Avis juridique important

|

52001PC0768

Ehdotus: neuvoston päätös, Yhteisyritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) myönnettyjen etujen jatkamisesta  /* KOM/2001/0768 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, Yhteisyritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) myönnettyjen etujen jatkamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. YHTEISYRITYKSEN PERUSTAMISTA KOSKEVAT EURATOMIN PERUSTAMISSOPIMUKSEN MÄÄRÄYKSET1. Euratomin perustamissopimuksen 45 artiklan mukaisesti yhteisön ydinteollisuuden kehitykselle erityisen tärkeitä yrityksiä voidaan perustaa sopimuksessa tarkoitettuina yhteisyrityksinä.Komissio tutkii kaikki yhteisyrityksen perustamista koskevat suunnitelmat 46 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio pyytää lausunnon jäsenvaltioilta ja niiltä julkisilta tai yksityisiltä laitoksilta, joiden se katsoo voivan antaa sille tietoa.Komission on toimitettava neuvostolle kaikki yhteisyrityksen perustamista koskevat suunnitelmat sekä lausuntonsa perusteluineen.Euratomin perustamissopimuksen 47-49 artiklan mukaan yhteisyritys perustetaan komission ehdotukseen perustuvalla neuvoston päätöksellä.2. HKG:N JA THTR 300 -HANKKEEN TAUSTAAPyynnön syyt2. Yrityksen Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) tehtävä oli ydinvoimalaitoksen rakentaminen ja varustaminen Unnan piirikunnassa Saksan liittotasavallassa sijaitsevaan Uentropiin, sekä kyseisen laitoksen käyttö. Kyseessä oli korkean lämpötilan reaktorilla varustettu ydinvoimalan prototyyppi, jonka teho on noin 300 MWe ja jossa käytetään polttoaineena toriumia (THTR 300 - Thorium High-Temperature Reactor). Voidakseen toteuttaa tämän tavoitteen HKG pyysi, että se perustettaisiin yhteisyrityksenä.3. Neuvosto myönsi HKG:lle Euratomin perustamissopimuksen mukaisen yhteisyrityksen oikeudellisen aseman 25 vuodeksi 1.1.1974 alkaen, koska se katsoi, että HKG:n perussääntö oli Euratomin perustamissopimuksen yhteisyrityksiä koskevien määräysten mukainen ja HKG-hanke oli siihen aikaan yhteisön ydinteollisuuden kehitykselle erityisen tärkeä.4. HKG pyysi myös, että sille myönnettäisiin tiettyjä Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettuja etuja.Neuvosto on ottaen huomioon seuraavat seikat:- ydinvoimalan rakentaa Euroopan yhteisöön sijoittautuneiden yritysten yhteenliittymä, ja voimalan komponentit ovat lähes yksinomaan yhteisössä valmistettuja- voimalan rakentamisen johdosta sähköntuotantotekniikkaa teollisessa mittakaavassa voidaan parantaa huomattavasti- Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettujen etujen myöntäminen HKG:lle saattaisi rahoituskustannusten vähenemisen vuoksi rajoittaa yrityksen taloudellisia riskejä- HKG antaisi yhteisön käyttöön ydinvoimalahankkeen toteuttamisen yhteydessä hankittua tietoa, jota ei voi patentoida,päättänyt myöntää eräitä Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettuja etuja, erityisesti vapautuksen tietyistä veroista. Edut on myönnetty ajanjaksoksi, joka päättyy kolmen vuoden kuluttua siitä, kun yritys on ottanut laitoksen lopullisesti haltuunsa.Ensimmäiset päätökset5. Neuvosto teki kesäkuussa 1974 komission ehdotuksesta seuraavat kaksi päätöstä:- 74/295/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1974, yhteisyritys Hochtemperatur-Kernkraftwerk Gmbh:n (HKG) perustamisesta (EYVL L 165, 20.6.1974, s. 7-13).- 74/296/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 4 päivänä kesäkuuta 1974, etujen myöntämisestä yhteisyritys Hochtemperatur-Kernkraftwerk Gmbh:lle (HKG) (EYVL L 165, 20.6.1974, s. 14-15).Alkuperäisten päätösten muutokset6. Yhteisyrityksen yhtiökokouksessa 11.7.1983 päätettiin yhtiöpääoman lisäämisestä. Tähän liittyi yhteisyrityksen perussäännön (yhtiöjärjestys) muuttaminen.Lisäksi yhteisyritys pyysi Kapitalverkehrsteuer-verosta vuonna 1974 myönnetyn vapautuksen soveltamista myös edellä mainittua yhtiöpääoman lisäystä vastaaviin pääomasijoituksiin.7. Neuvosto katsoi, että:- perussäännön muuttaminen ei vaikuta yhteisyritystä koskevien määräysten soveltamiseen ja sopii hankkeen kehitysvaiheeseen- verovapautuksen jatkamisella voidaan rahoituskustannuksia vähentämällä rajoittaa yrityksen taloudellisia riskejäja teki helmikuussa 1984 seuraavat kaksi päätöstä, joiden tarkoituksena on mukauttaa vuoden 1974 päätökset HKG:n pääoman lisäykseen:- 84/104/Euratom: neuvoston päätös, tehty 21 päivänä helmikuuta 1984, yhteisyritys HKG:n perussäännön (yhtiöjärjestyksen) muuttamisen hyväksymisestä (EYVL L 58, 29.2.1984, s. 35)- 84/105/Euratom: Neuvoston päätös, tehty 21 päivänä helmikuuta 1984, etujen myöntämisestä yhteisyritys HKG:lle tehdyn päätöksen muuttamisesta (EYVL L 58, 29.2.1984, s. 37).Voimalan toiminta ja tavoitteen muuttamisen syyt8. HKG otti THTR 300:n vastuulleen 1.6.1987. Ydinvoimalaa käytettiin 29.9.1988 asti, jolloin se pysäytettiin. Tämän toimintajakson aikana voimalan käyttö keskeytettiin useita kertoja häiriöiden vuoksi.9. Taloudellisten, teknisten ja polttoaineen hankintaa koskevien vaikeuksien sekä rahoituksen epävarmuudesta johtuvien, uudelleen käyttöön ottoon annettavaa lupaa koskevien ongelmien vuoksi 1.9.1989 päätettiin, että laitoksen käyttö lopetetaan välittömästi kokonaan.10. Tämän jälkeen yhteisyrityksen tehtäväksi tuli reaktorin pysäyttäminen, polttoaineen poistaminen sen sydämestä sekä täydellisen sulkemisen ja eristämisen toteuttaminen ja valvonta. Liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat tekivät 13.12.1989 THTR 300 -hankkeen suunnitelmallisesta päätökseen saattamisesta sopimuksen, johon sisältyy rahoitusta koskevia näkökohtia.Uudet pyynnöt11. HKG:lle päätöksellä 74/296/Euratom myönnetyt verotukselliset edut päättyivät 31.5.1990 eli kolme vuotta sen jälkeen kun yritys oli ottanut laitoksen lopullisesti haltuunsa 1.6.1987.12. HKG:n osakkaat pyysivät 9.2.1990 ja 6.3.1990 päivätyillä kirjeillä, että etujen myöntämistä jatkettaisiin yhteisyrityksen oikeudellisen aseman päättymiseen asti ja että edut mukautettaisiin yrityksen senaikaiseen tilanteeseen, joka edellytti lisärahoitusta. Verotuksellisesti tätä lisärahoitusta pidettiin pääomasijoituksina.HKG oli alkanut toteuttaa voimalan käytöstä poistamista koskevaa ohjelmaa, joka ulottuu laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti. Lisäksi se aikoi soveltaa tämän jälkeen suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelmaa.13. Neuvosto totesi, että yhteisössä ei ole käynnissä muita vastaavia ohjelmia ja sen vuoksi niiden toteuttaminen oli tärkeää, koska niistä oli mahdollista saada yhteisön ydinvoimateollisuutta ja ydinenergian kehittämistä hyödyttäviä kokemuksia.Neuvosto katsoi myös, että HKG:tä oli syytä auttaa rahoituskustannuksia vähentämällä toteuttamaan kyseiset ohjelmat ja siitä syystä oli aiheellista jatkaa etujen myöntämistä.Neuvosto teki 16.11.1992 päätöksen, jolla jatkettiin etujen myöntämistä yhteisyritys HKG:lle siihen asti, kunnes sille päätöksellä 74/295/Euratom vahvistettu yhteisyrityksen oikeudellinen asema päättyisi 31.12.1998.3. UUDET KÄÄNTEET14. HKG pyysi 30.3.1998 komissiota jatkamaan sen oikeudellista asemaa eurooppalaisena yhteisyrityksenä 31.12.1998 jälkeen uudella 25 vuoden ajanjaksolla.Pyyntöä perusteltiin paitsi asian merkityksellä ydinenergiasektorille sekä Saksassa että koko Euroopassa ja jopa koko maailmassa myös lopullisesta pysäyttämisestä ja käytöstä poistamisesta saatavilla kokemuksilla. Tämä näkökanta perustuu siihen, että THTR 300 on suurin tällainen reaktori maailmassa ja laitteiston varsinkin eristämisen kannalta erityisen rakenteen vuoksi nyt on ainutlaatuinen tilaisuus saada kokemuksia sulkemisen ja eristämisen kustannuksista.Veroetujen osalta HKG ilmoitti, että ne eivät ole enää tarpeen Saksan liittotasavallan verolainsäädännön muutosten ja ydinvoimalan käytössä olevan maaomaisuuden arvon alenemisen vuoksi.HKG ilmoitti myös, että Saksan liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat olivat tehneet 13.11.1989 puitesopimuksen THTR 300 -hankkeen loppuvaiheen päätökseen saattamisesta. Kyseisessä sopimuksessa ja siihen 18.12.1996 liitetyssä lisäsopimuksessa vahvistetaan vuoteen 2009 asti toteutettavat vaiheet, mukaan luettuina HKG:n toiminnan rahoittamista koskevat järjestelyt.15. Komissio vastasi 25.6.1998 kirjeellä, jossa se pyysi seuraavia lisätietoja:- Millä tavalla oli oltu yhteydessä Saksan viranomaisiin eurooppalaisen yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamista koskevan pyynnön osalta-- Mitkä syyt johtivat pyynnön esittämiseen ottaen huomioon, että kyseiseen oikeudelliseen asemaan liittyvät verotukselliset edut eivät enää olleet tarpeen-- Miksi haettiin oikeudellisen aseman jatkamista 25 vuodeksi-16. Komissio ei ollut saanut HKG:ltä vastausta 9.11.1998 mennessä, jolloin se lähetti yritykselle uuden kirjeen. Tässä kirjeessä komissio totesi, että sille ei ollut toimitettu lisätietoja, joita se oli pyytänyt voidakseen aloittaa tarvittavan menettelyn.17. HKG antoi 25.11.1998 vastauksen, jossa se vahvisti haluavansa yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamista sekä antoi seuraavat lisätiedot:- HKG oli ilmoittanut pyynnöstään koulutuksesta ja tutkimuksesta vastaavalle liittovaltion ministerille sekä niille liittovaltion ja paikallishallinnon ministereille, joiden toimialaan THTR 300:n käytöstä poistaminen kuuluu.- Se totesi erehtyneensä ilmoittaessaan aikaisemmin, että verotuksellisia etuja ei enää tarvita, ja pyysi niiden pitämistä voimassa, koska se katsoi verolainsäädännön muutosten voivan lisätä uudelleen yrityksen verotaakkaa.- Oikeudellisen aseman 25 vuoden jatkon osalta HKG mainitsi, että nykyisten suunnitelmien ja lupien perusteella eristämistä on tarkoitus jatkaa 30 vuoden ajan. Säteilytettyjen komponenttien purkaminen voidaan aloittaa 30 vuoden hajoamisajan jälkeen eli vuonna 2019, jos aika lasketaan reaktorin lopullisesta pysäyttämisestä, taikka 30 vuoden eristämisen jälkeen vuonna 2027. Loppusijoituksen osalta Saksassa ja Euroopassa vallitsee nykyisin tilanne, joka estää laitoksen käytöstäpoistoa ja alueen kunnostamista koskevan lopullisen aikataulun laatimisen. Tämän perusteella oikeudelliselle asemalle haetaan 25 vuoden jatkoa.Komissio kirjasi kyseisen kirjeen vastaanotetuksi 21.12.1998.18. Komissio on perustanut yksiköidenvälisen työryhmän Euratomin perustamissopimuksen 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen suorittamiseksi.4. Komission alustavat toimenpiteet19. On huomattava, että neuvoston päätöksen 74/295/Euratom voimassaolo päättyi 31.12.1998, jolloin myös HKG:n oikeudellinen asema eurooppalaisena yhteisyrityksenä mitätöityi. Lisäksi HKG:n alkuperäistä, vuonna 1974 vahvistettua tehtävää muutettiin vuonna 1989.20. Tämän vuoksi komissio ilmoitti 21.1.1999 päivätyssä kirjeessään HKG:lle, että sen olisi haettava uudelleen yhteisyrityksen oikeudellista asemaa nykyisen tehtävänsä perusteella.Komissio ilmoitti asiasta Saksan viranomaisille ja pyysi niitä antamaan tiedoksi alkuperäiset vastauksensa HKG:n pyyntöön yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisesta sekä niiden HKG:lle vuonna 1974 myönnettyjen veroetujen säilyttämisestä, joiden voimassaoloa jatkettiin vuonna 1992.21. HKG toimitti 15.3.1999 päivätyllä kirjeellä komissiolle uuden pyynnön yhteisyrityksen oikeudellisen aseman myöntämisestä ja verotuksellisten etujen jatkamisesta. Komissio vastasi tähän kirjeeseen 12.5.1999.22. Euratomin perustamissopimuksen 46 artiklan mukaisesti komission on tutkimusta suorittaessaan pyydettävä lausunto jäsenvaltioilta ja niiltä julkisilta tai yksityisiltä laitoksilta, joiden se katsoo voivan antaa sille tietoa.Tätä varten komissio lähetti 1.6.1999 jäsenvaltioiden pysyville edustustoille kaikki tarvittavat tiedot sisältäneen kirjeen, jossa se pyysi niiltä lausuntoa.23. Saksa antoi omassa vastauksessaan tukensa HKG:n pyynnölle ja ilmoitti, että liittovaltion hallitus tukee myönnettyjen veroetujen jatkamista.24. Muista jäsenvaltioista pyyntöön ilmoittivat suhtautuvansa myönteisesti myös Suomi, Irlanti, Portugali, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi. Myös muissa jäsenvaltioissa tehdyt tiedustelut osoittavat myönteistä suhtautumista.25. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus pyysi numerotietoja, jotka osoittaisivat yhteisyrityksen oikeudellisesta asemasta aikaisemmin koituneet hyödyt sekä ennakoidut tulevat hyödyt. Näitä tietoja pyydettiin HKG:ltä, joka ilmoitti, että sen käyttöön annettujen varojen ja tukien verottaminen olisi lisännyt verotaakkaa 22 miljoonalla eurolla vuosina 1974-1998, mikä puolestaan olisi edellyttänyt lisää varoja ja tukea. Yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamiseen liittyvien veroetujen määräksi yritys arvioi 89 500 euroa.26. Komissio pyysi 16.11.1999 HKG:ltä lisätietoja erityisesti sen pyytämistä verotusta koskevista eduista.HKG ilmoitti vastauksessaan 13.6.2000, että Saksan uuden verolainsäädännön voimaantulon vuoksi se pyytää seuraavien etujen jatkamista:- vapauttaminen maaomaisuuden hankkimiseen liittyvästä verosta (Grunderwerbsteuer) - Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III oleva 4 kohta- vapauttaminen kiinteistöverosta (Grundsteuer) ja vapauttaminen voitosta kannettavan veron siitä osasta, joka voittoverosta annetun lain (Gewerbesteuergesetz) 8 artiklan 1 kohdan mukaan koskee pitkäaikaisten velkojen korkoja - Euratomin perustamissopimuksen liitteessä III oleva 5 kohta.5. Päätelmät27. Komissio katsoo, että neuvoston vuonna 1992 hyväksymät perustelut HKG:n oikeudellisen aseman säilyttämiseksi yhteisyrityksenä ja etujen myöntämiseksi sille ovat yhä edelleen voimassa. Yrityksen harjoittama toiminta ja sen toimintaolosuhteet eivät itse asiassa ole muuttuneet. Komissio ehdottaa siis neuvostolle vuonna 1992 tehtyjen päätösten jatkamista.28. Saksan liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat ovat sopineet HKG:n toiminnan rahoittamista koskevista järjestelyistä vain 31.12.2009 asti.29. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että neuvosto noudattaisi tätä Saksan viranomaisten ja HKG:n sopimaa aikarajaa ja hyväksyisi yhteisyrityksen oikeudellisen aseman jatkamisen ja etujen myöntämisen HKG:lle 31.12.2009 asti.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, Yhteisyritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) myönnettyjen etujen jatkamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 48 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen  [1],[1]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto on päätöksellään 74/295/Euratom  [2] perustanut Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH:n, jäljempänä 'HKG', perustamissopimuksessa tarkoitetuksi yhteisyritykseksi kahdeksikymmeneksiviideksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1974.[2]  EYVL L 165, 20.6.1974, s. 7.(2) Neuvosto jatkoi ..... tekemällään päätöksellä ...  [3] Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH:lle (HKG) myönnettyä yhteisyrityksen oikeudellista asemaa yhdellätoista vuodella 1 päivästä tammikuuta 1999.[3]  EYVL L [...], [...], s. [...](3) Päätöksellään 74/296/Euratom  [4] sekä 16 päivänä marraskuuta 1992 tekemällään päätöksellä  [5] neuvosto myönsi HKG:lle eräitä perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettuja etuja kahdeksikymmeneksiviideksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1974 alkaen.[4]  EYVL L 165, 20.6.1974, s. 14.[5]  Päätöstä ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.(4) HKG pyysi 25 päivänä marraskuuta 1998, 15 päivänä maaliskuuta 1999 ja 13 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyillä kirjeillä, että verotusta koskevat edut myönnettäisiin myös ajaksi, jolla yhteisyrityksen oikeudellisen aseman myöntämistä on jatkettu.(5) HKG:n nykyinen tehtävä on voimalan käytöstä poistamista koskevan ohjelman toteuttaminen laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti, minkä jälkeen se soveltaa suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelmaa.(6) Yhteisössä ei ole käynnissä muita vastaavia ohjelmia, koska tähän mennessä yhteisössä ei ole pysäytetty lopullisesti yhtäkään korkean lämpötilan reaktoria.(7) Näiden ohjelmien toteuttaminen on siis tärkeää, koska niistä saadaan yhteisön ydinvoimateollisuutta ja ydinenergian kehittämistä hyödyttäviä kokemuksia.(8) HKG:tä on syytä auttaa rahoituskustannuksia vähentämällä toteuttamaan ydinvoimalan käytöstä poistamista koskeva ohjelma laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti sekä suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelma.(9) Saksan liittovaltio, Nordrhein-Westfalenin osavaltio sekä HKG ja sen osakkaat ovat sopineet HKG:n toiminnan rahoittamista koskevista järjestelyistä 31 päivään joulukuuta 2009 asti.(10) On näin ollen suotavaa jatkaa HKG:lle myönnettyjen etujen voimassaoloa samaksi ajaksi kuin yhteisyrityksen oikeudellista asemaa eli 31 päivään joulukuuta 2009,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaJäsenvaltioiden on jatkettava seuraavien, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen liitteessä III tarkoitettujen etujen myöntämistä yhteisyritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) yhdentoista vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 1999:1. Vapauttaminen maaomaisuuden hankkimiseen liittyvästä verosta (Grunderwerbsteuer) mainitun liitteen 4 kohdan mukaisesti;2. Mainitun liitteen 5 kohdan mukaisesti:- vapauttaminen kiinteistöverosta (Grundsteuer);- vapauttaminen voitosta kannettavan veron siitä osasta, joka voittoverosta annetun lain (Gewerbesteuergesetz) 8 artiklan 1 kohdan mukaan koskee pitkäaikaisten velkojen korkoja.2 artiklaEdellä 1 artiklassa luetellut edut myönnetään HKG:lle sillä edellytyksellä, että komissio saa käyttöönsä kaiken teollisen, teknisen ja taloudellisen tietämyksen, myös turvallisuutta koskevat tiedot, jonka HKG on hankkinut toteuttaessaan ydinvoimalan käytöstä poistamista koskevaa ohjelmaa laitoksen täydelliseen sulkemiseen ja eristämiseen asti sekä suljettujen ydinvoimalaitosten valvontaohjelmaa. Tämä velvollisuus koskee myös kaikkia sellaisia tietoja, joka HKG:llä on oikeus luovuttaa sen kanssa tehtyjen sopimusten nojalla. Komissio määrittelee sille ilmoitettavat tiedot ja näiden tietojen ilmoittamistavat sekä valvoo niiden jakelua.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja yhteisyritykselle Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) .Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja


Avis juridique important

|

51999PC0711

Ehdotus: neuvoston päätös riskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi tehdyn päätöksen 97/534/EY muuttamisesta  /* KOM/99/0711 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS riskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi tehdyn päätöksen 97/534/EY muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTTällä päätösehdotuksella lykätään riskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi tehdyn komission päätöksen 97/534/EY voimaantuloa kolmella kuukaudella. Komissio päätti kokouksessaan 24 päivänä marraskuuta toimittaa pysyvälle eläinlääkintäkomitealle keskustelua ja lausuntoa varten kaksi ehdotusta asiassa tapahtuvan kehityksen varalta. Ensimmäisellä, laajemmalla ehdotuksella korvataan ja kumotaan päätöksen 97/534/EY säännökset, ja se noudattaa neuvoston komissiolle maaliskuussa 1998 antamaa kehotusta laatia tarkoitukseen sopiva, erikseen määriteltyjä riskiaineita koskeva ehdotus OIE:n BSE-säännöstön pohjalta. Toisella, suppeammalla ehdotuksella lykätään olemassa olevan, erikseen määriteltyjen riskiainesten käytön kieltävän komission päätöksen (97/534/EY) voimaantuloa kolmella kuukaudella, jos asiassa on edistytty. Marraskuun 26 päivänä näitä ehdotuksia käsiteltiin ensin pysyvän eläinlääkintäkomitean työryhmässä jäsenvaltioiden kanssa, ja tuloksena oli erilaisia muutoksia laajempaan ehdotukseen. Joulukuun 8 päivänä kumpikin ehdotus esiteltiin pysyvälle eläinlääkintäkomitealle, laajempi ehdotus muutetussa muodossa. Vaikka useimmat jäsenvaltiot katsoivat laajemman ehdotuksen muodostavan hyvän pohjan tuleville erikseen määriteltyjä riskiaineita koskeville säännöille, ne vastustivat sitä ja kannattivat sen sijaan päätöksen 97/534/EY voimaantulon lykkäämistä. Laajemmasta ehdotuksesta ei äänestetty. Pysyvä eläinlääkintäkomitea antoi lopulta kielteisen lausunnon suppeammasta, kolmen kuukauden lykkäämistä koskevasta ehdotuksesta ja esitti jälleen, että lykkäyksen pitäisi mahdollistaa OIE:n seuraavan, Pariisissa toukokuussa pidettävän yleiskokouksen ottaminen huomioon. Äänestyksen tulos oli:Puolesta: DK, ES, IR, PO, SV, UKVastaan: DE, EL, FR, IT, LU, NL, OS, FINPidättäytyi: BEEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSriskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi tehdyn päätöksen 97/534/EY muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY [1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/118/ETY [2], ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan, [1]  EYVL L 395, 30.12.1989, s.13.[2]  EYVL L 62, 15.3.1993, s. 49.ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY [3], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/118/ETY, ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,[3]  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.ottaa huomioon ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/ETY [4] ja erityisesti sen 22 artiklan,[4]  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio teki 30 päivänä heinäkuuta 1997 päätöksen 97/534/EY [5], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston päätöksellä 98/745/EY [6], riskiaineksen käytön kieltämisestä tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden vuoksi. Päätöstä 97/534/EY sovelletaan 31 päivästä joulukuuta 1999.[5]  EYVL L 216, 8.8.1997, s. 95.[6]  EYVL L 358, 31.12.1998, s. 113.(2) Kyseisellä päätöksellä laajaan tuotevalikoimaan olevien vaikutusten ja uusien tieteellisten lausuntojen tarkastelemiseen tarvitaan kuitenkin lisää aikaa. Tämän vuoksi päätöksen 97/534/EY soveltamispäivää olisi lykättävä.(3) Pysyvä eläinlääkintäkomitea ei ole antanut myönteistä lausuntoa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan komission päätöksen 97/534/EY 10 artiklassa päivämäärä "31 päivästä joulukuuta 1999" päivämäärällä "31 päivästä maaliskuuta 2000".2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 31 päivästä joulukuuta 1999.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.3.2017
            COM(2017) 136 final
            2017/0060(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            direktiivin 2010/40/EU muuttamisesta delegoitujen säädösten antamisajan osalta
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista 7 päivänä heinäkuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU
                  1
                (ITS-direktiivi) tuli voimaan elokuussa 2010. Sen tavoitteena on nopeuttaa älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) koordinoitua käyttöönottoa ja käyttöä tieliikenteessä kaikkialla EU:ssa. ITS-direktiivissä säädetään, että neljän ensisijaisen alan kattamia toimia koskevat määritykset on annettava delegoiduilla säädöksillä.  ITS-direktiivi on yksi ensimmäisistä unionin säädöksistä, joissa säädetään delegoitujen säädösten käytöstä. Siinä siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä ainoastaan rajatulla aikavälillä (27. elokuuta 2017 saakka).

               ITS-direktiivin voimaantulosta lähtien on annettu neljä delegoitua säädöstä. Jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa on viimeistelty viides delegoitu säädös, joka koskee EU:n laajuisten multimodaalisten matkatietopalvelujen tarjoamista. Tässä yhteydessä kehitetyillä datanjakomekanismeilla, kuten myös eCall-järjestelmiä koskevilla yhteentoimivuusvaatimuksilla, edistetään merkittävästi digitaalisten sisämarkkinoiden strategian
                  2
                tavoitteita. Lisäksi liikennealan digitalisointi parantaa alan kestävyyttä.

               Digitaalinen liikennejärjestelmä edellyttää eri liikennemuodot ja toimialat kattavaa horisontaalista ajattelua. Digitaaliteknologian perustan muodostaa datakerros, jonka sisältämää dataa voidaan yhdistellä innovatiivisten palveluiden ja sovellusten kerrokseksi. ITS-direktiivin mukaiset määritykset mahdollistavat yhteisten toiminnallisten, teknisten, organisatoristen ja palveluita koskevien määräyksien laatimisen. Tällä tavoin on helpommin saatavilla ja käytettävissä dataa innovatiivisten palveluiden ja sovellusten kerroksen kehittämiseksi.

               Komissio julkaisi vastikään eurooppalaisen strategian vuorovaikutteisia älykkäitä liikennejärjestelmiä varten
                  3
                (C-ITS). Komissio laatii parhaillaan yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa asiaan liittyviä oikeudellisia ja teknisiä puitteita vuorovaikutteisten ITS-järjestelmien käyttöönoton tukemiseksi. Tämä on osa ITS-direktiivin ensisijaista alaa IV. Se on myös yksi niistä toimista, joiden suhteen komissio aikoo käyttää valtaansa hyväksyä teknisiä, toiminnallisia ja organisatorisia määrityksiä. Perusteellinen valmistelutyö on tarpeen, jotta määritykset kattavat kaikki näkökohdat, joita C-ITS-järjestelmien yhdenmukainen ja yhteentoimiva käyttöönotto unionissa edellyttää. Tätä työtä edistävät myös C-ITS-alustaan
                  4
                osallistuvien sidosryhmien antama panos ja niiden kanssa tehtävä yhteistyö sekä kokemukset C-ITS-järjestelmien käyttöönottohankkeista, esimerkiksi jäsenvaltioiden toteuttamista C-ROADS-alustaan
                  5
                liittyvistä aloitteista. C-ITS-määrityksillä on perustavanlaatuista merkitystä vuorovaikutteisten, verkkoon liitettyjen ja automatisoitujen ajoneuvojen koordinoidun ja nopean käyttöönoton varmistamiselle unionissa.

               C-ITS-järjestelmien käyttöönoton tukemiseksi laadittavien oikeudellisten ja teknisten puitteiden ohella on huolehdittava vielä useista muista toimista, jotka liittyvät ITS-direktiivin neljään ensisijaiseen alaan
                  6
               . Näitä ovat määritykset ja standardit, jotka liittyvät liikenteen ja rahtitoimintojen hallintapalvelujen jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen (ensisijainen ala II), määritykset, jotka liittyvät muihin toimiin, jotka koskevat ITS-sovelluksia tieliikenteen turvallisuuden ja turvatoimien takaamiseksi (ensisijainen ala III), ja tarvittavien toimenpiteiden määrittely erilaisten ITS-sovellusten integroimiseksi avoimeen ajoneuvon sisäiseen järjestelmäalustaan (ensisijainen ala IV, 1.1 kohta).

               Jotta komissio voisi antaa delegoituja säädöksiä uusien määritysten hyväksymiseksi, säädösvallan siirtoa on jatkettava. Lisäksi jo hyväksyttyjä määrityksiä voi olla tarpeen ajantasaistaa, jotta voidaan ottaa huomioon tekninen kehitys tai kokemukset jäsenvaltioissa toteutetuista täytäntöönpanotoimista.

               Komissio ehdottaa siksi, että säädösvallan siirtoa jatketaan viidellä vuodella 27. elokuuta 2017 alkaen ja sen jälkeen ilman eri toimenpiteitä viisivuotiskausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Tämän ehdotuksen ainoana tavoitteena on jatkaa komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä. ITS-direktiivin poliittisia tavoitteita tai soveltamisalaa ei muuteta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 91 artikla.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  ITS-direktiivissä tarkastellaan ylikansallisia kysymyksiä, joita ei voida tyydyttävästi ratkaista jäsenvaltioiden tasolla. Näitä kysymyksiä ovat muun muassa laitteiden yhteentoimivuus ja ITS-palveluiden sisämarkkinoiden lujittaminen (mitä kautta voidaan lisätä maailmanlaajuista kilpailukykyä sekä työpaikkoja ja kasvua)

                  Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ITS-direktiivin kaltaisen (puite)direktiivin käyttö on edelleen yksi kaikkein asianmukaisimmista keinoista saavuttaa toivottu tulos. ITS:n yleisperiaatteet ja toimintaedellytykset muuntuvat käytännön toimiksi määritysten ansiosta. Määritysten kehittämisessä jäsenvaltioiden asiantuntijoilla on vahva rooli. Lisäksi komissio on perustanut Euroopan ITS-alan neuvoa-antavan ryhmän, joka koostuu julkisten ja yksityisten ITS-sidosryhmien edustajista. Kyseinen ryhmä avustaa komissiota liiketoiminnallisissa ja teknisissä näkökohdissa, jotka liittyvät ITS:n toteutukseen ja käyttöönottoon EU:ssa.

                  Komission hyväksymiä määrityksiä sovelletaan ITS-direktiivin 5 artiklan nojalla. Kyseisessä artiklassa tunnustetaan kunkin jäsenvaltion oikeus päättää ITS-sovellusten ja -palvelujen käyttöönotosta alueellaan.

               •Suhteellisuusperiaate

               Komission toimivalta rajoitetaan niin pieneksi kuin on mahdollista ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen. Komission roolina on kehittää menettelyjä ja määrityksiä jäsenvaltioiden tueksi ja kansallisten ITS-asiantuntijoiden avustuksella tarkoin rajatuilla ensisijaisilla aloilla, jotka edellyttävät ylikansallista lähestymistapaa.

                  Jos komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä ei jatkettaisi, yhteentoimivien ITS-järjestelmien EU:n laajuinen integroitu ja koordinoitu käyttöönotto tieliikenteessä vaarantuisi. Sama koskisi niiden rajapintoja muiden liikennemuotojen kanssa. Neuvoston ja Euroopan parlamentin kannalta ei olisi käytännöllistä eikä ajankäytöllisesti tehokasta hyväksyä erikseen kaikki tarvittavat yksityiskohtaiset määritykset.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Lokakuussa 2014 annetussa ITS-direktiivin täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa
                  7
                korostettiin tarvetta jatkaa (elokuusta 2017 alkaen) säädösvallan siirtoa, jotta komissio voi antaa delegoituja säädöksiä ITS-määrityksiä varten. Siinä korostettiin myös tarvetta valmistella myöhemmässä vaiheessa mahdollisesti toteutettavaa ITS-direktiivin laajempaa tarkistamista, jossa otetaan huomioon ITS:n jatkuva tekninen kehitys. Käsillä oleva ehdotus koskee ainoastaan säädösvallan siirron jatkamista.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Ennen ITS-direktiivin ja ITS-toimintasuunnitelman
                  8
                antamista toteutettiin kuuleminen, jonka tuloksia pidetään edelleen merkityksellisinä esimerkiksi poikkialaisen yhteistyön, täytäntöönpanostrategian ja sidosryhmien välisen koordinoinnin suhteen.

                  Viime aikoina on toteutettu kohdennettuja sidosryhmäkuulemisia, erityisesti Euroopan ITS-komitean ja Euroopan ITS-alan neuvoa-antavan ryhmän kanssa. Niissä oltiin yleisesti sitä mieltä, että säädösvallan siirtoa on jatkettava, jotta komissio voi edelleen antaa delegoituja säädöksiä.

               •Vaikutustenarviointi

               Vaikutustenarviointi ei ole suunnitteilla, koska säädösvallan siirron jatkaminen ei muuta ITS-direktiivin soveltamisalaa eikä sisältöä.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Ehdotuksen oikeudellisen muodon valinta

               Ehdotuksen tavoitteena on jatkaa säädösvallan siirtoa, jotta komissio voi edelleen antaa delegoituja säädöksiä. Vaikka uudet säännökset ovatkin osa direktiiviä, niitä ei kuitenkaan osoiteta jäsenvaltioille vaan unionin elimille. Siksi niitä ei tarvitse saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja ne olisi annettava päätöksen muodossa.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ehdotuksen 1 artiklalla jatketaan viidellä vuodella komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä. Tämän jälkeen säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä viisivuotiskausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista.

               Ehdotuksen 2 artiklassa säädetään, että päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               •Euroopan talousalue

               Ehdotus on ETA:n kannalta merkityksellinen.

               2017/0060 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               direktiivin 2010/40/EU muuttamisesta delegoitujen säädösten antamisajan osalta

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  9
               ,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
                  10
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/40/EU
                  11
                säädetään määritysten laatimisesta ensisijaisia toimia varten ensisijaisilla aloilla.

               (2)Direktiivin 2010/40/EU voimaantulosta lähtien komissio on hyväksynyt neljä delegoitua säädöstä, jotka koskevat mainitun direktiivin ensisijaisia toimia. Niissä käsitellään erityisesti eCall-järjestelmää ja datanjakomekanismeja, joilla helpotetaan sähköistä datanvaihtoa asiaankuuluvien viranomaisten, sidosryhmien ja ITS-palveluntarjoajien välillä. On tarpeen hyväksyä uusia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sellaisia direktiivin 2010/40/EU soveltamisalaan kuuluvia toimia, joita ei ole vielä käsitelty.

               (3)Direktiivin 2010/40/EU 12 artiklassa säädetään, että komissiolle siirretty valta antaa mainitun direktiivin 7 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä päättyy 27 päivänä elokuuta 2017.

               (4)Direktiivissä 2010/40/EU asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä uudeksi viisivuotiskaudeksi, joka alkaa 27 päivänä elokuuta 2017. Tätä kautta olisi jatkettava ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan direktiivin 2010/40/EU 12 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”1.Siirretään komissiolle viiden vuoden ajaksi 27 päivästä elokuuta 2017 alkaen valta antaa 7 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kunkin viisivuotiskauden päättymistä.”

               2 artikla

               Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1.

                     (2)

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market_fi

                     (3)
                  Eurooppalainen strategia vuorovaikutteisia älykkäitä liikennejärjestelmiä varten – ensimmäinen virstanpylväs matkalla kohti vuorovaikutteista, verkkoon liitettyä ja automatisoitua liikkumista (COM(2016) 766).

                     (4)

                     http://ec.europa.eu/transport/themes/its/c-its_en

                     (5)

                     https://ec.europa.eu/transport/themes/its/news/2016-10-07-european-commission-member-states-and-industry-join-forces-deployment_en

                     (6)
                  Ks. ITS-direktiivin liite I.

                     (7)

                     http://ec.europa.eu/transport/themes/its/road/action_plan/its_reports_en.htm

                     (8)

                     http://ec.europa.eu/transport/modes/road/consultations/2008_03_26_its_en.htm

                     (9)
                  EUVL C , , s. .

                     (10)
                  EUVL C , , s. .

                     (11)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/40/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista (EUVL L 207, 6.8.2010, s. 1).


Avis juridique important

|

51999PC0712

Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000  /* KOM/99/0712 lopull. - CNS 99/0277 */

Virallinen lehti nro C 150 E , 30/05/2000 s. 0053 - 0058

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000(komission esittämä)PERUSTELUTKomissio antoi 8 päivänä syyskuuta 1999 ehdotuksen jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000. Euroopan perustamissopimuksen uuden 128 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvosto kuuli asiassa Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa sekä työllisyys- ja työmarkkinakomiteaa. Kukin komitea antoi ehdotuksesta lausuntonsa; työllisyys- ja työmarkkinakomitea antoi yhteislausunnon talouspoliittisen komitean kanssa.Työ- ja sosiaaliasioiden neuvosto ja Ecofin-neuvosto sopivat suuntaviivoista laajennetun neuvoston kokouksessa 29 päivänä marraskuuta 1999, ja Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi ehdotuksen työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000.Suuntaviivojen teksti kuvastaa sovitussa muodossaan komission ehdotusta ja nivoo siihen työllisyys- ja työmarkkinakomitean ja talouspoliittisen komitean lausunnon. Huomioon otetaan myös eräät Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset.Käsillä oleva luonnos neuvoston päätökseksi sisältää liitteenä työllisyyspolitiikan suuntaviivojen tekstin sellaisena kuin Eurooppa-neuvosto sen hyväksyi. Lisäksi siinä määritellään työllisyyspolitiikan suuntaviivojen täytäntöönpanon päävaiheet vuonna 2000.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSIjäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]   EYVL Cottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]   EYVL Cottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3],[3]   EYVL Cottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [4],[4]   EYVL Cottaa huomioon työllisyys- ja työmarkkinakomitean ja talouspoliittisen komitean yhteisen lausunnon,tukeutuu Helsingissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin,sekä katsoo seuraavaa:1) Luxemburgin prosessi, joka perustuu yhteensovitetun eurooppalaisen työllisyystrategian täytäntöönpanoon, käynnistettiin 20 ja 21 päivänä marraskuuta pidetyssä Eurooppa-neuvoston erityiskokouksessa työllisyydestä.Työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 15 päivänä joulukuuta 1997  annetulla neuvoston päätöslauselmalla [5], jota voimakkaasti tuettiin, Eurooppa-neuvoston kokouksessa käynnistettiin erittäin näkyvä prosessi, joka on saanut osakseen vahvan poliittisen sitoutumisen ja laajan hyväksynnän kaikilta asianomaisilta.[5]   EYVL C 30, 28.1.1998, s. 1.2) Työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1999 22 päivänä helmikuuta 1999 annettu neuvoston päätöslauselma [6] on johtanut Luxemburgin prosessin lujittamiseen mahdollistamalla merkittävän kehityksen mainittujen suuntaviivojen noudattamisessa.[6]   EYVL C 69, 12.3.1999, s. 2.3) Olisi otettava huomioon työmarkkinaosapuolten panos pysyvän työllisyyskomitean työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa sekä yhteydet, jotka on toteutettu valtioiden ja hallitusten päämiesten ja kommission muodostaman troikan kanssa.4) Neuvosto on 29 päivänä marraskuuta 1999 antanut suositukset jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan täytäntöönpanosta.5) Neuvoston ja komission laatimassa vuoden 1999 yhteisessä selvityksessä kuvataan työllisyystilannetta yhteisössä ja tarkastellaan jäsenvaltioiden toimia työllisyyspolitiikan toteuttamiseksi työllisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1999 mukaisesti.6) Kölnissä 3 ja 4 päivänä kesäkuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki aloitteen Euroopan työllisyyssopimukseksi, joka on kattava kokonaisvaltainen lähestymistapa työllisyyspolitiikkaan ja jossa sovitetaan keskenään yhteen makrotalous-, rakenne- ja työmarkkinapolitiikka.7) Komission ehdotuksessa työllisyyspolitiikan suuntaviivoiksi vuonna 2000 [7] tunnustetaan tarve lujittaa työllisyyspolitiikan puitteita. Siinä esitetään kuitenkin ainoastaan joitakin muutoksia, joilla suutaviivojen kohdentamista ja tavoitteellisuutta terävöitetään edelleen.[7]   KOM(1999) 441 lopull.8) Ehkäisevien ja aktiivisten toimien tarpeen pohjalta olisi edettävä edunsaajien tehokkaaseen integroimiseen työmarkkinoiden osaksi, ei pelkästään väliaikaisen tuetun toiminnan tarjoamiseen.9) On tarpeen parantaa tietoteknisiä taitoja ja varustaa koulut tietokonein ja Internet-yhteyksin.10) Suuntaviivojen täytäntöönpanossa on tarpeen entistä täysipainoisemmin tunnustaa työmarkkinaosapuolten, alue- ja paikallisviranomaisten sekä muiden alueellisten ja paikallisten kumppanien asema.11) Julkisilla työvoimapalveluilla olisi oltava keskeinen asema ennaltaehkäisyssä ja aktivoinnissa samoin kuin paikallisten työllistämistilaisuuksien kartoittamisessa ja paikallisten työmarkkinoitten toiminnan paremmaksi toteuttamiseksi.12) Työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpano voi vaihdella niiden luonteen tai kohderyhmän samoin kuin jäsenvaltioiden eri tilanteen mukaan.13) Jäsenvaltioiden on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen ottaa työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanossa huomioon alueelliset olot, kunnioittaen samalla täysin kansallisten tavoitteitten saavuttamista ja kansalaisten tasapuolista kohtelua.14) Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvoinlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä touko-kuuta 1977 annetussa neuvoston direktiivissä 77/388/ETY [8], sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 1999/85/EY [9], säädetään mahdollisuudesta kokeiluluonteisesti soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin. Näiden säännösten täytäntöönpanoa olisi tarkkailtava, jotta voidaan arvioida erityisesti kansallisten aloitteitten vaikutuksia työllistämismahdollisuuksiin.[8]   EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1.[9]   EYVL L 277, 28.10.1999, s. 34.15) Työnteko pimeästi on ongelma, joka olisi otettava huomioon työllisyyden suuntaviivojen täytäntöönpanossa.16) Indikaattorijärjestelmää on tarpeen kehittää edelleen asettamalla kansalliset tavoitteet, ottamalla huomioon jäsenvaltioissa sovellettavat parhaat menettelytavat sekä parantamalla vaikutusten arvioinnissa käytettäviä kvantitatiivisia ja kvalitatiivisia indikaattoreita ja tiedonkeruujärjestelmiä.17) Työllisyyspolitiikan suuntaviivoista on tarpeen tehdä väliarviointi vuoden 2000 aikana suuntaviivojen edelleen tehostamiseksi ja lujittamiseksi nykyisen nelipilarirakenteen puitteissa.18) Indikaattorien tukemat kohdennetut kansalliset selvitykset ovat olennainen edellytys muiden jäsenvaltioiden ja komission tekemälle vertailuryhmäarviolle, jolla arvioidaan kunkin jäsenvaltion edistymistä suuntaviivojen täytäntöönpanossa.19) Euroopan sosiaalirahaston panosta Euroopan työllisyysstrategiassa olisi tuotava esiin seuraavan ohjelmointikauden aikana.20) Amsterdamissa 16 ja 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto tähdensi kestävää kehitystä ja ympäristönäkökohtien sisällyttämistä muihin yhteisön politiikkoihin ja jäsenvaltioita kehotetaan sen vuoksi sisällyttämään nämä näkökohdat kansallisiin työllisyysstrategioihinsa korostamalla työpaikkojen luomista ympäristöalalle,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaVuoden 2000 työllisyyspolitiikan suuntaviivatHyväksytään liitteenä olevat suuntaviivat jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikasta.2 artikla Selvitykset kansallisista toimintasuunnitelmistaJokainen jäsenvaltio toimittaa neuvostolle ja komissiolle 1 päivään toukokuuta 2000 mennessä täytäntöönpanoselvityksen, jossa esitetään katsaus tärkeimpiin toimiin vuoden 1999 kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanosta ja toiminnan tärkeimmät tulokset sekä ne kansalliseen toimintasuunnitelmaan tehdyt mukautukset, joilla otetaan huomioon vuoden 2000 suuntaviivojen mukaiset muutokset. Näissä selvityksissä on selostettava lisäksi, miten neuvoston vuoden 1999 suosituksia jäsenvaltioiden politiikan täytäntöönpanosta on noudatettu.3 artiklaIndikaattoritKomissiota ja jäsenvaltioita kehotetaan jatkamaan ja nopeuttamaan indikaattoreihin ja tiedonkeruujärjestelmiin liittyviä toimiaan, jotta yhteisön ja kansallisia tavoitteita voidaan laajentaa ja täsmentää edelleen. Huomioon olisi otettava myös jäsenvaltioissa sovellettavat parhaat menettelytavat.4 artikla Yhteinen selvitys työllisyydestäNeuvosto toteaa, että komissio antaa jäsenvaltioiden täytäntöönpanoselvitykset arvioituaan syyskuun jälkipuoliskolla 2000 ehdotuksen yhteiseksi selvitykseksi työllisyydestä, tarvittaessa suosituksen neuvoston suosituksiksi jäsenvaltioille niiden työllisyyspolitiikan täytäntöön-panosta sekä luonnoksen työllisyyden suuntaviivoiksi vuodeksi 2001.Neuvosto tekee jäsenvaltioiden täytäntöönpanoselvityksien perusteella ja työllisyyskomitean näkemyksiä kuultuaan selvityksen siitä, miten jäsenvaltiot ovat panneet työllisyys-politiikkaansa täytäntöön työllisyyspolitiikan suuntaviivojen perusteella. Selvityksen tulosten perusteella neuvosto ja komissio laativat ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun komission ehdotuksen pohjalta yhteisen vuosiselvityksen joulukuussa 2000 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle, jotta se voi tarkastella työllisyystilannetta yhteisössä ja tehdä siitä päätelmiä.5 artikla Työllisyyden suuntaviivat vuodeksi 2001Yhteinen selvitys Eurooppa-neuvoston päätelmien kanssa on työllisyyden suuntaviivojen vuodeksi 2001 perusta.6 artikla TyöllisyyssopimusTyöllisyyspolitiikan suuntaviivojen ja talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen johdonmukaisuus ja synergia Euroopan työllisyyssopimuksen puitteissa on varmistettava.7 artikla Työmarkkinaosapuolet ja paikallisviranomaisetTyömarkkinaosapuolia kaikilla tasoilla samoin kuin alue- ja paikallisviranomaisia kehotetaan osallistumaan tämän prosessin kaikkiin vaiheisiin sekä antamaan toimivaltansa puitteissa panoksensa näiden suuntaviivojen täytäntöönpanoon työllisyystilanteen parantamiseksi. Tätä osallistumista arvioidaan säännöllisesti.8 artikla OsoitusTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITETYÖLLISYYSDEN SUUNTAVIIVAT VUODEKSI 2000I  PARANNETAAN TYÖLLISYYTTÄTorjutaan nuorisotyöttömyyttä ja ehkäistään pitkäaikaistyöttömyyttäNuorisotyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden kasvun katkaisemiseksi, jäsenvaltioiden on pyrittävä entistä tehokkaammin kehittämään ennaltaehkäiseviä ja työllistyvyyttä edistäviä strategioita, jotka perustuvat yksilöllisten tarpeiden varhaiseen tunnistamiseen. Jäsenvaltion määrittämän, mutta enintään kolme vuotta kestävän ajanjakson kuluessa (ajanjakso voi olla pidempi, jos jäsenvaltiossa on erityisen paljon työttömyyttä) jäsenvaltiot varmistavat, että1. kaikille työttömille nuorille tarjotaan uusi mahdollisuus, ennen kuin he ovat olleet kuusi kuukautta työttöminä, tarjoamalla heille koulutusta, uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, työpaikka tai muu työelämään pääsyä edistävä toimenpide, millä pyritään saamaan heidät tosiasiallisesti työmarkkinoille.2. myös työttömille aikuisille annetaan uusi mahdollisuus, ennen kuin he ovat olleet 12 kuukautta työttöminä, jollain edellä mainituista keinoista tai yleisemmin yksilöllisellä ammatinvalinnanohjauksella, millä pyritään saamaan heidät tosiasiallisesti työmarkkinoille.Nämä ennaltaehkäisevät ja työllistyvyyttä edistävät toimenpiteet olisi yhdistettävä toimiin, joilla edistetään pitkäaikaistyöttömien paluuta työelämään. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden olisi edelleen nykyaikaistettava julkisia työvoimapalvelujaan voidakseen toteuttaa tehokkaasti ennaltaehkäisevää ja työllistävyyttä edistävää strategiaa.Siirrytään passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiinEtuus-, verotus- ja koulutusjärjestelmiä on tarvittaessa tarkistettava ja muutettava niin, että ne aktiivisesti edistävät työllistyvyyttä. Lisäksi järjestelmien olisi oltava vuorovaikutteisia, siten, että ne kannustaisivat palaamaan työmarkkinoille. Jokainen jäsenvaltio3. pyrkii antamaan huomattavasti aiempaa useammalle henkilölle mahdollisuuden osallistua aktiivisiin toimenpiteisiin, joilla edistetään heidän työllistyvyyttään työmarkkinoille pääsyn toteutumiseksi. Jotta koulutusta tai muita vastaavia toimenpiteitä voidaan tarjota yhä useammalle työttömälle, kukin jäsenvaltio asettaa lähtökohtansa perusteella tavoitteekseen asteittain saavuttaa kolmen parhaiten onnistuneen jäsenvaltion keskiarvo, kuitenkin vähintään 20 prosenttia.4. tarkistaa ja tarvittaessa muuttaa etuus- ja verojärjestelmänsä painotusta · kannustaakseen työttömiä ja työelämän ulkopuolella olevia hakemaan työtä tai osallistumaan työllistyvyyttä edistäviin toimiin ja kannustaakseen työnantajia luomaan uusia työpaikkoja ja· lisäksi on tärkeää kehittää ikääntymiseen liittyvää toimintalinjaa, johon sisältyisi asianmukaisia toimenpiteitä, kuten työkyvyn säilyttäminen, elinikäinen oppiminen ja muut joustavat työjärjestelyt, jotta ikääntyvät työntekijät pystyvät edelleen osallistumaan aktiivisesti työelämään.Kehitetään kumppanuuteen perustuvaa toimintatapaaJäsenvaltioiden toiminta ei yksin riitä takaamaan toivottuja tuloksia työllistyvyyden edistämiseksi. Tästä syystä5. työmarkkinaosapuolia kehotetaan omalla vastuun ja toiminnan tasollaan mahdollisimman pian tekemään sopimuksia, joiden perusteella voidaan lisätä mahdollisuuksia saada koulutusta, työkokemusta ja harjoittelupaikkoja sekä ottaa käyttöön muita työllistyvyyttä edistäviä toimenpiteitä nuorille ja aikuisille työttömille ja edistää pääsyä työmarkkinoille6. Jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet pyrkivät työvoiman ammattitaidon ja sopeutumiskyvyn parantamiseksi kehittämään mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen erityisesti tieto- ja viestintätekniikan aloilla, ja kukin jäsenvaltio asettaa näistä toimenpiteistä hyötyvien määrää koskevan tavoitteen kansallisen tilanteensa mukaisesti. On erityisen tärkeää tehdä osallistuminen mahdollisimman helpoksi ikääntyville työntekijöille.Helpotetaan siirtymistä koulusta työelämäänNuoren on vaikea päästä työmarkkinoille, jos hän on päättänyt koulunkäyntinsä saamatta työelämään siirtymiseen tarvittavia valmiuksia. Tästä syystä jäsenvaltiot7. parantavat koulujärjestelmiensä laatua vähentääkseen huomattavasti koulunkäynnin keskeyttävien nuorten määrää. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä nuoriin, joilla on oppimisvaikeuksia.8. varmistavat, että nuorille annetaan paremmat valmiudet sopeutua tekniikan ja talouden muutoksiin ja että heillä on työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota oppisopimus- ja ammattikoulutusjärjestelmiensä kehittämiseen ja uudistamiseen tarvittaessa yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa, oppilaiden ja opettajien atk-taitojen opetuksen kehittämiseen sekä koulujen tietokoneistamiseen ja oppilaiden Internet-yhteyksien parantamiseen vuoden 2002 loppuun mennessä.Edistetään kaikille avoimia työmarkkinoitaMonilla ryhmillä ja henkilöillä on erityisiä vaikeuksia hankkia soveltuva ammattitaito, päästä työmarkkinoille ja pysyä siellä. Tarvitaan yhdenmukaisia toimintalinjoja, joilla edistetään näiden ryhmien ja henkilöiden osallistumista työmarkkinoille ja torjutaan syrjintää. Kukin jäsenvaltio9. kiinnittää erityistä huomiota vammaisten, kansallisten vähemmistöjen ja muiden mahdollisesti toisia huonommassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tarpeisiin ja kehittää ehkäiseviä ja aktiivisia toimintalinjoja, joilla voidaan edistää heidän osallistumistaan työmarkkinoille.II KEHITETÄÄN YRITTÄJYYTTÄHelpotetaan yritysten perustamista ja toimintaaUusien yritysten kehitys sekä pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten kasvu on olennaista työpaikkojen luomiseksi ja nuorten harjoittelumahdollisuuksien lisäämiseksi. Jäsenvaltioiden on edistettävä tätä kehitystä parantamalla tietoisuutta yrittäjyydestä kaikkialla yhteiskunnassa ja opinto-ohjelmissa. Päämäärän saavuttamiseksi on laadittava selkeät, vakaat ja ennakoitavissa olevat säännöt sekä parannettava riskipääoman markkinoiden kehitysedellytyksiä ja pääsyä niille. Jäsenvaltioiden pitäisi myös keventää ja yksinkertaistaa pk-yritysten hallinnollisia ja verorasitteita. Nämä toimintalinjat tukevat jäsenvaltioiden pyrkimystä puuttua pimeään työhön. Tästä syystä jäsenvaltiot10. pyrkivät merkittävästi vähentämään yritysten ja erityisesti pk-yritysten yleiskustannuksia ja niihin kohdistuvia hallinnollisia rasitteita etenkin yritystä perustettaessa ja sen palkatessa uusia työntekijöitä11. edistävät ryhtymistä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi tarkastelemalla ja pyrkimällä siten vähentämään mahdollisia varsinkin vero- ja sosiaaliturvajärjestelmästä johtuvia esteitä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle tai pienyritysten perustamiselle sekä kehittämällä yrittäjäkoulutusta ja erityisesti yrittäjille ja yrittäjiksi aikoville tarkoitettuja tukipalveluita.Hyödynnetään uudet mahdollisuudet luoda työpaikkojaEuroopan unioni voi parantaa työllisyyttä vain hyödyntämällä tehokkaasti kaikkia työllistymismahdollisuuksia, uutta teknologiaa ja innovaatioita. Tästä syystä jäsenvaltiot12. edistävät toimenpiteitä, joilla hyödynnetään kaikki mahdollisuudet, joita tarjoutuu uusien työpaikkojen luomisessa paikallistasolla, yhteisötaloudessa ja erityisesti uusilla aloilla, joilla markkinat eivät vielä pysty täyttämään tarpeita, ja tutkivat tätä vaikeuttavia esteitä voidakseen vähentää niitä. Paikallisten ja alueellisten viranomaisten, alueellisten ja paikallisten yhteistyökumppaneiden sekä työmarkkinaosapuolten erityisasema ja vastuu on tunnustettava laajemmin ja sitä on tuettava. Lisäksi olisi hyödynnettävä julkisten työvoimapalvelujen asemaa paikallisten työllistymis mahdollisuuksien havaitsemisessa ja paikallisten työmarkkinoiden toiminnan parantamisessa.  13. kehittävät edellytyksiä palvelualan ja liike-elämän palveluiden työllisyyspotentiaalin hyödyntämiseksi ja uusien sekä parempien työpaikkojen luomiseksi muun muassa tietoyhteiskuntaan ja ympäristönsuojeluun liittyvillä aloilla.Muutetaan verotusjärjestelmä työllisyyttä edistäväksiSamalla käännetään pitkän aikavälin kehitys, joka on johtanut työn verotuksen ja pakollisten maksujen nousuun 35 prosentista vuonna 1980 yli 42 prosenttiin vuonna 1995. Kukin jäsenvaltio14. ottaa tarvittaessa ja omista lähtökohdistaan käsin tavoitteekseen vähentää asteittain kokonaisverorasitusta ja soveltuvin osin työhön kohdistuvaa verorasitusta ja välillisiä työvoimakustannuksia etenkin vähän ammattitaitoa vaativan ja heikosti palkatun työn osalta. Tämä ei kuitenkaan saa vaarantaa julkisen talouden tervehdyttämistä tai sosiaaliturvajärjestelmien taloudellista tasapainoa. Kukin jäsenvaltio tutkii tarvittaessa, onko aiheellista ottaa käyttöön energia- tai saastepäästövero tai muu verotustoimenpide.III PARANNETAAN YRITYSTEN JA TYÖNTEKIJÖIDEN SOPEUTUMISKYKYÄNykyaikaistetaan työn organisointiaTyön organisoinnin ja työn muotojen nykyaikaistamiseksi pitäisi saada aikaan kiinteä kumppanuus kaikilla soveltuvilla tasoilla (Euroopan, kansallinen, paikallinen sekä ala- ja yrityskohtainen taso) seuraavasti:15. Työmarkkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan ja panemaan kaikilla asiaan kuuluvilla tasoilla täytäntöön sopimuksia työn organisoinnin nykyaikaistamiseksi myös joustavin työjärjestelyin. Tavoitteena on tehdä yrityksistä tuottavia ja kilpailukykyisiä sekä saavuttaa tasapaino joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä. Käsiteltäviä aiheita voisivat esimerkiksi olla koulutus ja uudelleenkoulutus sekä uuden tekniikan, uusien työskentelymuotojen ja työaikaan liittyvien asioiden omaksuminen, esimerkkeinä työajan ilmaiseminen vuotuisena työaikana, työajan lyhentäminen, ylityön vähentäminen, osa-aikatyön kehittäminen sekä mahdollisuus koulutus- ja sapattivapaaseen.16. Jokainen jäsenvaltio tarkastelee mahdollisuutta säätää lainsäädännössään joustavammista sopimusmuodoista ja ottaa tässä yhteydessä huomioon sen, että työn muodot vaihtelevat yhä enemmän. Henkilöillä, joilla on tällainen työsopimus, tulisi kuitenkin olla riittävä turva ja parempi ammattiasema yrityksen tarpeiden kanssa yhteensopivalla tavalla.Tuetaan yritysten sopeutumiskykyäJäsenvaltiot ryhtyvät seuraaviin toimiin ammattitaidon parantamiseksi yrityksissä:17. Jäsenvaltiot tarkastelevat, mitkä erityisesti verotuksesta johtuvat esteet vaikeuttavat investointeja henkilöresursseihin, ja poistavat esteet tarvittaessa sekä mahdollisesti antavat verohelpotuksia tai muutoin kannustavat yritysten sisäisen koulutuksen kehittämiseen. Jäsenvaltiot tarkastelevat myös uusia säännöksiä ja tarkistavat nykyistä sääntelyä varmistaakseen, että nämä osaltaan vähentävät työllistyvyyden esteitä ja lisäävät työmarkkinoiden kykyä sopeutua talouden rakennemuutokseen.IV EDISTETÄÄN NAISTEN JA MIESTEN YHTÄLÄISIÄ MAHDOLLISUUKSIAOtetaan tasa-arvonäkökulma huomioon kaikessa toiminnassa (Gender mainstreaming)Naisilla on edelleen erityisiä vaikeuksia päästä työelämään, edetä urallaan ja sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä, ja heidän ansiotasonsa on edelleen alhaisempi kuin miehillä keskimäärin. Tämän vuoksi on tarpeen muun muassa-  varmistaa, että naisille suunnattuja aktiivisia työmarkkinatoimia toteutetaan suhteessa heidän osuuteensa työttömistä-  vähentää verohelpotuksista aiheutuvia esteitä naisten hakeutumiselle työmarkkinoille, milloin sellaisia havaitaan-  kiinnittää erityistä huomiota seikkoihin, jotka ovat esteenä yksityisyrittäjiksi tai itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi aikoville naisille-  varmistaa, että naiset voivat hyötyä joustavista työn muodoista. Tätä varten jäsenvaltiot18. ottavat tasa-arvonäkökulman huomioon työllisyysstrategian kaikkia neljää pilaria koskevien suuntaviivojen toimeenpanossa. Jäsenvaltioiden on luotava asianmukaiset tietojenkeruujärjestelmät ja -menettelyt, jotta kehitystä voidaan arvioida luotettavasti. Korjataan miesten ja naisten eriarvoinen asemaJäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten olisi osoitettava tahtonsa edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia nostamalla naisten työllisyysastetta. Niiden olisi myös kiinnitettävä huomiota naisten ja miesten määrän epätasapainoon tietyillä aloilla ja tietyissä ammateissa sekä naisten uramahdollisuuksien parantamiseen. Jäsenvaltiot19. pyrkivät kaventamaan naisten ja miesten työttömyysasteen välistä eroa tukemalla aktiivisesti naisten työssäkäynnin lisäämistä ja pyrkivät saamaan naisten ja miesten määrän tasapainoon kaikilla aloilla ja kaikissa ammateissa. Ne edistävät periaatetta, jonka mukaan samasta tai samanarvoisesta työstä maksetaan samaa palkkaa, ja pyrkivät vähentämään naisten ja miesten tuloeroja. Naisten ja miesten eriarvoisen aseman korjaamiseksi jäsenvaltiot tarkastelevat mahdollisuuksia käyttää naisten urakehitystä edistäviä toimia nykyistä laajemmin.Työ- ja perhe-elämä sovitetaan yhteenPolitiikka, joka koskee sapattivapaita, vanhempainlomaa, osa-aikatyötä ja joustavia työjärjestelyjä, jotka ovat sekä työnantajien että työntekijöiden etujen mukaisia, on erittäin tärkeä sekä naisten että miesten kannalta. Alaa koskevien direktiivien ja työmarkkinaosapuolten sopimusten soveltaminen olisi toteutettava käytännössä ripeämmin ja soveltamista pitäisi seurata säännöllisesti. Käytettävissä on oltava riittävästi laadukkaita hoitopalveluja lapsille ja muille huollettaville, jotta tuetaan naisten ja miesten pääsyä työmarkkinoille ja pysymistä työelämässä. Perhevelvollisuuksien tasapuolinen jakaminen on tässä mielessä ratkaisevan tärkeää. Yhtäläisten mahdollisuuksien vahvistamiseksi jäsenvaltiot ja työmarkkinaosapuolet20. laativat, toteuttavat ja edistävät perhettä tukevia politiikkoja, joihin kuuluvat kohtuuhintaiset, helposti saatavat ja laadukkaat lastenhoitopalvelut ja muut hoivapalvelut sekä vanhempainlomia ja muita lomia koskevat järjestelmät.Helpotetaan paluuta työmarkkinoilleTyöelämästä poissaolon jälkeen työmarkkinoille palaavien taidot ovat saattaneet vanhentua ja heillä voi olla vaikeuksia päästä koulutukseen. Jäsenvaltiot21. kiinnittävät erityistä huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, jotka suunnittelevat paluuta ansiotyöhön oltuaan poissa työelämästä, ja tutkivat tätä varten keinoja poistaa asteittain työelämään paluun esteitä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.3.2016
            COM(2016) 130 final
            2016/0071(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannastayhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen(Budjettikohta 12 02 01)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Sisämarkkinoiden edellyttämän oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ETA:n sekakomitean on otettava kaikki asiaankuuluva unionin lainsäädäntö osaksi ETA-sopimusta mahdollisimman pian sen antamisen jälkeen ja lisäksi mahdollistettava ETA:n EFTA-valtioiden osallistuminen ETA:n kannalta merkityksellisiin EU:n toimiin ja ohjelmiin.

               2.INTRESSITAHOJEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Tarkoitus on jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat budjettikohtaa ”Rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen”.

               3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               2016/0071 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta
                  yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen
                  (Budjettikohta 12 02 01)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  1
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  2
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, jäljempänä ’pöytäkirja 31’.

               (3)ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy määräyksiä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (4)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä, jota ne tekevät Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamista ja kehittämistä.

               (5)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2015 jälkeen.

               (6)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (2)
                  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.3.2016
            COM(2016) 130 final
            LIITE
            ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2016,annettu ....,yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisestaasiakirjaan Ehdotus neuvoston päätökseksiETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen(Budjettikohta 12 02 01)

               LIITE

                  ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2016,
                  annettu .........,
                  yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä, jota ne tekevät Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavissa unionin toimissa, jotka koskevat rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamista ja kehittämistä.

               (2)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2016,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 7 artikla seuraavasti:

               1.Korvataan 3 ja 4 kohdassa ilmaisu ”5–[11] kohdassa” ilmaisulla ”tässä artiklassa”.

               2.Lisätään kohta seuraavasti:

               ”12.EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2016 seuraavaan Euroopan unionin varainhoitovuoden 2016 yleiseen talousarvioon sisältyvään budjettikohtaan liittyviin unionin toimiin:

               -Budjettikohta 12 02 01: Rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen”.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty*.

                  1Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä

                     ETA:n sekakomitean puolesta

                     Puheenjohtaja

                     ETA:n sekakomitean sihteerit

                     (1)
                  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]