sallitaan vain laadukkaimmille (korkean luokan
                  11
               ) liikkeeseenlaskijoille.

               Ehdotuksen mukaan sijoituskelpoiset välineet määritetään omaisuudenhoidon suuntaviivoissa, kun taas vertailuarvo ja erityiset sijoitusrajat määritetään Euroopan komission sisäisissä asiakirjoissa.

               B. Sijoitusten salliminen muissa valuutoissa

               Tällä hetkellä taloudellisissa suuntaviivoissa ei mainita, ovatko ulkomaan valuutassa tehdyt sijoitukset hyväksyttäviä. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että euromääräiset joukkovelkakirjat muodostavat vain noin 25 prosenttia maailman joukkovelkakirjamarkkinoista.

               Sen vuoksi ehdotetaan, että sijoitukset valtioiden, ylikansallisten organisaatioiden, valtiotasoa alempien elinten ja virastojen suojattuihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin arvopapereihin hyväksytään nimenomaisesti.

               Erityisesti se, että sijoitukset (tai osa niistä) kohdistettaisiin kyseisten elinten liikkeeseen laskemiin erittäin likvideihin dollarimääräisiin arvopapereihin, toisi ulottuville suuria ja likvidejä markkinoita, kuten Yhdysvaltain hallituksen velkamarkkinat. Tästä voisi olla apua, kun otetaan huomioon edellä mainittu euroalueen joukkovelkakirjamarkkinoiden rajoitettu likviditeetti. Lisäksi se tarjoaisi mahdollisuuden päästä uudenlaisiin tuottokäyräpositioihin ja ehkä hyödyntää laajemmin carry- ja roll down -mahdollisuuksia.

               Tappioriskeiltä, jotka aiheutuvat valuuttakurssien vaihtelusta, on mahdollista suojautua. Valuuttariskeiltä suojautumiseksi on välineitä, mutta nykyisissä suuntaviivoissa ei ole mitään mainintaa tämäntyyppisistä operaatioista. Komissio voi tilinpitäjän suostumuksella päättää, että suojatut sijoitukset muiden valuuttojen (kuin Yhdysvaltain dollarin) määräisiin välineisiin voidaan nimenomaisesti sallia päätöksen liitteessä esitettyjen kriteerien mukaisesti. Kun tällaisia välineitä hyödynnetään käytännössä, niiden soveltamisalaa rajataan ja otetaan tarkoin huomioon niiden kustannukset sekä vallitsevat markkinaolosuhteet.

               C. Yhteissijoitusjärjestelyjen soveltamisalan laajentaminen

               Maailmanpankin asiantuntijaryhmä arvioi vuonna 2014 komission varainhallinta- ja omaisuudenhoitotoiminnot. Maailmanpankki kävi yksityiskohtaisesti läpi komission prosessit ja totesi, että komissio on saavuttanut sijoitussalkkujen hoitamista koskevat tavoitteensa ja noudattaa näissä toimissaan alalla vahvistettuja, moitteetonta toimintaa koskevia standardeja. Maailmanpankki antoi myös muutamia suosituksia, joilla parannettaisiin sijoittamisprosessia ja toiminnan tuottoa.

               Erityisesti sellaisten varojen osalta, joiden sijoitushorisontti on pitkäaikainen, Maailmanpankki esitti ajatuksen siitä, että tietty prosenttiosuus kyseisistä varoista kohdistettaisiin osakkeisiin, esimerkiksi hankkimalla omistusosuuksia sijoitusrahastoista. Kun osakesijoitukset valitaan huolellisesti, voidaan saada hyvin hajautettu osakepositio. Osakkeet eivät arvonkehityksensä osalta juurikaan seuraa kiinteäkorkoisia sijoituksia, joten niiden avulla voitaisiin vahvistaa salkun riski-/tuottoprofiilia pitkällä aikavälillä. Toisaalta sijoittaminen osakkeisiin voi lisätä salkun tuottojen volatiliteettia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.

               Yhteissijoitusjärjestelyt mainitaan jo nykyisissä suuntaviivoissa, mutta niiden osalta vaaditaan vähintään AA-luottoluokitusta. Tämä merkitsee sitä, että sijoituksia voidaan tosiasiassa tehdä lähinnä vain lyhyen aikavälin kiinteätuottoisiin yhteissijoitusjärjestelyihin. Suurin osa kiinteätuottoisista rahastoista ja osakerahastoista jää ulkopuolelle, sillä niillä ei ole luottoluokitusta.

               Niinpä ehdotetaan sen seikan selkeyttämistä, millaiset varallisuuslajit ja yhteissijoitusjärjestelyt ovat hyväksyttäviä. Tarkoituksena on sallia osakesijoitukset sekä laajentaa kiinteätuottoisten sijoitusten valikoimaa, esimerkiksi sellaisiin, jotka on hajautettu tehokkaasti.

               Ehdotuksen sisältö tiivistettynä on se, että useantyyppiset yhteissijoitusjärjestelyt olisivat sallittuja (esimerkiksi rahamarkkinarahastot, pörssinoteeratut indeksiosuusrahastot ja keskinäiset rahastot). Ne tarjoavat eriasteisia välineitä positioiden hajauttamiseen siten, että sijoitukset kohdistuisivat yleisiin markkinaindekseihin, tiettyihin maantieteellisiin alueisiin ja/tai tiettyihin omaisuuslajeihin, kuten kiinteätuottoisiin kohteisiin ja/tai osakkeisiin.

               D. Muiden suojausvälineiden salliminen korkoriskin hallitsemiseksi

               Korkojohdannaisilla voidaan hallita korkoriskiä tehokkaasti, ja julkiset rahoituslaitokset käyttävät niitä nykyisin usein. Lisäksi näiden välineiden markkinat ovat yleensä likvidit. Esimerkiksi rahoituskriisin aikana futuurimarkkinat pysyivät erittäin likvideinä, päinvastoin kuin valtion joukkovelkakirjojen markkinat. Tällaisia välineitä käytettäessä riskinhallintamenettelyjen ja tietoteknisten järjestelmien on oltava vankkoja, jotta olisi mahdollista seurata ja hallita välineisiin liittyviä työnkulkuja ja kyseisille markkinoille tyypillistä suurta riskiä.

               Kuten edellä on selitetty, päätös ei tarkoita näiden varojen tai instrumenttien automaattista käyttöä. Päätöksen nojalla komissio saisi vain luvan tehdä tällaisia sijoituksia, kun markkinaolosuhteet ovat suotuisat. Komissio hyödyntää näitä laajennettuja sijoitusvaltuuksia varovasti ja asianmukaisen huolellisesti, jotta positiivisten tulosten todennäköisyys kasvaisi mahdollisimman paljon. Se raportoi vuosikertomuksissaan päätöksestä käyttää näitä valtuuksia ja selittää syyt sijoituskohteiden laajentamiseen. Se myös raportoi havaituista tuloksista, kun tuottoa koskevat tiedot sen sallivat.

               E. Ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyvien kriteerien sisällyttäminen

               Ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintoa tukevien sijoituskäytäntöjen merkitys kasvaa koko ajan, ja komissio aikoo toimia tällä alalla esimerkkinä. Siksi päätöksessä korostetaan niiden merkitystä sijoituskohteiden valintaprosessissa. Siinä käytetään sekä positiivista seulontaa (edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamista sijoituskohteiden valinnassa) että negatiivista seulontaa (luettelo toimista, joihin omaisuutta ei sijoiteta eettisistä tai moraalisista syistä).

               2020/0143 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta
                  12
                sekä erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  13
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Ilmastoneutraaliuden saavuttaminen vuoteen 2050 mennessä edellyttää, että Euroopan unionilla on ”ilmasto- ja luonnonvara-asioissa edelläkävijöitä”, jotta läpimurtoteknologioiden ensimmäiset kaupalliset sovellukset saadaan kehitettyä teollisuuden avainaloilla vuoteen 2030 mennessä ja teräksen valmistusprosessista saadaan hiiletöntä vuoteen 2030 mennessä.

               (2)Neuvoston päätöksen 2003/76/EY
                  14
                mukaisesti komission on määrä hoitaa selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja siten, että varmistetaan tuotto pitkällä aikavälillä. Neuvoston päätöksessä 2003/77/EY
                  15
                vahvistetaan monivuotiset taloudelliset suuntaviivat varojen hoitamista varten. Päätöksen 2003/77/EY 2 artiklan mukaisesti komission on tarkistettava ja täydennettävä suuntaviivoja ja arvioitava niiden toimivuus ja tehokkuus.

               (3)Jotta voidaan antaa tarkoituksenmukaista tukea hyödyllisille yhteistutkimushankkeille, jotka ovat vaikutukseltaan ja unionin tason lisäarvoltaan riittävän merkittäviä parantamaan kestävyyttä, kilpailukykyä, terveyttä, turvallisuutta ja työskentelyoloja hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla, on varmistettava, että kyseisten hankkeiden rahoittamista varten taataan vuoteen 2027 asti päätöksen 2003/76/EY [2 artiklan] mukaisesti määritettyihin ja vahvistettuihin vuotuisiin määrärahoihin liittyvät maksut. Maksut olisi rahoitettava sijoituksista saatavista nettotuloista ja tuotoista, joita saadaan myymällä osa omaisuudesta komission nimetyn yksikön päätöksen 2003/76/EY ja päätöksen 2008/376/EY perusteella asettamaan vuotuiseen määrään asti.

               (4)Viiden viimeisimmän toimintavuoden (2012−2017) aikaiset kokemukset taloudellisten suuntaviivojen täytäntöönpanosta ja rahoitusmarkkinoiden olosuhteissa tapahtuneet muutokset osoittavat, että näitä suuntaviivoja olisi mukautettava.

               (5)Päätöksellä 2003/76/EY vahvistettuihin vuoteen 2027 asti maksettaviin vuotuisiin määrärahoihin liittyvien nostojen jälkeen jäljelle jääviä varoja olisi hoidettava pidempiaikaisen sijoitushorisontin mukaan, mikä mahdollistaa lisähajauttamisen.

               (6)Kun suuri osa varoista sijoitetaan pidemmällä aikavälillä, tuotto-odotukset ovat keskimäärin suuremmat, mutta samalla on pidettävä mielessä, että vaihtelut saattavat lisääntyä lyhyellä aikavälillä. Tästä huolimatta sijoituksilla olisi pyrittävä varmistamaan riittävä määrä likvidejä varoja komission nimetyn yksikön päätöksen 2003/76/EY ja päätöksen 2008/376/EY perusteella pyytämiä vuotuisia maksuja varten.

               (7)Taloudellisten suuntaviivojen perusteella pitäisi voida toimia aiempaa joustavammin täytäntöönpanon teknisissä näkökohdissa, ja niissä olisi määritettävä asianmukaiset sijoitusvälineet sijoitustavoitteiden saavuttamiseksi.

               (8)Mitään omaisuuslajia ei pitäisi tarkastella erikseen vaan sen kannalta, mikä tehtävä sillä on hajautetussa sijoitussalkussa. Hajauttaminen omaisuuslajien kesken on tavallisesti lisännyt tuottoja samalla riskitasolla. Omaisuuserien korrelaatio on tärkeää, kun tehdään päätöksiä varojen allokoinnista sijoitusten yleisen riskin ja tuoton perusteella.

               (9)Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja olisi hoidettava sellaisen sijoitusstrategian perusteella, joka olisi esitettävä varojen strategisena allokaationa / vertailuarvona ja joka perustuu sijoitustavoitteisiin ja varojen riskinsietokykyyn. Vertailuarvo tarjoaa salkunhoitajille pitkän aikavälin sijoitusohjausta määrittelemällä sijoitusten allokoinnin eri omaisuuslajeihin.

               (10)Taloudellisissa suuntaviivoissa pitäisi sallia sijoitukset valtioiden, ylikansallisten organisaatioiden, valtiotasoa alempien elinten ja valtion virastojen liikkeeseen laskemiin erittäin likvideihin Yhdysvaltain dollarin määräisiin joukkolainoihin, jotta voidaan lisätä hajauttamista samalla kun suojaudutaan − asianmukaisella tasolla − ulkomaanvaluuttojen vaihtelusta johtuvilta tappioriskeiltä. Komissiolla olisi oltava mahdollisuus päättää komission tilinpitäjän antaman suostumuksen perusteella sijoituksista muiden kehittyneiden talouksien ja/tai muiden jäsenvaltioiden valuuttojen määräisiin muihin sijoituskohteisiin. Näiden päätösten pitäisi perustua kaikilta osin perusteltuun näyttöön kyseessä olevan sijoituksen eduista omaisuuden tuoton kannalta. Taloudellisissa suuntaviivoissa pitäisi laajentaa hyväksyttävien sijoituskohteiden joukkoa, jotta voidaan tarjota eriasteisia välineitä positioiden hajauttamiseen siten, että sijoitukset kohdistuisivat yleisiin markkinaindekseihin, tiettyihin maantieteellisiin alueisiin ja/tai tiettyihin omaisuuslajeihin.

               (11)Taloudellisissa suuntaviivoissa pitäisi sallia muut rahoitusvälineet, kuten futuurit, termiinit ja swap-sopimukset, jotta voidaan hallita riskejä ja vastuita, kuten korko- ja valuuttariskiä.

               (12)Ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintoa tukevien sijoituskäytäntöjen merkitys kasvaa koko ajan, ja ne olisi otettava huomioon sijoituspäätöksissä. Myös päätöstä 2003/77/EY olisi muutettava ympäristöä, yhteiskuntaa ja hyvää hallintotapaa tukevien käytäntöjen ottamiseksi käyttöön siten, että säädetään positiivisesta seulonnasta, jonka avulla edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvien näkökohtien huomioon ottamista sijoituskohteiden valinnassa, ja negatiivisesta seulonnasta, jonka avulla laaditaan luettelo toimista, joihin ei sijoiteta eettisistä tai moraalisista syistä.

               (13)Komission jäsenvaltioille antamassa vuosikertomuksessa taloudellisten suuntaviivojen mukaisista hallinnointitoimista olisi annettava tietoa allokoinnista eri omaisuuslajeihin. Vuosikertomuksessa olisi myös selitettävä kaikki varojen strategiseen allokaatioon tehdyt merkittävät muutokset.

               (14)Päätöstä 2003/77/EY olisi sen vuoksi muutettava.

               (15)Koska muutoksella on rakenteellinen yhteys päätökseen 2003/76/EY, sitä olisi sovellettava vasta päivästä, jona aletaan soveltaa Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta tehtyä päätöstä [XXXX/XX]
                  16
               . Kun otetaan huomioon Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen
                  17
                145 artikla, on asianmukaista, että tätä muutosta aletaan soveltaa vasta 1 päivänä tammikuuta 2021 tai sen jälkeen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan päätös 2003/77/EY seuraavasti:

               (1)Lisätään 1 a artikla seuraavasti:

                  ”1 a artikla

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja on hoidettava niin, että taataan vuotuiset maksut enintään [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin, joilla rahoitetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla tehtävää tutkimusyhteistyötä. Vuotuiset maksut rahoitetaan sijoituksista saatavista nettotuloista ja tuotoista, joita saadaan myymällä osa selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston omaisuudesta komission nimetyn yksikön päätöksen 2003/76/EY ja päätöksen 2008/376/EY perusteella asettamaan vuotuiseen määrään asti.

               (2)Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan päivästä, jona aletaan soveltaa Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta annettua päätöstä [XXXX/XX]
                  18
                tai 1 päivästä tammikuuta 2021 sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 29, 5.2.2003, s. 25.

                     (2)

                        Uusi ja melko laaja vastuu syntyi, kun 31. tammikuuta 2020 tuli voimaan sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (EUVL C 384I, 12.11.2019, s. 1) (sopimuksen 145 artikla). Maksun suuruus on kuitenkin tiedossa, ja sen vaikutus on ajan myötä hyvin vähäinen (viisi vuosittaista maksuerää vuosina 2021−2025).

                     (3)

                        EUVL L 255, 23.9.2008, s. 28–30.

                     (4)

                        Täsmällinen määrä vahvistetaan vuoden 2021 alussa. Erosopimuksen 145 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”[u]nioni on Yhdistyneelle kuningaskunnalle velkaa sen osuuden Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuudesta, joka selvitetään 31 päivänä joulukuuta 2020”.

                     (5)

                        Muutoksen soveltamiselle ehdotetaan myöhempää päivämäärä, jotta voitaisiin välttää vaikutukset erosopimuksen 145 artiklan soveltamiseen.

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/599, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2018, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta (EUVL L 101, 20.4.2018, s. 1−2).

                     (7)

                        Kuten edellä, s. 11−12, 17.

                     (8)

                        Ks. jäljempänä kohta D, joka koskee pidemmälle kehitettyjä tapoja korkoriskien ja duraation hallintaan.

                     (9)

                        Pidempiaikaisten joukkovelkakirjojen edut riippuvat muun muassa tuottokäyrän jyrkkyydestä sijoituksen ajankohtana. Yksi lisäetu, joka liittyy pitkän juoksuajan joukkolainoihin, on niiden suurempi konveksisuus; yksinkertaisesti ilmaistuna niiden markkina-arvo kasvaa enemmän tietynsuuruisen korkotason laskun seurauksena kuin laskee samansuuruisen korkotason nousun seurauksena.

                     (10)

                        C(2020)1896 final.

                     (11)

                        Tällä tarkoitetaan vähintään luottoluokitusta AA-/Aa3.

                     (12)

                        Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetty pöytäkirja N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta (EUVL C 202, 7.6.2016, s. 327).

                     (13)

                        EUVL C , , s. .

                     (14)

                        Neuvoston päätös 2003/76/EY, tehty 1 päivänä helmikuuta 2003, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä (EUVL L 29, 5.2.2003, s. 22).

                     (15)

                        Neuvoston päätös 2003/77/EY, tehty 1 päivänä helmikuuta 2003, monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten (EUVL L 29, 5.2.2003, s. 25).

                     (16)

                        EUVL , , s. .

                     (17)

                        Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (EUVL C 384I, 12.11.2019, s. 1).

                     (18)

                        EUVL , , s. .

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.7.2020
            COM(2020) 321 final
            LIITE
            asiakirjaan
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta

               LIITE

               Taloudelliset suuntaviivat selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten

               1.VAROJEN KÄYTTÖ

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja, mukaan lukien sen lainakanta ja sijoitukset, on käytettävä tarpeen mukaan EHTY:n jäljellä oleviin velvoitteisiin, kuten jäljellä oleviin lainoihin, sen aiemmista toimintatalousarvioista johtuviin sitoumuksiin ja ennakoimattomiin vastuisiin.

               Sikäli kuin selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja ei tarvita ensimmäisessä alakohdassa esitettyjen velvoitteiden hoitamiseen, varat on sijoitettava maltillisesti valitun sijoitushorisontin mukaisesti siten, että niistä kertyy tuottoja, joilla voidaan jatkaa tutkimuksen rahoittamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja on käytettävä takaamaan vuosimaksut enintään [111 miljoonan] euron vuotuisiin määrärahoihin hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla tehtävää tutkimusta varten. Maksuihin käytettävät varat ovat tuottoa sijoitusten nettotuloista. Jos nettotulot eivät riitä vuotuisiin määrärahoihin, niitä täydennetään tuotoilla, joita saadaan myymällä osia selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston omaisuudesta. Vuoden 2027 jälkeen hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että niistä kertyy tuloa, jolla voidaan rahoittaa tutkimuksen jatkamista hiili- ja terästeollisuuteen liittyvillä aloilla.

               2.SIJOITUSHORISONTTI, TAVOITE JA RISKINSIETORAJA

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varat ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava siten, että säilytetään kyseisten varojen arvo ja mahdollisuuksien mukaan lisätään sitä (jäljempänä ’sijoitustavoite’). Sijoitustavoitteeseen pyritään sijoitushorisontin aikana, ja se olisi saavutettava kohtalaisella varmuudella.

               Varoja hoidetaan toiminnan vakautta koskevien sääntöjen ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden sekä komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

               Sijoitustavoitteen perusteella toteutetaan varovaista sijoitusstrategiaa, joka perustuu erittäin monipuolisiin hyväksyttäviin omaisuuslajeihin, maantieteellisiin alueisiin, liikkeeseenlaskijoihin ja maturiteetteihin (jäljempänä ’sijoitusstrategia’). Sijoitusstrategian laadinnassa otetaan huomioon sijoitushorisontti ja varmistetaan, että käytettävissä on tarvittavat varat, jotka ovat riittävän likvidejä ja saatavilla tarvittaessa.

               Sijoitusstrategia on ilmaistava varojen strategisena allokaationa, jossa hyväksyttäville omaisuuslajeille vahvistetaan ohjeelliset tavoiteosuudet.

               Komissio määrittää varojen strategisesta allokaatiota vastaavan strategisen vertailuarvon (jäljempänä ’vertailuarvo’), johon selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja verrataan.

               Komissio ehdottaa sijoitusstrategiaa ja vertailuarvoa, ja niistä sovitaan komission tilinpitäjän kanssa, kun komission valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä on kuultu.

               Komissio voi muuttaa sijoitusstrategiaa ja vertailuarvoa, jos taloudellisissa olosuhteissa tapahtuu asianmukaisesti dokumentoitu ja perusteltu muutos, jos rahoitukseen osallistuvien välineiden tarpeissa tai tilanteessa tapahtuu olennainen muutos tai jos sisään-/ulosvirtausarviot muuttuvat merkittävästi. Sijoitusstrategian muuttamisessa on noudatettava samaa menettelyä kuin sen alkuperäisessä hyväksymisessä.

               Sijoitusstrategia vahvistetaan ottaen huomioon selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen sijoitushorisontti ja riskinsietoraja.

               3.VAROJEN ALLOKOINNIN PERIAATTEET JA HYVÄKSYTTÄVÄT SIJOITUSKOHTEET

               Kaikissa omaisuuslajeissa ja niiden välillä varmistetaan riittävä hajauttaminen sijoitusriskien vähentämiseksi. Periaatteessa vastuuta pitäisi hajauttaa aina enemmän, kun sen riskialttius kasvaa ja/tai likviditeetti vähenee.

               Sijoitukset eri omaisuuslajeihin ja hajauttaminen voidaan toteuttaa myös sijoituksilla yhteissijoitusyrityksiin tai pörssilistattuihin tuotteisiin.

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja sijoitetaan vain

               a)
                     euromääräisiin rahamarkkinavaroihin

               b)
                     kiinteäkorkoisiin arvopapereihin ja

               c)
                     velkainstrumentteihin ja oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin tehtäviin sijoituksiin, jotka ovat säänneltyä yhteistä sijoitustoimintaa.

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varoilla ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoilla voidaan hankkia edellisessä alakohdassa tarkoitettuihin omaisuuslajeihin kuuluvia vastuita sijoittamalla seuraaviin instrumentteihin tai osallistumalla seuraaviin toimiin:

               a)
                     talletukset

               b)
                     Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1131
                  1
                soveltamisalaan kuuluvat rahamarkkinainstrumentit ja rahamarkkinarahastot, jotka tarjoavat päivittäistä likviditeettiä

               c)
                     velkainstrumentit, kuten joukkovelkakirjalainat ja vekselit, sekä arvopaperistetut instrumentit, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2402
                  2
                säädetyt yksinkertaista, läpinäkyvää ja standardoitua (YLS) arvopaperistamista koskevat kriteerit

               d)
                     Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY
                  3
                soveltamisalaan kuuluvat yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavat yritykset, mukaan lukien pörssilistatut rahastot, jotka sijoittavat sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin tai velkainstrumentteihin, joiden tapauksessa enimmäistappiot eivät voi ylittää sijoitettuja määriä

               e)
                     takaisinostosopimukset varainhoitoasetuksen
                  4
                212 artiklan 2 kohdassa vahvistetun periaatteen mukaisesti

               f)
                     käänteiset takaisinostosopimukset

               g)
                     arvopapereiden lainaksianto-operaatiot tunnustettujen selvitysjärjestelmien, kuten Clearstreamin ja Euroclearin, kanssa tai tämän tyyppisiin operaatioihin erikoistuneiden johtavien rahoituslaitosten kanssa.

               Johdannaisia, jotka ovat termiini- tai futuurisopimuksia tai swap-sopimuksia, saa käyttää ainoastaan tehokkaaseen salkunhoitoon, eikä niitä saa käyttää keinotteluun tai positioiden vivuttamiseen. Johdannaisia voidaan käyttää sijoituspolitiikan mukaisesti duraation mukauttamiseen, luottoriskin tai muun merkityksellisen riskin vähentämiseen tai varojen allokaatioon tehtäviin muutoksiin.

               Selvitystilassa olevan EHTY:n varoja ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoja voidaan sijoittaa Yhdysvaltain dollarin määräisiin erittäin likvideihin joukkolainoihin, joiden liikkeeseenlaskijana on valtio tai ylikansallinen yhteisö, ainoastaan hajautusta ja toista korkokäyrää edustavien vastuiden hankkimista varten. Kaikilta valuuttariskeiltä on suojauduttava käyttämällä asianmukaisesti swap-sopimuksia tai muita valuuttasuojaukseen tarkoitettuja instrumentteja edellisessä alakohdassa eritellyllä tavalla.

               Komissio voi tilinpitäjän suostumuksella laajentaa hyväksyttävien sijoituskohteiden joukkoa sisällyttämällä siihen muita sijoitusstrategian ja ‑tavoitteiden mukaisia omaisuuslajeja ja sijoitustoimia sekä Kansainvälisen valuuttarahaston ajoittain laatimaan luetteloon sisältyviä muiden kehittyneiden talouksien valuuttoja edellyttäen, että ne suojataan valuuttariskiltä. Uusien omaisuuslajien, sijoitustoimien tai kehittyneiden talouksien valuuttojen sisällyttämistä koskevien päätösten tueksi on esitettävä kunkin omaisuuslajin, sijoitustoimen tai valuutan osalta vankat perustelut siitä, miten laajennetut sijoitusmahdollisuudet parantavat selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen riski-tuotto-suhdetta. Tähän perusteluun on sisällyttävä arvio toimintavalmiuksista, joita tarvitaan näiden uusien investointimahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

               4.YMPÄRISTÖÖN, YHTEISKUNTAAN, HYVÄÄN HALLINTOON JA ETIIKKAAN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT

               Sijoitusten osalta sovelletaan seuraavia ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyviä perusteita:

               a)
                     selvitystilassa olevan EHTY:n varat ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varat on sijoitettava unionin poliittisten tavoitteiden mukaisesti, jotta voidaan edistää kestävää rahoitusta ja yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta ja samalla säilyttää varojen pääoma

               b)
                     sijoituspolitiikan toteuttamisessa on noudatettava kaikkea asiaankuuluvaa lainsäädäntöä, jolla edistetään ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon (ESG) liittyviä rahoitusvälineitä, sekä unionin sääntelykehyksessä vahvistettuja asiaankuuluvia standardeja, järjestelmiä, perusteita ja prosesseja

               c)
                     komissio voi kuulla kestävää rahoitusta käsittelevää EU:n teknistä asiantuntijaryhmää tai sen seuraajaa ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyvien tekijöiden täytäntöönpanosta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen sijoitusstrategiassa

               d)
                     komissio seuraa selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintoon liittyvää profiilia ja raportoi siitä 7 kohdassa (hallinnointimenettelyt) tarkoitetussa vuosikertomuksessa.

               Seuraavassa luettelossa esitetään toimet, joita ei hyväksytä sijoitustarkoituksiin eettisistä tai moraalisista syistä:

               a)
                     sijoitukset sellaisten yhteisöjen liikkeeseen laskemiin arvopapereihin, joiden on komission tietojen mukaan todettu lainvoimaisella tuomiolla tai lopullisella hallinnollisella päätöksellä osallistuneen johonkin seuraavista:

               i) toimet, jotka katsotaan unionin sääntelykehyksen ja kansainvälisten yleissopimusten ja sopimusten nojalla laittomiksi tai kielletyiksi eettisin tai moraalisin perustein

               ii) toimet, jotka liittyvät sovellettavassa kansainvälisessä oikeudessa kiellettyjen ampumatarvikkeiden tai aseiden kehittämiseen, tuotantoon ja kauppaan

               b)
                     sijoitukset sellaisten yritysten liikkeeseen laskemiin arvopapereihin, jotka komission tietojen mukaan saavat yli 25 prosenttia vuotuisista kokonaistuloistaan seuraavista toimista:

               i) rahapelitoiminta (tuotantoon, rakentamiseen, jakeluun, käsittelyyn, kauppaan tai ohjelmistoihin liittyvä toiminta)

               ii) tupakkaan liittyvät tuotteet ja toiminta (tuotanto, jakelu, jalostus ja kauppa)

               iii) seksikauppa ja siihen liittyvät rakenteet, palvelut ja media.

               5.SIIRTO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIOON

               Nettotulot selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusyhteisön varojen sijoittamisesta sekä omaisuuden osan myymisestä saatavat tulot otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon nimettyyn tarkoitukseen osoitettuna tulona ja ne siirretään selvitystilassa olevan EHTY:n varoista ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varoista täyttämään tarpeen mukaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimusohjelmia koskevan budjettikohdan sitoumukset.

               6.KIRJANPITO

               Varojen hoidosta on esitettävä selvitys sekä selvitystilassa olevan EHTY:n että selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston osalta vuosittain laadittavassa tilinpäätöksessä. Tilinpäätös on laadittava ja esitettävä komission tilinpitäjän hyväksymien komission tilinpäätössääntöjen mukaisesti, ottaen huomioon selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston erityisen luonteen. Komissio hyväksyy tilit, ja tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ne. Komissio käyttää ulkopuolisia yrityksiä vuositilintarkastuksen teossa.

               7.HALLINNOINTIMENETTELYT

               Komissio toteuttaa selvitystilassa olevan EHTY:n ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen osalta edellä mainitut hallinnointitoimet näiden suuntaviivojen ja EHTY:n purkamisajankohtana sen osalta voimassa olleiden tai sen jälkeen muutettujen sisäisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

               Komissio laatii näiden taloudellisten suuntaviivojen mukaisesti toteutetuista hallinnointitoimista vuosittain yksityiskohtaisen kertomuksen, joka lähetetään jäsenvaltioille. Komissio antaa vuosikertomuksessa tietoa eri omaisuuslajien käytöstä, syistä siihen, miksi tiettyihin omaisuuslajeihin päätettiin sijoittaa, ja kunkin omaisuusluokan havaitusta tuotosta.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1131, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, rahamarkkinarahastoista (EUVL L 169, 30.6.2017, s. 8).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2402, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, yleisestä arvopaperistamista koskevasta kehyksestä ja erityisestä kehyksestä yksinkertaiselle, läpinäkyvälle ja standardoidulle arvopaperistamiselle sekä direktiivien 2009/65/EY, 2009/138/EY ja 2011/61/EU ja asetusten (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 35).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32), sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna.

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.2.2021
            COM(2021) 41 final
            2021/0024(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa ja Reinin navigaation keskuskomissiossa sisävesiliikenteen ammattipätevyyttä koskevien normien hyväksymistä varten

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan unionin puolesta otettava kanta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean, jäljempänä ’CESNI’, seuraavassa kokouksessa ja Reinin navigaation keskuskomission, jäljempänä ’RNKK’, seuraavassa täysistunnossa kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskevan normin sekä merenkulun standardisanastoa neljällä kielellä koskevan normin suunniteltua hyväksymistä varten.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.RNKK ja CESNI

               Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) on kansainvälinen järjestö, jolla on sääntelyvaltaa sisävesiliikenteeseen liittyvissä kysymyksissä Reinillä. RNKK:hon kuuluu neljä EU:n jäsenvaltiota (Alankomaat, Belgia, Ranska ja Saksa) sekä Sveitsi.

               Reinin vesiliikenteestä tehdyssä tarkistetussa yleissopimuksessa, joka allekirjoitettiin Mannheimissa 17. lokakuuta 1868, määritellään oikeudelliset puitteet Reinin käyttöön sisävesiliikenteessä ja RNKK:n toimivalta. Tällä hetkellä sovellettava yleissopimuksen versio perustuu 20. marraskuuta 1963 tehtyyn ja 14. huhtikuuta 1967 voimaan tulleeseen yleissopimukseen, jolla muutetaan Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopimusta. Täysistunto pidetään kahdesti vuodessa. Siihen osallistuu RNKK:n jäsenvaltioiden edustajia. Täysistunto on RNKK:n päätöksentekoelin. Se hyväksyy keskuskomission päätöslauselmat sekä hyväksyy ja muuttaa keskuskomission teknisiä määräyksiä. Kullakin jäsenvaltiolla on yksi ääni, ja päätökset tehdään yksimielisesti. Päätöslauselmat ovat oikeudellisesti sitovia. EU ei ole RNKK:n jäsen.

               RNKK hyväksyi vuonna 2015 päätöslauselman sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean perustamisesta (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). CESNI:n tehtävä on hyväksyä sisävesiliikenteen teknisiä normeja eri aloilla (erityisesti aluksiin, tietotekniikkaan ja miehistöön liittyviä), varmistaa näiden normien ja niihin liittyvien menettelyjen yhdenmukainen tulkinta sekä tarkastella vesiliikenteen turvallisuutta, ympäristönsuojelua ja muita vesiliikenteen alaan liittyviä kysymyksiä.

               CESNI:n muodostavat RNKK:n ja EU:n jäsenvaltioita edustavat asiantuntijat, jotka käyttävät äänivaltaa periaatteella yksi ääni kutakin valtiota kohti. EU ei ole CESNI:n jäsen. Se voi kuitenkin osallistua ilman äänivaltaa CESNI:n työhön sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, joiden toimenkuva kattaa CESNI:n toiminta-alat.

               2.2.CESNI:n ja RNKK:n suunniteltu säädös

               Seuraavassa täysistunnossaan CESNI:n on määrä hyväksyä kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskeva normi (viite cesni 20_04) ja merenkulun standardisanastoa neljällä kielellä koskeva normi (viite cesni 20_39).

               Ammattipätevyyden tunnustamisesta sisävesiliikenteessä sekä neuvoston direktiivien 91/672/ETY ja 96/50/EY kumoamisesta 12 päivänä joulukuuta 2017 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2017/2397
                  1
                vahvistetaan yhdenmukaistetut säännöt ammattipätevyydelle Euroopan sisävesiliikenteessä ja vahvistetaan tietyt ammattipätevyyttä koskevat vaatimukset. Direktiivissä ei edellytetä edellä mainittuja normeja, mutta CESNI on laatinut ne helpottaakseen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien vaatimusten täytäntöönpanoa ja edistääkseen yhdenmukaistamista.

               Direktiivin (EU) 2017/2397 liitteen I mukaisesti kansimiehen pätevyyskirjan saamiseksi on suoritettava kansallisten vaatimusten mukainen turvallisuusasioiden peruskoulutus. Kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskevassa CESNI:n normissa määritellään vaatimukset, joita CESNI:n jäsenvaltiot voivat noudattaa kansallisina vaatimuksinaan yhdenmukaisen laadun varmistamiseksi.

               Direktiivin (EU) 2017/2397 liitteen II mukaisesti perämiehillä ja päälliköillä on oltava kyky käyttää merenkulun standardisanastoa tilanteissa, joissa on kommunikointiongelmia. Merenkulun standardisanastoa neljällä kielellä koskevassa CESNI:n normissa esitetään yksityiskohtaisesti tällainen viestintäjärjestelmä.

               CESNI:n asiantuntijat ovat laatineet kyseiset normit vuosina 2019 ja 2020, ja CESNI-komitea päätti 30. huhtikuuta 2020 pidetyssä kokouksessaan, että kyseiset normit hyväksytään sen seuraavassa kokouksessa.

               CESNI:n asiantuntijat (CESNI/QP-työryhmä) ovat laatineet kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskevan normin ja merenkulun standardisanastoa koskevan normin CESNI:n vuosien 2016–2018 ja 2019–2021 työohjelmien puitteissa. Aihetta on käsitelty seuraavissa teknisissä kokouksissa, joissa on päästy yhteisymmärrykseen CESNI:n tasolla:

               ·työkokoukset (24.5.2018; 6.–7.10.2018; 8.5.2019; 11.9.2019; 6.11.2019; 6.2.2020; 22.4.2020) ja

               ·komitean kokous (30.4.2020).

               Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on (suojatut) käyttöoikeudet edellä mainittuihin normiluonnoksiin erityisellä verkkosivustolla (cesni.eu).

               ES-QIN-normit (European Standards for Qualifications in Inland Navigation) saatetaan ajan tasalle mainittujen kahden uuden normin sisällyttämiseksi niihin.

               RNKK hyväksyy päätöslauselman sisällyttääkseen Reinillä liikennöivää henkilöstöä koskeviin asetuksiin viittauksen ES-QIN-normien uusimpaan versioon, mukaan lukien mainitut kaksi normia.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Päätös – unionin kannan vahvistaminen – vaaditaan sen varmistamiseksi, että EU:n edut otetaan asianmukaisesti huomioon tehtäessä kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta ja merenkulun standardisanastoa neljällä kielellä koskevien normien laatimista koskevia päätöksiä. Asia kuuluu EU:n toimivaltaan, koska kyseisten normien tarkoituksena on helpottaa direktiivin (EU) 2017/2397 täytäntöönpanoa.

               Ehdotettu unionin kanta on puoltaa kyseisten normien hyväksymistä, koska ne edistävät yhdenmukaistamista ja mahdollisimman korkean turvallisuustason ylläpitämistä sisävesiliikenteessä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  2
               .

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Lisäksi se kattaa välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Sekä CESNI että RNKK ovat kansainvälisellä sopimuksella perustettuja elimiä.

               Vaikka CESNI:n vahvistamat säännöt eivät sinällään ole sitovia, niistä tulee RNKK:n jäsenten kannalta sitovia heti, kun RNKK muuttaa lainsäädäntökehystään (Reinillä liikennöivää henkilöstöä koskevia asetuksia) niin, että siinä viitataan CESNI:n hyväksymiin normeihin, jolloin normeista tulee pakollisia Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisessa. Tällaisen asetuksen RNKK:n jäseniä sitova luonne vahvistetaan 17. lokakuuta 1868 tehdyssä Mannheimin yleissopimuksessa
                  4
               .

               Tätä varten on vahvistettava unionin puolesta CESNI:ssä ja RNKK:ssa otettava kanta sisävesiliikenteen ammattipätevyyttä koskevien normien hyväksymiseen.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen liikennepolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0024 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa ja Reinin navigaation keskuskomissiossa sisävesiliikenteen ammattipätevyyttä koskevien normien hyväksymistä varten

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Reinin vesiliikenteestä 17 päivänä lokakuuta 1868 tehty tarkistettu yleissopimus, jota muutettiin 20 päivänä marraskuuta 1963 tehdyllä yleissopimuksella Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen muuttamisesta, tuli voimaan 14 päivänä huhtikuuta 1967.

               (2)Yleissopimuksen 17 artiklan mukaisesti Reinin navigaation keskuskomissio, jäljempänä ’RNKK’, voi vahvistaa ammattipätevyyttä koskevia vaatimuksia.

               (3)Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) yhteyteen perustettiin 3 päivänä kesäkuuta 2015 sisävesiliikenteen alan normien laadinnasta vastaava eurooppalainen komitea, jäljempänä ’CESNI’, kehittämään etenkin aluksiin, tietotekniikkaan ja miehistöön liittyviä sisävesiliikenteen teknisiä normeja eri aloilla.

               (4)CESNI:n on tarkoitus hyväksyä seuraavassa kokouksessaan huhtikuussa 2021 kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskeva normi, jossa vahvistetaan koulutusvaatimukset, joita jäsenvaltiot voivat noudattaa kansallisina vaatimuksinaan, sekä merenkulun standardisanastoa neljällä kielellä koskeva normi, jonka avulla perämiehet ja päälliköt voivat selviytyä tilanteista, joissa on kommunikointiongelmia. Molemmilla normeilla pyritään helpottamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/2397
                  5
                soveltamisalaan kuuluvien vaatimusten täytäntöönpanoa.

               (5)Lisäksi RNKK:n on tarkoitus hyväksyä seuraavassa täysistunnossaan päätöslauselma, jolla muutetaan Reinillä liikennöivää henkilöstöä koskevia asetuksia siten, että niihin sisällytetään viittaus ES-QIN-normeihin (European Standards for Qualifications in Inland Navigation), mukaan lukien kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskeva CESNI:n normi ja merenkulun standardisanastoa koskeva CESNI:n normi.

               (6)Kansimiesten turvallisuusasioiden peruskoulutusta koskevan CESNI:n normin ja merenkulun standardisanastoa koskevan normin olisi edistettävä korkeimman mahdollisen turvallisuustason ylläpitämistä sisävesiliikenteessä, ja ne edistäisivät yhdenmukaistamista direktiivin (EU) 2017/2397 puitteissa.

               (7)On aiheellista vahvistaa kanta, joka esitetään unionin puolesta CESNI:ssä ja RNKK:ssa.

               (8)Euroopan unioni ei ole RNKK:n eikä CESNI:n jäsen. Unionin kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä mainituissa elimissä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Unionin puolesta esitettävä kanta sisävesiliikenteen alan normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean (CESNI) täysistunnossa, jossa päätetään sisävesiliikenteen ammattipätevyyttä koskevista eurooppalaisista normeista (viitteet cesni (20)_04 ja cesni (20)_39), on puoltaa niiden hyväksymistä.

               2.Unionin puolesta esitettävä kanta Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa, jossa RNKK hyväksyy päätöslauselman Reinillä liikennöivää henkilöstöä koskevien asetusten muuttamisesta niin, että niihin sisällytetään viittaus sisävesiliikenteen ammattipätevyyttä koskeviin eurooppalaisiin normeihin, mukaan lukien viittaukset normeihin cesni (20)_04 ja cesni (20)_39, on puoltaa kaikkia ehdotuksia, joilla Reinillä liikennöivää henkilöstöä koskevien asetusten vaatimukset yhdenmukaistetaan sisävesiliikenteen ammattipätevyyttä koskevien eurooppalaisten normien kanssa.

               2 artikla

               1.Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat CESNI:n jäseniä.

               2.Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat RNKK:n jäseniä.

               3 artikla

               Vähäisistä teknisistä muutoksista 1 artiklassa esitettyihin kantoihin voidaan sopia ilman uutta neuvoston päätöstä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2397, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ammattipätevyyksien tunnustamisesta sisävesiliikenteen alalla sekä neuvoston direktiivien 91/672/ETY ja 96/50/EY kumoamisesta (EUVL L 345, 27.12.2017, s. 53).

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Reinin vesiliikenteestä 17. lokakuuta 1868 tehty tarkistettu yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna 20. marraskuuta 1963.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/2397, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ammattipätevyyksien tunnustamisesta sisävesiliikenteen alalla sekä neuvoston direktiivien 91/672/ETY ja 96/50/EY kumoamisesta (EUVL L 345, 27.12.2017, s. 53).