Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0650

Ehdotus neuvoston puitepäätös terrorismin torjumisesta tehdyn puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamisesta {SEK(2007) 1424} {SEK(2007) 1425}  /* KOM/2007/0650 lopull. - CNS 2007/0236 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 6.11.2007KOM(2007) 650 lopullinen2007/0236 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PUITEPÄÄTÖSterrorismin torjumisesta tehdyn puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamisesta(komission esittämä) {SEK(2007) 1424}{SEK(2007) 1425}PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTA110-  Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetTerrorismi on yksi vakavimpia uhkia demokratialle, ihmisoikeuksien toteutumiselle sekä talouden ja yhteiskunnan kehitykselle.Euroopan unioni on asettanut itselleen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa tavoitteeksi antaa kansalaisille korkeatasoisen suojan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. On ensiarvoisen tärkeää, että Euroopan unionin jäsenvaltioilla on käytössään tehokkaat rikoslait, jotta tämä tavoite voidaan saavuttaa terrorismin torjunnassa. Tärkeää on myös lujittaa kansainvälistä yhteistyötä tällä alalla.Uudella tieto- ja viestintätekniikalla on suuri merkitys terrorismiuhan leviämisessä. Erityisesti Internet on halpa, nopea ja yleisesti saatavilla oleva viestintäväline, ja se ulottuu käytännössä kaikkialle maailmaan. Samat edut, joita Internetiä päivittäin hyödyntävät lainkuuliaiset kansalaiset arvostavat suuresti, ovat valitettavasti myös terroristien käytettävissä. He levittävät Internetin kautta mobilisointiin ja värväykseen tähtäävää propagandaa sekä kouluttamiseen tai terrori-iskujen suunnitteluun tarkoitettuja ohjeita ja online-käsikirjoja. Sekä propaganda että ohjeet on suunnattu nykyisille ja potentiaalisille tukijoille.Internetistä on näin tullut yksi radikalisoitumisen ja värväystoiminnan tärkeimmistä apuvälineistä. Se on myös terroristien keinoja ja menetelmiä koskevien tietojen lähde ja toimii tällä tavoin ”virtuaalisena koulutusleirinä”. Terrorismipropagandan ja terroristisiin tarkoituksiin käytettävien erityistaitojen levittäminen Internetin kautta täydentää ja tehostaa verkon ulkopuolella tapahtuvaa indoktrinaatiota ja koulutusta sekä auttaa vahvistamaan ja laajentamaan aktivistien ja terrorismin tukijoiden toimintakenttää.Tällaisen kasvavan uhan estäminen on kiireellinen poliittinen tehtävä. Euroopan unionin on torjuttava nykyajan terrorismia ja sen uutta toimintatapaa yhtä päättäväisesti ja voimallisesti kuin perinteistä terrorismia. Tällä ehdotuksella saatetaan terrorismin torjumista koskeva puitepäätös [EYVL L 164, 22.6.2002, s. 3–7] ajan tasalle ja yhdenmukaistetaan sitä terrorismin ennaltaehkäisemistä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen kanssa sisällyttämällä puitepäätöksessä käytettyyn terrorismin käsitteeseen julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin.Näiden rikosten sisällyttäminen myös terrorismin torjumisesta tehtyyn puitepäätökseen on tärkeää erityisesti seuraavista syistä:- näin voidaan hyötyä yhdennetymmästä Euroopan unionin institutionaalisesta kehyksestä (mikä tarkoittaa erityisesti sitä, että ei tarvita pitkällisiä allekirjoitus- ja ratifiointimenettelyjä kuten Euroopan neuvoston yleissopimusten yhteydessä, ja lisäksi voidaan soveltaa asianmukaisia seurantamekanismeja ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhteisiä tulkintoja)- puitepäätös on erityislaatuinen oikeudellinen järjestely erityisesti rikosoikeudellisten seuraamusten lajin ja tason sekä lainkäyttövaltaa koskevien pakottavien sääntöjen osalta; järjestelyä sovelletaan myös puitepäätökseen nyt lisättäviin rikoksiin- puitepäätös on EU:n terrorismintorjuntapolitiikan keskeinen väline: näiden rikoksen valmisteluun liittyvien tekojen nimenomainen sisällyttäminen puitepäätökseen käynnistää siten puitepäätökseen liittyvien Euroopan unionin yhteistyömekanismien toiminnan.Vaikutustenarvioinnissa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin lisäarvoa, joka saavutetaan sisällyttämällä terrorismia koskevaan EU:n määritelmään julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin.Puitepäätöstä terrorismin torjumisesta sovelletaan myös toimintaan, joka voi edistää terroritekoja unionin ulkopuolisissa maissa. Se on osoitus komission sitoumuksesta puuttua terrorismiin sekä maailmanlaajuisesti että Euroopan unionissa. Ehdotuksessa säilytetään tämä lähestymistapa ja korostetaan nykyisissä järjestöissä ja yhteistyörakenteissa tehtävän kansainvälisen yhteistyön merkitystä.Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, ihmisarvon takaaminen sekä näiden oikeuksien suojelu yksilöiden ja yhteisöjen tasolla ovat periaatteita, joille Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot rakentuvat.120-  YleistäEuroopan unioniPuitepäätöksellä terrorismin torjumisesta pyritään lähentämään terrorismirikoksia koskevia määritelmiä kaikissa jäsenvaltioissa ja varmistamaan, että rikokset tehneille tai niistä vastuussa oleville luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille vahvistetaan rangaistukset ja seuraamukset, jotka ovat suhteessa tehtyjen rikosten vakavuuteen. Päätöksessä määritellään tapaukset, joissa jäsenvaltioilla on velvollisuus käyttää toimivaltaa terrorismirikoksen tehokkaan syytteeseenpanon varmistamiseksi. Päätöksessä myös kuvataan erityistoimenpiteitä, joilla voidaan suojella ja auttaa vaikeassa asemassa olevia terrorismirikosten uhreja.Terrorismin torjunnasta tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanoa koskevassa komission ensimmäisessä arviointikertomuksessa [KOM(2004) 409 lopullinen, 8.6.2004, ja komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2004) 688, 8.6.2004] arvioitiin päätöksen senhetkistä täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. Komission toisessa arviointikertomuksessa, joka annetaan yhtä aikaa tämän ehdotuksen kanssa, päivitetään jo ensimmäisessä kertomuksessa käsiteltyjen jäsenvaltioiden arviointi ja esitetään ensimmäistä kertaa arvioitavien jäsenvaltioiden toteuttamasta täytäntöönpanosta kattava ensimmäinen arviointi. Kummastakin kertomuksesta käy ilmi, miten yhdenmukaistaminen on edennyt unionissa terrorismin torjumista koskevan puitepäätöksen ansiosta. Kertomuksista saa myös hyviä tulkintaohjeita ja hyödyllisen katsauksen jäsenvaltioiden terrorisminvastaiseen lainsäädäntöön.Eurooppa-neuvosto korostaa Haagin ohjelmassa, että terrorismin tehokas ehkäisy ja torjunta perusoikeuksia täysin kunnioittaen edellyttävät, etteivät jäsenvaltiot tyydy toiminnassaan vain oman turvallisuutensa säilyttämiseen vaan ottavat huomioon myös koko unionin turvallisuuden.Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston joulukuussa 2005 pidetyssä kokouksessa hyväksyttiin EU:n strategia ja toimintasuunnitelma radikalisoitumisen ja terroristiryhmiin värväyksen torjumiseksi. Siinä vaaditaan toimenpiteitä, joilla torjutaan Internetin käyttöä terroristisiin tarkoituksiin. EU myös korostaa, että jäsenvaltioiden toimia on täydennettävä EU:n tason toiminnalla.Eurooppa-neuvosto kehotti 15. ja 16. kesäkuuta 2006 antamissaan päätelmissä neuvostoa ja komissiota nimenomaisesti kehittämään toimenpiteitä, joilla torjutaan Internetin väärinkäyttöä terroritarkoituksiin ottaen kuitenkin samalla huomioon perusoikeudet ja -periaatteet.Kansainvälinen toimintaTerrorismin ennaltaehkäisemistä koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa (Varsova, 16. toukokuuta 2005) osapuolina olevia valtioita vaaditaan varmistamaan, että julkinen yllytys terrorismirikoksiin, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin ovat rangaistavia.Erityisen tärkeitä ovat myös Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1624 (14. syyskuuta 2005) ja Yhdistyneiden Kansakuntien maailmanlaajuinen terrorisminvastainen strategia (8. syyskuuta 2006). Lisäksi olisi otettava huomioon Venäjän federaatiossa 16. heinäkuuta 2006 järjestetty Pietarin G8-huippukokous ja ETYJin ministerineuvoston päätös N:o 7/06 (5. joulukuuta 2006), joka koskee Internetin terroristisen käytön torjumista (Countering the use of the Internet for Terrorist Purposes).130-  Voimassa olevat aiemmat säännöksetTerrorismin torjuntaa koskevan puitepäätöksen 4 artiklassa todetaan, että terrorismirikoksiin yllyttäminen ja niissä avustaminen on säädettävä rangaistaviksi jäsenvaltioissa. Saman säädöksen 2 artiklassa vaaditaan, että terroristiryhmän johtaminen ja sen toimintaan osallistuminen ovat jäsenvaltioissa rangaistavia tekoja, joihin syyllistyvät saatetaan rikosoikeudelliseen vastuuseen. Nämä säännökset eivät kuitenkaan nimenomaisesti koske terrorismipropagandan tai terroristisiin tarkoituksiin käytettävien erityistaitojen levittämistä erityisesti Internetin kautta.Terrorismin ennaltaehkäisemistä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen 5–7 artiklassa sopimusvaltioita vaaditaan varmistamaan, että seuraavat oikeudenvastaiset ja tahalliset teot säädetään rangaistaviksi: julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin. Lisäksi 9 artiklassa jäsenvaltioita vaaditaan määrittelemään 5–7 artiklassa tarkoitettujen rikosten liitännäisrikokset.140-  Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssaEhdotus on johdonmukainen radikalisoitumisen ja terroristiryhmiin värväyksen torjumista koskevan EU:n strategian ja toimintasuunnitelman kanssa. Sillä saatetaan ajan tasalle ja täydennetään terrorismin torjumista koskevaa EU:n oikeudellista kehystä, ja se on Euroopan unionin perusoikeuskirjan [EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1] mukainen.Terrorisminvastaisia toimenpiteitä toteutettaessa on otettava huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu. Tässä ehdotuksessa käsitellään asioita, jotka ovat rangaistavan käyttäytymisen ja vapauksien, muun muassa sananvapauden, yhdistymisvapauden ja uskonnon vapauden, laillisen käytön välisessä rajamaastossa. Ehdotusta laadittaessa on näin ollen otettu tarkoin huomioon kyseiset ihmisoikeudet ja perusvapaudet. Erityisesti on huomattava, että sananvapauden rajoittaminen julkista yllytystä terrorismirikokseen koskevan uuden säännöksen yhteydessä on johdonmukainen Euroopan unionin perusoikeuskirjan 10 artiklan kanssa.2. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI-  Asianomaisten osapuolten kuuleminen211Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus osallistujistaKomissio lähetti vuonna 2006 kolme kyselyä: kyselyn jäsenvaltioille 26. kesäkuuta 2006, kyselyn tiedotusvälineille, asiaan liittyville tuotannonaloille ja yhteisöille, ihmisoikeuksia käsitteleville kansallisille, eurooppalaisille ja kansainvälisille kansalaisjärjestöille, lakimiesyhdistyksille, kustantajille, lähetystoiminnan harjoittajille, lehtimiesyhdistyksille, Internet-palvelujen tarjoajille, televiestintäyhtiöille ja muille asiaan liittyville toimialoille 20. marraskuuta 2006 sekä kyselyn Europolille, CEPOLille ja Eurojustille 11. joulukuuta 2006. Lisäksi järjestettiin keskusteluja ja kokouksia eurooppalaisten tiedotusvälineiden ja Internet-palvelujen tarjoajien edustajien kanssa. Jäsenvaltioiden, Europolin, Eurojustin ja CEPOLin edustajat kokoontuivat 20. maaliskuuta 2007. Kokouksessa esiteltiin kyselyjen tulokset ja keskusteltiin mahdollisista ratkaisuista, joilla voidaan torjua Internetin käyttöä terroristisiin tarkoituksiin.212Yhteenveto vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonKolmeen kyselyyn annetuista vastauksista tehty tiivistelmä on tähän ehdotukseen liitetyn vaikutusten arvioinnin liitteissä I, II ja III.Edellä mainitussa 20. maaliskuuta 2007 pidetyssä kokouksessa vahvistettiin, että terrorismin torjumisesta tehdyn puitepäätöksen muuttamisella on riittävä tuki. Puitepäätökseen voidaan näin ollen sisällyttää uudet tekomuodot eli julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin, myös Internetin välityksellä tehtyinä, siten, että kriminalisointi jää samalle tasolle kuin terrorismin ennaltaehkäisemistä koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa.Tämä ehdotus on kompromissi, jossa on otettu huomioon kaikkiin kolmeen kyselyyn annetut vastaukset ja kuulemismenettelyn aikana ilmaistut mielipiteet, ja se perustuu liitteenä olevaan vaikutusten arviointiin. Ehdotuksessa käsitellään erityisesti terrorismin ennaltaehkäisemistä koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa esiin tuotuihin tekoihin rinnastettavia tekoja. Siinä esitetään sopivia oikeudellisia toimia, joilla voidaan puuttua uusiin tekomuotoihin (julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin) myös silloin, kun ne tapahtuvat Internetin välityksellä. Ehdotuksessa kunnioitetaan täysimääräisesti ihmisoikeuksia eikä sillä muuteta sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin mukaista palveluntarjoajien vastuujärjestelmää.-  Asiantuntijalausunnot229Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu.230-  Vaikutusten arviointi1. Politiikan säilyttäminen ennallaan (terrorismin ennaltaehkäisemistä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen vuoksi vallitseva tilanne ei todennäköisesti kuitenkaan pysy muuttumattomana).2. Kielletään Internet-palvelujen tarjoajia sallimasta pääsyä materiaaliin, jonka tarkoituksena on julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin tai koulutus terrorismiin.3. Parannetaan lainvalvontaviranomaisten valmiuksia estää Internetin käyttö terroristisiin tarkoituksiin vahvistamalla heidän osaamistaan ja asiantuntemustaan (asianmukaisen koulutuksen, asiantuntija-avun ja tarkoituksenmukaisten laitteiden avulla; tähän voitaisiin myöntää komission rahoitusta).4. Kehotetaan jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja/tai ratifioimaan terrorismin ennaltaehkäisemistä koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus (poliittisena kannanottona).5. Tarkistetaan terrorismin torjunnasta tehtyä puitepäätöstä siten, että siihen sisällytetään terrorismin ennaltaehkäisemistä koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa mainittuihin tekoihin rinnastettavia tekoja ja tehdään rangaistaviksi julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin, myös silloin, kun ne tapahtuvat Internetin välityksellä.Kunkin vaihtoehdon vaikutukset turvallisuuteen, talouteen ja ihmisoikeuksiin on tutkittu perusteellisesti ja niiden edut ja haitat arvioitu, minkä perusteella vaihtoehtojen 5 ja 3 yhdistäminen katsotaan tehokkaimmaksi toimintatavaksi, kun Internetin käyttö terroristisiin tarkoituksiin pyritään estämään ottaen täysipainoisesti huomioon ihmisoikeudet.231Komissio on tehnyt työohjelmassa mainitun vaikutusten arvioinnin. Se on saatavilla Internetissä osoitteessa www.europa.eu.int.3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT305-  Tiivistelmä ehdotetuista toimistaTerrorismin torjumisesta 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen ehdotetulla muuttamisella on määrä yhdenmukaistaa julkista yllytystä terrorismirikokseen, värväystä terrorismiin ja koulutusta terrorismiin koskevaa kansallista lainsäädäntöä siten, että tällaiset tekomuodot ovat rangaistavia kaikkialla EU:ssa, myös silloin, kun ne on toteutettu Internetin välityksellä. Lisäksi on määrä varmistaa, että terrorismirikoksiin nykyisin sovellettavia säännöksiä, jotka koskevat rangaistuksia, oikeushenkilöiden vastuuta, lainkäyttövaltaa ja syytetoimia, sovelletaan myös tällaisiin tekomuotoihin.310-  OikeusperustaEuroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artikla, 31 artiklan 1 kohdan e alakohta ja 34 artiklan 2 kohdan b alakohta.320-  ToissijaisuusperiaateUnionin toimintaan sovelletaan toissijaisuusperiaatetta.Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita seuraavista syistä:Nykyajan terrorismi on selvästi maailmanlaajuista. Mobilisointiin ja värväykseen tarkoitetun propagandan sekä kouluttamiseen tai terrori-iskujen suunnitteluun tarkoitettujen ohjeiden ja online-käsikirjojen levittäminen Internetin kautta on luonteeltaan kansainvälistä ja rajat ylittävää. Kun uhka on kansainvälinen, on siihen myös vastattava kansainvälisesti, ainakin osittain.Niin terrorismin kuin tietoverkkorikollisuudenkin vastaisen EU:n politiikan tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden toimien koordinointia ja kansainvälistä yhteistyötä. Eri jäsenvaltioiden oikeuskäsittelyjen eroavuudet hankaloittavat toimien koordinointia EU:n tasolla ja vaikeuttavat kansainvälisen tason yhteistyötä.Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin unionin toimilla seuraavista syistä:Terrorismin torjunnassa kansallisella ja EU:n tasolla käytettäviä täydentäviä toimia on selvästi laajennettava, jotta ne vastaisivat terroristien uusia toimintatapoja. Laajentamalla terrorismin käsitteen nykyistä yhteistä määritelmää estetään terroristeja käyttämästä hyväkseen kansallisten säädösten puutteita ja eroavuuksia. Toimiva lainvalvonta rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi helpottuu huomattavasti. Jäsenvaltioiden yksimielisyys helpottaa kansainvälistä yhteistyötä ja vahvistaa EU:n asemaa kansainvälisillä foorumeilla.Lainvalvontayhteistyön lisääminen EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla tehostaa tutkintaa ja syytetoimia ja johtaa näin turvallisuuden paranemiseen.Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen.-  SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä:Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen ja millä saavutetaan lisäarvoa EU:n tasolla. Puitepäätöksenä se sitoo jäsenvaltioita tavoitteiden saavuttamisen osalta mutta jättää kansallisille viranomaisille mahdollisuuden valita täytäntöönpanon muodot ja menetelmät.Sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin ja tietojen säilyttämistä koskevan direktiivin säännökset pysyvät ennallaan, joten televiestintäpalvelujen tarjoajien tai operaattoreiden velvoitteita ei lisätä. Ehdotuksella ei kuormiteta toimialaa uusien yhteistyömekanismien luomisen muodossa. Sen avulla vain lisätään sähköistä kaupankäyntiä koskevan ja tietojen säilyttämistä koskevan direktiivin mukaisten nykyisten mekanismien käyttöä. Ehdotuksesta aiheutuvat välilliset kustannukset rajoittuvat uusien rikosten tutkinnasta aiheutuvaan lisätyöhön. EU:n vuosittaisten terroristeja koskevien syytetoimien määrän perusteella kustannukset näyttävät jäävän vähäisiksi.-  Säädöslajin valinta341Ehdotettu säädöslaji: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan b alakohtaan perustuva puitepäätös. Koska tavoitteena on jäsenvaltioiden säädösten lähentäminen, muut säädöslajit eivät ole tarkoituksenmukaisia.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET409Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon.E-140582007/0236 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PUITEPÄÄTÖSterrorismin torjumisesta tehdyn puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan, 31 artiklan 1 kohdan e alakohdan sekä 34 artiklan 2 kohdan b alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan unioni rakentuu yleismaailmallisille arvoille, joita ovat ihmisarvo, vapaus, tasa-arvo ja yhteisvastuullisuus. Terrorismi on yksi näiden arvojen vakavimmista loukkauksista. Se on myös yksi vakavimmista hyökkäyksistä jäsenvaltioiden yhteisiä ja Euroopan unionin perustana olevia demokratian ja oikeusvaltion periaatteita vastaan.(2) Neuvoston puitepäätös 2002/475/YOS terrorismin torjumisesta on Euroopan unionin terrorismin vastaisen politiikan perusta. Kaikkien jäsenvaltioiden yhteisen oikeudellisen kehyksen luomisen ja erityisesti terrorismirikosten yhdenmukaisen määrittelyn ansiosta on voitu kehittää ja laajentaa Euroopan unionin terrorisminvastaista politiikkaa kunnioittaen samalla perusoikeuksia ja oikeusvaltion periaatetta.(3) Terrorismin uhka on kasvanut ja kehittynyt nopeasti viime vuosina. Aktivistien ja terrorismin tukijoiden toimintatavat ovat muuttuneet, ja järjestäytyneiden ja hierarkkisten ryhmien tilalle ovat tulleet löyhästi toisiinsa liittyvät, puoliksi itsenäiset solut. Nämä solut ovat kansainvälisten verkostojen yhdyslinkkejä, ja ne ovat lisääntyvässä määrin riippuvaisia uuden teknologian, erityisesti Internetin, käytöstä.(4) Internetiä käytetään Euroopan paikallisten terroristiverkostojen ja yksittäisten terroristien kiinnostuksen herättämiseen ja mobilisointiin. Se on myös terroristien keinoja ja menetelmiä koskevien tietojen lähde ja toimii tällä tavoin ”virtuaalisena koulutusleirinä”. Julkinen yllytys terrorismirikoksiin, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin ovat lisääntyneet moninkertaisesti kustannusten ja riskien pysyessä alhaisina.(5) Haagin ohjelmassa korostetaan, että terrorismin tehokas ehkäisy ja torjunta perusoikeuksia täysin kunnioittaen edellyttävät, etteivät jäsenvaltiot tyydy toiminnassaan vain oman turvallisuutensa säilyttämiseen vaan ottavat huomioon myös koko unionin turvallisuuden.(6) Toimintasuunnitelmassa Haagin ohjelman täytäntöönpanemiseksi muistutetaan, että terrorismin torjunta edellyttää kattavaa lähestymistapaa ja että kansalaisten odotukset unionia kohtaan on otettava huomioon ja unionin on vastattava niihin. Lisäksi siinä todetaan, että on keskityttävä terrorismin ehkäisemiseen, terrorismiin varautumiseen ja reagoimiseen sekä tehostettava ja tarvittaessa täydennettävä jäsenvaltioiden valmiuksia torjua terrorismia esimerkiksi seuraavilla aloilla: värväystoiminta, rahoitus, riskianalyysi, elintärkeiden infrastruktuurien suojelu ja seurausten hallinta.(7) Tässä ehdotuksessa esitetään terrorismiin liittyvien rikosten kriminalisointia, jotta voitaisiin saavuttaa poliittiseksi tavoitteeksi asetettu terrorismin ennaltaehkäisy vähentämällä sellaisen materiaalin levittämistä, jonka avulla voidaan taivuttaa ihmisiä tekemään terrori-iskuja.(8) Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1624 (2005) valtioita kehotetaan toteuttamaan tarpeelliset, asianmukaiset ja kansainvälisessä lainsäädännössä säädettyjen velvoitteiden mukaiset toimet kieltääkseen lailla taivuttamisen terroritekoon tai -tekoihin ja estääkseen kyseisen toiminnan. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin raportissa ”Uniting against terrorism: recommendations for a global counter-terrorism strategy” (27. huhtikuuta 2006), tulkitaan edellä mainittua päätöslauselmaa siten, että sitä voidaan käyttää perustana myös Internetin välityksellä tapahtuvan terroritekoihin taivuttamisen ja värväyksen kriminalisoinnille. Yhdistyneiden Kansakuntien maailmanlaajuisessa terrorisminvastaisessa strategiassa (8. syyskuuta 2006) mainitaan, että YK:n jäsenvaltiot päättävät tutkia keinoja koordinoida kansainvälisiä ja alueellisia terrorisminvastaisia toimia, joilla pyritään torjumaan kaikkia Internetissä esiintyviä terrorismin muotoja.(9) Terrorismin ennaltaehkäisyä koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa määrätään sopimusvaltioiden velvoitteista, joiden mukaan niiden on kriminalisoitava julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin oikeudenvastaisina ja tahallisina tekoina.(10) Terrorismirikosten sekä terroritoimintaan liittyvien rikosten määritelmien lähentämistä toisiinsa olisi jatkettava kaikissa jäsenvaltioissa siten, että määritelmä kattaa myös julkisen yllytyksen terrorismirikokseen, värväyksen terrorismiin ja koulutuksen terrorismiin tahallisina tekoina.(11) Olisi vahvistettava rangaistukset ja seuraamukset luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille, jotka ovat syyllistyneet julkiseen yllytykseen terrorismirikoksiin, terroristien värväykseen tai terroristien koulutukseen tahallisina tekoina tai jotka ovat vastuussa näistä teoista. Tällaisten tekojen on oltava kaikissa jäsenvaltioissa yhtä lailla rangaistavia riippumatta siitä, onko ne tehty Internetin välityksellä vai ei.(12) Olisi vahvistettava lainkäyttövaltaa koskevat täydentävät säännöt sen varmistamiseksi, että julkinen yllytys terrorismirikoksiin, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin voivat johtaa tehokkaisiin syytetoimiin, kun tekojen tarkoituksena tai seurauksena on jonkin jäsenvaltion lainkäyttövallan piiriin kuuluvan terrorismirikoksen tekeminen.(13) Jäsenvaltiot eivät yksipuolisesti pysty riittävän hyvin saavuttamaan suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla niihin liittyvän Euroopan-laajuisen yhdenmukaistamisedellytyksen takia, ja sen vuoksi Euroopan unioni voi toteuttaa toimenpiteitä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä puitepäätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.(14) Unioni noudattaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tunnustettuja ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja varsinkin sen II ja VI luvussa huomioon otettuja periaatteita. Tätä puitepäätöstä ei miltään osin voida tulkita niin, että sillä pyrittäisiin rajoittamaan tai estämään perusoikeuksia ja -vapauksia, kuten sananvapautta, kokoontumisvapautta, yhdistymisvapautta tai yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamista koskevaa oikeutta, mukaan luettuna kirjesalaisuus.(15) Julkinen yllytys terrorismirikokseen, värväys terrorismiin ja koulutus terrorismiin ovat tahallisia rikoksia. Sen vuoksi tätä puitepäätöstä ei voida miltään osin tulkita niin, että sillä pyrittäisiin rajoittamaan tai estämään tieteelliseen tai akateemiseen käyttöön tai raportointiin tarkoitetun tiedon levittämistä. Radikaalien, kärkevien tai kiistanalaisten mielipiteiden esittäminen julkisessa keskustelussa arkaluonteisista poliittisista kysymyksistä, mukaan luettuna terrorismi, ei kuulu tämän puitepäätöksen soveltamisalaan eikä etenkään siinä olevaan määritelmään, joka koskee julkista yllyttämistä terroristirikoksiin,ON TEHNYT TÄMÄN PUITEPÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan terrorismin torjumisesta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annettu neuvoston puitepäätös seuraavasti:1. Korvataan 3 artikla seuraavasti:” 3 artikla – Terroritoimintaan liittyvät rikokset1.  Tässä puitepäätöksessä2.  ’julkisella yllytyksellä terrorismirikokseen’ tarkoitetaan sellaista viestin levittämistä yleisölle tai muuta yleiseen tietoisuuteen saattamista, jonka tarkoituksena on taivuttaa jonkin 1 artiklan 1 kohdan a–h alakohdassa luetellun teon tekemiseen ja joka aiheuttaa yhden tai useamman terrorismirikoksen vaaran, riippumatta siitä, sisältääkö viesti tällaisten rikosten nimenomaista suosittamista3.  ’värväyksellä terrorismiin’ tarkoitetaan toisen henkilön taivuttamista tekemään jokin 1 artiklan 1 kohdassa tai 2 artiklan 2 kohdassa lueteltu teko4.  ’koulutuksella terrorismiin’ tarkoitetaan ohjeiden antamista räjähteiden, ampuma-aseiden tai muiden aseiden taikka myrkyllisten tai haitallisten aineiden valmistuksessa tai käytössä tai muiden erityisten menetelmien tai tekniikan käytössä, tarkoituksena tehdä jokin 1 artiklan 1 kohdassa lueteltu teko tietoisena siitä, että opetettuja taitoja aiotaan käyttää kyseiseen tarkoitukseen.5.  Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että seuraavia tahallisia tekoja pidetään terroritoimintaan liittyvinä rikoksina:6.  julkinen yllytys terrorismirikokseen7.  värväys terrorismiin8.  koulutus terrorismiin9.  ryöstö jonkin 1 artiklan 1 kohdassa luetellun teon tekemiseksi10.  kiristys jonkin 1 artiklan 1 kohdassa luetellun teon toteuttamiseksi11.  väärien hallintoasiakirjojen laatiminen jonkin 1 artiklan 1 kohdan a–h alakohdassa sekä 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa luetellun teon tekemiseksi.12.  Teon katsominen 2 kohdassa tarkoitetuksi rangaistavaksi teoksi ei edellytä, että terrorismirikos tosiasiallisesti tehdään.”2. Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:”Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 artiklan 1 kohdassa ja 3 artiklassa tarkoitetun rikoksen yrityksestä tehdään rangaistava teko, lukuun ottamatta 1 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettua hallussapitoa ja 1 artiklan 1 kohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettuja rikoksia.”3. Lisätään 9 artiklaan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:”1a. Kunkin jäsenvaltion on myös saatettava 3 artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa tarkoitetut rikokset lainkäyttövaltaansa, kun rikoksen tarkoituksena tai seurauksena oli 1 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekeminen ja kyseiseen rikokseen sovelletaan jäsenvaltion lainkäyttövaltaa jonkin tämän artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa määritellyn kriteerin mukaisesti.”2 artikla1 Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän puitepäätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet viimeistään [31 päivänä joulukuuta 2008].2 Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään [31 päivänä joulukuuta 2008] neuvoston pääsihteeristölle ja Euroopan yhteisöjen komissiolle kirjallisina säännökset, jotka ne ovat antaneet tämän puitepäätöksen mukaisten velvoitteidensa saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöään. Neuvosto arvioi [31 päivään joulukuuta 2009] mennessä näihin tietoihin perustuvan kertomuksen ja komission kertomuksen perusteella, ovatko jäsenvaltiot toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet tämän puitepäätöksen noudattamiseksi.3 artiklaTämä puitepäätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] [...][2] [...]


Avis juridique important

|

52001PC0567

Ehdotus: neuvoston päätös, unionin ulkorajojen sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alan hallinnollisen yhteistyön toimintaohjelmasta (Argo-ohjelma)  /* KOM/2001/0567 lopull. - CNS 2001/0230 */

Virallinen lehti nro 025 E , 29/01/2002 s. 0526 - 0530

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, unionin ulkorajojen sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alan hallinnollisen yhteistyön toimintaohjelmasta (Argo-ohjelma)(komission esittämä)PERUSTELUT1. JOHDANTOEuroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella neuvosto hyväksyi 19 päivänä maaliskuuta 1998 yhteisen toiminnan 98/244/JAI turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen ylittämisen alan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmasta (Odysseus-ohjelma) [1]. Tämä ohjelma laadittiin vuosiksi 1998-2002. Ohjelman toteuttamiseen myönnetyt varat, 12 miljoonaa euroa, käytetään loppuun varainhoitovuonna 2001, joka on siten viimeinen nykymuotoisen Odysseus-ohjelman toimintavuosi.[1]  EYVL L 99, 31.3.1998, s. 2-7.Amsterdamin sopimuksessa, Wienissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymässä neuvoston ja komission toimintaohjelmassa ja Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä määriteltiin kunnianhimoinen työohjelma Euroopan unionin kehittämiseksi vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvaksi alueeksi. Esittäessään tulostaulunsa [2] maaliskuussa 2000 komissio havainnollisti tarkkojen täytäntöönpanomallien avulla, mitä konkreettisia käytännön toimia on tarkoitus käyttää toimintaohjelman toteuttamiseksi.[2]  Asiakirja KOM(2001) 278.Tätä varten on tietyn ajan kuluessa annettava eräitä säädöksiä, jotka muodostavat suunnitellun yhteisen oikeudellisen ja poliittisen kehyksen. Kyseinen lainsäädäntöaloite edellyttää siten useita toimenpiteitä, joilla taataan kyseisten politiikkojen tehokkuus valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheessa. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että yhteisö luo Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 66 artiklan mukaisesti hallinnollisen yhteistyön kehyksen, koska se voi merkittävällä tavalla tukea vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamista. Tämä onkin ARGO-ohjelman tavoitteena; se korvaa Odysseus-ohjelman aloilla, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklaa.Kyseisen toimintaohjelman on tarkoitus vahvistaa hallinnollista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, mitä korostettiin komission tiedonannoissa turvapaikkamenettelystä ja maahanmuuttopolitiikasta [3]. Laatiessaan tätä uutta ehdotusta komissio on ottanut huomioon myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun kolmannen kertomuksen Odysseus-ohjelman täytäntöönpanosta [4], maaliskuussa 2000 annetun lopullisen kertomuksen ohjelman ulkopuolisesta arvioinnista ja marraskuussa 1999 pidetyn Odysseus-konferenssin päätelmät.[3]  Asiakirjat KOM(2000) 755 ja 757, 22.11.2000.[4]  Asiakirja SEC(2001) 903.2. TAVOITEToimintaohjelman tavoitteena on vahvistaa asianmukaisten menettelyjen tehokkuutta turvapaikka-, viisumi- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen valvonnan alalla, avustaa kansallisia hallintoelimiä EY:n perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklaan perustuvan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa sekä varmistaa kyseisen lainsäädännön soveltamisen avoimuus.Tämän ohjelman mukaisten toimenpiteiden tavoitteena on oltava asianmukaisten yhteisön sääntöjen täytäntöönpano riippumatta siitä, mitkä kansalliset hallintoelimet ovat vastuussa kyseisten toimenpiteiden toteuttamisesta. Kyseinen periaate erottaa tämän ohjelman muista oikeus- ja sisäasioiden alan ohjelmista. Lopullisena tavoitteena on, että kolmansien maiden kansalaiset saavat samanarvoisen kohtelun asioidessaan EY:n perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten hallintoelimien kanssa; näin vältetään kansallisista käytännöistä johtuvat erot, jotka voivat vaarantaa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisen.Yhteisön toimien keskeinen sisältö tällä alalla on(1) parhaiden uusien työmenetelmien kehittäminen ja levittäminen kiinnittäen erityisesti huomiota tietokoneistamiseeen ja sähköiseen tietojenvaihtoon jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien tukemiseksi niiden tehokkuuden parantamisessa.(2) yhteisen koulutuspolitiikan määrittely ja vahvistaminen hyödyntämällä mahdollisimman paljon Odysseus-ohjelmasta rahoitettuja hankkeita. Tämän perusteella olisi luotava yhteinen koulutusrunko tämän toimintaohjelman tavoitteita varten.(3) yhteisten työmenetelmien ja toimintatapojen kehittäminen jäsenvaltioiden välille kunkin jäsenvaltion hallinnollisten prosessien ymmärtämisen parantamiseksi.3. TOTEUTUSToimintaohjelman täytäntöönpanoa koordinoidaan ja organisoidaan komission ja jäsenvaltioiden välisellä yhteistyöllä komiteamenettelyjä noudattaen.Vuosittainen työohjelma on keskeinen väline tämän toimintaohjelman täytäntöönpanossa. Tähänastisten kokemusten perusteella on käynyt ilmi, että komissiolle esitetyt hanke-ehdotukset eivät aina täysin kata vuosiohjelmissa asetettuja erityistavoitteita ja painopistealueita. Joidenkin alojen erityistarpeiden täyttämiseksi voitaisiin laatia erityisiä kohdennettuja toimia. Sen vuoksi ehdotetaan, että vuosittaisessa työohjelmassa määritellään tiettyjä toimia, joiden kohdalla mainitaan niiden muoto (työmenetelmien parantaminen, vaihto-ohjelma, koulutus, erityistoimet, jne.) ja selvästi määritelty aihe ja tavoite. Vuosittainen työohjelma antaa komissiolle mahdollisuuden määritellä hallinnollisen yhteistyön painopistealueet tämän päätöksen soveltamisaloilla, ja erityisesti sen ansiosta voidaan:- määrittää toimet, joiden avulla voidaan parantaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten hallintoelimien työmenetelmiä,- määrittää yhteisön toimet tietyillä aloilla,- käyttää yhteisön ja jäsenvaltioiden resursseja järkevästi ja koordinoidusti,- koordinoida ja suunnitella koulutusaloitteita, jotta tällä alalla voidaan kehittää oma yhteisön politiikka, johon sisältyy tarvittaessa tekninen apu kolmansien maiden hallintoelimille.4. RAHOITUSTässä toimintaohjelmassa ehdotetut toimet voivat saada rahoitusta yhteisön talousarviosta budjettikohdassa vahvistettujen määrärahojen puitteissa. Tämän toimintaohjelman täytäntöönpanossa tarvittavat toimenpiteet merkitsevät myös jäsenvaltioiden taloudellisen sitoumuksen antamista niiden omien talousarviomenettelyjen mukaisesti. Yhteisön yhteisrahoitus on varattu ainoastaan niille toimille, jotka on jo määritelty vuosittaisessa työohjelmassa tai jotka muuten sisältyvät siihen. Komissio voi vuotuisia työohjelmia koskevassa ehdotuksessaan määritellä tiettyjä toimia ja pyytää kansallisilta hallintoelimiltä ehdotuksia niiden toteuttamisesta. Vuosittaisessa työohjelmassa määritetään tavoitteet, arviointikriteerit ja osuus vuosittaisista varoista myös niiden erityistoimien osalta, joita ei määritellä vuosiohjelmassa tai jotka eivät muulla tavoin sisälly siihen. Tietojenvaihdossa käytettävän tietotekniikan soveltamisen osalta kansalliset hallintoelimet ja komissio voivat myös hyödyntää HVT:n (hallintojen välinen telemaattinen tietojenvaihto) peruspalveluja, joita rahoitetaan HVT-ohjelmasta [5].[5]  Päätös N:o 1719/1999/EY ja päätös N:o 1720/1999/EY (EYVL L 203, 3.8.1999).5. OIKEUSPERUSTAN VALINTAOikeusperustan valinta on johdonmukainen niiden muutosten kanssa, joita Amsterdamin sopimuksen voimaantulo 1. toukokuuta 1999 on aiheuttanut Euroopan yhteisön perustamissopimukseen. Tämän päätöksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 66 artikla, ja sen välittömänä tavoitteena on tukea vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asteittaista perustamista vahvistamalla kunkin jäsenvaltion ja komission asianmukaisten yksikköjen välistä hallinnollista yhteistyötä. EY:n perustamissopimuksen IV osastoa ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin, paitsi jos nämä valtiot ilmoittavat päinvastaisesta päätöksestään perustamissopimuksiin liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Perustamissopimuksen IV osastoa ei sovelleta myöskään Tanskaan perustamissopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan perusteella.Jäljempänä oleva ehdotus ei edusta Schengenin säännöstön kehittämistä siinä merkityksessä kuin siitä määrätään Euroopan unionin neuvoston Islannin ja Norjan kanssa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tekemän sopimuksen [6] 1 artiklassa. Koska ehdotetulla päätöksellä perustettavalla toimintaohjelmalla on merkitystä myös EY:n perustamissopimuksen 62 artiklaan perustuvilla politiikan aloilla, sekakomitealle voitaisiin kuitenkin ilmoittaa asiasta edellä mainitun sopimuksen 5 artiklan nojalla. On myös huomattava, että ehdotetun toimintaohjelman 10 artiklan perusteella ohjelmasta voidaan myöntää yhteisrahoitusta toimille, joissa myös Norja ja Islanti ovat mukana.[6]  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.6. TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATTEETViisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkoja ja muita henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyviä politiikkoja koskevan uuden IV osaston lisääminen EY:n perustamissopimukseen on siirtänyt yhteisölle vastuuta näillä aloilla. Toimivaltuuksia on kuitenkin käytettävä perustamissopimuksen 5 artiklan mukaisesti eli vain, jos yhteisötasolla toteutetulla toimella on selkeitä etuja sen laajuuden tai vaikutusten vuoksi verrattuna jäsenvaltiotasolla toteutettuun toimeen. Päätösehdotus täyttää tämän vaatimuksen.6.1 ToissijaisuusperiaateYksittäiset kansalliset hallintoelimet eivät pysty laatimaan jäsenvaltioille yhteisiä käytäntöjä yhteisön lainsäädännön soveltamiseksi. Yhteisön kehys on sen vuoksi tarpeen niiden välisen yhteistyön vahvistamiseksi. Asianmukaisten yksiköiden organisaatiota, toimivaltuuksia ja resursseja koskevat yksityiskohdat ratkaistaan mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioissa.6.2 SuhteellisuusperiaatePäätös mahdollistaa rahoitusavun antamisen asianmukaisten kansallisten hallintoelimien ehdottamiin toimiin. Kansalliset hallintoelimet ovat myös vastuussa niiden toteuttamisesta komission kanssa sovittujen suunnitelmien mukaisesti. Koska jäsenvaltiot ovat vastuussa toimia koskevista ehdotuksista ja toimien hallinnoinnista, yhteisön varojen käytölle on vahvistettava täsmälliset ja yhdenmukaiset säännöt neuvoston päätöksellä, joka soveltuu yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoon.7. ARTIKLAKOHTAISET PERUSTELUT1 artiklaTässä artiklassa määritellään toimintaohjelman nimi, soveltamisala, kesto ja ketä se koskee.2 artiklaTässä artiklassa määritellään "kansallisten hallintoelimien" käsite tämän toimintaohjelman yhteydessä.3 artiklaTässä artiklassa määritellään yleistavoitteet, joita kansallisten hallintoelimien on noudatettava. Kyseiset tavoitteet muodostavat samalla kelpoisuusvaatimukset jäsenvaltioiden ehdottamien toimien yhteisrahoitusta varten.4 artiklaTässä artiklassa määritellään toimet, joita jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien on toteutettava Argo-ohjelman yhteydessä ulkorajojen alalla, jotta voidaan parantaa Schengenin säännöstöön kuuluvien, ulkorajoilla toteutettavaa valvontaa koskevien sääntöjen soveltamisen tehokkuutta.5 artiklaTässä artiklassa määritellään toimet, joita jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien on toteutettava Argo-ohjelman yhteydessä viisumipolitiikan alalla, jotta voidaan vahvistaa konsuliyhteistyötä.6 artiklaTässä artiklassa määritellään toimet, joita jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien on toteutettava Argo-ohjelman yhteydessä turvapaikkapolitiikan alalla; toimet on jo määritelty yhteistä turvapaikkamenettelyä ja turvapaikan saaneille yhtenäistä asemaa koko unionissa koskevassa tiedonannossa [7], jonka komissio antoi marraskuussa 2000.[7]  KOM(2000) 755 lopullinen.7 artiklaTässä artiklassa määritellään toimet, joita jäsenvaltioiden hallintoelimien on toteutettava Argo-ohjelman yhteydessä maahanmuuttopolitiikan alalla. Toimet koskevat sekä laillista että laitonta maahanmuuttoa ja ovat yhdenmukaisia yhteisön maahanmuuttopolitiikkaa koskevan komission tiedonannon [8] kanssa. Niiden olisi myös oltava laittoman maahanmuuton ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yhteisön politiikan pääperiaatteiden ja olennaisten vaatimusten mukaisia; komissio antaa tästä aiheesta piakkoin erillisen tiedonannon.[8]  KOM(2000) 757 lopullinen.8 artiklaTässä artiklassa kuvataan, minkätyyppisiin toimiin kansalliset hallintoelimet voivat hakea yhteisön rahoitusta Argo-ohjelmasta.9 artiklaTässä artiklassa säädetään jäsenvaltioissa tai naapurimaissa aiheutuvista äkillisistä tilanteista, jotka liittyvät EY:n perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklaan sisältyvään politiikan alaan ja joihin jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien on reagoitava välittömästi ja koordinoidusti.10 artiklaTässä artiklassa todetaan, kenelle voidaan myöntää yhteisrahoitusta tästä toimintaohjelmasta ja mitkä ovat kelpoisuusvaatimukset. Mahdollisuus rahoittaa toimia, joihin osallistuu jäsenvaltioiden lisäksi myös ehdokasmaita ja kolmansia maita, jätettiin avoimeksi.11 artiklaTässä artiklassa käsitellään toimintaohjelman rahoitusta ja talousarviota koskevia sääntöjä ja esitetään toimien rahoitusta koskevat perussäännöt.12 artiklaTässä artiklassa keskitytään toimintaohjelman täytäntöönpanoon, perussääntöjen laatimiseen, komission toimiin, asianmukaisiin komiteamenettelyihin ja ehdotettuja toimia arvioitaessa sovellettaviin valintaperusteisiin.13 artiklaTässä artiklassa säädetään, että komissiota avustaa toimintaohjelman täytäntöönpanossa komitea, johon kuuluu edustajia kustakin jäsenvaltiosta.14 artiklaTässä artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot ja komissio varmistamaan ohjelman valvonta ja arviointi. Siinä edellytetään myös, että komissio antaa vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.15 artiklaTässä artiklassa määritellään, kenelle päätös on osoitettu.2001/0230 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, unionin ulkorajojen sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alan hallinnollisen yhteistyön toimintaohjelmasta (Argo-ohjelma)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 66 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [9],[9]  EYVL C ...ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [10],[10]  EYVL C ...ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [11],[11]  EYVL C ...ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [12],[12]  EYVL C ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Jäsenvaltioiden hallinnollinen yhteistyö Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklaan sisältyvillä alueilla on osa Euroopan unionin tavoitetta perustaa asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue.(2) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella neuvosto hyväksyi 19 päivänä maaliskuuta 1998 yhteisen toiminnan 98/244/YOS turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen ylittämisen alan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmasta (Odysseus-ohjelma) [13], joka päättyy kun sille osoitetut määrärahat käytetään loppuun vuonna 2001.[13]  EYVL L 99, 31.3.1998, s. 2.(3) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komissio on määritellyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille laatimassaan tiedonannossa "Tulostaulu vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteutumisen seuraamiseksi Euroopan unionissa: puolivuotispäivitys - (vuoden 2001 alkupuolisko)" [14] kunnianhimoisen lainsäädäntöohjelman, jonka tavoitteena on uusi oikeus- ja sisäasioiden alaa koskeva yhteisön normisto, joka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön.[14]  KOM(2001) 278 lopullinen.(4) Jäsenvaltioiden käytäntöjen yhdenmukaisuus yhteisön lainsäädäntöä sovellettaessa voidaan saavuttaa vahvistamalla yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien välillä että jäsenvaltioiden ja komission välillä.(5) Tällaisia tuloksia ei voida saavuttaa kansallisten hallintoelimien yksittäisillä toimilla. Tämän vuoksi tarvitaan yhteisön kehys toimivaltaisten kansallisten hallintoelimien yhteisymmärryksen ja asianomaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi ja tarvittavan hallinnollisen yhteistyön painopistealueiden määrittämiseksi.(6) Tämän toimintaohjelman onnistumisen takaamiseksi tarvitaan koko yhteisössä laajaa ja tasalaatuista koulutusta, jossa hyödynnetään Odysseus-ohjelmasta saatuja kokemuksia.(7) Yhteisön toimintaohjelman täytäntöönpano on yksi tehokkaimmista tavoista saavuttaa kyseiset tavoitteet, ja se antaa komissiolle perustan, jonka avulla se voi arvioida, olisiko yhteisen oppilaitoksen perustaminen sopiva keino parantaa yhteisön lainsäädäntöä koskevaa jäsenvaltioiden virkamiesten koulutusta.(8) Tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [15] mukaisesti,[15]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 3.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:I LUKU - JOHDANTOSÄÄNNÖKSET1 artiklaSisältö ja soveltamisalaTällä päätöksellä perustetaan yhteisön toimintaohjelma Argo, jonka avulla tuetaan ja täydennetään toimia, joita yhteisö ja jäsenvaltiot ovat toteuttaneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62, 63 ja 66 artiklan mukaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon yhteydessä.Argo-ohjelma on voimassa 1 päivästä tammikuuta 2002 31 päivään joulukuuta 2006.2 artiklaMääritelmäTässä päätöksessä tarkoitetaan 'kansallisilla hallintoelimillä' jäsenvaltioiden hallintoelimien osastoja tai niiden valtuuttamia muita yksikköjä, jotka vastaavat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta sekä perustamissopimuksen 66 artiklan mukaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta siltä osin kuin se koskee hallinnollista yhteistyötä edellä mainitussa 62 ja 63 artiklassa tarkoitetuilla aloilla.3 artiklaYleiset tavoitteetTällä toimintaohjelmalla on seuraavat tavoitteet:(a) edistää yhteisön sääntöjen täytäntöönpanoon liittyvää yhteistyötä kansallisten hallintoelimien välillä kiinnittämällä erityistä huomiota resurssien yhdistämiseen sekä käytäntöjen koordinointiin ja yhdenmukaistamiseen,(b) edistää yhteisön lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista, jotta eri jäsenvaltioiden kansallisten hallintoelimien tekemät päätökset olisivat entistä yhdenmukaisempia ja tällä tavoin voitaisiin välttää ongelmat, jotka todennäköisesti haittaavat vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen asteittaista luomista,(c) yleensäkin parantaa kansallisten hallintoelimien tehokkuutta niiden toteuttaessa yhteisön sääntöjen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviään,(d) varmistaa, että yhteisön ulottuvuus otetaan asianmukaisella tavalla huomioon niissä kansallisissa hallintoelimissä, jotka osallistuvat yhteisön sääntöjen täytäntöönpanoon,(e) edistää kansallisten viranomaisten toteuttamien toimien avoimuutta vahvistamalla kansallisten hallintoelimien ja muiden asianmukaisten kansallisten ja kansainvälisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen välisiä suhteita.II LUKU - ARGO-OHJELMAN KATTAMAT TOIMET4 artiklaToimet ulkorajojen alallaEdellä 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tästä toimintaohjelmasta myönnetään tukea ulkorajoilla toteutettaviin jäsenvaltioiden toimiin, joiden tarkoituksena on:(a) varmistaa, että jäsenvaltiot toteuttavat rajatarkastukset yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen yhteisten periaatteiden ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti,(b) luoda ulkorajoille yhdenmukainen ja tehokas suojelu ja valvonta,(c) tehostaa tarkastuksia rajanylityspaikoissa ja valvontaa rajanylityspaikkojen välillä.5 artiklaToimet viisumipolitiikan alallaEdellä 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tästä toimintaohjelmasta myönnetään tukea viisumipolitiikan alalla toteutettaviin jäsenvaltioiden toimiin, joiden tarkoituksena on:(a) varmistaa, että jäsenvaltiot myöntävät viisumeja yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen yhteisten periaatteiden ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti,(b) edistää yhdenmukaista valvontaa ja turvallisuutta viisumien myöntämisessä,(c) edistää viisumihakemusten ja erityisesti matkan tarkoitusta, toimeentulomahdollisuuksia ja majoitusta koskevien liiteasiakirjojen käsittelyn yhdenmukaistamista,(d) lisätä yhdenmukaisuutta niiden poikkeusten käsittelyssä, joita jäsenvaltiot soveltavat tiettyihin hakijaryhmiin viisumien myöntämisessä helpottaakseen ulkorajoilla suoritettavia tarkastuksia ja vapaata liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä.6 artiklaToimet turvapaikkapolitiikan alallaEdellä 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tästä toimintaohjelmasta myönnetään tukea turvapaikkapolitiikan alalla toteutettaviin jäsenvaltioiden toimiin, joiden tarkoituksena on:(a) edistää yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomista ja toimintaa tukemalla toimenpiteitä ja normeja, joiden perusteella voidaan muodostaa yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa,(b) helpottaa turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan valtion määräämistä,(c) tukea pakolaisaseman tunnustamista ja sisältöä koskevien sääntöjen lähentämistä, mitä täydennetään toissijaista suojelua koskevilla toimenpiteillä, joiden perusteella myönnetään asianmukainen asema kaikille tällaista suojelua tarvitseville henkilöille,(d) lisätä turvapaikkamenettelyn tehokkuutta ja oikeudenmukaisuutta ja turvapaikkahakemuksia koskevien päätösten yhdenmukaisuutta,(e) kehittää uudelleen sijoittamista ja maahanpääsyä koskevia menettelyjä sekä säädöksiä, joiden perusteella maahanpääsy voidaan sallia humanitaarisista syistä.7 artiklaToimet maahanmuuttopolitiikan alallaEdellä 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tästä toimintaohjelmasta myönnetään tukea maahanmuuttopolitiikan alalla toteutettaviin jäsenvaltioiden toimiin, joiden tarkoituksena on:(a) varmistaa, että jäsenvaltiot myöntävät oleskelu- ja työlupia yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen yhteisten periaatteiden ja täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti,(b) edistää kolmansien maiden kansalaisille myönnettäviä oleskelu- ja työlupia koskevien sääntöjen tuntemusta,(c) kannustaa tarkastelemaan EU:n maahanmuuttopolitiikan vaikutuksia ja siitä saatavaa kuvaa maahanmuuttajien lähtömaissa,(d) varmistaa laittomia siirtolaisvirtoja ja laitonta siirtolaisuutta koskevien yhteisten sääntöjen ja politiikkojen vaikuttava, tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen ja turvataan samalla riittävä kansainvälisen suojelun taso,(e) parantaa yhteistyötä laittomien maahanmuuttajien palauttamisen alalla, kauttakulku muiden jäsenvaltioiden kautta mukaan luettuna.8 artiklaMillaisiin toimiin rahoitusta myönnetäänEdellä 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja 4, 5, 6 tai 7 artiklassa määriteltyjen toimien toteuttamiseksi tästä toimintaohjelmasta voivat saada tukea seuraavanlaiset toimet:(a) koulutustoimet, millä tarkoitetaan erityisesti yhdenmukaisten koulutusohjelmien ja yhteisten koulutussisältöjen laatimista kansallisissa hallintoelimissä, sekä täydentäviä toimia, joiden tarkoituksena on edistää muissa jäsenvaltioissa kehitettyjen parhaiden menetelmien ja tekniikkojen soveltamista kansallisissa hallintoelimissä,(b) henkilöstövaihto, jonka tarkoituksena on varmistaa, että tilapäisesti siirretty henkilöstö voi osallistua tehokkaasti isäntänä toimivan kansallisen hallintoelimen työskentelyyn,(c) toimet, jotka edistävät ensinnäkin asiakirjojen ja menettelyjen käsittelyä tietotekniikan avulla, uusimpien sähköisten tiedonsiirtotekniikkojen soveltaminen mukaan luettuna, ja toiseksi tiedon keräämistä, analysointia, jakelua ja hyödyntämistä tietotekniikkaa parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntäen ja erityisesti tietokeskuksia ja Internet-sivustoja perustamalla,(d) EY:n perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisten yhteisten sääntöjen ja menettelyjen vaikutusten arviointi,(e) toimet, joiden tarkoituksena on edistää parhaiden käytäntöjen luomista työmenetelmien ja -välineiden kehittämistä, menettelyjen yksinkertaistamista ja määräaikojen lyhentämistä varten,(f) sellaisten yhteisten toimintakeskusten ja työryhmien perustaminen, joissa on henkilöstöä kahdesta tai useammasta jäsenvaltiosta ja joiden tehtävänä on toimia erityisesti hätätilanteissa,(g) selvitykset, tutkimukset, konferenssit ja seminaarit, joihin osallistuu henkilöstöä jäsenvaltioista ja komissiosta ja mahdollisuuksien mukaan asianmukaisista kansallisista ja kansainvälisistä valtiollisista ja valtiosta riippumattomista järjestöistä,(h) järjestelyt, joiden mukaan toiminnassa kuullaan ja siihen nivotaan asianmukaisia kansallisia ja kansainvälisiä valtiollisia ja valtiosta riippumattomia järjestöjä,(i) jäsenvaltioiden toimet kolmansissa maissa, erityisesti virkamatkat, joiden tarkoituksena on tutkia lähtö- ja kauttakulkumaissa vallitsevaa tilannetta.9 artiklaErityistoimetArgo-toimintaohjelmaan voi sisältyä myös muita hallinnollisen yhteistyön muotoja EY:n perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisilla politiikan aloilla, erityisesti yhteisiä toimia ja toimenpiteitä, joiden soveltamisala ja kesto on rajoitettu ja jotka liittyvät välitöntä toimintaa edellyttäviin tilanteisiin. Jäljempänä 12 artiklassa tarkoitetussa vuosittaisessa työohjelmassa esitetään näiden erityistoimien rahoitusta koskevat säännöt, joihin sisältyvät myös tavoitteet ja arviointikriteerit.III LUKU - RAHOITUSTA, HALLINTOA JA VALVONTAA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET10 artiklaTukikelpoisuus1. Jotta 8 artiklassa tarkoitetuille toimille voidaan myöntää rahoitusta Argo-toimintaohjelmasta, niiden tulee:(a) olla jonkin jäsenvaltion kansallisen hallintoelimen ehdottamia ja käsittää:- ainakin kaksi muuta jäsenvaltiota tai- yksi toinen jäsenvaltio ja ehdokasmaa, jos tarkoituksena on valmistella viimeksi mainitun liittymistä yhteisöön, tai- yksi toinen jäsenvaltio ja kolmas maa, jos tämä edistää ehdotetun toimen tavoitteiden toteutumista,(b) tähdätä 3 artiklassa tarkoitettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseen, ja(c) muodostua jonkin 4, 5, 6 tai 7 artiklassa tarkoitettuun politiikan alaan liittyvän toiminnan toteuttamisesta.11 artiklaRahoitus1. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien sallimissa puitteissa.2. Jos jollekin toimelle on myönnetty yhteisön rahoitusta Argo-toimintaohjelmasta, se ei voi saada rahoitusta mistään muusta Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettavasta ohjelmasta.3. Rahoituspäätöksistä on sovittava komission ja toimia ehdottavien kansallisten hallintoelimien välisillä tukisopimuksilla. Komissio valvoo rahoituspäätöksiä ja -sopimuksia, ja tilintarkastustuomioistuin toimittaa niitä koskevat tarkastukset.4. Euroopan yhteisöjen talousarviosta maksettavan rahoituksen osuus voi olla yleensä enintään 60 prosenttia toimen kokonaiskustannuksista. Poikkeustapauksissa osuutta voidaan kuitenkin korottaa 80 prosenttiin.12 artiklaTäytäntöönpano1. Komissio vastaa Argo-toimintaohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.2. Komissio hallinnoi Argo-toimintaohjelmaa varainhoitoasetuksen mukaisesti.3. Pannakseen Argo-toimintaohjelman täytäntöön 3 artiklassa esitettyjen yleistavoitteiden mukaisesti komissio(a) valmistelee vuosittaisen työohjelman, joka koostuu erityisistä tavoitteista, aihekohtaisista painopistealueista ja tarpeen mukaan toimiluettelosta,(b) arvioi ja valitsee kansallisten hallintoelimien ehdottamat toimet.4. Vuosittainen työohjelma hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hallintomenettelyn mukaisesti. Luettelo valituista toimista hyväksytään 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.5. Komissio arvioi ja valitsee kansallisten hallintoelimien ehdottamat hankkeet seuraavien perusteiden mukaan:(a) yhdenmukaisuus vuosittaisen työohjelman, 3 artiklassa esitettyjen yleistavoitteiden sekä 4, 5, 6 tai 7 artiklassa tarkoitetun asianomaisen politiikan alan toimintojen kanssa,(b) ehdotetun toimen eurooppalainen ulottuvuus ja ehdokasmaiden osallistumismahdollisuudet,(c) yhdenmukaisuus yhteisön poliittisten painopisteiden puitteissa toteutetun tai suunnitellun toiminnan kanssa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisilla aloilla,(d) muita aiempia, parhaillaan tai myöhemmin toteutettavia hallinnollisen yhteistyön toimia täydentävä toimi,(e) kansallisten hallintoelimien kyky panna ehdotettu hanke täytäntöön,(f) ehdotetun toimen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu,(g) Argo-toimintaohjelmasta haettavan yhteisön rahoituksen määrä ja sen suhde odotettuihin tuloksiin,(h) odotettujen tulosten vaikutus 3 artiklassa esitettyihin yleistavoitteisiin sekä 4, 5, 6 tai 7 artiklassa tarkoitetun asianomaisen politiikan alan toimintoihin.IV LUKUYLEISET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET13 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'Argo-komitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan mukaisesti.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan mukaisesti.4. Komissio voi kutsua ehdokasmaiden edustajia komitean kokousten jälkeen pidettäviin tiedotuskokouksiin.14 artiklaSeuranta ja arviointi1. Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat ja arvioivat jatkuvasti Argo-toimintaohjelman täytäntöönpanoa.2. Komissio laatii Argo-toimintaohjelman toteuttamisesta vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.Kertomuksessa tarkastellaan saavutettua kehitystä ja esitetään ehdotuksia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisen yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa. Komissio esittää ensimmäisen kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 ja lopullisen kertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007.15 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62, 63 ja 66 artiklaToiminnan ala(t): Oikeus- ja sisäasiatToimenpiteen nimi: Ehdotus neuvoston päätökseksi unionin ulkorajojen sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alan toimintaohjelmasta (Argo-ohjelma)1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB5 - 820 (D-toimi): Oikeus- ja sisäasioihin liittyvät koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmat2. NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina: 25 miljoonaa euroa2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 2002-20062.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssaX Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista( ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin:X Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI( Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:>TAULUKON PAIKKA>3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEuroopan yhteisön perustamissopimuksen 66 artikla.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve5.1.1 Toiminnan tavoitteetMyöntää rahoitustukea tietyille jäsenvaltioille ehdottamille toimille, jotka koskevat ulkorajoja sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa ja joiden tarkoituksena on edistää yhteistyötä ja koordinointia kansallisten hallintoelimien välillä. Lisäksi on laadittava yhteisön kehys, jotta voidaan päättää kansallisten hallintoelimien välisen yhteistyön painopistealueista.Tämän ansiosta menettelyjä voidaan tehostaa tämän ehdotuksen kattamilla aloilla, selvittää vaikeudet uuden yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa ja lisätä avoimuutta sen soveltamisessa.5.1.2 Etukäteisarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetTätä toimintaohjelmaa edeltäneen Odysseus-ohjelman tavoitteet vastasivat kansallisten hallintojen todellisia tarpeita ja myönnetyt määrärahat sidottiin tosiasiassa täysimääräisesti vuosi ennen ohjelman päättymistä. Maaliskuussa 2000 suoritetussa ulkopuolisessa arvioinnissa korostettiin, että tietyt ongelmat saattavat aiheutua Odysseus-ohjelman tavoitteiden yleisyydestä. Tämä on yksi niistä syistä, joiden vuoksi uuden Argo-toimintaohjelman yhteydessä määritellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan kattamien politiikan alojen erityiset tavoitteet erillään yleisistä tavoitteista. Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustamisessa saavutetun edistyksen tarkastelemiseksi laaditussa tulostaulussa lainsäätäjälle asetetaan tiukka aikataulu uuden yhteisön säännöstön luomiseksi. Se on tärkeä kannustin laatia uusi ohjelma, jossa keskitytään kyseisen uuden yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon.Yhteisön osallistuminen on perusteltua, koska kansalliset hallintoelimet eivät voi yksittäisillä toimillaan saavuttaa mainittua tulosta, minkä vuoksi tarvitaan yhteisön kehys toimivaltaisten kansallisten hallintoelimien yhteisymmärryksen ja asianomaisen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon parantamiseksi, ja tarvittavan hallinnollisen yhteistyön painopistealueiden määrittämiseksi.5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetKomissio laatii toimintaohjelman täytäntöönpanosta vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Kertomuksessa tarkastellaan saavutettua kehitystä ja esitetään ehdotuksia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 62 ja 63 artiklan mukaisen yhteisön lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa. Komissio esittää ensimmäisen kertomuksen viimeistään joulukuussa 2003 ja lopullisen kertomuksen joulukuussa 2007.5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännötKohdeyleisöTämän toimintaohjelma on tarkoitettu jäsenvaltioiden kansallisille hallintoelimille. Kyseiset kansalliset hallintoelimet ovat ainoita suoria edunsaajia, koska ainoastaan ne voivat pyytää ehdottamiinsa toimiin yhteisön rahoitusta Argo-ohjelmasta.Lopullisia edunsaajia ovat kolmansien maiden kansalaiset ja EU:n kansalaiset, koska kansallisten hallintoelimien tehokkuus ja avoimuus yhteisön lainsäädännön soveltamisessa lisääntyy.Ehdotetussa päätöksessä määritetään erityiset tavoitteet ulkorajojen (3 artikla), viisumien (4 artikla), turvapaikkapolitiikan (5 artikla) ja maahanmuuttopolitiikan (6 artikla) alalla. Argo-toimintaohjelmasta voidaan myöntää rahoitustukea näitä tavoitteita noudattaville toimille. Toimet voivat koostua työmenetelmien parantamisesta, koulutuksesta, virkamiesten vaihdosta, seminaareista ja muista hallinnollisen yhteistyön muodoista.Toimia voivat ehdottaa ainoastaan asianomaiset kansalliset hallintoelimet, ja ne vastaavat yksinään toimien toteuttamisesta yhdessä komission kanssa sovittujen suunnitelmien mukaisesti. Yhteisön rahoitus voi olla enintään 60 prosenttia ehdotetun toimen kokonaiskustannuksista, mutta poikkeuksellisissa tapauksissa rahoitus voi olla enintään 80 prosenttia. Rahoituspäätöksistä on sovittava komission ja kansallisten hallintojen välisillä tukisopimuksilla.5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännötKomissio on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vastuussa ohjelman täytäntöönpanosta. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin yksinään vastuussa tästä ohjelmasta rahoitettujen toimien ehdottamisesta ja hallinnoinnista. Yhteisön varojen käytölle on vahvistettava täsmälliset ja yhdenmukaiset säännöt neuvoston päätöksellä, joka on sopiva väline yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoon.Ainoa vaihtoehto ehdotetuille toimille on se, että komission yksiköt hallinnoivat yksittäisiä toimia suoraan. Tämän päätöksen tekemistä edeltävästä yhteisestä toiminnasta ja kokeiluhankkeista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että se merkitsisi suhteetonta hallinnollista työmäärää ilman että saavutettaisiin kuitenkaan parasta mahdollista tehokkuutta.Jos hallinnointi delegoidaan jäsenvaltioille, komissio voi keskittyä yleistavoitteiden määrittelemiseen ja toimien johdonmukaisuudesta huolehtimiseen. Samalla voidaan varmistaa, että yksittäisten toimien valinta ja toteutus tapahtuvat mahdollisimman lähellä kenttää, niin että siinä voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden erityisolosuhteet ja käytännön tarpeet.Toimilla, joille voidaan myöntää tämän ohjelman mukaista yhteisrahoitusta, on tähdättävä siihen, että kansalliset hallintoelimet panevat täytäntöön asianmukaiset yhteisön säännöt. Kansallisilla hallintoelimillä tarkoitetaan jäsenvaltioiden hallintoelimien yksikköjä, jotka vastaavat yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta, tai muita yksikköjä, joille tämä vastuu on delegoitu.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa - (koko ohjelmakaudeksi)6.1.1 RahoitustukiMSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat)>TAULUKON PAIKKA>6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi)MSM milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1 Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.Arvioidessaan toimeen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen ja yksiköiden on otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa.Jos tässä käsiteltyjä toimia ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjeellä.).7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3)II. Toimen kestoIII. Toimen kokonaiskustannukset (I x II)  //  EUR 357.6005 vuottaEUR 1.788.0008. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäKansallisten hallintoelimien toteuttamien, yhteisön rahoitusta saavien erityisten toimien valvonta. Seuranta perustuu raportteihin, jotka tuensaajat laativat toimien päätyttyä. Komissio aikoo laatia lopullisten kertomusten laatimista varten mallin toimitettavaksi kaikille edunsaajille.Molempien seurantatoimien tulokset esitetään vuosikertomuksessa, joka komission on määrä esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle.8.2 Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksotTätä toimintaohjelmaa on arvioitava, jotta sitä voidaan tarkistaa toteuttamisen puolivälissä ja arvioida sen vaikutuksia sekä sisällyttää arviointimenettely osaksi seurantaa.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETJäsenvaltiot vastaavat toimien ehdottamisesta ja niiden varainhoidon ja hallinnon hoidosta; niillä on ensisijainen vastuu toimien varainhoidon valvonnasta. Ehdotettujen toimien on lisäksi noudatettava tässä päätöksessä vahvistettuja tukikelpoisuuden perusteita.Komissio valvoo rahoituspäätöksiä ja niiden perusteella tehtäviä sopimuksia, ja tilintarkastustuomioistuin toimittaa niitä koskevia tarkastuksia. Moitteettoman taloudenhoidon periaatteiden mukaisesti jäsenvaltioiden on tarkistettava menoilmoitusten oikeellisuus ja varmistettava, että kirjanpitojärjestelmät perustuvat tarkistettavissa oleviin asiakirjoihin. Niiden on myös ehkäistävä, paljastettava ja korjattava sääntöjenvastaisuudet, aloitettava tarvittavat oikeudelliset menettelyt ja ilmoitettava niistä komissiolle sekä tehtävä yhteistyötä komission kanssa ja perittävä takaisin sääntöjenvastaisuuksien vuoksi menetetyt määrät. Lisäksi komission on varmistettava, että jäsenvaltioissa on käytössä tarvittavat hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ja että ne toimivat moitteettomasti. Tätä varten komissio voi tehdä tarkastuksia paikalla tai pyytää kyseistä jäsenvaltiota tekemään tarkastukset, joihin komission virkamiehet tai edustajat voivat osallistua.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.7.2015
            COM(2015) 370 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta

               TIEDOT JA EDELLYTYKSET EUROOPAN UNIONIN SOLIDAARISUUSRAHASTON VAROJEN KÄYTTÖÖNOTTOA VARTEN

               1.JOHDANTO

               Tämä päätös koskee 16 274 765 euron käyttöönottoa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’rahasto’, kolmen Bulgariassa ja Kreikassa tapahtuneen katastrofin vuoksi. Koko tarvittava määrä saadaan ottamalla käyttöön osa vuoden 2015 talousarvioon maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina otetusta 50 000 000 euron määrästä, joten lisätalousarviota ei tarvita.

               2.TIEDOT JA EDELLYTYKSET

               Huhtikuun 2015 lopussa komissio vastaanotti kolme hakemusta, jotka koskivat taloudellisen avun myöntämistä rahastosta. Hakemuksista yksi koski katastrofia Bulgariassa (ankarat talviolosuhteet) ja kaksi Kreikassa tapahtuneita tulvia (Evrosjoki ja Keski-Kreikka) tammi- ja helmikuussa 2015. Komission yksiköt ovat tutkineet perusteellisesti kaikki kolme hakemusta Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  1
               , jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto komission arviointien tärkeimmistä osatekijöistä.

               2.1.BULGARIA

               (1)Tammikuun lopussa ja helmikuun alussa 2015 suurimmassa osassa Bulgariaa kärsittiin rankkasateista, lumesta, tulvista ja maanvyörymistä, jotka aiheuttivat merkittäviä vahinkoja julkiselle infrastruktuurille, yrityksille, yksityisasunnoille ja -omaisuudelle sekä maataloussektorille.

               (2)Bulgarian hakemus vastaanotettiin 24. huhtikuuta 2015 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 30. tammikuuta 2015.

               (3)Komission arvion mukaan Bulgarian katastrofit johtuivat samasta meteorologisesta syystä, minkä vuoksi ne kuuluvat solidaarisuusrahaston soveltamisalaan.

               (4)Bulgaria pyysi hakemuksen esittämisen yhteydessä ennakkomaksua odotetusta rahaston rahoitusosuudesta. Hakemuksen alustavan tarkastelun perusteella komissio katsoi, että asetuksen 4 a artiklassa säädetyt ennakkomaksua koskevat edellytykset täyttyivät. Komission päätöksellä C(2015) 4179 myönnettiin 637 782 euron ennakko eli 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoitusosuudesta.

               (5)Bulgarian viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 243,305 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 0,622 prosenttia suhteessa Bulgarian BKTL:oon ja 103,6 prosenttia Bulgariaan suurkatastrofien osalta vuonna 2015 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka oli 234,871 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon vuoden 2013 tietojen perusteella). Koska välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (6)Rahastosta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen.

               (7)Katastrofin vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että ankarat talviolot vaikuttivat lähes koko Bulgarian alueeseen. Suurimmat vahingot keskittyivät kuitenkin maan kaakkoisosaan. Pelkästään Burgasin kaupungissa joutui veden valtaan yli 300 rakennusta. Maanvyörymät tuhosivat tärkeää infrastruktuuria. Monien jokien penkereet sortuivat ja useat joet, mm. Maritsa/Evros, tulvivat yli äyräidensä niin, että vesi peitti alleen viljelymaita ja metsiä. Puuskittaiset tuulet tuhosivat mäntymetsiä ja katkoivat sähköjohtoja ja viestintäyhteyksiä, ja kaatuneet puut tukkivat teitä.

               (8)Bulgarian viranomaiset arvioivat asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 239,225 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Määrä kattaa yli 98 prosenttia kaikista vahingoista. Bulgarian viranomaisten mukaan yleisten vahinkojen suhteettoman suuri osuus johtui siitä, että paikallisviranomaiset eivät pystyneet arvioimaan yksityisomaisuudelle aiheutuneita vahinkoja asianmukaisesti 12 viikkoa kestävän hakuajan kuluessa. Sen vuoksi suuri osa yksityisistä vahingoista ei sisälly hakemukseen. Suurin osa hätätoimista aiheutuneista kustannuksista (yli 97 miljoonaa euroa) koskee suojaavan infrastruktuurin turvaamista. Liikenneinfrastruktuurin kunnostamiseen arvioidaan tarvittavan yli 46 miljoonaa euroa.

               (9)Katastrofialueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa (ERI, 2014–2020) tarkoitettuja ”vähemmän kehittyneitä alueita”. Bulgarian viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata Bulgariaa koskevien ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan, katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta voidaan todeta, että Bulgaria saattoi tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23 päivänä lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY, jäljempänä ’tulvadirektiivi’, osaksi kansallista lainsäädäntöään vuonna 2010, ja kunkin vesipiirin osalta on tehty alustava tulvariskien arviointi, joka perustuu ympäristö- ja vesiministeriön kehittämään tulvavaaran ja tulvariskien arviointimenetelmään.

               (11)Hakemuksen jättöpäivänä Bulgariaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

               (12)Bulgarian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että vakuutus kattaa noin 32 275 euron vahingot. Tämä määrä on vähennetty tukikelpoisista kustannuksista.

               2.2.KREIKKA (Evrosjoen ja maan keski- ja länsiosan tulvat)

               (1)Helmikuun 2015 alussa Kreikkaa koettelivat laajamittaiset tulvat Evros- ja Ardasjoen alueella Itä-Makedoniassa ja Traakiassa. Ne tuhosivat elintärkeää infrastruktuuria, julkisia rakennuksia, yksityisasuntoja, yrityksiä ja maataloutta.

               (2)Samaan aikaan suuressa osassa maan keski- ja länsiosia, muun muassa Epeiroksessa, Länsi- ja Keski-Kreikassa ja Thessaliassa, esiintyi samankaltaisia ilmiöitä, jotka aiheuttivat vielä suurempia vahinkoja kuin Itä-Makedoniassa.

               (3)Kreikka esitti rahastolle kaksi hakemusta 23. huhtikuuta 2015 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 4. helmikuuta 2015 (Evros) ja 1. helmikuuta (maan keski- ja länsiosa). Hakemukset koskivat asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua ’alueellista katastrofia’. Katastrofit aiheuttivat vahinkoja yhteensä viidellä NUTS 2 -tason alueella: Itä-Makedonia ja Traakia (Evrosjoen tulvat) sekä Epeiros, Länsi-Kreikka, Keski-Kreikka ja Thessalia (Keski- ja Länsi-Kreikan tulvat).

               (4)Komission arvioinnin yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että Kreikan tapahtumat (ja Bulgarian mittava katastrofi) liittyivät toisiinsa ja johtuivat samasta meteorologisesta syystä. Sen vuoksi komissio päätti käsitellä Kreikan tapahtumia yhtenä alueellisena katastrofina asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu rahaston soveltamisalaan.

               (5)Hakemusten yhdistäminen ei vaikuta rahastosta myönnettävän rahoitustuen määrään, mutta vähentää huomattavasti täytäntöönpanosta ja raportoinnista Kreikalle aiheutuvaa hallinnollista rasitusta.

               (6)Kreikka pyysi hakemusten esittämisen yhteydessä ennakkomaksua odotetusta rahaston rahoitusosuudesta. Hakemusten alustavan tarkastelun perusteella ja ennen niiden yhdistämistä koskevan päätöksen tekemistä komissio katsoi, että asetuksen 4 a artiklassa säädetyt ennakkomaksua koskevat edellytykset täyttyivät kummassakin tapauksessa.

               (7)Kreikan viranomaiset arvioivat tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 395,878 miljoonaa euroa (Evrosjoen tulvat 132,454 miljoonaa euroa ja Keski- ja Länsi-Kreikan tulvat 263,424 miljoonaa euroa). Tämä on 36 prosenttia Kreikkaan vuonna 2015 sovellettavasta ”suurkatastrofin” kynnysarvosta, joka on 1 091,315 miljoonaa euroa (eli 0,6 % suhteessa BKTL:oon vuoden 2013 tietojen perusteella), joten se ei täytä ”suurkatastrofin” edellytyksiä. Välittömien vahinkojen kokonaismäärä on kuitenkin 4,78 prosenttia kyseisten viiden NUTS 2 -tason alueen keskimääräisestä painotetusta bruttokansantuotteesta ja ylittää siten selvästi asetuksessa alueellisia katastrofeja varten vahvistetun 1,5 prosentin kynnysarvon.

               (8)Rahastosta myönnettävä rahoitusosuus lasketaan välittömien vahinkojen kokonaismäärän perusteella. Rahoitusosuutta saa käyttää ainoastaan asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien toteuttamiseen.

               (9)Komission päätöksellä C(2015) 4180 myönnettiin 331 135 euron ennakko Evrosin osalta ja komission päätöksellä C(2015) 4181 myönnettiin 658 560 euron ennakko Keski- ja Länsi-Kreikan osalta. Tämä on kummassakin tapauksessa 10 prosenttia rahastosta odotetusta rahoitusosuudesta.

               (10)Luonnonkatastrofien vaikutuksista ja seurauksista voidaan todeta, että Evrosjoen tulvat aiheuttivat vahinkoja erityisesti maataloussektorilla. Noin 17 500 hehtaaria maata jäi tulvaveden alle. Maatalouden infrastruktuuria, varastoja ja satoja tuhoutui. Teitä vaurioitui tai tuhoutui 150 km. Vesihuollon infrastruktuuri kärsi vahinkoja 17 yhdyskunnassa. Tulvat vaurioittivat myös julkisia rakennuksia (kouluja, kuntosaleja, kirjastoja). Epeiroksen alueen länsi-, keski- ja pohjoisosat, Aitoloakarnania, Evrytania, Fthiotida, Thessalia ja Peloponnesos kärsivät rankkasateista ja myrskyistä, minkä lisäksi vuoristossa esiintyi runsaita lumisateita ja myrskyisiä etelätuulia sekä merellä että rannikkoalueilla. Tämän seurauksena syntyi sähkökatkoksia, joet tulvivat uomastaan ja laajat maanvyörymät katkaisivat kulkuyhteydet useisiin vuoristokyliin, joiden asukkaat oli evakuoitava. Katastrofissa vaurioitui yli 60 prosenttia Epeiroksen tieverkosta. Maatalouden alalla menetettiin satoa viljelysmailla. Varastot, kodit, liikehuoneistot, karja- ja maatilat kärsivät vahinkoja. Myös eräät Kreikan kulttuuriperintökohteet olivat uhattuina. Esimerkiksi Arakhthosjoen tulva vei mennessään Plakan historiallisen sillan Tzoumerkassa.

               (11)Kreikan viranomaiset arvioivat asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 308,445 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimiin liittyvistä kustannuksista (196 miljoonaa euroa) aiheutui liikenteen alalla. Toiseksi suurin, 83 miljoonan euron kustannuserä, liittyy suojaavan infrastruktuurin turvaamiseen.

               (12)Katastrofialueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa (ERI-rahastot) (2014–2020) tarkoitettuja ”vähemmän kehittyneitä alueita”. Kreikan viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

               (13)Katastrofiriskin ehkäisyä ja -hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Päivitetty tulvariskien alustava arviointiraportti toimitettiin komissiolle marraskuussa 2012. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston yhteisrahoittamasta toimenpideohjelmasta ”Infrastruktuuri, liikenne, ympäristö ja kestävä kehitys” rahoitetaan osana vuosien 2014–2020 kansallista strategista viitekehystä talouden temaattisen tavoitteen nro 5 nojalla toimia, joilla pyritään vastaamaan ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin ja sopeutumaan uusiin, kuiviin ja lämpimiin ilmasto-olosuhteisiin ja mahdollisiin äärimmäisiin sääilmiöihin, kuten tulviin.

               (14)Hakemuksen jättöpäivänä Kreikkaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

               (15)Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin.

               3.RAHOITUS

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  2
                ja erityisesti sen 10 artiklassa säädetään, että rahaston varoja voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 500 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) yli rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärien. Edellytykset tuen saamiselle rahastosta on määritelty Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002, sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  3
                11 kohdassa vahvistetaan rahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

               Koska rahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että rahastosta maksettavan tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

               Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Rahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

               Seuraavassa esitetään Bulgarian ja Kreikan hakemuksiin perustuva laskelma rahastosta kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta tuesta:

                        Katastrofi

                        Välittömät vahingot
                        (milj. euroa)

                        Sovellettu alueellisen katastrofin kynnysarvo (milj. euroa)

                        Suurkatastrofin kynnysarvo
                        (milj. euroa)

                        Tukikelpoisten toimien kokonaiskustannukset
                        (milj. euroa)

                        2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta (euroa)

                        6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittävältä osuudelta

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä euroina

                        BULGARIA

                        243,305

                        -

                        234,871

                        239,225

                        5 871 775

                        506 040

                        6 377 815

                        KREIKKA

                        395,878

                        124,354

                        1 091,315

                        308,445

                        9 896 950

                        -

                        9 896 950

                        YHTEENSÄ

                        16 274 765

               Vuoden 2015 talousarvion hyväksymisen yhteydessä otettiin käyttöön 50 000 000 euron määrä ennakkomaksuja varten, ja vastaavat maksusitoumus- ja maksumäärärahat otettiin talousarvioon. Tutkittuaan hakemukset
                  4
                ja ottaen huomioon rahastosta myönnettävän tuen enimmäismäärän komissio ehdottaa, että rahaston varoista otetaan näitä kahta tapausta varten 16 274 765 euroa Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varainhoitovuodelle 2015 ennakkomaksuja varten otetusta 50 000 000 euron määrästä.

               Koska 10 prosentin ennakkomaksuina on asetuksen 4 a artiklan 2 kohdan mukaisesti jo suoritettu 1 627 477 euroa (637 782 euroa Bulgarialle ja 989 695 euroa Kreikalle), maksettava määrä on 14 647 288 euroa (5 740 033 euroa Bulgarialle ja 8 907 255 euroa Kreikalle).

               Edellä mainittujen ennakkomaksujen jälkeen talousarviossa ennakkomaksuihin käytettävissä oleva määrä on 48 372 523 euroa. Koska toimielinten sopimuksen 11 kohdassa määrätään mahdollisuudesta kohdentaa määrärahoja uudelleen, komissio ehdottaa, että käytettävissä olevista varoista otetaan Bulgarialle ja Kreikalle tarvittavat 14 647 288 euroa. Sen jälkeen kun jäljelle jäävä 14 647 288 euron määrä on maksettu, vuonna 2015 on ennakkomaksuihin tarvittaessa käytettävissä 33 725 235 euroa. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella tämän katsotaan riittävän, jos loppuvuoden aikana tehdään uusia hakemuksia.

               Jos yhteisymmärrystä ei saavuteta, käynnistetään kolmikantamenettely toimielinten sopimuksen
                  5
                11 kohdan mukaisesti.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  6
                ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  7
                ja erityisesti sen 11 kohdan,

               ottavat huomioon komission ehdotuksen
                  8
               ,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta katastrofialueiden väestöä kohtaan.

               (2)Rahasto ei saa ylittää 500 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  9
                10 artiklassa säädetään.

               (3)Bulgaria on tehnyt rahaston varojen käyttöönottoa koskevan hakemuksen ankarien talviolojen johdosta.

               (4)Kreikka on tehnyt kaksi rahaston varojen käyttöönottoa koskevaa hakemusta tulvien johdosta.

               (5)Komission arvion mukaan hakemukset täyttävät neuvoston asetuksella (EY) N:o 2012/2002 vahvistetut edellytykset tuen myöntämiseksi rahastosta.

               (6)Tämän vuoksi rahaston varoja olisi otettava käyttöön 16 274 765 euroa tuen myöntämiseksi Bulgarian ja Kreikan toimittamien hakemusten perusteella.

               (7)Määrärahoja on mahdollista kohdentaa uudelleen 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen 11 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Varainhoitovuodelle 2015 ennakkomaksuihin kohdennettuja määrärahoja on käytetty hyvin rajoitetusti tässä päätöksessä tarkasteltuja kolmea hakemusta varten, joiden osalta jäljellä oleva maksettava määrä on 14 647 288 euroa. Näin ollen rahastosta käyttöön otettavien varojen koko määrä rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta varainhoitovuodeksi 2015 käytettävissä olevista määrärahoista, eikä uusia määrärahoja tarvita. Lisätalousarviota ei tarvita, koska tämä päätös sisältää kaikki tarvittavat tiedot rahaston varojen käyttöönottoa varten.

               (8)Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Käyttöön otettavat varat katetaan kokonaisuudessaan unionin talousarvioon varainhoitovuodelle 2015 budjettikohtaan 13 06 01 ennakkomaksuja varten otetuista käytettävissä olevista määrärahoista.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                Sitä sovelletaan [hyväksymispäivämäärä, jonka parlamentti lisää ennen kuin päätös julkaistaan EUVL:ssä].

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

                     (2)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (3)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)
                  Tiedonanto komissiolle C(2015) xxxx.

                     (5)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

                     (7)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)
                  EUVL C […], […], s. […].

                     (9)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).