Avis juridique important

|

52000PC0678

Ehdotus neuvoston päätös erityistarkoituksiin käytettäviin tiettyihin kivennäisöljyihin sovellettavista valmisteveron alennetuista määristä ja valmisteveroa koskevista vapautuksista  /* KOM/2000/0678 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS erityistarkoituksiin käytettäviin tiettyihin kivennäisöljyihin sovellettavista valmisteveron alennetuista määristä ja valmisteveroa koskevista vapautuksista(komission esittämä)PERUSTELUT1. Kivennäisöljyjen verotusta koskeva yhteisön lainsäädäntöYhteisössä kivennäisöljyjen verotuksesta säädetään tällä hetkellä neuvoston direktiivillä 92/81/ETY [1], jossa eritellään tuotteet, joita olisi kohdeltava kivennäisöljyinä, sekä käyttötarkoitukset, joiden perusteella niistä on kannettava vero. Siinä säädetään myös eräistä tavanomaisiin verotussääntöihin sovellettavista pakollisista vapautuksista samoin kuin eräistä valinnaisista verovapautuksista ja veronalennuksista. Lisäksi direktiivin 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä. Tällä hetkellä on voimassa runsaat sata tällaista poikkeusta.[1]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).Neuvoston direktiivin 92/81/ETY ja neuvoston päätöksen 1999/880/EY [2], jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2000, säännösten mukaisesti komission on esitettävä asiamukaiset ehdotukset neuvostolle, jos se katsoo, että poikkeuksia ei enää ole syytä soveltaa, koska ne vääristävät kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa tai ovat ristiriidassa yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan kanssa. Neuvosto arvioi tilanteen ja päättää, onko luvat syytä peruuttaa vai olisiko niitä muutettava tai niiden voimassaoloa jatkettava.[2]  Neuvoston päätös 1999/880/EY, 17.12.1999 (EYVL L 331, 23.12.1999, s. 73).2. Komission kokonaissuunnitelmaNeuvoston päätöksessä 1999/880/EY säädetään poikkeusten soveltamisajan jatkamisesta ilman eri toimenpiteitä [3] kahdeksi vuodeksi kerrallaan (60 vanhinta tapausta) tai neuvoston yksimielisen päätöksen mukaisesti määrättäväksi ajaksi (36 uusinta tapausta).[3]  Soveltamisajan jatkaminen katsotaan ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaksi, sillä kunkin poikkeuksen soveltaminen voidaan lopettaa ainoastaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä.- Tämän tilanteen huomioon ottaen komissio on laatinut tasapainotetun ehdotuksen kokonaissuunnitelmaksi, jonka mukaisesti:* 60 poikkeukseen sovellettavia lupamenettelyjä muutetaan siten, että poikkeusten voimassaolon jatkaminen ilman eri toimenpiteitä, jos neuvosto ei yksimielisesti päätä niiden kumoamisesta tai muuttamisesta, poistetaan. Tämä muutos tehostaa poikkeusten valvontaa komissiossa ja neuvostossa varmistamalla, että niitä tarkastellaan uudelleen säännöllisin väliajoin ja että niiden voimassaolon jatkamisesta tehdään myönteiset päätökset;* lopetetaan välittömästi 11 sellaisen poikkeuksen soveltaminen, jotka ovat selvästi ristiriidassa muiden yhteisön politiikkojen kanssa [4];[4]  Poikkeukset liittyvät jäteöljyn polttoa varten myönnettävään rahoitustukeen; kyseiset toimenpiteet ovat ristiriidassa muutetun direktiivin 75/439/ETY kanssa, sillä sen mukaan jäteöljyn ensisijainen käsittelytapa on uudistaminen.* lopetetaan asteittain 14 sellaisen poikkeuksen soveltaminen, jotka on myönnetty yksityistä ilmailua ja huviveneliikennettä varten; näiden poikkeusten soveltaminen on lopetettava sitten, kun ehdotus energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annettavaksi direktiiviksi [5] tulee voimaan tai viimeistään 31. joulukuuta 2002;[5]  KOM(97) 30 lopullinen, 12.3.1997, EYVL C 139, 6.5.1997, s. 14.* jatketaan kahdella vuodella 14 sellaisen poikkeuksen soveltamisaikaa, joita on tarkasteltava perusteellisesti ottaen erityisesti huomioon valtiontukisäännöt sekä yhteensopivuus yhteisön ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikan kanssa;* jatketaan kahdella vuodella, enintään 31. joulukuuta 2002 asti, niiden kolmen poikkeuksen soveltamisaikaa, jotka koskevat hyötyajoneuvoissa käytettävän ja maantieliikenteen harjoittajien käyttämän dieselpolttoaineen valmisteveron alennuksia Alankomaissa, Italiassa ja Ranskassa, valtiontukisääntöjen soveltamista rajoittamatta. Valtiontukien kannalta suoritettava tarkastelu, jonka perusteella tehtävä lopullinen päätös on kielteinen, voi johtaa näiden poikkeusten soveltamisen lopettamiseen ennakoitua aikaisemmin;* jatketaan viidellä vuodella niiden jäljellä olevien 61 poikkeuksen soveltamisaikaa, jotka ovat selvästi yhteensopivia yhteisön politiikkojen kanssa.Komissiossa laaditaan parhaillaan lisäksi uutta sisäistä menettelyä, jotta voitaisiin luoda mahdollisimman hyvät olosuhteet jäsenvaltioiden direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla jättämien poikkeusta koskevien hakemusten mahdollisimman perusteellista tarkastelua varten.Tätä päätöstä ei kuitenkaan sovelleta yhteen Saksalle myönnettyyn vähärikkisiä polttoaineita (50 ppm) koskevaan poikkeukseen, koska siihen liittyy oma aikataulu.Komissio korostaa, että sen päätösehdotus parantaa yhteisön lainsäädännön johdonmukaisuutta kivennäisöljyjen verotuksen alalla.Maantieliikenteen harjoittajia koskevia dieselpolttoaineen valmisteveron alennuksia voidaan perustella hyvin lyhytaikaisilla syillä. Veronalennukset eivät kuitenkaan ole yhdenmukaisia sen enempää Euroopan unionin ympäristöpolitiikan kuin energia- tai liikennepolitiikankaan tavoitteiden kanssa. Ottaen huomioon nykyisen tilanteen, jolle on luonteenomaista valmisteverojen hyvin suuri vaihtelevuus jäsenvaltioiden välillä, komissio katsoo, että valmisteverojen lähentäminen kohti korkeimpia veromääriä vähentää tehokkaasti tietyillä aloilla ilmeneviä kilpailun vääristymiä. Tätä komissio ehdottaa myös energiatuotteiden verotusta koskevassa direktiiviluonnoksessaan [6], joka on odottanut ministerineuvoston käsittelyä vuodesta 1997.[6]  KOM(97) 30 lopullinen, 12.3.1997, EYVL C 139, 6.5.1997, s. 14.Tämä päätös ei kuitenkaan poista jäsenvaltioille perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla kuuluvaa velvoitetta ilmoittaa komissiolle mahdollisesti annettavista valtiontuista. Tällaiset ilmoitukset tutkitaan ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan määräykset.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty erityistarkoituksiin käytettäviin tiettyihin kivennäisöljyihin sovellettavista valmisteveron alennetuista määristä ja valmisteveroa koskevista vapautuksistaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [7] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[7]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto antoi direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöksellä 1999/880/EY [8] jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen osalta vapautuksia valmisteverosta tai valmisteveron alennuksia tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.[8]  EYVL L 331, 23.12.1999, s. 73.(2) Neuvoston on päätettävä 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä komission ehdotuksen perusteella, olisiko päätöstä 1999/880/EY, jolla kyseisistä verovapautuksista tai veronalennuksista säädetään, muutettava tai sen voimassaoloa jatkettava.(3) Päätöksen 1999/880/EY mukaisen ilman eri toimenpiteitä tapahtuvan voimassaolon jatkamisen poistaminen antaisi neuvostolle mahdollisuuden valvoa nykyistä tehokkaammin tällaisia poikkeuksia varmistamalla, että niitä tarkastellaan uudelleen säännöllisin väliajoin ja niiden jatkamisesta päätetään tietoisesti ja täsmällisesti.(4) Tämä päätös ei vaikuta perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan perustuvien, yhteismarkkinoiden toiminnan vääristymiin liittyvien menettelyjen tulokseen; se ei poista jäsenvaltioille perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla kuuluvaa velvoitetta ilmoittaa komissiolle mahdollisesti sovellettavista valtiontuista.(5) Komissio on tarkistanut muuta ilmailua kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua ilmailua sekä yksityisillä huvialuksilla tapahtuvaa vesiliikennettä varten myönnettyjen poikkeusten asianmukaisuuden energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annettavaa neuvoston direktiiviä koskevan ehdotuksen [9], erityisesti sen 13 artiklan valossa. Näiden poikkeusten soveltaminen on syytä lopettaa asteittain etenkin ympäristöllisistä syistä, saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti. Edunsaajilla on aikaa mukautua tähän uuteen tilanteeseen energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annettavan direktiivin täytäntöönpanoon asti, kuitenkin enintään 31 päivään joulukuuta 2002.[9]  KOM(97) 30 lopullinen, 12.3.1997, (EYVL C 139, 6. 5.1997, s. 14).(6) Jäsenvaltioiden hyötyajoneuvojen hyväksi myöntämien poikkeusten yhteensopivuutta on tarkasteltava yhteisön ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikan tavoitteiden sekä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa tarkoitettujen valtiontukisääntöjen kannalta. Euroopan unionin öljynsaantia koskevassa tiedonannossaan [10] komissio toteaa selvästi, että vaikka hyötyajoneuvoissa käytettävän dieselpolttoaineen valmisteveron alennuksiin liittyviä poikkeuksia voidaankin perustella erittäin lyhyen aikavälin näkökohdilla, veronalennukset eivät sovi yhteen Euroopan unionin ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikan tavoitteiden kanssa. Tämän vuoksi on syytä varmistaa, että poikkeusten soveltamisaikaa voidaan jatkaa vain tiukasti rajoitetun ajan eli enintään kaksi vuotta.[10]  KOM(2000) 631 lopullinen, 4.10.2000.(7) Muutetussa jäteöljyhuoltoa koskevassa direktiivissä 75/439/ETY [11] säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asettaakseen ensisijaiseksi jäteöljyn käsittelytavaksi öljyn uudistamisen. Myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut tämän ensisijaisuuden [12]. Näin ollen myönnetyt verovapautukset ja veronalennukset, jotka liittyvät jäteöljyn käyttöön polttoaineena, ovat mainitun direktiivin tavoitteiden vastaisia sikäli, että ne edistävät jäteöljyn polttoa ja hidastavat näin öljyn uudistamiseen liittyvien markkinoiden kehittymistä. Nämä vapautukset ja alennukset olisi siis kumottava. Belgialle, Italialle, Itävallalle, Luxemburgille ja Suomelle jäteöljyn käyttöön polttoaineena myönnettyjen verovapautusten ja veronalennusten soveltaminen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2000, ellei soveltamisaikaa nimenomaisesti jatketa. Niiden mainitseminen jäljempänä olevassa säännöksessä ei siis ole tarpeen.[11]  Neuvoston direktiivi 75/439/ETY, 16.6.1975 (EYVL L 194, s. 23); direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 87/101/ETY, 22.12.1986 (EYVL 1987 L 42, s. 43).[12]  Asia C-102/97, komissio vastaan Saksa, päätös 9.9.1999, Kok. I-5051.(8) On syytä kumota päätökset 1999/880/EY, 1999/804/EY [13], 2000/266/EY [14], 2000/433/EY [15], 2000/434/EY [16] ja 2000/446/EY [17], jotka tämä päätös korvaa,[13]  EYVL L 313, 7.12.1999, s. 9.[14]  EYVL L 85, 6.4.2000, s. 21.[15]  EYVL L 172, 12.7.2000, s. 21.[16]  EYVL L 172, 12.7.2000, s. 23.[17]  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 39.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2001.2 artikla1. Poiketen siitä, mitä neuvoston direktiivissä 92/82/ETY [18] säädetään kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäismääristä, jäsenvaltioille annetaan lupa soveltaa edelleen tämän päätöksen liitteessä 1 lueteltuja alennettuja valmisteveron määriä tai vapautuksia valmisteverosta.[18]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19; direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY.2. Tämän luvan voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2005, ellei neuvosto toisin päätä tarkasteltuaan tilannetta uudelleen komission tekemän ehdotuksen perusteella.3 artikla1. Poiketen siitä, mitä neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädetään kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäismääristä, jäsenvaltioille annetaan lupa soveltaa edelleen tämän päätöksen liitteessä 2 lueteltuja alennettuja valmisteveron määriä tai vapautuksia valmisteverosta.2. Tämän luvan voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002, ellei neuvosto toisin päätä tarkasteltuaan tilannetta uudelleen komission tekemän ehdotuksen perusteella.4 artikla1. Poiketen siitä, mitä neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädetään kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäismääristä, jäsenvaltioille annetaan lupa soveltaa edelleen tämän päätöksen liitteessä 3 lueteltuja alennettuja valmisteveron määriä tai vapautuksia valmisteverosta.2. Tämän luvan voimassaolo päättyy energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annettavan direktiivin tullessa voimaan, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002, ellei neuvosto toisin päätä tarkasteltuaan tilannetta uudelleen komission tekemän ehdotuksen perusteella.5 artikla1. Poiketen siitä, mitä neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädetään kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäismääristä, jäsenvaltioille annetaan lupa soveltaa edelleen tämän päätöksen liitteessä 4 lueteltuja alennettuja valmisteveron määriä sanotun kuitenkaan rajoittamatta valtiontukisääntöjen soveltamista.2. Tämän luvan voimassaolo päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002, ellei neuvosto toisin päätä tarkasteltuaan tilannetta uudelleen komission tekemän ehdotuksen perusteella, sitä voida jatkaa.6 artiklaTämän päätöksen liitteessä 5 lueteltuja alennettujen valmisteveron määrien tai valmisteverosta vapautusten soveltamista ei jatketa.7 artiklaKumotaan päätökset 1999/880/EY, 1999/804/EY, 2000/266/EY, 2000/433/EY, 2000/434/EY ja 2000/446/EY.8 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE 1Edellä 2 artiklassa tarkoitetut alennetut valmisteveron määrät tai vapautukset valmisteverosta1. Belgia:- nestekaasu, maakaasu ja metaani,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,2. Tanska:- dieselpolttoaineen valmisteveron alennukset ympäristöä säästävien polttoaineiden käytön edistämiseksi, jos tällaiset verohuojennukset liittyvät vahvistettuihin teknisiin ominaisuuksiin, mukaan lukien tiheys, rikkipitoisuus, tislauspiste, setaani-indeksi, ja jos tällaiset veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset,- eriytettyjen valmisteveron määrien soveltaminen höyryjen talteenottojärjestelmällä varustetuilta huoltoasemilta myytyyn bensiiniin ja muilta huoltoasemilta myytyyn bensiiniin, jos eriytetyt määrät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- kaasuöljyn eriytetyt valmisteveron määrät, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,3. Saksa:- jätteinä syntyvien hiilivetykaasujen käyttö lämmityspolttoaineena,- julkisessa paikallisliikenteessä polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen eriytetty valmisteveron määrä, jos se on kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukainen,- analyyseihin, tuotantokokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävät kivennäisöljynäytteet,4. Kreikka:- kansallisten asevoimien käyttö,- pääministerin kanslian ja kansallisten poliisivoimien virka-ajoneuvoissa käytettäväksi tarkoitettujen polttoaineiden vapautus kivennäisöljyjen valmisteverosta,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät erilaisten ympäristöluokkien mukaisesti, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,5. Espanja:- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvoissa polttoaineena käytettävä nestekaasu,- takseissa polttoaineena käytettävä nestekaasu,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät erilaisten ympäristöluokkien mukaisesti, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,6. Ranska:- tietyt väestön vähenemisestä kärsivien alueiden tukemiseen tarkoitetut toimintaohjelmat,- kulutus Korsikan saarella edellyttäen, että alennetut verot vastaavat kaikissa tapauksissa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäismääriä,- uuden polttoaineen, joka koostuu pinta-aktiivisilla aineilla stabiloidusta veden ja pakkasnesteen sekä dieselöljyn emulsiosta, eriytetyt valmisteveron määrät, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- lyijyttömän korkeaoktaanisen polttoaineen, joka sisältää venttiilien kulumista estävää kaliumpohjaista lisäainetta (tai jotain muuta lisäainetta, jolla polttoaineesta saadaan vastaavanlaatuista), eriytetyt valmisteveron määrät,- takseissa käytettävät polttoaineet vuotuisen kiintiön rajoissa,- julkisessa liikenteessä polttoaineena käytettävän kaasun vapauttaminen valmisteverosta vuotuisen kiintiön rajoissa,- kaasukäyttöisten jäteautojen moottoripolttoaineena käytettävän kaasun vapauttaminen valmisteverosta,7. Irlanti:- moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, maakaasu ja metaani,- vammaisten käyttämät moottoriajoneuvot,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät erilaisten ympäristöluokkien mukaisesti, jos nämä määrät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,8. Italia:- jätteinä syntyvien hiilivetykaasujen käyttö polttoaineena,- moottoriajoneuvojen polttoaineena käytettävä metaani,- kansallisten asevoimien käyttö,- sairasautot,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- takseissa käytettävät polttoaineet,- kevyen polttoöljyn ja nestekaasun, joita käytetään lämmityspolttoaineena tietyillä epäsuotuisilla maantieteellisillä alueilla ja joiden jakelu tapahtuu paikallisten verkkojen kautta, valmisteveron alentaminen, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 5 ja 7 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- kulutus Val d'Aostan ja Gorizian alueilla,- Friuli-Venetsia Giulian alueella käytettävän bensiinin valmisteveron alentaminen, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- Udinen ja Triesten alueilla kulutettavien kivennäisöljyjen valmisteveron alentaminen, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset,9. Luxemburg:- nestekaasu, maakaasu ja metaani,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,10. Alankomaat:- nestekaasu, maakaasu ja metaani,- analyyseihin, tuotantokokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävät kivennäisöljynäytteet,- kansallisten asevoimien käyttö,- julkisessa liikenteessä polttoaineena käytettävän nestekaasun eriytetyt valmisteveron määrät,- jäte-, viemäri- ja lakaisuautojen polttoaineena käytettävän nestekaasun eriytetyt valmisteveron määrät,11. Itävalta:- maakaasu ja metaani,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvoissa polttoaineena käytettävä nestekaasu,12. Portugali:- lyijyttömän bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät erilaisten ympäristöluokkien mukaisesti, jos nämä määrät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- julkisessa paikallisliikenteessä polttoaineena käytettävän nestekaasun, maakaasun ja metaanin vapauttaminen valmisteverosta,13. Suomi:- polttoaineena käytettävä maakaasu,- kaikkiin tarkoituksiin käytettävän metaanin ja nestekaasun vapautus valmisteverosta,- dieselpolttoaineen ja lämmitykseen käytettävän kaasuöljyn valmisteveron alentaminen, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- reformuloidun lyijyttömän ja lyijyä sisältävän bensiinin valmisteveron alentaminen, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,14. Ruotsi:- biologisesti valmistetun metaanin ja muiden jätekaasujen vapauttaminen valmisteverosta,- dieselpolttoaineen valmisteveron alentaminen ympäristöluokkien mukaan,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät erilaisten ympäristöluokkien mukaisesti, jos nämä määrät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti sen 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,15. Yhdistynyt kuningaskunta:- moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, maakaasu ja metaani,- dieselpolttoaineen valmisteveron alentaminen ympäristöä säästävien polttoaineiden käytön edistämiseksi,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt valmisteveron määrät erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti, jos nämä määrät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset ja erityisesti sen 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- veden ja dieselöljyn emulsion eriytetyt valmisteveron määrät, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset.LIITE 2Edellä 3 artiklassa tarkoitetut alennetut valmisteveron määrät ja vapautukset valmisteverosta1. Belgia:- raskaan polttoöljyn valmisteveron alentaminen ympäristöä säästävien polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen, ja alennettu vero ei missään tapauksessa saa olla alle 6,5 euroa tonnia kohti,2. Tanska:- kaupallista sektoria koskevat valmisteveron osittaiset palautukset edellyttäen, että nämä verot ovat yhteisön säännösten mukaisia ja että maksetun mutta palauttamatta jätettävän veron määrä vastaa kaikissa tapauksissa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen ja valvontamaksujen vähimmäismääriä,3. Saksa:- tuotantoteollisuuden käyttämien lämmityspolttoaineiden eriytetyt valmisteveron määrät, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset,4. Kreikka:- teollisiin tarkoituksiin käytettävä nestekaasu ja metaani,5. Ranska:- raskaan polttoöljyn valmisteveron alennus ympäristöä säästävien polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen, ja raskaan polttoöljyn valmisteveron määrän on vastattava yhteisön lainsäädännössä säädettyä raskaan polttoöljyn vähimmäisveromäärää,- Gardannen alueella alumiinin tuotannossa käytettävän raskaan polttoöljyn vapauttaminen valmisteverosta,6. Irlanti:- alumiinin tuotanto Shannonin alueella,7. Italia:- Sardiniassa alumiinin tuotannossa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta,- höyryn tuottamisessa käytettäväksi tarkoitetun polttoöljyn ja molekyyliseulojen kuivaus- ja regenerointiuuneissa käytettävän kaasuöljyn valmisteveron alentaminen Calabrian alueella, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset,8. Luxemburg:- raskaan polttoöljyn valmisteveron alentaminen ympäristöä säästävien polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen, ja alennettu veromäärä ei missään tapauksessa saa olla alle 6,5 euroa tonnia kohti,9. Portugali:- Madeiran autonomisella alueella kulutettavan polttoöljyn valmisteveron alennus; alennus ei saa olla suurempi kuin polttoöljyn kuljetuksesta alueelle aiheutuneet lisäkustannukset,- raskaan polttoöljyn valmisteveron alentaminen ympäristöä säästävien polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja raskaan polttoöljyn valmisteveron määrän on vastattava yhteisön lainsäädännössä säädettyä raskaan polttoöljyn vähimmäismäärää,10. Ruotsi:- teollisiin tarkoituksiin käytettävien kivennäisöljyjen valmisteveron alentaminen, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset,- teollisiin tarkoituksiin käytettävien kivennäisöljyjen valmisteveron alentaminen ottamalla käyttöön sekä yleistä valmisteveroa alempi vero että paljon energiaa käyttävien yritysten osalta alennettu valmisteveron määrä, jos nämä veromäärät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset eivätkä aiheuta kilpailun vääristymistä.LIITE 3Edellä 4 artiklassa tarkoitetut alennetut valmisteveron määrät ja vapautukset valmisteverosta1. Belgia:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,2. Tanska:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,3. Ranska:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- joka on toimitettu korsikalaisesta satamasta yksityisille huvialuksille,4. Irlanti:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,5. Italia:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,6. Portugali:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,7. Suomi:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,8. Ruotsi:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,9. Yhdistynyt kuningaskunta:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen.LIITE 4Edellä 5 artiklassa tarkoitetut alennetut valmisteveron määrät ja vapautukset valmisteverosta1. Ranska:- hyötyajoneuvoissa käytettävän dieselpolttoaineen eriytetyt valmisteveron määrät, jos ne ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,2. Italia:- maantieliikenteen harjoittajien käyttämän dieselpolttoaineen valmisteveron alennus, jos kyseiset määrät ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset,3. Alankomaat:- hyötyajoneuvoissa käytettävän dieselpolttoaineen valmisteveron alennus, jos verot ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäismäärien mukaiset.LIITE 5Edellä 6 artiklassa tarkoitetut alennetut valmisteveron määrät ja vapautukset valmisteverosta1. Saksa:- jäteöljyt, jotka käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista,2. Espanja:- jäteöljyt, jotka käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista,3. Ranska:- jäteöljyt, jotka käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista,4. Irlanti:- jäteöljyt, jotka käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista,5. Portugali:- jäteöljyt, jotka käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista,6. Yhdistynyt kuningaskunta:- jäteöljyt, jotka käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.9.2016
            COM(2016) 622 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Viron hakemuksen johdosta – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä 'EGR', rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä 'EGR-asetus'.

               2.Viro esitti 11. toukokuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoihin 19 (Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus) ja 20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) luokitelluilla toimialoilla Virossa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit

                        Jäsenvaltio

                        Viro

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        EE00- Viro
                           4

                        Hakemuksen toimittamispäivä

                        11. toukokuuta 2016

                        Hakemuksen vastaanottokuittauksen päivämäärä

                        11. toukokuuta 2016

                        Lisätietojen pyytämisen päivämäärä

                        25. toukokuuta 2016

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        6. heinäkuuta 2016

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        28. syyskuuta 2016

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        3

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           5

                        Kaksinumerotaso 19 (Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus)

                        Kaksinumerotaso 20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus)

                        Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta):

                        1. elokuuta 2015 – 1. toukokuuta 2016

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä

                        1 550

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 550

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        800

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (niin kutsutut NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        1 740 070

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           6
                         euroina

                        145 527

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        1 885 597

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        1 131 358

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Viro jätti hakemuksen EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit 11. toukokuuta 2016, 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio kuittasi hakemuksen vastaanotetuksi 11. toukokuuta 2016 ja pyysi Virolta lisätietoja 25. toukokuuta 2016. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnöstä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 28. syyskuuta 2016.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 550:tä työttömäksi jäänyttä työntekijää NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoihin 19 (Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus) ja 20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) luokitelluilla toimialoilla.

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Eesti Energia AS

                        532

                        Nitrofert AS

                        421

                        Viru Keemia Grupp AS (VKG)

                        597

                        Yritysten kokonaismäärä: 3

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        1 550

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        1 550

               Toimintakriteerit

               6.Viro toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toimintakriteerien nojalla; nämä kriteerit poikkeavat 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan kriteereistä, joissa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat samalla NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä toimialalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa.

               7.Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 1. elokuuta 2015 ja päättyi 1. toukokuuta 2016.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –689 henkilöä päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY
                  7
                3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitti kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä. Viro vahvisti ennen komission arvioinnin valmistumispäivää, että nämä 689 työntekijävähennystä on tosiasiallisesti toteutettu,

               –471 henkilöä päivästä, jona työnantaja antoi yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä,

               –390 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 1 550.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               10.Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välisen yhteyden osoittamiseksi Viro toteaa, että maa on pieni ja avoin talous, jonka riippuvuus tavaroiden ja palvelujen viennistä on suuri (lähes 80 prosenttia kansallisesta BKT:stä vuonna 2015, kun se 28 jäsenvaltion EU:ssa oli 43,5 prosenttia). Viron talous on kärsinyt suuresti maailmanlaajuisten öljymarkkinoiden viimeaikaisista häiriöistä ja Euroopan yleisesti heikentyneestä asemasta kansainvälisessä kaupassa. Itä-Virumaan maakunta Koillis-Virossa on kärsinyt erityisesti paitsi siksi, että sen sijainti Venäjän rajalla on geopoliittisesti syrjäinen, mutta myös varsinkin siksi, että öljyn ja kaasun hinnoista riippuvainen teollisuus on tällä alueella runsasta. Molemmat toimialat, joita tämä hakemus koskee, ovat kärsineet monin tavoin.

               11.Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistuksen alalla kivennäislannoitteiden tuotanto on erittäin energiavaltaista (kaasun hinnat muodostavat 80 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista). Maakaasun hintojen jyrkän nousun vuoksi Euroopan ulkopuolisilla halvan kaasun alueilla on kilpailuetu ja ne voivat tuottaa lannoitteita paljon alhaisemmin kustannuksin kuin Euroopassa on mahdollista. Lisäksi tiukemmilla ympäristövaatimuksilla on ollut kielteisiä vaikutuksia alan kilpailukykyyn Euroopassa. EU:n osuus maailman kemikaalituotannosta on laskenut 30,9 prosentista vuonna 2004 17 prosenttiin vuonna 2014. EU on menettänyt kärkisijansa kemikaalien maailmankaupassa asteittain Kiinalle, joka on lisännyt osuuttaan 9 prosentista lähes 35 prosenttiin samana aikana. Myös muu Aasia on kasvattanut markkinaosuuksiaan ja samaten USA, jossa halvan liuskekaasun saatavuus on tehnyt tuotannon suhteellisen edulliseksi
                  8
               .

               12.Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistuksen alalla ja erityisesti liuskeöljyteollisuudessa liuskeöljyn tuotanto riippuu öljyn maailmanmarkkinahinnoista. Koska liuskeöljyn tuotanto aiheuttaa suhteellisen raskaita kustannuksia, sen tuotanto on taloudellisesti kannattavaa ainoastaan silloin, kun öljyn hinnat ovat korkeat
                  9
               . Viron tilastotoimiston mukaan öljyn hintojen laskun takia Viron kivennäispolttoaineiden vienti väheni vuoden 2016 kahden ensimmäisen kuukauden aikana 25 prosenttia edellisvuoden samaan ajanjaksoon verrattuna.

               13.Tähän mennessä koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistuksen alalla ei ole vielä tehty yhtään EGR-hakemusta. Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistuksen alalla on tehty yksi EGR-hakemus
                  10
               , joka perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon.

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               14.Heinäkuussa 2015 synteettistä ammoniakkia ja ureaa tuottava yritys Nitrofert sulki tuotantolaitoksensa. Tämä päätös tehtiin siksi, että maakaasun hinnat nousivat merkittävästi ja kivennäislannoitteiden hinnat laskivat, ensisijaisesti aasialaisista kilpailijoista johtuvan kiihtyvän maailmanlaajuisen kilpailun vuoksi. Nitrofert on ollut vaikeuksissa vuodesta 2009 lähtien, jolloin tehtiin ensimmäinen päätös tuotannon keskeyttämisestä. Sittemmin tuotanto aloitettiin uudelleen, mutta lopetettiin jälleen vain vuoden kuluttua. Koska tilanteen mahdollisesta paranemisesta ei ollut mitään merkkejä, tehtiin päätös kaikkien 421:n työttömäksi jääneen työntekijän työsopimuksen päättämisestä.

               Lokakuussa 2015 Baltian maiden johtava energiayhtiö ja maailman suurin öljyliuskeen parissa työskentelevä yhtiö Eesti Energia päätti vähentää liuskeöljyn tuotantoa alhaisten öljynhintojen aiheuttaman voittojen rajun pienenemisen takia. Päätös johti 114 työntekijän työsopimuksen joukkopäättämiseen. Sitä seuranneiden kuukausien aikana vielä 418 työntekijää jäi työttömäksi.

               Kolmas yritys, jota hakemus koskee, on Itä-Virumaalla toimiva Viru Keemia Grupp (VKG). Sekin on liuskeöljyn tuottaja, jolla on samankaltaisia öljynhintojen laskun aiheuttamia ongelmia. VKG sulki tuotantolaitoksen tammikuussa 2016, minkä johdosta 597 työntekijää jäi työttömäksi.

               Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               15.Työntekijävähennysten vaikutuksen paikalliseen ja alueelliseen talouteen ja työllisyyteen odotetaan olevan merkittävä. Liuskeöljyn tuotannon jyrkällä laskulla on lisäksi heijastusvaikutuksia muihin aloihin, kuten energia-alaan, valmistukseen sekä kaivostoimintaan ja louhintaan. Kaivostoiminnassa tuotanto laski 40 prosenttia, koska öljyliusketta louhittiin vähemmän. Tämä puolestaan johtui kysynnän vähenemisestä öljyn ja öljyliusketuotteiden alhaisen hinnan takia.

               16.Itä-Virumaan maakunnan kohtaamat haasteet ovat huomattavia sen sijainnin ja väestörakenteen takia. Se sijaitsee melko syrjäisellä alueella Koillis-Virossa Baltianmeren tuntumassa noin 200 kilometriä kukoistavasta pääkaupunkialueesta itään. Tämä matka on liian pitkä päivittäiseen matkustamiseen työpaikan takia. Idässä alueella on yhteinen raja Venäjän federaation kanssa. Venäjän matalampien palkkojen ja nykyisen taloudellisen tilanteen sekä työluparajoitusten takia rajatylittävä työssäkäynti ei ole vaihtoehto sekään. Lännessä ja etelässä naapurimaakunnat ovat harvaan asuttuja maatalousalueita. Itä-Virumaa on kuitenkin Viron kaupungistunein alue. Yli 80 prosenttia väestöstä asuu kaupungeissa, jotka tavallisesti ovat yhden tai kahden suuren tuotantolaitoksen ympärille muodostuneita monokulttuurisia asutusalueita.

               17.Noin 80 prosenttia Itä-Virumaan maakunnan asukkaista on etnisiä venäläisiä, jotka ovat asettuneet sinne neuvostoaikoina ja työskennelleet tuolloisissa vastikään perustetuissa Neuvostoliiton teollisuuslaitoksissa. Monilla heistä ei ole Viron kansalaisuutta, ja he puhuvat yhä venäjää ensimmäisenä ja usein ainoana kielenään.

               18.Itsenäistymisen jälkeen alue on kohdannut erityisiä työmarkkinahaasteita, jotka johtuivat neuvostomiehityksen aikana perustettujen laajojen teollisuuslaitosten romahtamisesta tai rakennemuutoksesta. Sen vuoksi alueen työttömyysaste on merkittävästi korkeampi (vuonna 2015 tällä alueella 11,7 prosenttia, kun taas koko maan keskiarvo oli 6,2 prosenttia). Koska venäjä ei ole Viron virallinen kieli, ainoastaan hyvillä viron kielen taitajilla on mahdollisuus löytää työpaikka Viron muilta alueilta tai Itä-Virumaalle investoivista uusista yrityksistä. Kansallisen kielen taidon puute ja kulttuurierot ovat suurimpia esteitä, joiden vuoksi työttömiksi jääneet työntekijät eivät löydä työpaikkaa muualta maasta, mutta ne ovat esteenä myös yrityksille, jotka haluavat sijoittaa tälle alueelle, tai ihmisille, jotka muuttavat sinne.

               19.Asukaslukunsa puolesta (150 000 vuonna 2015) alueen osuus on vain 9,5 prosenttia kansallisesta työvoimasta, mutta 17,3 prosenttia Viron työttömistä henkilöistä. Kun otetaan huomioon alueen vaikea yleinen työllisyystilanne ja avoimien työpaikkojen rajallinen määrä (vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä avoimien työpaikkojen määrä osuutena kaikkien työpaikkojen määrästä oli Itä-Virumaalla 0,8 prosenttia, kun taas keskiarvo koko Virossa oli 1,2 prosenttia)
                  11
               , työntekijöiden joukkoirtisanomiset vaikeuttavat työmarkkinoiden elpymistä, kun työntekijöillä on jokseenkin samanlainen tekninen asiantuntemus ja he etsivät samanlaisia työpaikkoja.

               20.Itä-Virumaan toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2015–2020
                  12
                esitetään alueellinen kehitysstrategia. Mahdollisiksi kasvualoiksi on määritetty logistiikka ja matkailu, ja on käynnistetty infrastruktuurihankkeita, joilla on tarkoitus vauhdittaa kasvua ja luoda perustaa talouden rakenteen monipuolistamiselle. Muita potentiaalisia aloja uusien työpaikkojen luomiselle ovat puutavaran, metallien ja rakennusmateriaalien tuotanto. Ehdotettu EGR:n tuella yhteisrahoitettava yksilöllisten toimenpiteiden paketti tukee täysin toimintasuunnitelmaa tarjoamalla koulutustoimia, joilla tähdätään työttömiksi jääneiden työntekijöiden valmistamiseen näitä kasvualoja varten.

               Selostus poikkeuksellisista olosuhteista, joiden vuoksi hakemus otetaan käsiteltäväksi

               21.Kuten edellä on todettu, Itä-Virumaassa voidaan sen syrjäisen sijainnin ja ainutlaatuisen väestötilanteen vuoksi katsoa olevan pienet työmarkkinat. Viro toteaa lisäksi, että EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukainen hakemus oli joka tapauksessa toimitettava kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistuksen alalta. Tällä alalla oli kyseessä vain yksi yritys, mutta työntekijävähennysten määrä ei saavuttanut 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisen hakemuksen jättämisen raja-arvoa. Vaikka työntekijävähennykset toteutettiin kahdella eri Nace Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä toimialalla, kahden erillisen hakemuksen sijasta Viro päätti yhdistää työntekijävähennykset yhteen alueelliseen hakemukseen, sillä vähennykset tapahtuivat samassa paikassa ja samaan aikaan ja ne koskivat taustoiltaan hyvin samanlaisia työttömiksi jääneitä työntekijöitä. Sen vuoksi hakemus, jossa poikkeuksellisesti yhdistetään kahden eri alan työntekijävähennykset, joilla ei ole suoraa yhteyttä keskenään mutta jotka tapahtuivat samoilla pienillä työmarkkinoilla samaan aikaan, vähentää hallinnollista rasitusta sekä tarjoaa myös synergiavaikutuksia mahdollistaen yhteisten toimenpiteiden järjestämisen molempien alojen työttömiksi jääneille työntekijöille.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               22.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 800 työttömäksi jäänyttä työntekijää. Pääsyy kohteena olevien edunsaajien suhteellisen pieneen määrään on se, että toimenpiteet suunnataan niihin työttömiksi jääneisiin työntekijöihin, joiden on todettu olevan erityisen heikossa asemassa työmarkkinoilla. Jotkut työntekijät ovat ilmoittaneet, etteivät he voi osallistua toimenpiteisiin. Kun otetaan huomioon ensimmäisten työntekijävähennysten ja toisaalta toimenpiteiden aloittamisen välinen ajanjakso, Viro odottaa joidenkin vähemmän heikossa asemassa olevien henkilöiden voivan löytää työpaikan ennen toimenpiteiden aloittamista. Työntekijöiden, joiden odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin, jaottelu sukupuolen, kansalaisuuden ja ikäryhmän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien edunsaajien lukumäärä (prosenttiosuudet yhden desimaalin tarkkuudella)

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        565

                        (70,6 %)

                        Naisia:

                        235

                        (29,4 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        294

                        (36,8 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        506

                        (63,3 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        31

                        (3,9 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        47

                        (5,9 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        380

                        (47,5 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        334

                        (41,8 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        8

                        (1 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               23.Työttömiksi jääneille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista:

               –Tuki muodollisia opintoja varten – koulutuskustannusten maksaminen: Tämän toimenpiteen kohteena ovat työttömät henkilöt, jotka aloittavat muodolliset opintonsa tai jatkavat niitä koulutuksen saattamiseksi päätökseen ja ammattitaidon parantamiseksi. Arvioitu kesto on enintään 2,5 vuotta.

               –Koulutuskustannusten korvaaminen työnantajille: Toimenpidettä sovelletaan, jos työnantaja on ottanut palvelukseensa yhden kohteena olevista edunsaajista. Työttömyysvakuutuskassa (julkinen työvoimapalvelu) voi (työnantajan kanssa etukäteen tehtävän sopimuksen mukaan) korvata koulutuskustannuksista 50 prosenttia, mutta enintään 1 250 euroa. Kurssit on käytävä toimenpiteen täytäntöönpanokaudella. Tämä toimenpide käsittää myös kustannukset pätevyystodistuksen hankkimisesta.

               –Työmarkkinakoulutus: Toimenpide kestää enintään yhden vuoden, mutta kurssit on suoritettava täytäntöönpanokauden loppuun mennessä. Nämä kurssit tarjoavat ammatillista koulutusta, jossa keskitytään sekä erityistaitojen hankkimiseen että myös yleisiin tai pehmeisiin taitoihin (esimerkiksi tietotekniikkataidot, yrittäjäkoulutus). Sama henkilö ei voi osallistua sekä työmarkkinakoulutukseen että muodollisiin opintoihin. Työmarkkinakoulutusta koskeva toimenpide käsittää kustannukset pätevyystodistuksen hankkimisesta, mukaan lukien todistukset ammatillisesta pätevyydestä tai ajokortin, ja se kattaa myös kulut, jotka liittyvät valtion perimiin maksuihin niiden saamiseksi.

               –Viron kielen opetus: Kaikki kohteena olevat edunsaajat voivat osallistua opintoihin, myös ne, jotka ovat jo löytäneet uuden työpaikan, mutta joiden täytyy parantaa viron kielen taitoaan löytääkseen pysyvän työn.

               –Työharjoittelu: Toimenpide tähtää käytännön kokemuksen tarjoamiseen kohteena oleville edunsaajille. Sen järjestävät työnantajat tarkoituksena parantaa tietoja ja taitoja, joita tarvitaan palaamiseen työmarkkinoille mahdollisimman pian.

               –Velkaneuvonta: Päätavoitteena on oppia selviytymään tilanteessa, jossa tulot ovat pienentyneet ja taloudelliset velvoitteet ovat huomattavat. Se on tärkeää työmarkkinoille paluun kannalta ja hyväksyttäessä uusi työpaikka, jossa palkka on mahdollisesti pienempi.

               –Psykologinen neuvonta: Tämä toimenpide tarjoaa psykologisia neuvontapalveluja, jotka auttavat sellaisten henkilökohtaisten haasteiden ja työllistymisen esteiden poistamisessa, joita työttömiksi jääneet työntekijät voivat kohdata.

               –Muodollisiin opintoihin liittyvä opintotuki: Opintojen aikana jokainen osallistuja saa opintotukea 260 euroa kuukaudessa. Henkilöiden motivoimiseksi aloittamaan muodolliset opinnot ja/tai jatkamaan niitä, opintotuki maksetaan opintojen koko keston ajalta mutta vasta täytäntöönpanokauden lopussa. Tämä määrä laskee 130 euroon kuukaudessa, jos osallistuja löytää työpaikan mutta haluaa saattaa opinnot päätökseen työn ohessa.

               –Apuraha, matka-avustus ja asumistuki viron kielen opiskelua varten: Jos työttömälle henkilölle tarjotaan kielenopetusta, hänelle maksetaan myös apurahaa sekä matka-avustusta ja asumistukea.

               –Liikkuvuusavustus: Tätä avustusta maksetaan niille työttömille henkilöille, jotka eivät ole löytäneet sopivaa työpaikkaa läheltä kotiaan, ja/tai niille, jotka työskentelevät vähintään 20 kilometrin päässä asuinpaikastaan. Avustusta maksetaan ensimmäisten 6 kuukauden ajan uuden työn aloittamisesta, mutta ei hankkeen kestoa pitempään. Jos kyseessä on määräaikainen työsopimus, avustusta maksetaan niin ikään ensimmäisten 6 kuukauden ajan, mutta sitä ei voida maksaa pitempään kuin puolet työsopimuksen voimassaoloajasta. Avustuksen määrä on 0,1 euroa kilometriltä, mutta enintään 300 euroa kalenterikuukaudelta. Maksettava määrä lasketaan asuinpaikan ja työpaikan välisen lyhimmän yhteyden perusteella.

               24.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               25.Viro on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Se on vahvistanut, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               26.Ehdotettu toimenpidepaketti vastaa Viron alueellisessa kehitysstrategiassa 2014–2020
                  13
                sekä Itä-Virumaan toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2015–2020
                  14
                määritettyjä tarpeita. Lisäksi Viro ilmoittaa, että koordinoitu toimenpidepaketti on yhteensopiva resurssitehokkaaseen ja kestävään talouteen siirtymisen kanssa ja että sillä on suuret mahdollisuudet edistää tätä.

               Alustava talousarvio

               27.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 1 885 597 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 1 740 070 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 145 527 euroa. Viro ilmoittaa, että se vastaa lähes kaikista valmistelutoimia sekä tiedotusta ja mainontaa koskevista menoista itse.

               28.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 131 358 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti (pyöristettynä) (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaiset toimet)

                        Tuki muodollisia opintoja varten – muodollisten opintojen kustannusten maksaminen

                        47

                        5 750

                        270 250

                        Koulutuskustannusten korvaaminen työnantajille

                        129

                        338

                        43 661

                        Työmarkkinakoulutus

                        379

                        851

                        322 704

                        Viron kielen opetus

                        451

                        944

                        425 523

                        Työharjoittelu

                        273

                        649

                        177 117

                        Velkaneuvonta

                        51

                        116

                        5 901

                        Psykologinen neuvonta

                        50

                        416

                        20 791

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaiset toimet)

                        Muodollisiin opintoihin liittyvä opintotuki

                        47

                        4 181

                        196 521

                        Apuraha, matka-avustus ja asumistuki viron kielen opiskelua varten

                        301

                        393

                        118 177

                        Liikkuvuusavustus

                        175

                        911

                        159 425

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                        EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        100

                        2. Hallinnointi

                        –

                        109 635

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        400

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        35 392

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        1 885 597

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        1 131 358

               29.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Viro on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               30.Viro aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. heinäkuuta 2016. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. heinäkuuta 2016 ja 1. heinäkuuta 2018 väliseltä ajalta. Poikkeuksena ovat yli kaksi vuotta kestävät muodolliset opinnot, joihin voidaan myöntää rahoitustukea 1. tammikuuta 2019 saakka.

               31.Virolle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 11. toukokuuta 2016 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 11. toukokuuta 2016 ja 1. tammikuuta 2019 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               32.Kansallisen osarahoituksen lähde on työmarkkinapalvelujen ja -etuuksien rahasto, josta Viron työttömyysvakuutuskassa (julkinen työvoimapalvelu) maksaa aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet Virossa. Valtion talousarviosta annetaan käyttöön lisävaroja ennakkomaksuina.

               33.Viro on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimenpiteisiin ei saada tukia myös muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               34.Viro on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kaikkia sidosryhmiä, muun muassa työmarkkinaosapuolia, yrityksiä ja julkisia työvoimapalveluja. Itä-Virumaan ammattiyhdistykset ja työnantajajärjestö järjestivät 15. helmikuuta 2016 pyöreän pöydän kokouksen keskustellakseen mahdollisista ratkaisuista meneillään olevaan kriisiin. Sen jälkeen huhtikuun 2016 alussa sosiaaliministeriössä järjestettiin kokous, jossa keskusteltiin mahdollisesta osarahoituksen hakemisesta EGR:stä. Tämän korkean tason kokouksen osallistujat olivat Viron ammattiyhdistysten keskusliiton, Viron työnantajien keskusliiton, talous- ja viestintäministeriön sekä Viron työttömyysvakuutuskassan (julkinen työvoimapalvelu) edustajia. Sen jälkeen Itä-Virumaalla järjestettiin aluetason kokous, johon osallistuivat kaikki asiaankuuluvat alueelliset toimijat.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               35.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmien kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Viro on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi sosiaaliministeriön strategia- ja talousarvio-osasto EGR:n hallinnointiviranomaisena, valtiovarainministeriön finanssivalvontaosasto EGR:n tilintarkastusviranomaisena ja valtiovarainministeriön EU-maksujen osasto EGR:n todentamisviranomaisena. Jotkin hallinnointiviranomaisen tehtävät delegoidaan Innove-säätiölle, joka toimii toisen asteen välittävänä elimenä.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               36.Viro on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               37.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  15
                12 artiklassa säädetään.

               38.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 1 131 358 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               39.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  16
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               40.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 131 358 euroa.

               41.Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Viron hakemuksen johdosta – EGF/2016/003 EE/öljy ja kemikaalit

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  17
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  18
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä 'EGR', pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä palaamaan työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  19
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Viro toimitti 11 päivänä toukokuuta 2016 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönotosta niiden työntekijävähennysten vuoksi, jotka toteutettiin Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen, jäljempänä 'NACE', Rev. 2:n kaksinumerotasoihin 19 (Koksin ja jalostettujen öljytuotteiden valmistus) ja 20 (Kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus) luokitelluilla toimialoilla Virossa (Viron tasavaltaa ei ole jaettu tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön, jäljempänä 'NUTS'
                  20
               , tason 2 alueisiin). Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Viron hakemus voidaan kelpuuttaa, koska työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen ja kansalliseen talouteen.

               (5)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 131 358 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Viron hakemuksen perusteella.

               (6)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 131 358 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2016 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  21*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  Viron tasavaltaa ei ole jaettu NUTS 2 -tason alueisiin.

                     (5)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (6)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (7)
                  Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem.

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (15)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (16)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (17)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (18)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (19)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (20)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (21)
                  * Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


Avis juridique important

|

51998PC0357

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä  /* KOM/98/0357 lopull. - CNS 98/0199 */

Virallinen lehti nro C 017 , 22/01/1999 s. 0006

Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan yhteistyösopimuksen tekemisestä (1999/C 17/06) KOM(1998) 357 lopull. - 98/0199(CNS)(Komission esittämä 1 päivänä joulukuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 ja 130 y artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäperustamissopimuksen 130 u artiklan mukaisesti yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan olisi edistettävä kehitysmaiden kestävää taloudellista ja sosiaalista kehitystä, niiden sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen sekä köyhyyden torjuntaa kyseisissä maissa, jatoteuttaakseen tavoitteensa ulkosuhteiden alalla yhteisön olisi hyväksyttävä Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan yhteistyösopimus,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan yhteistyösopimus hyväksytään yhteisön puolesta.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa sopimuksen 23 artiklassa määrätyn ilmoituksen (1).3 artikla Komissio, jota avustavat jäsenvaltioiden edustajat, edustaa yhteisöä sopimuksen 16 artiklassa määrätyssä sekakomiteassa.4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.(1) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee yhteistyösopimuksen voimaantulopäivän Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan kumppanuutta ja kehitystä koskeva YHTEISTYÖSOPIMUS EUROOPAN YHTEISÖ jaPAKISTANIN ISLAMILAISEN TASAVALLAN HALLITUS, jotkaOTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön, jäljempänä "yhteisö", ja Pakistanin islamilaisen tasavallan, jäljempänä "Pakistan", erinomaiset suhteet sekä ystävyys- ja yhteistyösiteet,TUNNUSTAVAT yhteisön ja Pakistanin välisten siteiden lujittamisen ja niiden suhteiden kehittämisen tärkeyden,VAHVISTAVAT UUDELLEEN yhteisön ja Pakistanin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteisiin ja ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen sitoutumisen tärkeyden,PITÄVÄT MIELESSÄ ihmisoikeuksia koskevat Wienin julistuksen ja maailmankonferenssin toimintaohjelman vuodelta 1993, yhteiskunnallista kehitystä koskevat Kööpenhaminan julistuksen ja toimintaohjelman vuodelta 1995, Beijingin julistuksen ja neljännen maailman naisten konferenssin toimintaohjelman vuodelta 1995, ympäristöä ja kehitystä koskevan Rion julistuksen ja neljättä kehityksen vuosikymmentä koskevan kansainvälisen strategian vuodelta 1992,OTTAVAT HUOMIOON 16 päivänä marraskuuta 1976 allekirjoitetulla Pakistanin ja yhteisön välisellä sopimuksella niiden tiiviille yhteistyölle luodun perustan,PANEVAT TYYTYVÄISENÄ MERKILLE sopimuksen pohjalta saavutetut tulokset,HALUAVAT yhteisesti lujittaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan molemmille tärkeillä aloilla tasavertaisuuden, syrjimättömyyden, molemminpuolisen hyödyn ja vastavuoroisuuden pohjalta,TUNNUSTAVAT yhteiskunnallisen kehityksen suuren merkityksen taloudellisen kehityksen rinnalla,TUNNUSTAVAT välttämättömyyden tukea Pakistanin kehityspyrkimyksiä parantamalla erityisesti köyhien ja heikossa asemassa olevien väestönosien elinoloja,OTTAVAT HUOMIOON, että yhteisö ja Pakistan pitävät tärkeänä tasapainoisen väestönkasvun tukemista, köyhyyden poistamista, ympäristönsuojelua ja luonnonvarojen kestävää käyttöä, sekä tunnustavat ympäristön ja kehityksen välisen yhteyden,HALUAVAT luoda suotuisat edellytykset yhteisön ja Pakistanin kaupan monipuolistumiselle sekä tuntuvalle kehitykselle ja edistää yhteistyötä kaupan, talouden, sijoitustoiminnan, tieteen ja teknologian sekä kulttuurin aloilla,KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA sitoumukseensa käydä kauppaa Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen mukaisesti,TUNNUSTAVAT kehitysmaiden erityistarpeet Maailman kauppajärjestössä,OTTAVAT HUOMIOON tarpeen luoda suoralle sijoitustoiminnalle suotuisat olosuhteet,PANEVAT MERKILLE yhteisen halunsa edistää ja vahvistaa alueellista yhteistyötä ja etelän ja pohjoisen välistä vuoropuhelua,USKOVAT suhteidensa kehittyneen vuonna 1986 tehdyn sopimuksen soveltamisalaa laajemmiksi, jaOVAT PÄÄTTÄNEET sopimuksen osapuolina, jäljempänä "sopimuspuolet", tehdä tämän sopimuksen ja nimenneet tätä varten täysivaltaisiksi edustajikseen:EUROOPAN YHTEISÖ,..........Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajaManuel MARÍNEuroopan yhteisöjen komission varapuheenjohtajaPAKISTANIN HALLITUS..........UlkoasiainministeriJOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansaOVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artikla PerustaIhmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden kunnioittaminen, sellaisena kuin ne määritellään ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, on perustana yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan sisäasioihin ja kansainvälisiin asioihin liittyvässä politiikassa, ja se on tämän sopimuksen olennainen osa.2 artikla TavoitteetTällä sopimuksella pyritään ensi sijassa vahvistamaan ja kehittämään sopimuspuolten yhteistyön eri puolia sopimuspuolten toimivaltaan kuuluvilla aloilla vuoropuhelun ja kumppanuuden kautta. Sopimuksen tavoitteet ovat:1. sopimuspuolten kahdenvälisen kaupan edellytysten turvaaminen ja sen kasvun ja kehityksen edistäminen Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamissopimuksen mukaisesti,2. Pakistanin tukeminen sen pyrkiessä kohti laaja-alaista ja kestävää kehitystä; tähän kuuluu taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehityspolitiikka, jossa otetaan huomioon köyhät ja heikossa asemassa olevat väestönosat, erityisesti tähän väestönosaan kuuluvat naiset, sekä luonnonvarojen kestävät hoito,3. sijoitustoiminnan sekä taloudellisten, teknisten ja kulttuuristen yhteyksien edistäminen molemminpuolisen edun mukaisesti,4. Pakistanin taloudellisen suorituskyvyn kehittäminen maan saamiseksi tehokkaampaan vuorovaikutukseen yhteisön kanssa.3 artikla Kauppa ja kaupallinen yhteistyö1. Sopimuspuolet sitoutuvat toimivaltansa rajoissa noudattamaan keskinäisessä kaupassaan Maailman kauppajärjestön perustamissopimusta.2. Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle sen tuotteiden polkumyynnin vastaisen menettelyjen aloittamisesta.Noudattaen täydellisesti polkumyynnin ja tukien vastaisista toimista tehtyjä WTO:n sopimuksia sopimuspuolet ottavat myönteisesti huomioon kannat, joita jompikumpi sopimuspuoli on esittänyt polkumyynnin ja tukien vastaisista toimista, ja tarjoavat riittävän mahdollisuuden niitä koskeviin neuvotteluihin.3. Sopimuspuolet pyrkivät myös voimassa olevien lainsäädäntöjensä rajoissa edistämään ja monipuolistamaan keskinäistä kaupankäyntiään. Tämän alan yhteistyöllä pyritään kehittämään ja monipuolistamaan kahdenvälistä kauppaa etsimällä keinoja ja välineitä markkinoillepääsyn parantamiseksi.4. Sopimuspuolet pyrkiväta) työskentelemään kaupan esteiden poistamiseksi ja toteuttamaan toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi erityisesti poistamalla sopivana ajankohtana muut esteet kuin tulliesteet sen mukaisesti, mitä WTO on tässä yhteydessä saanut aikaan,b) parantamaan toimivaltansa rajoissa tulliviranomaisten yhteistyötä erityisesti ammatillisella koulutuksella, yksinkertaistamalla ja yhdenmukaistamalla tullimenettelyjä sekä ehkäisemällä ja tutkimalla tullirikoksia, vilpilliset menettelyt mukaan lukien, ja niistä rankaisemalla, toteuttaen tämän yhdenmukaisesti Maailman tullijärjestön (WCO) työn kanssac) jatkamaan passitus- ja jälleenvientikysymysten tarkastelua,d) vaihtamaan tietoja molempia sopimuspuolia hyödyttävistä markkinamahdollisuuksista, tilastoyhteistyöstä sekä kilpailuun liittyvistä kysymyksistä,e) kehittämään sopivia henkilötietojen suojaamistapoja.5. a) Pakistan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet parantaakseen edellytyksiä henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojaamiseen ja niihin liittyvien oikeuksien täytäntöönpanoon asianmukaisesti ja tehokkaasti kansainvälisten normien mukaisesti.b) Ennen sopimuksen voimaantuloa seuraavan viidennen vuoden päättymistä ja tämän kuitenkaan rajoittamatta TRIPS-sopimuksen yhteydessä tehtyjen sitoumusten soveltamista Pakistanin on liityttävä seuraaviin henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyviä oikeuksia koskeviin monenvälisiin yleissopimuksiin, joiden sopimuspuolia jäsenvaltiot ovat tai joita tosiasiassa jäsenvaltioissa sovelletaan, kyseisiin sopimuksiin sisältyvien asiaankuuluvien määräysten mukaisesti:i) Teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskeva Pariisin sopimus sellaisena kuin se on viimeksi tarkistettuna Tukholmassa (Tukholman asiakirja 1967),ii) Tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskeva Madridin sopimus sellaisena kuin se on viimeksi tarkistettuna Tukholmassa (Tukholman asiakirja 1967),iii) Tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskevaan Madridin sopimukseen liittyvä pöytäkirja (1989),iv) Patenttiyhteistyösopimus sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1984.c) Pakistanille voidaan toimittaa teknistä apua, jotta se kykenisi hoitamaan edellä mainitut tehtävät ja velvoitteet.6. Sopimuspuolet pyrkivät vastavuoroisesti toimivaltansa rajoissa parantamaan tietojen vaihtoa sekä pääsyä omille julkisten hankintojen markkinoilleen.4 artikla Kehitysyhteistyö1. Sopimuspuolet tunnustavat, että yhteisön tuella Pakistanin omat kehityspyrkimykset voivat johtaa kestävään taloudelliseen kehitykseen ja maan väestön sosiaalisten olojen paranemiseen.Kehitysyhteistyöhankkeiden ja -ohjelmien painotusalueita ovat terveydenhuolto, koulutus ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen erityisesti naisten osalta, väestön hyvinvointi sekä ympäristöasiat ja maaseudun kehittäminen, ja niiden kohteena ovat ensi sijassa köyhimmät ja heikoimmassa asemassa olevat väestönosat.Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon yhteisön politiikat, säännökset sekä yhteistyöhön käytettävissä olevien varojen rajallisuus sopimuspuolet katsovat, että yhteistyötä on kehitettävä edelleen selkeän yhteistyöstrategian ja vuoropuhelun avulla pyrkien määrittelemään yhteisesti hyväksytyt etusijalle asetettavat toimet tehokkuuteen ja kestävyyteen tähdäten.2. Sopimuspuolet tunnustavat, että huumausaineiden valvontaan ja aidsiin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota ja yhteistyötä näillä aloilla on lisättävä ottaen huomioon työ, jota kansainväliset toimielimet tässä asiassa tekevät. Sopimuspuolet vahvistavat päätöksensä toimia yhdessä huumeiden väärinkäytön ja aidsin ennaltaehkäisyyn, seurantaan ja vähentämiseen liittyvässä työssä, erityisesti tehostamalla terveyspalveluja sekä tukemalla keskeisiä terveyskasvatuksellisia toimintamuotoja.5 artikla Ympäristöalan yhteistyö1. Sopimuspuolet tunnustavat, että ympäristönsuojelua on tarkasteltava taloudellisen yhteistyön ja kehitysyhteistyön olennaisena osana. Lisäksi ne korostavat ympäristökysymysten tärkeyttä sekä haluaan toimia yhdessä ympäristön suojelun ja parantamisen alalla, painottaen erityisesti veden, maaperän ja ilman saastumista, eroosiota, metsien hävittämistä ja luonnonvarojen kestävää hoitoa, samalla kun otetaan huomioon kansainvälisellä tasolla tehty työ.Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin kysymyksiin:a) metsäekosysteemien kestävä hoito,b) luonnonmetsien suojelu ja säilyttäminen,c) teollisuuden aiheuttaman saastumisen ehkäisy,d) kaupunkiympäristön suojelu.2. Alan yhteistyössä keskeistä on:a) ympäristönsuojelulaitosten tukeminen ja parantaminen,b) lainsäädännön ja tehokkaampien normien laatiminen,c) tutkimus, koulutus ja tiedotus,d) selvitysten ja kokeiluohjelmien toteutus ja teknisen avun toimittaminen.6 artikla Taloudellinen yhteistyö1. Sopimuspuolet pyrkivät asiaankuuluvien menettelytapojensa ja tavoitteidensa mukaisesti sekä käytettävissä olevien voimavarojensa rajoissa edistämään molemminpuoliseksi eduksi koituvaa taloudellista yhteistyötä. Toimivaltansa rajoissa ne määrittelevät yhdessä molemmille edullisen yhteistyöstrategian, jossa määritellään taloudellista yhteistyötä koskevien ohjelmien ja toimintamuotojen alat ja painopisteet.2. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä seuraavilla laajoilla aloilla:a) luovan ja kilpailukykyisen taloudellisen ympäristön kehittäminen Pakistaniin helpottamalla yhteisöstä peräisin olevan osaamisen ja teknologian käyttöä mm. seuraavilla aloilla: suunnittelu, pakkaus, normit - esim. kuluttaja- ja ympäristönormit, uudet materiaalit ja tuotteet,b) taloudellisten toimijoiden välisen yhteydenpidon sekä kauppavaihtoa, markkinoiden kehittymistä ja sijoitustoimintaa edistävien muiden toimenpiteiden helpottaminen,c) yrityksiä, erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, koskevien tietojen vaihdon edistäminen yritysympäristön parantamiseksi ja tiiviimpien yhteyksien luomiseksi pk-yritysten välille kaupan ja teollisuuteen liittyvien yhteistyömahdollisuuksien lisäämiseksi,d) liikkeenjohdollisen koulutuksen vahvistaminen Pakistanissa, jotta liike-elämän toimijat kykenisivät tehokkaaseen vuorovaikutukseen eurooppalaisessa yritysympäristössä,e) energiapolitiikkaa ja teknologian siirtoa koskevan vuoropuhelun edistäminen Pakistanin ja yhteisön välillä,f) viestinnän, tiedonvälityksen, teknologian, maatalouden, kalastuksen, kaivostoiminnan ja matkailun kehittäminen ja parantaminen.3. Tavoitteidensa saavuttamiseksi sopimuspuolet käyttävät seuraavia keinoja:a) tietojen ja uusien ajatusten vaihto,b) selvitysten laatiminen,c) teknisen avun toimittaminen,d) koulutusohjelmat,e) yhteyksien luominen tutkimus- ja koulutuskeskusten, erikoistuneiden laitosten ja liikeyritysten välille,f) sijoitustoiminnan ja yhteisyritysten edistäminen,g) julkisten ja yksityisten toimistojen ja hallintojen institutionaalinen kehittäminen,h) pääsy toisen sopimuspuolen tietokantoihin ja uusien tietokantojen kehittäminen,i) työpajat ja seminaaritj) asiantuntijavaihto.4. Sopimuspuolet pyrkivät toimivaltansa rajoissa edistämään molempia hyödyttävää sijoitustoimintaa parantamalla edellytyksiä pääomasiirtojen toteuttamiselle ja kehittäen siten ilmastoa yksityisten investointien kannalta suotuisammaksi sekä tarvittaessa tukemaan sijoitustoiminnan edistämistä ja suojelua koskevien yleissopimusten tekemistä yhteisön jäsenvaltioiden ja Pakistanin välillä.7 artikla Teollisuus ja palvelut1. Sopimuspuolet tukevat:a) teollisuudenalojen, joille yhteistyö on tarkoitus keskittää, sekä teollista yhteistyötä edistävien keinojen määrittelyä,b) Pakistanin teollisuuden ja palvelualan tuotantopohjan laajentamista ja monipuolistamista, julkisen alan nykyaikaistaminen ja uudistaminen mukaan luettuna, suuntaamalla yhteistyötä pk-yrityksiin päin ja helpottamalla niiden mahdollisuuksia päästä pääoman lähteille ja markkinoille sekä saada käyttöönsä teknologiaa, minkä ansiosta ne voivat edistää sopimuspuolten välistä ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käytävää kauppaa.2. Sopimuspuolet helpottavat toimivaltansa rajoissa käytettävissä olevien tietojen ja pääoman saantia tukeakseen yritysten yhteistyötä edistäviä hankkeita ja toimenpiteitä, kuten yhteisyrityksiä, alihankintaa, teknologian siirtoa, lisenssimenettelyjä, soveltavaa tutkimusta ja franchising-toimintaa.8 artikla Maanviljely, kotieläintalous ja kalastusSopimuspuolet tekevät yhteistyötä maanviljelyn, kotieläintalouden ja kalastuksen aloilla sekä kehittävät mainittuja aloja. Tässä yhteydessä ne tutkivat mahdollisuuksia yhteisyritysten käyttöön elintarvikkeiden jalostuslaitoksia perustettaessa, mikä lisäisi kaupankäynnin vaihtoehtoja ja yhteistyötä maataloustutkimuksen kanssa.9 artikla MatkailuSopimuspuolet tekevät matkailualalla yhteistyötä toteuttamalla erityistoimenpiteitä, joihin kuuluu tietojen vaihtoa, selvitysten laatimista, koulutusohjelmia sekä investointien ja yhteisyritysten lisäämistä matkailualaa palvelevien elinkeinojen keskuudessa.10 artikla EnergiaSopimuspuolet tunnustavat energia-alan suuren merkityksen taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle, ja ne lisäävät vähitellen yhteistyötä, joka liittyy erityisesti energian tuotantoon, säästämiseen ja tehokkaaseen käyttöön. Yhteistyöhön sisältyy energia-asioiden suunnittelu, vaihtoehtoiset energiamuodot ja energia-alan ympäristövaikutusten tarkastelu.11 artikla Alueellinen yhteistyö1. Sopimuspuolet sopivat, että niiden väliseen yhteistyöhön voi sisältyä toimia, jotka on toteutettu saman alueen muiden maiden kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten nojalla, edellyttäen että toiminta on tämän sopimuksen mukaista.2. Sulkematta mitään alaa pois sopimuspuolet kiinnittävät erityistä huomiota seuraaviin toimintamuotoihin:a) tekninen apu (ulkopuolisten asiantuntijoiden palvelut, teknisen henkilökunnan koulutus joissakin yhdentymiseen liittyvissä käytännön kysymyksissä),b) alueen sisäisen kaupan edistäminen,c) alueellisten laitosten tukeminen sekä alueellisissa järjestöissä, kuten Etelä-Aasian alueellisen yhteistyön järjestössä (SAARC) ja taloudellisen yhteistyön järjestössä (ECO), suunniteltujen hankkeiden ja aloitteiden tukeminen,d) mm. liikennettä, viestintää, ympäristökysymyksiä sekä ihmisten ja eläinten terveyttä koskevia alueellisia tai sitä suppeamman tason kysymyksiä selvittävien tutkimusten tukeminen.12 artikla Yhteistyö tieteen ja teknologian alallaSopimuspuolet edistävät omaa politiikkaansa noudattaen ja toimivaltansa rajoissa tieteellistä ja teknistä yhteistyötä molemmille sopimuspuolille hyödyllisillä aloilla koulutuksen ja yhteisten tutkimusohjelmien, tutkimuslaitosten välisten yhteyksien, tietojen vaihdon ja seminaarien avulla. Sopimuspuolet pyrkivät edistämään osaamisen siirtoa ja tutkimushankkeita koskevien tietojen vaihtoa erityisesti ympäristön, tietotekniikan, teletoiminnan, avaruustekniikan, biotekniikan ja meribiologian aloilla.13 artikla Huumausaineiden kemialliset esiasteet ja rahanpesu1. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä toimivaltansa rajoissa ja asiaankuuluvia oikeudellisia säädöksiään noudattaen huumausaineiden kemiallisten esiasteiden väärinkäytön ehkäisemiseksi. Ne pitävät myös välttämättömänä rahanpesun estämistä kaikin mahdollisin tavoin.2. Molemmat sopimuspuolet suunnittelevat erityistoimenpiteitä huumausaineiden, huumaavien lääkeaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoon tarkoitettujen kasvien laittoman viljelyn sekä näiden aineiden tuotannon ja kaupan vastustamiseksi sekä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi. Tämän alan yhteistyöhön kuuluu:a) huumeidenkäyttäjien koulutuksen ja kuntoutuksen tukeminen,b) vaihtoehtoisten taloudellisen kehityksen muotojen tukeminen,c) aihetta koskevien tietojen vaihto varmistaen, että henkilötiedot suojataan asianmukaisesti.14 artikla Inhimillisten voimavarojen kehittäminenSopimuspuolet katsovat, että inhimillisten voimavarojen kehittäminen kuuluu olennaisena osana sekä taloudelliseen että yhteiskunnalliseen kehitykseen.Sopimuspuolet tunnustavat, että sekä koulutuksen että ammatillisten taitojen kehittäminen sekä köyhimpien ja heikoimmassa asemassa olevien väestönosien elinolojen parantaminen, painottaen tässä erityisesti naisten ja lasten hyvinvointia, vaikuttavat osaltaan suotuisan taloudellisen ja yhteiskunnallisen ympäristön kehittymiseen.Sopimuspuolet muistuttavat, että yhteiskunnallisen ja taloudellisen edistyksen kannalta on tärkeää noudattaa kansainvälisesti hyväksyttyjä keskeisiä työnormeja, jotka ovat niiden vahvistamisessa ja niitä koskevien kysymysten käsittelyssä toimivaltaisen kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiaa koskevissa asiakirjoissa. Sopimuspuolet tunnustavat myös, että kaupan kasvun ja kaupan suuremman vapautumisen mukanaan tuoma taloudellinen kasvu ja kehitys vaikuttavat osaltaan kyseisten normien kehitykseen.Sopimuspuolet sitoutuvat tukemaan näiden normien sekä WTO:n ja ILO:n sihteeristöjen välisen vuoropuhelun edistämistä.Yhteisö tukee ohjelmia, myös ILO:n aloittamia ohjelmia, jotka on tarkoitettu tukemaan Pakistanin omaa toimintaa tällä alalla.15 artikla Tiedonvälitys, kulttuuri ja viestintäSopimuspuolet tekevät yhteistyötä toimivaltansa rajoissa tiedonvälityksen, kulttuurin ja viestinnän aloilla sekä lisätäkseen keskinäistä ymmärrystä että vahvistaakseen kulttuurisiteitä välillään. Yhteistyöhön kuuluu muun muassa kulttuuriperinnön säilyttämiseen liittyvät selvitykset ja sitä koskeva tekninen apu.Sopimuspuolet tunnustavat myös teletoiminnan, tietoyhteiskunnan ja multimediasovellusten aloilla tehtävän yhteistyön suuren merkityksen, jotka edistävät osaltaan taloudellista kehitystä ja kaupan kasvua.Sopimuspuolet katsovat, että toimivaltansa rajoissa ne voivat edistää tämän alueen yhteistyöllä seuraavia asioita:a) teletoiminnan sääntely ja teletoimintapolitiikka,b) uusien tietotekniikkojen ja teletoimintamuotojen kehittäminen matkaviestintä mukaan lukienc) tietoyhteiskunta, johon kuuluu myös maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä,d) teletoimintaan tarkoitetut multimediatekniikat,e) telemaattiset verkot ja sovellukset (liikenne, terveydenhuolto, koulutus, ympäristö),f) investointien ja yhteisyritysten edistäminen.16 artikla Institutionaaliset näkökohdat1. Sopimuspuolet perustavat sekakomitean, jonka tehtävänä on:a) varmistaa sopimuksen asianmukainen toimivuus ja täytäntöönpano,b) määrätä sopimuksen tavoitteisiin liittyvät painopistealueet,c) antaa suosituksia sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.Kokousten puheenjohtajuudesta ja alaryhmien perustamisesta on tarkoitus antaa säännökset.2. Sekakomitea muodostetaan molempien puolten riittävän korkeatasoisista edustajista. Sekakomitea kokoontuu tavallisesti vuosittain, vuorotellen Brysselissä ja Islamabadissa yhteisesti sovittavana päivänä. Myös ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle sopimuspuolten yhteisestä päätöksestä.3. Sekakomitea voi perustaa erityisaiheita käsitteleviä alaryhmiä avustamaan sitä tehtäviensä hoidossa sekä sovittamaan yhteen sopimukseen liittyvien hankkeiden ja ohjelmien laatimista ja täytäntöönpanoa.4. Sekakomitean kokousten asialistasta päättävät sopimuspuolet yhdessä.5. Sopimuspuolet katsovat, että sekakomitean tehtävä on myös varmistaa kaikkien sellaisten alakohtaisten sopimusten asianmukainen toimivuus, jotka on tehty tai tullaan tekemään yhteisön ja Pakistanin kesken.17 artikla KehityslausekeSopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta laajentaa tätä sopimusta yhteistyön parantamiseksi ja liittää siihen erityisaloja tai -toimintoja koskevia sopimuksia.Kumpikin sopimuspuoli voi tehdä yhteistyön laajentamiseksi tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevia ehdotuksia ottaen huomioon sopimuksen soveltamisessa saadut kokemukset.18 artikla Muut sopimuksetRajoittamatta Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten tätä koskevien määräysten soveltamista tämä sopimus ja sen nojalla toteutettu toiminta eivät saa millään tavoin rajoittaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden oikeuksia harjoittaa Pakistanin kanssa taloudelliseen yhteistyöhön tai kehitysyhteistyöhön liittyvää kahdenvälistä toimintaa tai tehdä tarvittaessa uusia taloudellista yhteistyötä tai kehitysyhteistyötä koskevia sopimuksia Pakistanin kanssa.Tämä sopimus ei vaikuta sellaisten sitoumusten soveltamiseen tai täytäntöönpanoon, joita jompikumpi sopimuspuoli on tehnyt suhteissaan kolmansiin osapuoliin.19 artikla Sopimuksen täyttämättä jättäminen1. Jos kumpi tahansa sopimuspuolista katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole täyttänyt kaikkia sille sopimuksen mukaan kuuluvia velvoitteita, se voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä.2. Erityisen kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta sen on ennen toimenpiteiden toteuttamista toimitettava toiselle sopimuspuolelle kaikki tilanteen perusteellisen tarkastelun edellyttämät asiaankuuluvat tiedot sellaisen ratkaisun löytämiseksi, jonka molemmat sopimuspuolet voivat hyväksyä.3. Toimenpiteiksi olisi ensi sijassa valittava vähiten sopimuksen toimivuutta häiritseviä toimia. Niistä on ilmoitettava välittömästi toiselle sopimuspuolelle, ja niistä on neuvoteltava toisen sopimuspuolen niin pyytäessä.20 artikla ErikoisoikeudetHelpottaakseen tämän sopimuksen nojalla tehtävää yhteistyötä Pakistanin viranomaiset tarjoavat yhteistyön täytäntöönpanosta huolehtiville Euroopan yhteisön virkamiehille ja asiantuntijoille heidän tehtäviensä hoidossa tarvitsemansa takeet ja erikoisoikeudet. Yksityiskohtaiset säännöt määritellään erillisessä kirjeenvaihdossa.21 artikla Maantieteellinen soveltamisalueTätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin ehdoin, ja toisaalta Pakistanin alueeseen.22 artikla LiitteetTämän sopimuksen olennainen osa ovat liitteet I ja II.23 artikla Voimaantulo ja voimassaolon jatkaminen1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä tarkoitusta varten tarvittavien menettelyjen loppuunsaattamisesta.2. Tämä sopimus tehdään viideksi vuodeksi. Sen voimassaoloa jatketaan vuosittain ilman eri toimenpiteitä, jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti vähintään kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä.24 artikla Todistusvoimaiset tekstitTämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan ja urdun kielellä, ja kaikki nämä tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset.Tämä vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tehty Brysselissä . . . vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkahdeksan.EUROOPAN YHTEISÖN PUOLESTA:PAKISTANIN ISLAMILAISEN TASAVALLAN PUOLESTA:LIITE I Tulkitseva julistus 19 artiklasta - Sopimuksen täyttämättä jättäminen a) "Sopimuspuolet sopivat tämän sopimuksen tulkitsemiseksi ja käytännön soveltamiseksi, että sopimuksen 19 artiklassa mainituilla `erityisen kiireellisillä` tapauksilla tarkoitetaan tapauksia, jolloin toinen sopimuspuoli rikkoo sopimusta olennaisesti. Sopimuksen olennaisella rikkomisella tarkoitetaan:- sopimuksen perusteetonta purkamista, joka ei ole oikeutettua kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen mukaan, tai- sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen olennaisten osien rikkomista.".b) Sopimuspuolet sopivat, että 19 artiklassa mainituilla `asianmukaisilla toimenpiteillä` tarkoitetaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä. Jos sopimuspuoli toteuttaa toimenpiteen erityisen kiireellisessä tapauksessa 19 artiklan mukaisesti, toinen sopimuspuoli voi turvautua riitojenratkaisumenettelyyn.LIITE II Henkistä, teollista ja kaupallista omaisuutta koskeva yhteinen julistusSopimuspuolet sopivat, että tässä sopimuksessa "henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen" sisältyy erityisesti tekijänoikeuksien ja niiden lähioikeuksien, patenttien, teollismallien ja -piirustusten, tavaramerkkien ja palvelumerkkien, tietokoneohjelmien, integroitujen piirien piirimallien (topografioiden) ja maantieteellisten merkintöjen suojaaminen, sekä vilpillisen kilpailun estäminen ja osaamista koskevan julkistamattoman tiedon suojaaminen.Euroopan yhteisön ja Pakistanin islamilaisen tasavallan julistusEuroopan yhteisö palauttaa mieliin, että sen jäsenvaltiot pitävät tärkeänä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä jäsenvaltion alueella laittomasti oleskelevien kyseisten valtioiden kansalaisten takaisin ottamisen helpottamiseksi.Pakistanin islamilainen tasavalta sitoutuu tekemään takaisinottoa koskevia sopimuksia sellaisten Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, jotka sitä pyytävät.Pakistanin islamilaisen tasavallan julkilausuma takaisinottoa koskevista sopimuksista annetusta julistuksestaSopiessaan sitoutuvansa "tekemään takaisinottoa koskevia sopimuksia sellaisten Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, jotka sitä pyytävät" Pakistanin islamilainen tasavalta haluaa korostaa, että sitoutumisella yksinomaan osoitetaan Pakistanin valmius aloittaa neuvottelut keskinäisesti hyväksyttävien takaisinottoa koskevien sopimusten tekemiseksi sellaisten Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa, jotka sitä pyytävät. Toistaiseksi Pakistan ei ole tehnyt kyseisiä sopimuksia minkään Euroopan unionin jäsenvaltion kanssa. Euroopan unionin jäsenvaltioiden pyynnöstä Pakistan kuitenkin haluaa aloittaa neuvottelut tai nopeuttaa jo käynnissä olevia neuvotteluja. Pakistan katsoo, että näitä neuvotteluja käydään erillään muista kahdenvälisistä tai monenvälisistä sopimuksista, joita se on tehnyt tai on joista se parhaillaan neuvottelee Euroopan unionin jäsenvaltioiden tai Euroopan komission kanssa. Pakistan ei hyväksy kyseisiin kahden välisiin takaisinottoa koskeviin sopimuksiin tekstejä, joista ei voida neuvotella.