               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.6.2019
            COM(2019) 269 final
            2019/0130(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella (joka on ehdotetun neuvoston päätöksen liitteenä) on tarkoitus muuttaa ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) siten, että tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä sekä direktiivin 2001/37/EY kumoamisesta 3 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella laajennetaan jo voimassa oleva EU:n politiikka koskemaan ETA:n EFTA-valtioita (Norja, Islanti ja Liechtenstein).

                  •
                        Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  EU:n säännöstön laajentaminen koskemaan ETA:n EFTA-valtioita ottamalla se osaksi ETA-sopimusta toteutetaan sopimuksen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti. Niiden mukaan ETA-sopimuksen tavoitteena on perustaa dynaaminen ja yhdenmukainen Euroopan talousalue, joka perustuu yhteisiin sääntöihin ja yhdenvertaisiin kilpailuedellytyksiin.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               ETA-sopimuksen osaksi otettava lainsäädäntö perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklaan ja sen 218 artiklan 9 kohtaan.

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  1
                1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistaminen, vaan se voidaan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

                  Tässä EU:n säännöstön ottamisessa osaksi ETA-sopimusta noudatetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2894/94, jossa vahvistetaan noudatettu menettelytapa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  Valittu säädöstyyppi on ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti ETA:n sekakomitean päätös. ETA:n sekakomitea varmistaa ETA-sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ja toiminnan. Tätä varten se tekee päätöksiä ETA-sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Direktiivin 2014/40/EU ottamisella osaksi ETA-sopimusta ei odoteta olevan talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               Tärkeimmät EFTAn pyytämät mukautukset

               Mukautus a: On tärkeää varmistaa, että komissiolla on pääsy tietoihin 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tarkemmat mukautukset sisällytetään tarvittaessa sekakomitean päätöksiin, jotka liittyvät direktiivin 2014/40/EU täytäntöönpanolainsäädäntöön.

               Mukautus b: ETA:n EFTA-valtioissa komissio ei voi perustuslain asettamien rajoitusten vuoksi periä maksuja suoraan. Ehdotettu ratkaisu on ETA-sopimuksen kaksipilarisen rakenteen mukainen.

               Mukautus c: Norjalla on ollut vuodesta 1994 lähtien vapautus suussa käytettäväksi tarkoitettua tupakkaa koskevasta kiellosta. Koska suussa käytettäväksi tarkoitettu tupakka on Norjan markkinoilla vakiintunut tuote, jota käyttää 14 prosenttia väestöstä (Norjan tilastolaitos, 2017), tämä vapautus on edelleen perusteltu. Jotta voitaisiin puuttua Norjan kansallisiin erityisolosuhteisiin, Norja haluaisi lisätä vaihtoehtoisen terveysvaroituksen suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan vaaroista. Tätä tukevat tilastot suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan käyttöön ja sen käyttötapoihin liittyvistä terveysriskeistä (selitetty jäljempänä).

               Suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan käyttö on Norjassa lisääntynyt jyrkästi, etenkin nuorten keskuudessa, viimeksi kuluneiden 10–15 vuoden aikana. Vähän yli 10 vuotta sitten vain harvat nuoret miehet ja tuskin yksikään nainen käytti suussa käytettäväksi tarkoitettua tupakkaa. Nyt 16–24-vuotiaiden ikäryhmässä 33 prosenttia pojista ja 18 prosenttia tytöistä Norjassa käyttää sitä, eikä merkkejä ole siitä, että tämä kehityssuuntaus olisi kääntymässä. Ruotsissa, jossa suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan myynti on myös sallittua, ei ole havaittu samanlaista käytön lisääntymistä nuorten naisten keskuudessa. Kyse on siis Norjalle ominaisesta tilanteesta.

               Lisäksi Norjassa arviolta 20 prosenttia naisista käyttää suussa käytettäväksi tarkoitettua tupakkaa raskauden aikana. On olemassa vakuuttavaa näyttöä siitä, että sen käyttö raskauden aikana voi johtaa pieneen syntymäpainoon, ennenaikaiseen synnytykseen ja kohtukuolemaan. On myös viitteitä siitä, että se voi aiheuttaa raskausmyrkytyksiä sekä hengityshäiriöitä vastasyntyneillä ja huuli- tai suulakihalkioita. Nuorten naisten nopeasti lisääntyvän nuuskan käytön myötä on todennäköistä, että sen käyttö myös raskaana olevien naisten keskuudessa lisääntyy tulevina vuosina. Sen seurauksena raskaudenaikaiset haittavaikutukset sekä sikiöiden ja vastasyntyneiden kehityshäiriöt voivat lisääntyä.

               Norjan olisi kansallisten olosuhteidensa vuoksi voitava vapaasti saada ottaa käyttöön vaihtoehtoinen terveysvaroitus markkinoille saatettavaa, suussa käytettäväksi tarkoitettua tupakkaa varten.

               Mukautus d: Suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan myynti on Norjassa sallittua sillä perusteella, että se on siellä perinteinen tupakkatuote. Tämän vapautuksen olisi pysyttävä voimassa.

               2019/0130 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  2
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  3
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen).

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU
                  4
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen).

               (5)Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (2)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (3)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä sekä direktiivin 2001/37/EY kumoamisesta, sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 150, 17.6.2015, s. 24.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.6.2019
            COM(2019) 269 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamiseen

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o […],

               annettu […],

               ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä sekä direktiivin 2001/37/EY kumoamisesta 3 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU
                  1
               , sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 150, 17.6.2015, s. 24, olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/40/EU liitteen II muuttamisesta hyväksymällä tupakkatuotteissa käytettävien kuvavaroitusten arkisto 10 päivänä lokakuuta 2014 annettu komission delegoitu direktiivi 2014/109/EU
                  2
               , olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (3)Direktiivi 2014/40/EU kumoaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/37/EY
                  3
               , joka on otettu osaksi ETA-sopimusta ja joka olisi sen vuoksi poistettava ETA-sopimuksesta.

               (4)Norjan olisi säilytettävä direktiiviä 2001/37/EY koskeva mukautuksensa direktiivin 2014/40/EU 2 artiklan 8 kohdassa määritellyn tuotteen ’suussa käytettäväksi tarkoitettu tupakka’ osalta.

               (5)Ottaen huomioon direktiivin 2014/40/EU 2 artiklan 8 kohdassa määriteltyä tuotetta koskevan mukautuksen sekä kansalliset erityisolosuhteet Norjan olisi voitava vapaasti saada ottaa käyttöön vaihtoehtoinen terveysvaroitus tämän päätöksen 1 artiklan c alakohdan mukaisesti. Tämän tukena ovat tilastot suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan käyttöön ja sen käyttötapoihin liittyvistä terveysriskeistä.

               (6)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä II,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen liitteessä II olevan XXV luvun 3 kohta (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/37/EY) seuraavasti:

               ”32014 L 0040: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, tupakkatuotteiden ja vastaavien tuotteiden valmistamista, esittämistapaa ja myyntiä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä sekä direktiivin 2001/37/EY (EUVL L 127, 29.4.2014, s. 1) kumoamisesta, sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 150, 17.6.2015, s. 24, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

               - 32014 L0109: komission delegoitu direktiivi 2014/109/EU, annettu 10 päivänä lokakuuta 2014 (EUVL L 360, 17.12.2014, s. 22).

               Bulgarian (liitteessä VI oleva 7 luku) osalta sovelletaan 25 päivänä huhtikuuta 2005 allekirjoitetun liittymisasiakirjan liitteissä määrättyjä siirtymäjärjestelyjä.

               Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               a)Lisätään asetuksen 5 artiklan 7 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”EFTA-valtioiden ja tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomaisen on varmistettava, että komissiolla on pääsy kaikkiin toimitettaviin tietoihin.”

               b)Lisätään asetuksen 7 artiklan 13 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”EFTA-valtioiden valmistajia ja tuojia koskevissa tapauksissa EFTAn valvontaviranomaisen on kerättävä mahdolliset komission veloittamat maksut.”

               c)Lisätään Norjan osalta 12 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”Ottaen huomioon kansalliset erityisolosuhteet, joiden tukena ovat tilastot suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan käyttöön ja sen käyttötapoihin liittyvistä terveysriskeistä, Norjan markkinoille saatettavan, suussa käytettäväksi tarkoitetun tupakan oheen voidaan liittää seuraava vaihtoehtoinen terveysvaroitus:

               ”Tämä tupakkatuote lisää sikiöille aiheutuvien häiriöiden sekä kohtukuoleman vaaraa.”

               d)Asetuksen 17 artiklaan sisällytettyä kieltoa ei sovelleta 2 artiklan 8 kohdassa määritellyn tuotteen saattamiseen markkinoille Norjassa. Tätä poikkeusta ei sovelleta kieltoon myydä 2 artiklan 8 kohdassa määriteltyä tuotetta elintarvikkeita muistuttavassa muodossa. Norja kieltää 2 artiklan 8 kohdassa määritellyn tuotteen viennin kaikille tämän sopimuksen sopimuspuolille Ruotsia lukuun ottamatta.

               e)Korvataan EFTA-valtioiden osalta 30 artiklassa ilmaisu ”20 päivään toukokuuta 2017 asti” ilmaisulla ”siihen asti, kun sen ETA:n sekakomitean päätöksen voimaantulopäivästä, jolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta, on kulunut yksi vuosi”.

               Korvataan EFTA-valtioiden osalta 30 artiklan a alakohdassa ilmaisu ”ennen 20 päivää toukokuuta 2016” ilmaisulla ”, joiden valmistaminen tai vapaaseen liikkeeseen luovuttaminen ja merkitseminen on tapahtunut ennen sen ETA:n sekakomitean päätöksen voimaantulopäivää, jolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta” ja c alakohdassa ilmaisu ”ennen 20 päivää toukokuuta 2016” ilmaisulla ”, joiden valmistaminen tai vapaaseen liikkeeseen luovuttaminen on tapahtunut ennen sen ETA:n sekakomitean päätöksen voimaantulopäivää, jolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta”.

               Korvataan EFTA-valtioiden osalta 30 artiklan b alakohdassa ilmaisu ” ennen 20 päivää marraskuuta 2016” ilmaisulla ”, joiden valmistaminen tai vapaaseen liikkeeseen luovuttaminen on tapahtunut ennen kuin sen ETA:n sekakomitean päätöksen voimaantulopäivästä, jolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/40/EU otetaan osaksi ETA-sopimusta, on kulunut kuusi kuukautta”.

               2 artikla

               Direktiivin 2014/40/EU, sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 150, 17.6.2015, s. 24, ja delegoidun direktiivin 2014/109/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan [… päivänä …kuuta …], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty
                  4*.

               4 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  […]

                  ETA:n sekakomitean sihteerit
                  […]

                     (1)

                        EUVL L 127, 29.4.2014, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 360, 17.12.2014, s. 22.

                     (3)

                        EYVL L 194, 18.7.2001, s. 26.

                     (4)
                  *
                        Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen[EU:n, Islannin ja Norjan laajennettu ilmastoyhteistyö]
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Sisämarkkinoiden edellyttämän oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ETA:n sekakomitean on otettava kaikki asiaankuuluva unionin lainsäädäntö osaksi ETA-sopimusta mahdollisimman pian sen antamisen jälkeen ja lisäksi mahdollistettava ETA:n EFTA-valtioiden osallistuminen ETA:n kannalta merkityksellisiin EU:n toimiin ja ohjelmiin.

                  (Ehdotetun neuvoston päätöksen liitteenä olevalla) ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla, jotta ETA:n EFTA-valtiot (tässä tapauksessa Norja ja Islanti) voivat ETA:n puitteissa tehdä yhteistyötä EU:n kanssa saavuttaakseen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteensa vuoteen 2030 mennessä.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Liitteenä oleva sekakomitean päätösluonnos noudattaa täysin ETA-sopimuksen tavoitetta edistää sopimuspuolten välisten kaupallisten ja taloudellisten suhteiden jatkuvaa ja tasapainoista vahvistumista yhdenvertaisten kilpailun edellytysten pohjalta sekä samojen sääntöjen noudattamista yhdenmukaisen Euroopan talousalueen luomiseksi.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Sekakomitean päätös on myös yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa, erityisesti koska sen tavoitteena on suojata EU:n sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               ETA-sopimuksen osaksi otettava lainsäädäntö perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklaan ja sen 218 artiklan 9 kohtaan.

                  Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                     1
                   1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

                  jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitetta, joka on varmistaa sisämarkkinoiden yhtenäisyys, vaan se voidaan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti valittu säädöstyyppi on ETA:n sekakomitean päätös. ETA:n sekakomitea varmistaa ETA-sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ja toiminnan. Tätä varten se tekee päätöksiä ETA-sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 ehdotetaan muutettavan, jotta ETA:n EFTA-valtiot voisivat osallistua EU:n puitteisiin. Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               5.1.Sisällyttäminen pöytäkirjaan 31

               Direktiivi 2003/87/EY on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteeseen XX ja sitä muuttava direktiivi (EU) 2018/410 sisällytetään liitteeseen erillisellä sekakomitean päätöksellä.

               Asetuksissa (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 vahvistetaan kunkin valtion sallitut päästötasot. Niissä myös säädetään niiden pääsystä joustomekanismeihin niille kuuluvien velvoitteiden noudattamisen osalta ja määritellään, miten maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvista kasvihuonekaasujen päästöistä ja poistumista on pidettävä tiliä. Asetuksissa ei määritellä keinoja niissä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, eivätkä ne luo minkäänlaisia oikeuksia tai velvollisuuksia talouden toimijoille.

               Islanti ja Norja aikovat saavuttaa vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa soveltamalla, ETA-sopimuksen puitteissa, asetuksia (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 sekä direktiiviä 2003/87 ja panemalla ne tehokkaasti täytäntöön. ETA-sopimuksen VI osan, ETA-sopimuksen 78 artikla mukaan lukien, mukaisesti ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 määrätään tällaisen, unionin ja ETA-maiden välisen, neljän vapauden alaan kuulumattoman yhteistyön asianmukaisesta kehyksestä.

               Asetusten (EU) 2018/841 ja 2018/842 sisällyttäminen ETA:n säännöstöön muuttamalla ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 luo samantyyppiset oikeudelliset velvoitteet kuin sisällyttäminen ETA-sopimuksen liitteeseen. EFTAn valvontaviranomainen ja EFTAn tuomioistuin voivat valvoa pöytäkirjaan 31 sisällytettyjen säädösten ja säännösten noudattamista ja panna ne täytäntöön samalla tavoin kuin jos ne olisi sisällytetty liitteeseen, jos sopimuspuolet niin sopivat. Näin ollen ehdotetaan ETA-sopimuksen VII osan soveltamista eli ETA-sopimuksen mukaisia tavanomaisia valvonta- ja riitojenratkaisumenettelyjä.

               Se ei kuitenkaan velvoita sisällyttämään myöhemmin annettavia säädöksiä. Tämä erottelu on tärkeää Islannille ja Norjalle, sillä tämä päätös yhteistyön tekemisestä ei koske aloja, jotka ETA-sopimuksen sopimuspuolilla on velvollisuus sisällyttää ETA:n säännöstöön.

               Sisällytettyjä säädöksiä ja säännöksiä ei sovelleta Liechtensteiniin.

               5.2.Perustelut ja ehdotetut ratkaisut – Asetus (EU) 2018/841

               Asetuksen 6 artiklan 2 kohta – Siirtymävaihe:

               Perustelu:

               Islannin osalta 50 vuoden siirtymävaihetta on käytetty johdonmukaisesti suoritettaessa UNFCCC:lle metsitettyä maata koskevaa tilinpitoa, ja se on asianmukaisesti perusteltu ja tarkistettu IPCC:n ohjeiden mukaisesti.

               Asetuksen 8 artiklan 7 kohta – Kansallisiin metsätilinpitosuunnitelmiin liittyvä prosessi ja aikarajat

               Perustelu:

               LULUCF-asetuksen 8 artiklan 7 ja 8 kohdan sisällyttämisen sekä ETA-sopimuksen VII osan ja pöytäkirjan 1 soveltamiseen tehtyjen yleisten mukautusten seurauksena EFTA-valtiot toimittavat ehdotetut vertailutasot ja nimittävät asiantuntijoita EFTAn valvontaviranomaiseen mutta vasta sen jälkeen, kun sekakomitean päätös tulee voimaan. Tästä sekä asiantuntijoiden kuulemisiin ehdotetusta yleisestä mukautuksesta seuraa, että Euroopan komission ja EFTAn valvontaviranomaisen on kuultava nimitettyjä asiantuntijoita samalla tavalla kuin komissio kuulee Euroopan unionin jäsenvaltioiden asiantuntijoita.

               EFTAn valvontaviranomainen ja Euroopan komissio tekevät yhteistyötä, vaihtavat tietoja ja neuvottelevat keskenään ETA-sopimuksen 109 artiklan ja pöytäkirjan 1 mukaisesti. EFTA-valtioiden on tarvittaessa ilmoitettava tekniseen arviointiin ja tästä menettelystä johtuviin teknisiin suosituksiin perustuvat tarkistetut ehdotetut metsien vertailutasonsa EFTAn valvontaviranomaiselle. EFTAn valvontaviranomainen vahvistaa tämän menettelyn tuloksena saatavat EFTA-valtioiden metsien vertailutasot ja sisällyttää ne ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sekakomitean päätöksellä mukautuksina komission delegoituihin säädöksiin LULUCF-asetuksen 8 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Koska menettely alkaa virallisesti vasta tämän sekakomitean päätöksen tultua voimaan ja koska 8 artiklan 6–7 kohdan mukainen menettely kestää useita kuukausia, 8 artiklan 7 kohdassa tarkoitettua, tarkistettua ehdotettua vertailutasoa koskevaa määräaikaa on mukautettava niin, että varmistetaan, että myös EFTA-valtioilla ja EFTAn valvontaviranomaisella on riittävästi aikaa tämän menettelyn saattamiseksi päätökseen tiiviissä yhteistyössä Euroopan komission kanssa myös siltä osin kuin se koskee EFTA-valtioiden metsien vertailutasoja.

               EFTAn valvontaviranomaisen velvollisuus julkaista EFTA-valtioiden ilmoittamat ehdotetut metsien vertailutasot ei johdu suoraan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 1 olevasta 109 artiklasta, ja sen vuoksi se mainitaan nimenomaisesti ehdotetussa mukautuksessa.

               Asetuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohta –Viittaus asetukseen (EU) N:o 525/2013

               Perustelu:

               Asetuksen (EU) 2018/841 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa edellytetään, että EU:n jäsenvaltiot sisällyttävät asetuksen (EU) N:o 525/2013 4 artiklan mukaisesti toimitettuun strategiaansa meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarvittaessa metsänielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen, jotta ne voivat osallistua hoidettua metsämaata koskevaan joustomahdollisuuteen kyseisen artiklan mukaisesti. Koska sekakomitean päätös koskee ainoastaan vuoteen 2030 mennessä toteutettavia päästöjen vähennystavoitteita, asetuksen (EU) N:o 525/2013 4 artiklaa ei sovelleta EFTA-valtioihin. Jotta voidaan varmistaa, että EFTA-valtiot osallistuvat hoidettua metsämaata koskevaan joustomahdollisuuteen samoin ehdoin kuin jäsenvaltiot, ehdotetussa mukautuksessa esitetään vaatimus, jonka mukaan EFTA-valtioiden on esitettävä nimenomaisia strategioita, jotka koskevat niiden maankäyttöä, maankäytön muutosta sekä metsätaloutta.

               Asetuksen 15 artiklan 2 kohta – Keskusvalvojan EFTAn valvontaviranomaiselle antamat tiedot:

               Perustelu:

               Ehdotetussa mukautuksessa selvennetään EFTAn valvontaviranomaisen roolia keskusvalvojaan nähden unionin rekisteriasetuksen (komission asetus (EU) N:o 389/2013) mukaisesti sellaisena kuin se on sisällytettynä ja mukautettuna ETA:n tarkoituksia varten ETA-sopimuksen liitteessä XX olevassa 21ana kohdassa.  Näistä mukautuksista seuraa, että EFTAn valvontaviranomainen osallistuu prosessiin silloin, kun on kyse EFTA-valtion lainkäyttövaltaan kuuluvista tileistä. Ehdotettu mukautus on myös EFTAn valvontaviranomaisen roolin mukainen tässä sekakomitean päätöksessä vahvistettujen ETA-sopimuksen VII osan ja pöytäkirjan 1 soveltamista koskevien yleisten mukautusten mukaisesti.

               Liitteet II, III, IV ja VII – taulukot:

               Perustelu:

               Islantia ja Norjaa koskevat keskeiset tiedot olisi sisällytettävä liitteisiin II, III ja VII.

               Liitteessä IV olevan A jakson g kohdassa edellytetään, että metsien vertailutasojen on oltava johdonmukaisia niiden asetuksen (EU) N:o 525/2013 nojalla raportoitujen kansallisten ennusteiden kanssa. Koska asetusta (EU) N:o 525/2013 ei ole sisällytetty ETA-sopimukseen, Islanti ja Norja eivät ole olleet velvoitettuja ilmoittamaan ennusteita asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisesti. Ennusteet on kuitenkin voinut ilmoittaa vapaaehtoisesti Euroopan ympäristökeskukselle ja Islannin osalta myös Islannin osallistumisesta Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteiden yhteiseen täyttämiseen ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan mukaisella toisella velvoitekaudella tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin välisen sopimuksen mukaisesti
                  2
               . Tämä on selvennetty liitteeseen ehdotetussa mukautuksessa.

               Samanlaista mukauttamista ei tarvita kauden 2026–2030 osalta, sillä Norja ja Islanti ilmoittavat ennusteet asetuksen (EU) 2018/1999 18 artiklan mukaisesti.

               5.3.Perustelut ja ehdotetut ratkaisut – Asetus (EU) 2018/842

               Asetuksen 4 artiklan 3 kohta – vuoden 2005 perusvuoden määrittäminen, jotta voidaan laskea taakanjakoasetuksen kehityspolun vuoden 2030 päätepiste absoluuttisten päästökiintiöiden osalta:

               Perustelu:

               Vuoteen 2030 mennessä tehtävien kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset olisi määritettävä suhteessa vuoden 2005 tarkistettujen, asetuksessa (EU) 2018/842 tarkoitettujen kasvihuonekaasupäästöjen tasoon, lukuun ottamatta direktiivin 2003/87/EY (EU:n päästökauppajärjestelmä) liitteessä I luetelluista toiminnoista peräisin olevat kasvihuonekaasupäästöt, ja suhteessa sellaisten laitosten todennettuihin päästöihin, jotka olivat toiminnassa vuonna 2005 ja jotka otettiin EU:n päästökauppajärjestelmään vasta vuoden 2005 jälkeen. Taakanjakoasetuksen johdanto-osan 18 kappaleen mukaisesti päätöksen N:o 406/2009/EY mukaista lähestymistapaa olisi jatkettava. Se edellyttäisi, että yhtenä osatekijänä olisi vuoden 2020 vuotuinen päästökiintiö. Norjalla ja Islannilla ei ole tätä ja siksi niiden vuoden 2030 vuotuista päästökiintiötä ei voida laskea käyttämällä samaa menetelmää kuin EU:n jäsenvaltioissa. Näin ollen 4 artiklan 3 kohtaa olisi mukautettava siten, että siinä selvennetään, mitä menetelmää on käytettävä Norjan ja Islannin vuoden 2005 perusvuoden päästöjen määrittämiseksi ottaen huomioon sopimukseen jo sisältyvät päästökauppajärjestelmän arvot. Näin myös yksinkertaistetaan niiden täytäntöönpanosäädösten sisällyttämistä, joiden mukaisesti lasketaan ja vahvistetaan päästökiintiöt vuosiksi 2021–2030.

               ETA:n sekakomitean päätös N:o 152/2012 EU:n päästökauppajärjestelmästä sisältää päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvat EFTA-valtioiden arvot kiinteistä lähteistä peräisin olevien päästökauppajärjestelmän vuoden 2005 päästöjen osalta vuodesta 2013 alkaen. Näitä lukuja voidaan käyttää päästökauppadirektiivin kattamien alojen vuoden 2005 päästöjen laskemiseen sen soveltamisalan osalta, joka on taakanjakoasetuksen kannalta olennainen.

               EFTA-valtioiden osalta vuoden 2005 päästökauppajärjestelmän luvut, jotka on otettava huomioon vuoden 2030 vuotuista päästökiintiötä vahvistettaessa 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on esitetty liitteessä, joka lisätään liitteen IV jälkeen.

               Asetuksen 6 artiklan 1 kohta – Päästöoikeuksien määrä, joka voidaan mitätöidä taakanjakoasetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi:

               Perustelu:

               Asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien mitätöintien yhteenlaskettu määrä taakanjakoasetuksen mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi voi olla enintään 100 miljoonaa EU:n päästökauppajärjestelmän mukaista päästöoikeutta. Islannin ja Norjan enimmäisluvut olisi lisättävä, ks. ehdotettu mukautus vi.

               Asetuksen 12 artiklan 2 kohta – Keskusvalvojan EFTAn valvontaviranomaiselle antamat tiedot:

               Perustelu:

               Ehdotetussa mukautuksessa selvennetään EFTAn valvontaviranomaisen roolia keskusvalvojaan nähden unionin rekisteriasetuksen (komission asetus (EU) N:o 389/2013) mukaisesti sellaisena kuin se on sisällytettynä ja mukautettuna ETA:n tarkoituksia varten ETA-sopimuksen liitteessä XX olevassa 21ana kohdassa.  Näistä mukautuksista seuraa, että EFTAn valvontaviranomainen osallistuu prosessiin silloin, kun on kyse EFTA-valtion lainkäyttövaltaan kuuluvista tileistä. Ehdotettu mukautus on myös EFTAn valvontaviranomaisen roolin mukainen tässä sekakomitean päätöksessä vahvistettujen ETA-sopimuksen VII osan ja pöytäkirjan 1 soveltamista koskevien yleisten mukautusten mukaisesti.

               Liitteet I, II ja III:

               Perustelu:

               Islantia ja Norjaa koskevat asiaankuuluvat tiedot olisi sisällytettävä liitteisiin I, II ja III. Tämä perustuu periaatteeseen, jonka mukaan niitä on kohdeltava yhdenvertaisesti EU:n jäsenvaltioihin nähden, ja noudattaa taakanjakoasetusta koskevassa ehdotuksessa (COM(2016) 482 final, s. 3) esitettyjä komission perusteluja ja sen pohjana olevaa vaikutustenarviointia.

               5.4.Perustelut ja ehdotetut ratkaisut – Asetus (EU) 2018/1999

               Mukautukset i–ii – Asiaankuuluvat artiklat ja niiden soveltaminen:

               Perustelu:

               Asetuksella (EU) 2018/1999 perustetaan hallintojärjestelmä, jolla varmistetaan energiaunionin vuoden 2030 ja pitkälle aikavälille asetettujen tavoitteiden ja päämäärien saavuttaminen ilmastonmuutosta koskevan Pariisin sopimuksen mukaisesti. Asetus (EU) 2018/1999 on osa ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspakettia. Asetuksen (EU) 2018/1999 merkitystä ETA:n kannalta arvioidaan ETA:n vakiomenettelyjen mukaisesti. Arviointi tehdään osana koko ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketin arviointia.

               Asetukseen (EU) 2018/1999 sisältyy suunnittelu- ja raportointivaatimuksia, jotka kattavat asetuksen (EU) 2018/841 ja asetuksen (EU) 2018/842 sitoumukset. Nämä vaatimukset korvaavat muun muassa asetuksen (EU) N:o 525/2013, jota ei ole otettu osaksi ETA-sopimusta.

               Sekakomitean päätöksen soveltamisala rajoittuu Islannin ja Norjan vuoden 2030 päästövähennystavoitteiden soveltamisen kannalta keskeiseen lainsäädäntöön. Asetukseen (EU) 2018/1999 sisältyy säännöksiä, jotka liittyvät yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sekä yhdennettyjä energia- ja ilmastosuunnitelmia koskeviin edistymisraportteihin. Nämä säännökset eivät kuulu sekakomitean päätöksen soveltamisalaan, ja niihin sisältyy myös energiaunionin viiteen ulottuvuuteen liittyvien energiatavoitteiden ja muiden tavoitteiden suunnittelu ja raportointi. Näitä säännöksiä ei näin ollen ole sisällytetty sekakomitean päätökseen.

               Islanti ja Norja sitoutuvat kuitenkin vapaaehtoisesti laatimaan kansallisia suunnitelmia ja vahvistamaan politiikan ja toimenpiteet, joiden avulla ne voivat täyttää asetuksen (EU) 2018/841 ja asetuksen (EU) 2018/842 mukaiset velvoitteet, jotka sisällytetään pöytäkirjaan 31 sekakomitean päätöksellä. Suunnitelmat toimitetaan EU:n jäsenvaltioille, komissiolle ja EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään 31. joulukuuta 2019. Islanti ja Norja toteavat tämän julistuksessa ETA:n sekakomitean päätökseen N:o [tämä päätös] liittyvistä kansallisista suunnitelmista.

               Jotta voidaan perustaa järjestelmä avointa ja johdonmukaista valvontaa, raportointia ja sekakomitean päätöksen mukaisten velvoitteiden noudattamista varten, ehdotetaan asetusten (EU) 2018/841 ja 2018/842 täytäntöönpanon kannalta olennaisten asetuksen (EU) 2018/1999 säännösten sisällyttämistä. Sisällyttäminen ei vaikuta arviointiin siitä, missä määrin asetus (EU) 2018/1999 on ETAn kannalta merkityksellinen. Asetuksen (EU) 2018/1999 olennaiset säännökset on sisällytettävä ymmärrettävällä ja oikeudellisesti asianmukaisella tavalla. Ehdotetaan, että tämä tehdään samoin kuin sisällytettäessä maataloustuotteiden yhteistä markkinajärjestelyä koskevien EU:n säädösten viinikauppaa koskevia säännöksiä sopimuksen pöytäkirjaan 47 sisällytettiin. Tämä tarkoittaa, että luetteloidaan ne asetuksen (EU) 2018/1999 artiklat, joita sovelletaan. Joitakin säännöksiä on mukautettava hieman, jotta ne voidaan sisällyttää sekakomitean päätöksen soveltamisalaan, ja toiset voidaan sisällyttää ilman minkäänlaisia mukautuksia.

               Sisällytettävillä artikloilla varmistetaan, että kasvihuonekaasuinventaarioista, kasvuhuonekaasupolitiikasta ja -toimista ja niitä koskevista ennusteista raportoidaan kattavasti.

               Lisäksi sisällytetään olennaiset artiklat kattavien arviointien tekemiseksi asetusten (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 mukaisesti. Näin varmistetaan velvoitteiden noudattaminen.

               Asetuksen 2 artikla sisältää luettelon määritelmistä, joita sovelletaan asetukseen (EU) 2018/1999. Sisällytettävät määritelmät ovat sellaisia, jotka ovat asetusten (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 täytäntöönpanon kannalta keskeisiä. Jotkut sisällytettävistä määritelmistä viittaavat myös aiheisiin, jotka eivät kuulu päätöksen soveltamisalaan. Mukautuksella rajoitetaan määritelmien soveltaminen vastaamaan tämän sekakomitean päätöksen soveltamisalaa.

               Kasvihuonekaasuinventaariota koskevat tiedot – 26 artiklan 4 kohta

               Perustelu:

               Asetuksen 26 artiklan 4 kohdassa asetetaan jäsenvaltioille velvoite toimittaa kansalliset inventaarioraportit UNFCCC:lle. Tällaisten raporttien toimittaminen on UNFCCC:n mukainen velvoite. Islanti ja Norja ovat UNFCCC:n riippumattomia osapuolia.  Islanti ja Norja toimittavat kansalliset inventaarioraportit UNFCCC:hen perustuvien sitoumustensa mukaisesti.

               Koska kunakin vuonna 15. huhtikuuta mennessä UNFCCC:lle ilmoitetut lopulliset kasvihuonekaasuinventaariota koskevat tiedot ovat olennaisen tärkeitä asetusten (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 noudattamisen kannalta, mukautuksella varmistetaan, että Islanti ja Norja toimittavat EFTAn valvontaviranomaiselle jäljennöksen ilmoitetuista tiedoista samana päivänä kuin jäsenvaltiot.

               Asetuksen 41 artikla – Jäsenvaltioiden yhteistyö – Euroopan unioni:

               Perustelu:

               Asetuksen 41 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden ja unionin välisestä yhteistyöstä kaikkien asetuksen (EU) 2018/1999 kattamien velvoitteiden osalta. Mukautuksella varmistetaan, että tämä yhteistyö rajoittuu sekakomitean päätöksen soveltamisalaan.

               Asetuksen 42 artikla – Euroopan ympäristökeskuksen tarjoama apu:

               Perustelu:

               Asetuksen 42 artiklan mukaan Euroopan ympäristökeskus avustaa komissiota sen työssä, joka koskee 15–21, 26, 28–29, 37–39 ja 41 artiklaa. Mukautuksella varmistetaan, että tämä apu rajoittuu sekakomitean päätöksen soveltamisalaan.

               5.5.Perustelut ja ehdotetut ratkaisut – Asetus (EU) 525/2013

               Asetuksen 7 artikla sekä 19 artiklan 1 ja 3 kohta – inventaariotiedot ja kattava tarkastus:

               Perustelu:

               Jotta voidaan tehdä asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdan mukainen perusteellinen tarkastus vuonna 2020, on sisällytettävä osia kahdesta asetuksen (EU) N:o 525/2013 artiklasta. Asetus (EU) 2018/1999 kumoaa asetuksen (EU) N:o 525/2013 1. tammikuuta 2021 alkaen. Näin ollen asetuksen (EU) 2018/1999 mukaiset raportointivelvoitteet eivät koske Islantia ja Norjaan ennen vuotta 2021. Sen vuoksi on tarpeen sisällyttää osia kahdesta asetuksen (EU) N:o 525/2013 artiklasta, jotta voidaan asettaa velvoite, joka koskee välttämättömien inventaariotietojen toimittamista ja kattavan tarkastuksen suorittamista vuonna 2020.

               Välttämättömät artiklat on sisällytetty sekakomitean päätökseen luettelon muodossa. Luettelossa ilmoitetaan, mitä artikloita sovelletaan. Ainoastaan niitä artiklojen osia sovelletaan, jotka liittyvät asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanoon. Islannin ja Norjan velvollisuutena on toimittaa asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun, vuonna 2020 tehtävän perusteellisen tarkastuksen kannalta merkitykselliset tiedot. Lisäksi sisällyttämällä 19 artiklan 1 ja 3 kohta varmistetaan, että kattava tarkastus suoritetaan kyseisissä kohdissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti.

               Säännöksiä sovelletaan ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanoon.

               5.6.Perustelut ja ehdotetut ratkaisut – Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 749/2014 täytäntöönpano

               Asetuksen 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 artiklat, liitteet I–VIII ja liitteen XVI taulukko 2:

               Perustelu:

               Koska asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artikla sekä 19 artiklan 1 ja 3 kohta sisällytetään asetuksen (EU) 2018/842 4 artiklan 3 kohdan mukaisen perusteellisen tarkastuksen tekemiseksi, on tarpeen sisällyttää myös jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisesti raportoimien tietojen rakenteesta, muodosta, toimittamistavasta ja tarkastamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 749/2014 täytäntöönpanoartiklat.

               Säännöksiä sovelletaan ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanoon.

               5.7.Perustelut ja ehdotetut ratkaisut – Yleiset mukautukset (ETA-sopimuksen VII osan ja pöytäkirjan 1 soveltaminen, viittaukset EU:n säädöksiin, komitean osallistuminen, asiantuntijoiden kuuleminen, Euroopan ympäristökeskuksen tuki ja soveltamatta jättäminen Liechtensteinin osalta)

               Perustelu:

               Koska ETA-sopimuksen 79 artiklan 3 kohdan mukaan ETA-sopimuksen VII osaa (Toimielimiä koskevat määräykset) sovelletaan ETA-sopimuksen VI osaan ja pöytäkirjaan 31 ainoastaan, jos niin erityisesti määrätään, ja koska ainoastaan päätöksentekoa koskevien määräysten soveltamisesta määrätään erikseen (vrt. 98 artikla), ehdotetaan mukautusta b, jolla varmistetaan VII osan soveltaminen ja taataan näin EFTAn valvontaviranomaisen ja EFTAn tuomioistuimen suorittama valvonta ja täytäntöönpano, kuten edellä on selitetty pöytäkirjaan 31 sisällyttämisen osalta.

               Koska laaja-alaisia mukautuksia koskevaa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 1 sovelletaan alkuvaiheessa ainoastaan ETA-sopimuksen liitteissä tarkoitettujen säädösten säännöksiin, ehdotetaan mukautusta c, jotta sitä voidaan soveltaa myös pöytäkirjassa 31 tarkoitettujen säädösten säännöksiin sisällyttämällä ne sekakomitean päätöksellä.

               Sekakomitean päätöksellä pöytäkirjaan 31 sisällytettyjen säädösten säännöksissä viitataan myös eurooppalaiseen tai unionin lainsäädäntöön, säädöksiin, sääntöihin, politiikkoihin ja toimenpiteisiin, jotka eivät kuulu ETA-sopimukseen. Ehdotetaan mukautusta d, jonka avulla tehdään selväksi, että niitä sovelletaan vain siinä määrin ja siinä muodossa kuin ne on otettu osaksi ETA-sopimusta.

               EFTA-valtioiden osallistuminen ilmastonmuutoskomiteaan ja EFTA-valtioiden asiantuntijoiden kuuleminen samoin perustein kuin EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kuuleminen on tarpeen, jotta sekakomitean päätöksen mukainen yhteistyö olisi toimivaa.  Esimerkiksi, kuten edellä on selostettu asetuksen (EU) 2018/841 (LULUCF) 8 artiklan 7 kohtaa koskevan mukautuksen osalta, siltä osin kuin on kyse kansallisten metsätilinpitosuunnitelmien laatimisesta ja metsien vertailutasojen käyttöön ottamisesta, EFTA-valtioiden asiantuntijoiden kuuleminen on tarpeen, jotta voidaan varmistaa tarvittava panos, kuuleminen ja yhteistyö ja sen myötä tällä sekakomitean päätöksellä pöytäkirjaan 31 sisällytettyjen säädösten säännösten yhdenmukainen täytäntöönpano ja soveltaminen. Ehdotetuilla mukautuksilla e ja f varmistetaan tällainen osallistuminen ja kuuleminen myös tältä osin.

               Koska ETA-sopimuksen VII osan määräyksiä aletaan soveltaa, EFTAn valvontaviranomainen valvoo, että Islanti ja Norja täyttävät sekakomitean päätöksen mukaiset velvoitteensa. Ehdotetulla mukautuksella g varmistetaan, että Euroopan ympäristökeskus avustaa EFTAn valvontaviranomaista sen työssä noudattaa päätöksen mukaisia velvoitteita, joita ovat muun muassa kattavan tarkastuksen suorittaminen ja Islannin ja Norjan toimittamien tietojen laadun varmistaminen.

               Koska ainoastaan Islanti ja Norja osallistuvat sekakomitean päätöksen mukaiseen laajennettuun yhteistyöhön, ehdotetussa mukautuksessa h määrätään, että päätöstä ei sovelleta Liechtensteiniin.

               2019/0205 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

                  [EU:n, Islannin ja Norjan laajennettu ilmastoyhteistyö]

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 191 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  3
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31.

               (3)ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy erityismääräyksiä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (4)On tarkoituksenmukaista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä unionin toimiin siten, että se kattaa asetuksen (EU) 2018/841 ja asetuksen (EU) 2018/842 sekä niihin liittyvät asetuksen (EU) 2018/1999, asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 794/2014 säännökset.

               (5)Jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin harjoittaa, olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31.

               (6)Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (2)

                        EUVL L 207, 4.8.2015, s. 1.

                     (3)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            LIITE
            Asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen [EU:n, Islannin ja Norjan laajennettu yhteistyö]

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o […],

               annettu […],

               yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni, Islanti ja Norja ovat sitoutuneet vähentämään kasvihuonekaasupäästöjensä kokonaismäärää. Tavoitteena on pitää maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna ja jatkaa toimia nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna.

               (2)On tarkoituksenmukaista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä siten, että se kattaa maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/841
                  1
               .

               (3)On tarkoituksenmukaista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä siten, että se kattaa sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta 30 päivänä toukokuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842
                  2
               .

               (4)On tarkoituksenmukaista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä siten, että se kattaa energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999
                  3
                tietyt säännökset, jotka ovat asetusten (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 täytäntöönpanon kannalta oleellisen tärkeitä.

               (5)On tarkoituksenmukaista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä siten, että se kattaa järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun asetuksen (EU) N:o 525/2013
                  4
                tietyt säännökset, jotka ovat asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanon kannalta oleellisen tärkeitä.

               (6)On tarkoituksenmukaista laajentaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteistyötä siten, että se kattaa jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisesti raportoimien tietojen rakenteesta, muodosta, toimittamistavasta ja tarkastamisesta 30 päivänä kesäkuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 749/2014
                  5
                tietyt säännökset, jotka ovat asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanon kannalta oleellisen tärkeitä.

               (7)Tällä päätöksellä Islanti ja Norja ryhtyvät toimeen saavuttaakseen kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteensa eli vähentääkseen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna.

               (8)Tämä päätös ei vaikuta siihen, miten EU, Islanti ja Norja panevat Pariisin sopimuksen täytäntöön.

               (9)Budjettikysymykset eivät sisälly ETA-sopimukseen. Asetuksen (EU) 2018/842 5 artiklan 6 kohdan soveltaminen ei näin ollen vaikuta ETA-sopimuksen soveltamisalaan.

               (10)EFTAn valvontaviranomaisen olisi koordinoitava toimintansa tiiviisti komission kanssa silloin, kun sen on hoidettava Islantiin ja Norjaan liittyviä tämän päätöksen mukaisia tehtäviä.

               (11)Tähän päätökseen perustuvat EFTAn valvontaviranomaisen ja EFTAn tuomioistuimen toimivallat rajoittuvat tämän päätöksen nojalla täytettäviin velvollisuuksiin.

               (12)Jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin harjoittaa, olisi muutettava ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Lisätään sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 3 artiklan 7 kohdan jälkeen kohta seuraavasti:

               ”8. a) Islanti ja Norja täyttävät kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteensa ajanjaksolla 1 päivä tammikuuta 2021 – 31 päivä joulukuuta 2030 seuraavien säädösten mukaisesti:

               -32018 R 0841: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen ja -poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1).

               Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset:

               i)Korvataan 6 artiklan 2 kohdassa esiintyvä ilmaisu ”30 vuoden” Islannin osalta ilmaisulla ”50 vuoden”.

               ii)Lisätään 8 artiklan 7 kohtaan alakohta seuraavasti:

               ”EFTA-valtiot ilmoittavat tarkistetut ehdotetut metsien vertailutasonsa vuosiksi 2021–2025 EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua ETA:n sekakomitean päätöksen N:o xx/xx/xxxx [tämä päätös] voimaantulosta. EFTAn valvontaviranomainen julkistaa EFTA-valtioiden sille ilmoittamat ehdotetut metsien vertailutasot.”

               iii)Korvataan 13 artiklan 2 kohdan a alakohta EFTA-valtioiden osalta seuraavasti:

               ”EFTA-valtio on toimittanut jäljempänä kuvatun maankäyttöä, maankäytön muutosta sekä metsätaloutta koskevan vähintään 30 vuotta kattavan strategian, joka sisältää myös meneillään olevat tai suunnitellut erityiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tarpeen mukaan metsänielujen ja -varastojen ylläpito tai lisääminen.

               1. Jokainen EFTA-valtio laatii maankäyttöä, maankäytön muutosta sekä metsätaloutta koskevan vähintään 30 vuotta kattavan strategiansa ja toimittaa sen viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 EFTAn valvontaviranomaiselle. EFTA-valtioiden olisi tarvittaessa saatettava nämä strategiat ajan tasalle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2025.

               2. EFTA-valtioiden strategioiden avulla pyritään

               a) toteuttamaan UNFCCC:n ja Pariisin sopimuksen mukaiset EFTA-valtioiden sitoumukset ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja nielujen aikaansaamien poistumien tehostamiseksi sekä hiilen talteenoton lisäämisen edistämiseksi;

               b) saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoite, joka koskee maapallon keskilämpötilan nousun pitämistä selvästi alle kahdessa celsiusasteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna, ja jatkamaan toimia nousun rajoittamiseksi 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna;

               c) saavuttamaan kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähennykset ja tehostamaan nielujen aikaansaamia poistumia siltä osin kuin se on maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden (LULUCF) alan kannalta olennaista pyrkien, osana hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) mukaan tarvittavia vähennyksiä, vähentämään EFTA-valtioiden kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaasti ja tehostamaan nielujen aikaansaamia poistumia, jotta päästään Pariisin sopimuksen lämpötilatavoitteisiin siten, että saavutetaan tasapaino ihmisen toiminnan aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen ja nielujen aikaansaamien poistumien välillä kuluvan vuosisadan jälkipuoliskolla, toimien oikeudenmukaisesti, kestävän kehityksen ja köyhyyden poistamispyrkimysten yhteydessä.

               3. EFTA-valtioiden strategiat kattavat

               a) päästöjen vähennykset ja poistumien tehostamisen LULUCF:n alalla ottaen huomioon tältä alalta saatavan bioenergian ja -materiaalit;

               b) siltä osin kuin sillä on merkitystä maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden kannalta, yhteydet muihin kansallisiin pitkän aikavälin tavoitteisiin, suunnitelmiin sekä muihin politiikkoihin ja toimenpiteisiin.

               4. EFTA-valtiot tiedottavat yleisölle strategioistaan ja niiden mahdollisista päivityksistä ja saattavat ne yleisön saataville.

               5. EFTAn valvontaviranomainen arvioi, ovatko EFTA-valtioiden strategiat riittävät, jotta ne voidaan kirjata tämän artiklan mukaisesti toteutetuiksi.

               6. EFTA-valtioiden maankäyttöä, maankäytön muutosta sekä metsätaloutta koskevien strategioiden olisi sisällettävä seuraavat osatekijät:

               A. YHTEENVETO JA STRATEGIOIDEN LAADINTAPROSESSI

               A.1. Tiivistelmä

               A.2. Oikeudellinen ja poliittinen kehys ja tarpeen mukaan alustavat välitavoitteet vuosiksi 2040 ja 2050

               B. SISÄLTÖ

               B.1. MAANKÄYTTÖ, MAANKÄYTÖN MUUTOS JA METSÄTALOUS (LULUCF)

               B.1.1. Ennustetut päästövähennykset ja poistumien tehostaminen vuoteen 2050 mennessä

               B.1.2. Siinä määrin kuin se on toteutettavissa, odotettavissa olevat päästöt lähteittäin ja yksittäisten kasvihuonekaasujen mukaan jaoteltuina

               B.1.3. Suunnitellut vaihtoehdot päästöjen vähentämiseksi ja nielujen lisäämiseksi

               B.1.4. Siltä osin kuin se on metsänielujen ja -varastojen ylläpidon tai, tarpeen mukaan, lisäämisen kannalta olennaista sopeutumista koskevat politiikat ja toimenpiteet

               B.1.5. Metsäbiomassan markkinakysyntään liittyvät näkökohdat ja vaikutus sadonkorjuuseen

               B.1.6. Tarpeen mukaan yksityiskohdat mallintamisesta (mukaan lukien oletukset) ja/tai analyysit, indikaattorit jne.”

               iv)Lisätään 15 artiklan 2 kohtaan seuraava:

               ”Keskusvalvojalla on toimivalta suorittaa tässä artiklassa tarkoitetut tehtävät EFTA-valtioiden ollessa kyseessä. EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava, jos keskusvalvoja estää EFTA-valtioihin liittyvän tai EFTA-valtioiden toteuttaman tapahtuman”.

               v)”Lisätään liitteessä II olevaan taulukkoon seuraava:

               ”Islanti 0,5102

               Norja 0,110 5”

               vi)Lisätään liitteessä III olevaan taulukkoon seuraava:

               ”Islanti1990

               Norja1990”

               vii) Lisätään liitteessä IV olevan A jakson g kohtaan seuraava:

                     6
                  ”EFTA-valtioiden osalta vuosien 2021–2025 vertailutasojen on oltava johdonmukaisia niiden ennusteiden kanssa, jotka on ilmoitettu vapaaehtoisesti Euroopan ympäristökeskukselle asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisesti, ja Islannin osalta, myös Islannin osallistumisesta Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja Islannin velvoitteiden yhteiseen täyttämiseen ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan mukaisella toisella velvoitekaudella tehdyn Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Islannin välisen sopimuksen mukaisesti.”

               viii)Lisätään liitteessä VII olevaan taulukkoon seuraava:

               ”Islanti–0,0224 –0,0045

               Norja–29,6–35,5”

               –32018 R 0842: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasujen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

               Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset:

               i)Lisätään 4 artiklan 3 kohtaan seuraava:

               ”EFTA-valtioiden osalta vuotuisten päästökiintiöiden määrittämiseksi vuosille 2021–2030 hiilidioksidiekvivalenttitonneina tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa esitetyn mukaisesti vuoden 2005 määrittäminen perusvuodeksi vuoden 2030 päästökiintiöitä varten perustuu kattavasta tarkastuksesta, jossa ilmailun aiheuttamia hiilidioksidipäästöjä ei oteta lukuun, saatavan vuoden 2005 kasvuhuonekaasujen kokonaispäästöjen määrän sekä vuoden 2013 päästökauppajärjestelmän soveltamisalan mukaisten kiinteistä lähteistä peräisin olevien EU:n päästökauppajärjestelmän vuoden 2005 päästöjen, sellaisina kuin ne esitetään 26 päivänä heinäkuuta 2016 annetussa ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 152/2012
                  7
                lisäyksen B osassa, väliseen eroon, mukautettuna asetuksen (EU) 2018/1999 26 artiklan 6 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla delegoidulla säädöksellä hyväksyttyihin lämmitysvaikutusarvoihin tai hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin neljännessä arviointiraportissa määriteltyihin arvoihin, kunnes delegoitua säädöstä aletaan soveltaa. Vuotuisia päästökiintiöitä vuosiksi 2021–2030 tämän artiklan mukaisesti määritettäessä huomioon otettavat, kiinteistä lähteistä peräisin olevia EU:n päästökauppajärjestelmän vuoden 2005 päästöjä koskevat luvut sellaisina kuin ne ovat ilmoitettuina ETA:n sekakomitean päätöksessä N:o 152/2012 (AR2) ja samat luvut päivitettyjen lämmitysvaikutusarvojen (AR4) kera on esitetty lisäyksessä.”

               ii)Lisätään liitteen IV jälkeen seuraava:

               ”Lisäys

               Vuotuisia päästökiintiöitä vuosiksi 2021–2030 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritettäessä huomioon otettavat, kiinteistä lähteistä peräisin olevia EU:n päästökauppajärjestelmän vuoden 2005 päästöjä koskevat luvut sellaisina kuin ne ovat ilmoitettuina ETA:n sekakomitean päätöksessä N:o 152/2012 (AR2) ja samat luvut päivitettyjen lämmitysvaikutusarvojen (AR4) kera

               Taulukko 1: Päästökauppajärjestelmään kuuluvat päästöt vuonna 2005 Norjan osalta:

                         Kasvuhuonekaasu (tonnia)

                        CO2-ekv. (AR2)

                        CO2-ekv. (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Yhteensä

                        25 874 000

                        25 925 000

               Taulukko 2: Vuoden 2005 päästökauppajärjestelmän päästöt Islannin osalta:

                        Kasvuhuonekaasu (tonnia)

                        CO2-ekv. (AR2)

                        CO2-ekv. (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Yhteensä

                        935 841

                        940 237

               iii)Korvataan 6 artiklan 1 kohdassa esiintyvä ilmaisu ”100 miljoonaa EU:n päästökauppajärjestelmän mukaista päästöoikeutta” ilmaisulla ”107 miljoonaa EU:n päästökauppajärjestelmän mukaista päästöoikeutta”.

               iv)Lisätään 12 artiklan 2 kohtaan seuraava:

               ”Keskusvalvojalla on toimivalta suorittaa tässä artiklassa tarkoitetut tehtävät EFTA-valtioiden ollessa kyseessä. EFTAn valvontaviranomaiselle on ilmoitettava, jos keskusvalvoja estää EFTA-valtioihin liittyvän tai EFTA-valtioiden toteuttaman tapahtuman”.

               v)”Lisätään liitteessä I olevaan taulukkoon seuraava:

               ”Islanti
                     –29 %

               Norja
                     –40 %

               vi)”Lisätään liitteessä II olevaan taulukkoon seuraava:

               ”Islanti

                     4 %

               Norja

                     2 %”

               vii)Muutetaan liitteessä III oleva taulukko seuraavasti:

               (a)Täydennetään taulukkoa seuraavasti:

               ”Islanti

                     0,2

               Norja

                     1,6”

               (b)Korvataan enimmäismäärään yhteensä viittaava luku ”280” luvulla ”281,8”.

               -32018 R 1999: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

               Tämän asetuksen sovellettavat säännökset on lueteltu alla, ja tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               i)Ainoastaan seuraavia asetuksen säännöksiä sovelletaan:

               asetuksen 2 artiklan 1–10 kohta, 2 artiklan 12–13 kohta, 2 artiklan 15–17 kohta, 18 artikla, 26 artiklan 2–7 kohta, 29 artiklan 5 kohdan b alakohta, 37–42 artikla, 44 artiklan 1 kohdan a alakohta sekä 2,3 ja 6 kohta, 57–58 artikla sekä liitteet V–VII ja XII–XIII.

               ii)Asetuksen 2 artiklan 1–10 kohtaa, 12–13 kohtaa ja 15–17 kohtaa sovelletaan tätä kohtaa sovellettaessa EFTA-valtioihin ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät asetusten (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 täytäntöönpanoon.

               iii)Korvataan 26 artiklan 4 kohta EFTA-valtioiden osalta seuraavasti:

               ”Islannin ja Norjan on toimitettava EFTAn valvontaviranomaiselle viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä huhtikuuta jäljennös UNFCCC:lle 3 kohdan mukaisesti ilmoitetuista lopullisista kasvihuonekaasuinventaariota koskevista tiedoista”.

               iv)Asetuksen 41 artiklaa sovelletaan EFTA-valtioiden osalta ainoastaan siltä osin kuin artiklassa mainittuihin säännöksiin tai niiden osiin viitataan tai ne vahvistetaan [tässä päätöksessä].

               v)Lisätään EFTA-valtioiden osalta 42 artiklan ensimmäisen virkkeen jälkeen teksti seuraavasti:

               ”Euroopan ympäristökeskus avustaa EFTAn valvontaviranomaista vain sen työssä, joka koskee 18 artiklaa, 26 artiklan 2–7 kohtaa, 29 artiklan 5 kohdan b alakohtaa, 37–39 artiklaa ja 41 artiklaa.”

               -32013 R 0525: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 525/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 13).

               Tämän asetuksen sovellettavat säännökset on lueteltu alla, ja tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               i)Ainoastaan seuraavia asetuksen säännöksiä sovelletaan:

               asetuksen 7 artikla sekä 19 artiklan 1 ja 3 kohta.

               ii)Asetuksen 7 artiklaa sekä 19 artiklan 1 ja 3 kohtaa sovelletaan tätä kohtaa sovellettaessa EFTA-valtioihin ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanoon.

               -32014 R 0749: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 749/2014, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2014, jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisesti raportoimien tietojen rakenteesta, muodosta, toimittamistavasta ja tarkastamisesta (EUVL L 203, 11.7.2014, s. 23).

               Tämän asetuksen sovellettavat säännökset on lueteltu alla, ja tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               i)Ainoastaan seuraavia asetuksen säännöksiä sovelletaan:

               asetuksen 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 artikla, liitteet I–VIII ja liitteen XVI taulukko 2.

               ii)Asetuksen 3–5 artiklaa, 7–10 artiklaa, 12–14 artiklaa, 16 artiklaa, 29 artiklaa, 32–34 artiklaa, 36–37 artiklaa sekä liitteitä I–VIII ja liitteen XVI taulukkoa 2 sovelletaan tätä kohtaa sovellettaessa EFTA-valtioihin ainoastaan siltä osin kuin ne liittyvät asetuksen (EU) 2018/842 täytäntöönpanoon.

               b)Tähän kohtaan sovelletaan ETA-sopimuksen 79 artiklan 3 kohdan nojalla ETA-sopimuksen VII osaa (Toimielimiä koskevat määräykset).

               c)ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 1 (laaja-alaiset mukautukset) sovelletaan soveltuvin osin tähän kohtaan.

               d)Tässä kohdassa tarkoitettuihin tai tähän kohtaan sisällytettyihin säädöksiin tai säännöksiin sisältyviä viittauksia unionin lainsäädäntöön, säädöksiin, sääntöihin, politiikkoihin ja toimenpiteisiin sovelletaan siltä osin ja siinä muodossa kuin asiaa koskeva lainsäädäntö sekä asiaa koskevat säädökset, säännöt, politiikat ja toimenpiteet on sisällytetty tähän sopimukseen.

               e)Islanti ja Norja osallistuvat täysimääräisesti ilmastonmuutoskomitean työhön tässä kohdassa tarkoitettujen tai siihen sisältyvien säädösten ja säännösten mukaisesti, mutta niillä ei ole äänioikeutta.

               f) Kun komissio kuulee jäsenvaltioiden nimeämiä asiantuntijoita tässä kohdassa tarkoitettujen tai siihen sisältyvien säädösten ja säännösten mukaisesti, sen on kuultava myös EFTA-valtioiden nimeämiä asiantuntijoita samoin perustein.

               g)Euroopan ympäristökeskus avustaa EFTAn valvontaviranomaista sen työssä asetusten (EU) 2018/841 ja (EU) 2018/842 mukaisesti.

               h)Tätä kohtaa ei sovelleta Liechtensteiniin.”

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan [… päivänä …kuuta …], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty
                  8*.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  […]

                  ETA:n sekakomitean sihteerit

                  […]

               Islannin ja Norjan julistus

               ETA:n sekakomitean päätökseen N:o [tämä päätös] liittyvistä kansallisista suunnitelmista

               Islanti ja Norja aikovat vapaaehtoispohjalta laatia kansallisia suunnitelmia, joissa kuvataan, miten Islanti ja Norja aikovat täyttää sitoumukset, joita ne ovat tehneet, sisällyttämällä seuraavat säädökset ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31:

               -Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/841, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämisestä vuoteen 2030 ulottuviin ilmasto- ja energiapolitiikan puitteisiin sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 ja päätöksen N:o 529/2013/EU muuttamisesta (LULUCF-asetus) ja

               -Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (taakanjakoasetus).

               Islanti ja Norja laativat kansalliset suunnitelmansa ja saattavat ne EU:n jäsenvaltioiden, Euroopan komission, EFTAn valvontaviranomaisen ja yleisön saataville viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019.

               Suunnitelmien pääkohdat ovat seuraavat:

               · tiivistelmä suunnitelmasta

               ·yleiskatsaus nykyisestä kansallisesta ilmastopolitiikasta

               ·kuvaus taakanjakoa koskevasta kansallisesta tavoitteesta ja LULUCF-sitoumuksesta

               ·kuvaus tärkeimmistä nykyisistä ja suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä, joilla on tarkoitus saavuttaa taakanjakoa koskeva tavoite ja täyttää LULUCF-sitoumus

               ·kuvaus nykyisistä kansallisista kasvihuonekaasujen päästöistä ja poistumista sekä taakanjakotavoitetta ja LULUCF-sitoumusta koskevista ennusteista nykyisten politiikkojen ja toimenpiteiden pohjalta

               ·taakanjakoa koskevan tavoitteen saavuttamiseen ja LULUCF-sitoumuksen täyttämiseen tähtäävistä suunnitelluista kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä niin, että verrataan niitä nykyisiin politiikkoihin ja toimenpiteisiin perustuviin ennusteisiin ja kuvataan nykyisten ja suunniteltujen politiikkojen ja toimenpiteiden keskinäistä vuotovaikutusta.

                     (1)

                        EUVL L 156, 19.6.2018, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26.

                     (3)

                        EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

                     (4)

                        EUVL L 165, 18.6.2013, s. 13.

                     (5)

                        EUVL L 203, 11.7.2014, s. 23.

                     (6)

                        EUVL L 207, 4.8.2015, s. 1.

                     (7)

                        EUVL L 309, 8.11.2012, s. 38.

                     (8)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.2.2019
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) 14. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta OTIFin pääsihteerin valintaan 8 päivän huhtikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä OTIFin yleiskokouksen 14. istunnossa, joka on määrä pitää 27. helmikuuta 2019, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä valita Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) pääsihteeri 8. huhtikuuta 2019 ja 31. joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi. Istuntoasiakirjat ovat saatavissa turvatunnuksilla OTIFin verkkosivustolta:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (COTIF)

               COTIF-yleissopimuksessa
                  1
                määrätään OTIFin johtamisesta, tavoitteista, tehtävistä ja suhteista OTIFin jäsenvaltioihin sekä yleisesti järjestön toiminnasta.

               COTIF sisältää varsinaisen yleissopimuksen ja seitsemän liitettä, joissa vahvistetaan yhtenäinen rautatielainsäädäntö (tekniset ja toiminnalliset vaatimukset) ja mallisopimukset: sopimus matkustajien kansainvälisestä rautatiekuljetuksesta, sopimus tavaran kansainvälisestä rautatiekuljetuksesta, vaarallisten aineiden kansainvälinen rautatiekuljetus, sopimus vaunujen käytöstä kansainvälisessä rautatieliikenteessä, sopimus infrastruktuurin käytöstä kansainvälisessä rautatieliikenteessä, kansainvälisessä liikenteessä käytettäväksi tarkoitetun rautatiekaluston teknisten normien vahvistaminen ja yhtenäisten teknisten määräysten hyväksyminen sekä kansainvälisessä liikenteessä käytettäväksi tarkoitetun rautatiekaluston tekninen hyväksyminen.

               COTIF-yleissopimuksen osapuolina on 50 maata, joihin kuuluvat myös 26 EU:n jäsenvaltiota eli kaikki muut jäsenvaltiot paitsi Kypros ja Malta. Myös unioni on ollut sopimuspuolena vuodesta 2011 alkaen.

               2.2.Unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) välinen sopimus

               Neuvosto antoi 16. kesäkuuta 2011 neuvoston päätöksen 2013/103/EU Euroopan unionin liittymistä 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EUVL L 51, 23.2.2013, s. 1). Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2011. Neuvoston päätöksessä täsmennetään, että komissio edustaa unionia OTIFin kokouksissa. Lisäksi päätös sisältää unionin julistuksen toimivallan käytöstä, ja siinä säädetään neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission sisäisistä järjestelyistä OTIFin menettelyissä.

               2.3.OTIFin yleiskokous

               Yleiskokous on OTIFin korkein päätöksentekoelin, joka tekee päätökset yleissopimusta koskevista muutosehdotuksista. Tapauksen mukaan vaatimuksena on, että kaksi kolmasosaa tai puolet jäsenvaltioista hyväksyy ehdotetut muutokset.

               COTIF-yleissopimuksen 14 artiklan 2 §:n c kohdan mukaan yleiskokouksella on toimivalta valita pääsihteeri kolmen vuoden pituiseksi kaudeksi, joka voidaan uusia enintään kahdesti (COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 2 §). Yleiskokouksen työjärjestyksen (21 artiklan 2 §) mukaan yleiskokouksen päätökset tehdään periaatteessa kaikkien kokoushuoneessa äänestyksen aikana asianmukaisesti edustettuina olevien äänten enemmistöllä.

               Yleiskokouksen sääntömääräinen istunto pidetään kolmen vuoden välein, minkä lisäksi voidaan pitää ylimääräisiä istuntoja. Viimeisin istunto oli syyskuussa 2018
                  2
               .

               Unioni ja/tai sen jäsenvaltiot osallistuvat yleiskokoukseen COTIF-yleissopimuksen, yleiskokouksen työjärjestyksen ja unionin COTIF-yleissopimukseen liittymistä koskevan sopimuksen määräysten mukaisesti.

               2.4.OTIFin 14. yleiskokouksen suunnitellut päätökset

               2.4.1.Tausta

               Pääsihteerin toimikausi päättyi 31. joulukuuta 2018. OTIFin 12. yleiskokous oli valinnut pääsihteerin kolmeksi vuodeksi syyskuussa 2015.

               OTIFin 13. yleiskokouksen piti valita uusi pääsihteeri 1. tammikuuta 2019 ja 31. joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi. Ainoa virkaa hakenut henkilö peruutti kuitenkin hakemuksensa hoitaakseen muita tehtäviä 1. tammikuuta 2019 alkaen, eikä valintaa voitu toteuttaa suunnitellun mukaisesti kyseisen istunnon aikana.

               Sen vuoksi 13. yleiskokous antoi pääsihteerille tehtäväksi kutsua koolle ylimääräinen yleiskokous (14. istunto), jonka esityslistan ainoana kohtana olisi seuraavan pääsihteerin valinta. Kyseinen 13. yleiskokous hyväksyi pääsihteerin virkaa koskevan hakuilmoituksen, joka julkaistiin 5. lokakuuta 2018. Asianmukaisessa muodossa olevien hakemusten vastaanottamisen määräajaksi asetettiin 5. tammikuuta 2019.

               Seuraava pääsihteeri aloittaa virassaan 8. huhtikuuta 2019.

               Lisäksi 13. yleiskokous nimitti OTIFin teknisen osaston nykyisen päällikön Bas Leermakersin väliaikaiseksi pääsihteeriksi 1. tammikuuta 2019 alkaen siihen päivään saakka, jona uusi vaaleilla valittu pääsihteeri aloittaa virassaan.

               2.4.2.OTIFin pääsihteerin virkaa koskevat pätevyysvaatimukset

               Hakuilmoituksen liitteessä asetetaan seuraavat pätevyysvaatimukset:

                        Hakijoiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:

                        1. OTIFin jäsenvaltion kansalaisuus, jonka ei tarvitse olla hakijaa ehdottavan jäsenvaltion kansalaisuus.

                        2. Monivuotinen ammattikokemus eri toiminta-aloilta ja näyttö erittäin vastuullisten tehtävien hoitamisesta.

                        3. OTIFin kaikkien kolmen työkielen (englannin, ranskan ja saksan kielen) taito ja kyky kirjoittaa helposti ja sujuvasti jollakin näistä työkielistä. Hakijan on myös pystyttävä ilmaisemaan itseään riittävän hyvin kahdella muulla työkielellä voidakseen johtaa neuvotteluja ja kirjoittaa ymmärrettävästi näillä kielillä.

                        4. Korkeakoulututkinto OTIFin työn kannalta merkitykselliseltä alalta, mieluiten oikeustieteen tai valtiotieteiden alalta. Kansainvälisen julkisoikeuden, rautatielainsäädännön, vaarallisten aineiden kuljetusten ja yleisesti rautatieliikenteen ja kuljetuslogistiikan tuntemus katsotaan eduksi.

                        5. Todennettavissa oleva kyky johtaa OTIFin sihteeristön kaltaista hallintoa nykyaikaisen tietotekniikan avulla, monivuotinen kokemus henkilöstölainsäädännön yleisten periaatteiden ja erityissääntöjen mukaisesta henkilöstöhallinnosta ja kyky johtaa OTIFin raha-asioita.

                        6. Kansainvälisten järjestöjen toimintamenetelmien ja diplomaattisten neuvottelujen tuntemus ja ammattikokemus kansainvälisen liikenteen alalta.

                        7. Kyky edustaa OTIFia tehokkaasti [OTIFin] jäsenvaltioissa, kansainvälisellä tasolla (erityisesti konferensseissa) ja julkisuudessa. Kyky esiintyä kansainvälisissä konferensseissa.

                        8. Taloudellisten korrelaatioiden ja prosessien kattava tuntemus (myös kansainvälisissä yhteyksissä) ja näyttö kiinnostuksesta liikenteen alaa ja rautatieasioita kohtaan. Hakijalla on oltava kokemusta lainsäädäntötoiminnasta.

                        9. Vähintään kymmenen vuoden ammattikokemus, mieluiten valtionhallinnosta, kansainvälisestä järjestöstä, kansainvälisestä yhdistyksestä, kansainvälisellä kuljetusalalla toimivasta yrityksestä tai opetus- ja tutkimustoiminnasta. Vähintään kymmenen vuoden kokemus kansainvälisestä toiminnasta, jossa hakijalla on todistettavasti ollut merkittäviä päätöksentekotehtäviä.

                        10. Pitkäaikainen kokemus kansainvälisistä neuvotteluista. Kyky hallita erittäin suurta työmäärää ja valmius tehdä useita vaativia virkamatkoja.

                        Pääsihteerin odotetaan olevan dynaamisesti yhteistyökykyinen, tulevaisuuteen suuntautunut, helposti lähestyttävä ja päätöskykyinen henkilö, jolla on näyttöä monikulttuurisesta työskentelystä. Lisäksi hakijalta edellytetään kykyä kehittää poliittisia, oikeudellisia, institutionaalisia ja rahoituksellisia konsepteja.

               Yleiskokouksen on arvioitava, täyttävätkö hakijat hakuilmoituksen vaatimukset ja missä määrin ne täyttyvät. OTIFin sihteeristö toimitti 21. tammikuuta 2019 virallisen luettelon hakijoista sekä hakuaikana vastaanotetut hakemusasiakirjat.

               Yleiskokous päättää OTIFin pääsihteerin valinnasta 2.3 kohdassa kuvatulla äänestysmenettelyllä. Päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona uusi valittu pääsihteeri aloittaa virassaan, minkä pitäisi tapahtua 8. huhtikuuta 2019. Yleiskokouksen päätöksellä on oikeudellisia vaikutuksia COTIF-yleissopimuksen osapuoliin, kuten jäljempänä olevassa 4 jaksossa todetaan.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1.OTIFin sihteeristön virallisesti toimittama hakijaluettelo

               OTIFin sihteeristön 21. tammikuuta 2019 toimittama virallinen luettelo henkilöistä, jotka ovat hakeneet OTIFin pääsihteerin virkaa 8. huhtikuuta 2019 ja 31. joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi, on seuraava (aakkosjärjestyksessä):

               ·CRINIER Raphaël (Ranskan jättämä hakemus);

               ·D’ALFONSO Salvatore (Italian jättämä hakemus)

               ·EBNER Stefan (Itävallan jättämä hakemus);

               ·GROOT Hinne (Alankomaiden jättämä hakemus)

               ·KÜPPER Wolfgang (Saksan jättämä hakemus).

               Kuten luettelosta käy ilmi, kaikki viisi hakemusta ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden jättämiä.

               3.2.Ehdotus unionin puolesta otettavasta kannasta

               3.2.1.OTIFin pääsihteerin tehtävät ja valintaan liittyvä unionin intressi

               3.2.1.1.OTIFin pääsihteerin tehtävät

               OTIFin pääsihteerin tehtävät eivät liity pelkästään COTIF-yleissopimuksen hallinnointiin, soveltamiseen ja toimintaan, sillä pääsihteerille kuuluvat erityisesti seuraavat tehtävät:

               –COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 4 §:n mukaan pääsihteeri ”voi omasta aloitteestaan tehdä yleissopimuksen muutosehdotuksia”.

               –Pääsihteeri edustaa OTIFia ulospäin, laatii työohjelman ja budjettiehdotuksen ja hoitaa järjestön raha-asiat (COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 3 §:n b, h ja i kohta).

               Näissä tehtävissä pääsihteerillä on jonkin verran toimintavapautta.

               –On tärkeää huomata myös se, että pääsihteerillä on erillinen ja itsenäinen rooli sopimuspuolten välisten erimielisyyksien selvittämisessä. Pääsihteerin tehtävänä on ”pyrkiä asianosaisen pyynnöstä palveluksiaan tarjoamalla selvittämään erimielisyydet, jotka ovat syntyneet näiden välillä yleissopimuksen tulkitsemisesta tai soveltamisesta” (COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 3 §:n j kohta).

               –Pääsihteerin tehtävänä on myös ”antaa kaikkien asianosaisten pyynnöstä lausuntoja yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamista syntyneistä erimielisyyksistä” (COTIF-yleissopimuksen 21 artiklan 3 §:n k kohta).

               Näin ollen henkilövalinnalla voi olla puhtaasti teknisten kysymysten lisäksi merkittäviä vaikutuksia tehtävien suorittamiseen.

               Tämä näkyy myös pätevyysvaatimuksissa. Ehdokkaalta edellytetään muun muassa ”pitkäaikaista kokemusta kansainvälisistä neuvotteluista” ja ”kykyä kehittää poliittisia, oikeudellisia, institutionaalisia ja rahoituksellisia konsepteja”.

               3.2.1.2.Valintaan liittyvä unionin intressi

               Unionilla on olennainen intressi OTIFin pääsihteerin valinnassa.

               OTIFin toimet kuuluvat unionin toimivaltaan ja monet niistä myös unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               Neuvoston päätöksen 2013/103/EU liite I sisältää lisäyksen, jossa luetellaan yleissopimuksessa käsiteltyihin aiheisiin liittyvät unionin säädökset, jotka ovat voimassa. Luetteloon sisältyy yli 20 unionin asetusta ja direktiiviä, jotka kuuluvat taloudellista pääsyä, markkinoille pääsyä, turvallisuutta, yhteentoimivuutta ja julkisen palvelun velvoitteita koskevaan unionin rautatielainsäädäntöön.

               Joillakin erityisaloilla (kuten rautatiejärjestelmien turvallisuuden ja yhteentoimivuuden alalla) OTIFin laatimat yhtenäiset säännöt liittyvät suoraan unionin rautatiesäännöstöön, minkä vuoksi ne edellyttävät tarkkaa yhdenmukaistamista, jotta vältetään OTIFin vaatimusten ja unionin vaatimusten väliset ristiriidat ja poikkeamat.

               Edellä esitetyistä seikoista
                  3
                ilmenee, että pääsihteerillä on monilla aloilla huomattavan paljon toimintavapautta, mikä koskee erityisesti ehdotusten tekoa ja erimielisyyksien selvittämistä.

               Sen vuoksi on todennäköistä, että pääsihteerin toiminta vaikuttaa OTIFin toimintaan aloilla, jotka liittyvät suoraan unionin rautatiepolitiikan kehittämiseen ja soveltamiseen. Vastaavasti pääsihteerin toiminta vaikuttaa todennäköisesti myös unioniin, joka on OTIFin jäsen.

               Koska pääsihteerin valintaan liittyy unionin intressi, unionin olisi vahvistettava kantansa tähän valintaan.

               3.2.2.Hakemukset

               OTIFin sihteeristön toimittamien asiakirjojen perusteella vaikuttaa siltä, että kaikki viisi hakijaa täyttävät hakuilmoituksen liitteessä asetetut pätevyysvaatimukset.

               Lisäksi kaikki hakijat ovat jäsenvaltioiden ehdottamia EU:n kansalaisia.

               Jäsenvaltioiden olisi tehtävä omat valintansa seuraavien seikkojen perusteella:

               Ensinnäkin pitäisi olla selvää, että jäsenvaltiot äänestävät vain sellaisia hakijoita, jotka ovat jäsenvaltioiden ehdottamia unionin kansalaisia ja täyttävät kaikki pätevyysvaatimukset. Näiden ensimmäisten valintaperusteiden tulisi estää viime hetken yllätykset, vaikka hakuaika onkin jo päättynyt. Toiseksi unionilla on erityinen intressi tässä valintamenettelyssä, minkä vuoksi äänet olisi annettava hakijalle, joka täyttää parhaiten tietyt unionin edun kannalta tärkeät valintaperusteet. Osa näistä perusteista sisältyy jo hakuilmoitukseen. Yksi unionille tärkeistä perusteista liittyy hakuilmoituksessa asetettuun vaatimukseen mutta on täsmällisempi, koska siinä otetaan huomioon valintaan liittyvä unionin intressi.

               Valintaperusteiksi ehdotetaan seuraavia perusteita:

                        Mahdolliset valintaperusteet

                        Hakuilmoituksen vaatimukset

                        EU-tuntemus

                        Hakuilmoituksen liitteessä ei mainita erikseen seuraavaa perustetta: Euroopan unionin toimielinjärjestelmän ja unionin rautatiesäännöstön ja -politiikan tuntemus (liittyy hakuilmoituksen liitteessä olevan 4 kohdan vaatimukseen).

                        Tekninen pätevyys

                        Hakuilmoituksen liitteessä olevissa 4, 5 ja 6 kohdassa mainitut perusteet

                        Yleinen pätevyys

                        Hakuilmoituksen liitteessä olevissa 8 ja 9 kohdassa mainitut perusteet niiden perusteiden lisäksi, jotka mainitaan liitteen sisältämän vaatimusluettelon viimeisessä kohdassa:

                        Dynaamisesti yhteistyökykyinen, tulevaisuuteen suuntautunut, helposti lähestyttävä ja päätöskykyinen henkilö, jolla on näyttöä monikulttuurisesta työskentelystä.

                        Kyky kehittää poliittisia, oikeudellisia, institutionaalisia ja rahoituksellisia konsepteja.

               4. Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               OTIFin yleiskokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu COTIF-ylleissopimuksella. OTIFin pääsihteerin valinta, josta yleiskokouksen on määrä päättää, on päätös, jolla on oikeusvaikutuksia. Oikeusvaikutukset syntyvät pääsihteerille annetuista tehtävistä, jotka eivät ole pelkästään kansainvälisen sopimuksen hallinnointia, soveltamista ja toimintaa. Tätä asiaa on käsitelty tarkemmin kohdassa 3.2.2.1. Kuten kyseisessä kohdassa on todettu, henkilövalinnalla voi olla puhtaasti teknisten kysymysten lisäksi merkittäviä vaikutuksia pääsihteerin tehtävien suorittamiseen. Pääsihteeri voi nimittäin ohjata OTIFin toiminnan poliittista ja oikeudellista suuntaa erityisesti tekemällä yleissopimusta koskevia muutosehdotuksia ja puuttumalla jäsenten välisiin erimielisyyksiin.

               Näiden seikkojen perusteella voidaan todeta, että OTIFin pääsihteerin valinnalla on oikeusvaikutuksia. Valinnalla ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos toinen näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               Suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät rautatieliikenteeseen.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0028 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) 14. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta OTIFin pääsihteerin valintaan 8 päivän huhtikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on liittynyt 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, jäljempänä ’COTIF-yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 2013/103/EU
                  4
               .

               (2)OTIFin yleiskokous, jäljempänä ’yleiskokous’, perustettiin COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 §:n a kohdan mukaisesti. Unioni osallistuu yleiskokoukseen COTIF-yleissopimuksen, yleiskokouksen työjärjestyksen ja unionin COTIF-yleissopimukseen liittymistä koskevan sopimuksen määräysten mukaisesti.

               (3)Yleiskokouksen odotetaan päättävän OTIFin pääsihteerin valinnasta 8 päivän huhtikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi 14. istunnossaan, joka on määrä pitää 27 päivänä helmikuuta 2019.

               (4)Unionilla on olennainen intressi OTIFin pääsihteerin valinnassa. OTIFin toimet kuuluvat unionin toimivaltaan ja monet niistä unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan. Pääsihteerille annetaan monilla aloilla huomattavan paljon toimintavapautta, mikä koskee erityisesti COTIF-yleissopimuksen muutosehdotusten tekoa ja erimielisyyksien selvittämistä. Sen vuoksi on todennäköistä, että pääsihteerin toiminta vaikuttaa OTIFin toimintaan aloilla, jotka liittyvät suoraan unionin rautatiepolitiikan kehittämiseen ja soveltamiseen. Vastaavasti se vaikuttaa todennäköisesti myös unioniin, koska se on OTIFin jäsen. Koska pääsihteerin valinnassa on kyse unionin intressistä, unionin olisi vahvistettava kantansa tähän valintaan.

               (5)Kaikki viisi hakemusta OTIFin pääsihteerin virkaan 8 päivän huhtikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi ovat jäsenvaltioiden jättämiä, ja kaikki ehdokkaat ovat jäsenvaltioiden kansalaisia. Kaikkien viiden ehdokkaan on arvioitu täyttävän OTIFin pääsihteerin viran haltijaa koskevat pätevyysvaatimukset.

               (6)On aiheellista vahvistaa OTIFin 14. yleiskokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu päätös koskee unionin intressissä olevaa asiaa, joka kuuluu unionin toimivaltaan ja aiheuttaa unionille oikeudellisesti sitovia vaikutuksia.

               (7)Äänet olisi annettava jäsenvaltion ehdottamalle hakijalle, joka on unionin kansalainen, täyttää kaikki OTIFin julkaiseman hakuilmoituksen vaatimukset ja täyttää parhaiten perusteet, jotka liittyvät unionin erityiseen intressiin kyseisessä valinnassa.

               (8)OTIFin yleiskokouksen 14. istunnossa esitettävänä unionin kantana olisi sen vuoksi oltava kaikkien kyseisten perusteiden mukainen äänestäminen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1)OTIFin yleiskokouksen 14. istunnossa unionin puolesta otettava kanta on äänestää ehdokasta, joka

               a)on jäsenvaltion ehdottama unionin kansalainen ja täyttää kaikki OTIFin pääsihteerin valintaa 8 päivän huhtikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2021 väliseksi kaudeksi koskevan hakuilmoituksen liitteessä asetetut vaatimukset (5 päivänä lokakuuta 2018 annettu asiakirja SG-18106) ja

               b)täyttää parhaiten seuraavat perusteet:

               –Euroopan unionin toimielinjärjestelmän ja unionin rautatiesäännöstön ja politiikan tuntemus;

               –hakuilmoituksen liitteessä olevissa 4, 5, 6, 8 ja 9 kohdassa vahvistetut perusteet;

               –hakuilmoituksen liitteessä olevan luettelon jäljessä olevat perusteet, joiden mukaan hakijan on oltava dynaamisesti yhteistyökykyinen, tulevaisuuteen suuntautunut, helposti lähestyttävä ja päätöskykyinen henkilö, jolla on näyttöä monikulttuurisesta työskentelystä ja kyky kehittää poliittisia, oikeudellisia, institutionaalisia ja rahoituksellisia konsepteja.

               2)Jäsenvaltioiden on annettava äänensä 1 kohdan mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Toukokuun 9 päivänä 1980 annettu kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 1. heinäkuuta 2006 voimaan tulleella Vilnan pöytäkirjalla.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2018/1296, annettu 18 päivänä syyskuuta 2018, valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) 13. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta tiettyihin kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF) ja sen liitteisiin tehtäviin muutoksiin (EUVL L 243, 27.9.2018, s. 11).

                     (3)

                        Kohta 4.1.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2013/103/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan unionin liittymistä 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EUVL L 51, 23.2.2013, s. 1).