Avis juridique important

|

51998PC0113(02)

Ehdotus: neuvoston päätös assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Tsekin tasavallan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan  /* KOM/98/0113 lopull. - CNS 98/0079 */

Virallinen lehti nro C 119 , 17/04/1998 s. 0005

Ehdotus neuvoston päätökseksi assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta T Osekin tasavallan osallistumisesta yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan (98/C 119/02) KOM(98) 113 lopull. - 98/0079 (CNS)(Komission esittämä 4 päivänä maaliskuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäneuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä tehtiin Eurooppa-sopimukseen lisäpöytäkirja assosiaation luomisesta toisaalta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta T Osekin tasavallan kanssa,lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti T Osekin tasavalta voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää T Osekin tasavallan 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, jaEuroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä T Osekin tasavallan Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee T Osekin tasavallan osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös.(1) EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25.Luonnos EY:n JA T OSEKIN TASAVALLAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI N:o . . ./98, tehty . . . päivänä . . . kuuta 1998, T Osekin tasavallalle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä T Osekin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen (1),ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä T Osekin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan T Osekin tasavallan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin (2) ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan,sekä katsoo, ettälisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti T Osekin tasavalta voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, jalisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat T Osekin tasavallan osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaT Osekin tasavalta osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.Tehty . . .Assosiaationeuvoston puolestaPuheenjohtaja(1) EYVL L 360, 31.12.1994.(2) EYVL L 317, 30.12.1995, s. 44.LIITE I EHDOT T OSEKIN TASAVALLAN OSALLISTUMISELLE EUROOPAN UNIONIN KOLMANTEEN MONIVUOTISEEN (1997-2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVAAN OHJELMAAN 1. T Osekin tasavalta osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä `ohjelma`, toimintoihin, paitsi IBEX-tapahtumien järjestelyihin, 9. joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä.2. Osallistumisedellytykset täyttävien T Osekin tasavallan laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin.3. T Osekin tasavallan ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä.4. T Osekin tasavalta maksaa vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta.5. Yhteisön jäsenvaltiot ja T Osekin tasavalta tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua T Osekin tasavallassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi.6. Komissio ja T Osekin tasavalta arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti T Osekin tasavallan osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. T Osekin tasavalta toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin.7. T Osekin tasavalta kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa T Osekin tasavallalle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista.8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä.LIITE II T OSEKIN TASAVALLAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997-2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. T Osekin tasavallan rahoitusosuus kattaa:- ohjelmista myönnettävän tuen t Osekkiläisten yksikköjen osallistumiseksi liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin- ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat T Osekin tasavallan osallistumisesta ohjelmaan.2. Kunakin varainhoitovuonna t Osekkiläisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin T Osekin tasavallan maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty.Jos T Osekin tasavallan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin t Osekkiläisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin T Osekin tasavallalle.3. T Osekin tasavallan vuosittainen rahoitusosuus on 654 626 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä määrästä 42 826 ecua on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat T Osekin tasavallan osallistumisesta siihen.4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti T Osekin tasavallan rahoitusosuuden hallintaan.Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää T Osekin tasavaltaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat.Rahoitusosuus ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle pankkitilille.T Osekin tasavalta maksaa osuutensa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, T Osekin tasavalta maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä.5. T Osekin tasavalta maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan.6. T Osekin tasavalta maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista 411 800 ecua kansallisesta talousarviostaan.Loput 200 000 ecua maksetaan T Osekin tasavallalle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista, jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu.


Avis juridique important

|

51998PC0478

Ehdotus neuvoston päätökseksi direktiivin 91/628/ETY liitteen muuttamisesta pysähdyspaikkojen kautta kuljetettavien sikojen osalta  /* KOM/98/0478 lopull. - CNS 98/0248 */

Virallinen lehti nro C 269 , 28/08/1998 s. 0020

Ehdotus neuvoston päätökseksi direktiivin 91/628/ETY liitteen muuttamisesta pysähdyspaikkojen kautta kuljetettavien sikojen osalta (98/C 269/07) KOM(1998) 478 lopull. - 98/0248(CNS)(Komission esittämä 22 päivänä heinäkuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon eläinten suojelemisesta kuljetuksen aikana ja direktiivien 90/425/ETY ja 91/496/ETY muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/628/ETY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaen huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettädirektiivin 91/628/ETY liitteessä olevan VII luvun 5 kohdassa edellytetään, että kaikki eläimet on purettava autosta pysähdyspaikalla,siat voivat stressaantua erityisen herkästi kuljetusten aikaisten purkausten ja lastausten yhteydessä,viimeaikainen tekninen kehitys eläinten kuljetuksessa käytetyissä maantieajoneuvoissa on mahdollistanut sikojen kuljetukseen aikaisempaa paljon paremmin soveltuvien ajoneuvojen rakentamisen,tämän lisäksi saattaa olla tarpeen sallia jalostussikojen oleskelu erillään muista sioista pysähdyspaikoilla jalostussikojen erityisen terveysaseman säilyttämiseksi, jatämän vuoksi on suotavaa säätää mahdollisuudesta lepuuttaa, ruokkia ja juottaa siat sekä huolehtia niistä pysähdyspaikalla ilman kuorman purkamista, jos hyvin tiukkoja edellytyksiä noudatetaan,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Muutetaan direktiivin 91/628/ETY liite tämän päätöksen liitteen mukaisesti.2 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999.3 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) EYVL L 340, 11.12.1991, s. 17. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/29/EY (EYVL L 148, 30.6.1995, s. 52).LIITE Korvataan direktiivin 91/628/ETY liitteessä olevan VII luvun 5 kohta seuraavasti:"5. Kun vahvistettu kuljetusaika päättyy, eläinten on saatava levätä vähintään 24 tunnin ajan, jolloin ne lasketaan pois ajoneuvosta, ruokitaan ja juotetaan.Sikoja ei kuitenkaan tarvitse purkaa kuormasta, jos pysähdyspaikat ja eläimiä kuljettavat ajoneuvot täyttävät seuraavat edellytykset ja toimivat niiden mukaisesti sen lisäksi, että ne täyttävät tämän luvun 3 kohdassa ja yli kahdeksan tuntia kestäviin eläinkuljetuksiin käytettäville maantieajoneuvoille asetettavista eläinten suojelua koskevista lisävaatimuksista 16 päivänä helmikuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 411/98 (*) vahvistetut vaatimukset:A. Ajoneuvoja koskevat normit1. Tämän direktiivin liitteessä olevan VI luvun mukaisesti kunkin eläimen käytössä olevan tilaa lisätään vähintään 40 prosentilla.2. Sikojen jäädessä pysähdyspaikalla ajoneuvoon sen kunkin osaston korkeuden on oltava vähintään 150 cm.3. Tuuletusjärjestelmä, joka täyttää vähintään asetuksen (EY) N:o 411/98 vaatimukset sekä seuraavat erityisedellytykset:- Ajoneuvossa on oltava tuuletuslaitteet, joilla pystytään vaihtamaan vähintään 150 m³ ilmaa tunnissa lattianeliömetriä kohti koko ajoneuvon alalla riippumatta siitä, onko ajoneuvo liikkeessä vai ei.- Tällaiset laitteet on säilytettävä hyvässä käyttökunnossa, ja niitä on käytettävä aina eläinten ollessa autossa, jos ajoneuvon liikkeestä aiheutuvan ilmanvaihdon taso laskee alle ensimmäisessä luetelmakohdassa vahvistetun tason. Tuuletuslaitteiden käyttö täydellä teholla ei ole tarpeen, jos tämä alhaisen lämpötilan vuoksi haittaisi sikojen mukavuutta tai yleistä hyvinvointia. Tuuletusjärjestelmää on kuitenkin aina käytettävä siten, että eläimet saavat riittävästi raitista ilmaa ja ummehtunut ilma ja kaasut voidaan poistaa riittävän tehokkaasti. Ajoneuvon tuuletuslaitteita ei kuitenkaan tarvitse käyttää, jos ajoneuvo pysähtyy paikkaan, jossa ulkoisilla laitteilla pystytään saamaan aikaan jatkuva samantehoinen tuuletus.- Tuuletusjärjestelmän on pystyttävä toimimaan keskeytyksettä vähintään 24 tuntia.- Tuuletuslaitteiden toiminta ei saa riippua ajoneuvon moottorin toiminnasta.- Jokaisen osaston lämpötilaa ja ulkolämpötilaa on valvottava ja tulosten on näyttävä kuljettajan hytissä. Eläinten ajoneuvossa oleskeluaikana kirjatut lämpötilat on säilytettävä termografisena rekisterinä. Nämä rekisterit on annettava pysähdyspaikasta vastaavalle henkilölle ennen kuorma-auton lähtöä. Pysähdyspaikan johtajan on pidettävä ne toimivaltaisen viranomaisen saatavilla vähintään kolme vuotta.4. Tuuletuslaitteissa on oltava riittävää hälytysjärjestelmä laitteiden toimintahäiriöistä varoittamiseksi.5. Jos jonkin osaston lämpötila laskee alle 10 °C:n yli kahdeksan kuukauden ikäisten sikojen ja alle 15 °C:n tätä nuorempien sikojen osalta, käytössä on oltava riittävä lämmitysjärjestelmä, jolla pystytään varmistamaan lämpötilan säilyminen näiden vähimmäisarvojen yläpuolella. Kuorma-auton tai pysähdyspaikan laitteistolla on varmistettava, että ajoneuvo-osastojen sisälämpötila ei ylitä 20 °C:ta eläinten oleskellessa pysähdyspaikalla.6. Ajoneuvon katon on oltava valkoinen. Jos sivu- ja etuseinät on tehty kevytmetallista, niissä on oltava rakoseinärakennelma, jossa on ≥ 20 mm suuruinen väli, tai niiden on oltava eristettyjä siten, että lämpökerroin on vastaava.7. Ajoneuvo on suunniteltava siten, että eläinten tutkimisesta, hoidosta ja käsittelystä vastaavilla henkilöillä on esteetön pääsy jokaisen eläimen luo ilman, että eläin on purettava ajoneuvosta.8. Kuivikkeita on lisättävä heti ajoneuvon saavuttua pysähdyspaikalle, juuri ennen sen lähtöä ja tarvittaessa ajoneuvon ollessa pysähdyspaikalla, jotta eläinten virtsa ja lanta pystytään imeyttämään ja hajauttamaan riittävällä tavalla.9. Ajoneuvo on varustettava riittävillä ruokintamahdollisuuksilla, jotta kaikki saman osaston siat voidaan ruokkia yhtä aikaa.10. Ajoneuvoon on koko sen pysähdyspaikalla oleskelun ajan tultava tuore juomavesi, jotta siat voivat juoda halutessaan.11. Ajoneuvo ja pysähdyspaikka on varustettava siten, että ajoneuvon jokainen osasto on riittävästi valaistu, jotta eläimiä voidaan tutkia, hoitaa ja käsitellä milloin tahansa päivällä tai yöllä.B. Pysähdyspaikkaan liittyvät lisäedellytykset1. Ajoneuvon saapuessa pysähdyspaikalle se on pysäköitävä sellaisen rakenteen alle, joka tarjoaa eläimille jatkuvan suojan auringonvalolta, sateelta, lumelta, tuulelta ja muilta luonnonvoimilta.2. Pysähdyspaikan on pidettävä hyvässä käyttökunnossa riittävä hätävarustus, jota voidaan käyttää ajoneuvojen tuuletuksen, lämmityksen tai valaistuksen mennessä epäkuntoon.3. Paikoitustila on päällystettävä betonilla tai muulla läpäisemättömällä materiaalilla, joka on helppo puhdistaa, ja siellä on oltava riittävä viemäröinti, jotta ajoneuvosta tulevat jätteet on milloin tahansa helppo puhdistaa pois.4. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/97 (**) 5 artiklan h alakohdassa tarkoitettuun rekisteriin on kyseisen asetuksen liitteessä I olevan C osan 7 kohdan a alakohdassa vaadittujen tietojen sijasta merkittävä päivämäärä ja aika, jona ajoneuvo on 3 kohdassa tarkoitetussa pysähdyspaikassa.C. Yleiset edellytyksetSen estämättä, mitä edellä A ja B alakohdassa säädetään, siat on purettava kuormasta pysähdyspaikalla, jos virkaeläinlääkäri katsoo tämän tarpeelliseksi eläinlääkinnällisistä tai eläinten terveyteen liittyvistä syistä. Sikojen purkamiseen on myös ryhdyttävä, jos se on tarpeen niiden terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi onnettomuustilanteessa, tulipalon syttyessä, laitteiden mennessä epäkuntoon tai samankaltaisesta syystä tai jos pakolliset tarkastukset tai niiden valvonta osoittautuvat mahdottomiksi ilman kuorman purkamista.(*) EYVL L 52, 21.2.1998, s. 8.(**) EYVL L 174, 2.7.1997, s. 1."


|

52010PC0266

Ehdotus: neuvoston päätös siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen tekemisestä  /* KOM/2010/0266 lopull. - NLE 2010/0143 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 21.5.2010KOM(2010)266 lopullinen2010/0143 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSsiviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen tekemisestäPERUSTELUT1. Johdanto1.1. Komissio pyysi 4. elokuuta 2009 neuvostolta lupaa neuvotella Brasilian liittotasavallan kanssa toteamusten vastavuoroisesta tunnustamisesta siviili-ilmailun turvallisuuden ja ympäristönsuojeluvaatimusten alalla[1].1.2. Neuvosto antoi luvan 9. lokakuuta 2009. Se kehotti komissiota käymään neuvottelut neuvotteluohjeiden mukaisesti ja nimitti erityiskomitean avustamaan komissiota tässä tehtävässä.1.3. Komissiolle annettu lupa koski toteamusten vastavuoroista tunnustamista koskevaa sopimusta, joka kattaisi alkuvaiheessa ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden hyväksynnän. Luvassa todettiin myös, että luottamuksen lisäämiseen tähtäävän prosessin jälkeen sopimus voi kattaa myös näiden ilmailualan tuotteiden, osien ja laitteiden huoltoon osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksynnän ja valvonnan. Siksi EU:n ja Brasilian liittotasavallan välisellä sopimuksella olisi varmistettava, että1.  tuotteille, jotka suunnitellaan, valmistetaan, korjataan tai joita muutetaan yhden sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaisuudessa, voidaan helposti myöntää tarvittava hyväksyntä, jonka perusteella se voidaan rekisteröidä tai sitä voidaan käyttää toisen sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaisuudessa;2.  sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaiset organisaatiot voivat huoltaa toisen sopimuspuolen viranomaisvalvonnan alaisuudessa rekisteröityjä tai käytettäviä ilma-aluksia.1.4. Tällaisen sopimuksen päätavoitteena olisi helpottaa sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ja palvelujen kauppaa, rajoittaa mahdollisimman pitkälle arviointien, testien ja tarkastusten päällekkäisyyttä siten, että ne kattavat vain merkittävät sääntelyyn liittyvät erot, ja käyttää kumman tahansa sopimuspuolen hyväksyntäjärjestelmää tarkistettaessa, että toisen sopimuspuolen vaatimuksia noudatetaan.1.5. Neuvotteluohjeissa määriteltiin seuraavat keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi:-  molempien sopimuspuolten vaatimusten ja sääntelymenettelyjen lähentäminen asteittain toisiinsa;-  luottamuksen ylläpitäminen molempien sopimuspuolten hyväksyntäjärjestelmiin Brasilian liittotasavallan siviili-ilmailuviranomaisen ( Agência Nacional de Aviação Civil , ANAC) ja Euroopan lentoturvallisuusviraston välisestä yhteistyöstä saadun kokemuksen pohjalta, jotta kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat suorittaa ANACin puolesta tehtävät, jotka niiden on suoritettava asetuksen (EY) N:o 216/2008 täytäntöönpanemiseksi;-  edellytysten luominen sille, että molemmat sopimuspuolet voivat olla vakuuttuneita siitä, että toisen sopimuspuolen sääntelymenettelyyn osallistuvat elimet kykenevät tyydyttävästi hoitamaan tarvittavat vaatimustenmukaisuuden arvioinnit ja viranomaisvalvonnan oman hyväksynnän antamiseksi;-  yhteistyön lisääminen järjestämällä säännöllisesti sopimuspuolten välisiä kuulemisia sopimuksen toimivuuden varmistamiseksi ja erityisesti ottamalla käyttöön soveltuvat yhteistyömekanismit, joilla varmistetaan vastavuoroisesti sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvien sääntelyelinten soveltuvuus ja valmiudet;-  järjestelmän perustaminen sopimuksen ja erityisesti sen liitteiden, jotka ovat sen erottamaton osa, toimivuuden jatkuvaa valvontaa varten sekä sopimuksen tehokkaan hallinnoinnin mahdollistaminen sellaisen molempien sopimuspuolten edustajista koostuvan sekakomitean avulla, jonka tehtävänä on löytää ja ehdottaa nopeasti ratkaisuja sopimuksen täytäntöönpanossa esiintyviin ongelmiin.2. Neuvottelut2.1. Brasilian kanssa käydyissä neuvotteluissa on keskitytty siihen, miten ilma-alusten, niiden osien ja niihin asennettujen laitteiden lentokelpoisuushyväksynnät voitaisiin tunnustaa vastavuoroisesti samoin kuin niiden suunnitteluun, valmistukseen ja huoltoon osallistuvien organisaatioiden hyväksynnät. Hyväksynnät voisi antaa kumpi tahansa sopimuspuoli tiettyjä lentokelpoisuutta ja huoltoa koskevia menettelyjä noudattaen. Neuvottelujen aikana sopimuspuolet päättivät, että näiden menettelyjen yksityiskohdat vahvistetaan sopimuksessa erillisissä liitteissä.2.2. Neuvottelut käynnistettiin Brysselissä 14. ja 15. joulukuuta 2009. Neuvotteluihin liittyen ja osana luottamuksen lisäämiseen tähtäävää prosessia EASA suoritti arviointivierailun ANACissa ja Brasilian ilmailualan yrityksissä 22.–26. helmikuuta 2010. Tärkeimmät turvallisuuteen liittyvät alat, joihin vierailussa paneuduttiin, olivat suunnittelun hyväksyntä, sertifiointi ja tuotannon hyväksyntä. Lisäksi vierailuun sisältyi Brasilian liittotasavallassa sovelletun huollon hyväksyntäjärjestelmän yleinen arviointi. Arviointivierailun yhteydessä käytiin myös brasilialaisissa yrityksissä sen arvioimiseksi, kuinka ANAC toteuttaa niiden valvonnan. Vierailu täytti tarkoituksensa, sillä sen aikana saatiin parempi käsitys ANACin organisaatiosta ja toiminnasta sekä siviili-ilmailun turvallisuutta koskevasta Brasilian sääntelykehyksestä, mukaan luettuina suunnittelun, valmistuksen, huoltotoiminnan ja organisaatioiden hyväksyntään liittyvät toiminnot. Vierailu osoitti, että Brasilian järjestelmä mahdollistaa samantasoisen riippumattoman vaatimustenmukaisuuden varmentamisen kuin unionin lainsäädäntö (asetukset 216/2008 ja 1702/2003); tämän takaavat ANACin suora osallistuminen ja edustajajärjestelmän ( designee system , vastaa Yhdysvaltojen järjestelmää) käyttö suunnittelussa ja valmistuksessa. Huoltotoiminnan alalla vierailu osoitti, että hyväksyntäkäytännöt ja -menettelyt tarjoavat yhtä hyvän näytön lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta kuin unionin lainsäädännön (asetus 2042/2003) mukaiset käytännöt ja menettelyt. Toisaalta vierailu osoitti uusien luottamuksen lisäämistoimien olevan tarpeen, jotta saataisiin selkeämpi kuva ANACin hyväksymien huolto-organisaatioiden valvonnasta.2.3. Sopimuksen sekä lentokelpoisuushyväksyntää ja huoltotoiminnan hyväksyntää koskevien liitteiden tekstiluonnos hyväksyttiin alustavasti Rio de Janeirossa 2. maaliskuuta 2010.3. Sopimuksen oikeusperusta3.1. Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tavarakaupan teknisten esteiden poistaminen kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn yhteiseen kauppapolitiikkaan ja siten Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan[2].3.2. Siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1592/2002 tultua voimaan syyskuussa 2002 Euroopan unioni on lisäksi saanut yhdenmukaistettua unionin sisällä säännökset, jotka koskevat asetuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita eli ilmailualan tuotteiden ensimmäistä kertaa todettavaa ja jatkuvaa lentokelpoisuutta (myös huoltoa) sekä ympäristönsuojeluvaatimusten täyttymistä. Nämä säännöt on korvattu asetuksella (EY) N:o 216/2008[3]. Asetusta on täydennetty täytäntöönpanotoimenpiteillä (komission asetukset (EY) N:o 1702/2003 ja (EY) N:o 2042/2003), joissa vahvistetaan vaatimukset ja menettelyt, joita hakijoiden, todistusten haltijoiden ja viranomaisten on noudatettava sen varmistamiseksi, että perusasetuksen olennaiset vaatimukset ja tavoitteet täyttyvät aina. Ehdotettu sopimus vaikuttaa tähän Euroopan unionin lainsäädäntöön ERTA-oikeuskäytännössä tarkoitetulla tavalla.3.3. Tästä syystä komissio katsoo, että Euroopan unionilla on yksinomainen toimivalta tehdä sopimus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ja 100 artiklan 2 kohdan perusteella.4. Sopimuksen rakenne4.1. Neuvoteltu sopimus noudattaa pitkälti lentoturvallisuusalan perinteisiä sopimuksia eli voimassa olevia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiä sopimuksia lentoturvallisuudesta (ns. BASA-sopimukset). Kahdenvälisten lentoturvallisuussopimusten tapaan sopimus perustuu keskinäiseen luottamukseen molempien järjestelmiin ja sääntelyyn liittyvien erojen vertailuun. Siksi se sisältää vienti- ja tuontiviranomaisen välisiä yhteistyövelvoitteita ja -menettelyjä, jotta tuontiviranomainen voi antaa oman todistuksensa ilmailualan tuotteelle, osalle tai laitteelle tekemättä uudelleen kaikkia vientiviranomaisen tekemiä arviointeja, sekä riitojenratkaisumenettelyt sopimuksen muuttamiseksi.4.2. Keinot, joilla tähän päästään, eli miten tehdään yhteistyötä ja tunnustetaan vastavuoroisesti molempien osapuolten toteamukset lentokelpoisuuden ja huollon alalla (menetelmät, tuotteiden ja palvelujen laajuus, sääntelyyn liittyvät erot, joita kutsutaan myös ”erityisehdoiksi”), vahvistetaan sopimuksen liitteissä. Molemmat osapuolet olivat neuvottelujen alusta asti yhtä mieltä siitä, että erityiset menettelyt, joiden avulla osapuolet voivat vastavuoroisesti tunnustaa toteamukset suunnittelun hyväksynnän ja tuotanto- ja huolto-organisaatioiden hyväksynnän alalla, esitetään liitteissä, jotka sitovat samalla tavoin molempia osapuolia ja ovat erottamaton osa sopimusta.4.3. Sopimusluonnoksen mukaan sopimuspuolet voivat harkita tapoja parantaa sopimuksen toimivuutta ja antaa suosituksia sen muuttamiseksi, myös uusien liitteiden lisäämiseksi, sekakomitean kautta. Sopimuspuolet voivat muuttaa sopimusta ja sen liitteitä menettelyllä, jossa muutos tulee voimaan kun molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet saattaneensa päätökseen sovitun muutoksen voimaan saattamiseksi tarvittavat sisäiset menettelynsä. Jos muutoksen tarkoituksena on voimassa olevien liitteiden muuttaminen tai uusien liitteiden lisääminen, sopimuspuolet voivat sopia, että sopimusta muutetaan vaihtamalla diplomaattisia nootteja sopimuspuolten välillä.4.4. Sopimusluonnoksesta aiheutuu Euroopan unionille nettohyötyä, koska siinä vahvistetaan toteamusten vastavuoroinen tunnustaminen kaikilla lentokelpoisuuteen liittyvillä aloilla kaikkien jäsenvaltioiden osalta. On syytä huomata, että tällä hetkellä ainoastaan kuudella jäsenvaltiolla on Brasilian kanssa kahdenvälinen sopimus, joka kattaa tuotteiden hyväksynnän. Transport Brazil on tähän saakka tunnustanut myös eurooppalaisten hallintojen toteamukset omia hyväksyntöjä antaessaan, varsinkin kun toteamukset on tehty JAA:n alaisuudessa. JAA on vastavuoroisesti tarkastanut brasilialaisen järjestelmän ja sopinut Brasilian hallinnon kanssa ”ulkoistamissopimuksista”; niissä määritellään prosessit, joiden mukaisesti JAA voi suositella sen toteamusten hyväksymistä JAA:n jäsenviranomaisille. Samaa lähestymistapaa sovelletaan huolto-organisaatioiden hyväksyntään, josta on tehty vain kuusi virallista sopimusta. Myös tällä alalla Transport Brazilin ja JAA:n välillä on tehty ulkoistamisjärjestely, jonka mukaisesti JAA:n jäsenviranomaiset voivat hyväksyä Brasilian hallinnon valvonnassa olevat brasilialaiset korjausasemat (huolto-organisaatiot). Tällä hetkellä käytössä ei ole järjestelyjä, jotka kattaisivat ilmailualan tuotteiden ympäristöhyväksynnän.5. Sopimuksen sisältö5.1. Selkeät oikeudet ja velvollisuudet molemmille sopimuspuolille5.1.1. Sopimuksessa ei ehdoteta ylitettävän sitä, mikä on molemman sopimuspuolen lainsäädännössä sallittua. Euroopan unionissa sovellettava laki on asetus (EY) N:o 216/2008 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteet kaikkine muutoksineen. Euroopan unionin järjestelmä on otettu täysin huomioon tekstiluonnoksessa, jossa eriytetään selkeästi ilmailualan tuotteiden ja osien sekä näiden tuotteiden ja osien suunnitteluun ja valmistukseen osallistuvien organisaatioiden hyväksyntään liittyvät tehtävät.5.1.2. Huoltotoiminnan osalta ANACin henkilöstön pätevyyden hyväksymisprosessi on todettu kattavaksi, mutta eräitä koulutukseen liittyviä prosesseja ei ole vielä toteutettu kokonaisuudessaan. Huolto-organisaatioiden valvontaa toteuttaa kaksi ANACin auditoijaa laajassa vuotuisessa auditoinnissa, jossa käytetään yksityiskohtaisia tarkastusluetteloja. ANAC ja EASA ovat vasta hiljattain aloittaneet yhteistyön huoltotoiminnan alalla. Jotta saataisiin täydet takeet Brasilian valvontajärjestelmän toimivuudesta ja voitaisiin pitää yllä luottamusta järjestelmää kohtaan, sopimuksessa esitetään, että ANACin tekemät hyväksynnät ja valvonta tunnustetaan täysimääräisesti vasta sitten kun on osoitettu, että se pystyy takaamaan huolto-organisaatioiden valvonnan. Kun tämä kyky on osoitettu ehdotetaan, että toimitaan kuten siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Kanadan välisen kahdenvälisen sopimuksen tapauksessa, eli ANAC voi antaa EASAn puolesta hyväksyntöjä Brasiliassa sijaitseville huolto-organisaatioille, jotka huoltavat EY:ssä suunniteltuja ilma-aluksia ja osia, ilman että EASAn tarvitsee antaa omia todistuksiaan/hyväksyntöjään ANACin antamien todistusten/hyväksyntöjen perusteella. Tämä vastaa asetuksen (EY) N:o 216/2008 12 artiklan 1 kohdassa esitettyjä eurooppalaisia oikeudellisia vaatimuksia; kyseisen artiklan mukaan EASA tai jäsenvaltioiden viranomaiset ”voivat” kansainvälisen sopimuksen puitteissa antaa todistuksia kolmannen maan viranomaisten antamien todistusten perusteella.5.1.3. Komissio katsoo, etteivät asetuksen (EY) N:o 216/2008 12 artiklan 1 kohdan säännökset estä Euroopan unionia tekemästä kansainvälistä sopimusta, jonka mukaan kolmannen maan toimivaltaisen viranomaisen antamat todistukset ovat automaattisesti voimassa myös Euroopan unionissa. Tätä silmällä pitäen sopimuksessa määrätään huollon osalta siirtymäjärjestelyistä luottamuksen lisäämiseksi:-  Sopimuspuolet sopivat, että huoltotoimintaa koskevan menettelyn soveltamiseksi yhden sopimuspuolen huoltotoimintaa koskevan sovellettavan lainsäädännön ja lisäyksessä B1 määriteltyjen erityisvaatimusten noudattaminen vastaa toisen sopimuspuolen sovellettavan lainsäädännön noudattamista.-  Sopimuspuolet sopivat, että huoltotoimintaa koskevan menettelyn soveltamiseksi molempien sopimuspuolten toimivaltaisten viranomaisten hyväksyntäkäytännöt ja -menettelyt tarjoavat yhtä hyvän näytön edellä mainittujen vaatimusten noudattamisesta.-  Sopimuspuolet sopivat, että huoltotoimintaa koskevan menettelyn soveltamiseksi molempien sopimuspuolten huoltohenkilöstön lupia koskevien normien katsotaan vastaavan toisiaan.5.2. Selkeät keinot neuvotteluvaltuuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi5.2.1. Luonnoksen mukaan kummankin sopimuspuolen on tunnustettava toisen sopimuspuolen määrättyjen menettelyjen mukaisesti tekemät vaatimustenmukaisuustoteamukset, kun ne on tehty liitteiden määräysten mukaisesti (3 artiklan 1 kappale).5.2.2. Luonnostekstissä tunnustetaan kummankin sopimuspuolen sääntelyviranomaisen oikeus antaa toisen sopimuspuolen puolesta todistuksia, joissa todistetaan toisen sopimuspuolen järjestelmän mukaisten vaatimusten täyttyminen (3 artiklan 1 kappale).5.2.3. Sopimusluonnoksessa varmistetaan, että keskinäinen luottamus säilytetään asianmukaisen mekanismin avulla, eli siinä otetaan käyttöön jatkuvan yhteistyön ja yhteydenpidon järjestelmä, jossa lisätään yhteistyötä auditoinneissa, tarkastuksissa sekä hyvissä ajoin tehtävissä ilmoituksissa ja neuvotteluissa kaikista sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista (8 artikla vastavuoroisesta yhteistyöstä, avunannosta ja avoimuudesta).5.3. Turvallisuusalan yhteistyön tiivistäminen avoimuuden ja turvallisuustietojen vaihdon avulla5.3.1. Sopimusluonnos tarjoaa sopimuspuolille mahdollisuuden tiivistää turvallisuusalan yhteistyötään ja koordinoida etukäteen turvallisuusalan toimiaan ja aloitteitaan. Tämän saavuttamiseksi ehdotetaan tietojenvaihtoa ja yhteisten ohjelmien laatimista, jotta voidaan parantaa valmiuksia ennakoida ja estää tai lieventää mahdollisia siviili-ilmailuun kohdistuvia riskejä ja toteuttaa kaikkia sopimuspuolten alueella liikennöiviä ilma-aluksia koskeva valvontajärjestelmä.5.3.2. Sopimuksessa turvataan luottamuksellisuus ja arkaluonteisten (omistusoikeuden suojaamien) tietojen suoja ja annetaan samalla sopimuspuolille mahdollisuus3.  antaa toisilleen pyynnöstä ja viiveettä onnettomuuksia, vaaratilanteita tai poikkeamia koskevia tietoja tai apua sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa kysymyksissä, ja4.  vaihtaa muita ilma-alusten toimintaan liittyviä turvallisuustietoja ja valvontatoimien tuloksia, mukaan luettuina molempien sopimuspuolten lentoasemia käyttävien ilma-alusten asematasotarkastukset ANACin ja EASAn laatimien menettelyjen mukaisesti.5.4. Säännöllinen kuuleminen ja nopea riitojenratkaisu5.4.1. Sopimusluonnos on laadittu siten, että se toimii päivittäin jouhevasti ja sen täytäntöönpanoon liittyvät tekniset kysymykset voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti. Tätä varten perustetaan sopimuspuolten sekakomitea sekä alakomiteat – hyväksyntää käsittelevä alakohtainen sekakomitea ja huoltoa käsittelevä alakohtainen sekakomitea – jotka raportoivat sopimuspuolten sekakomitealle ja seuraavat liitteiden soveltamista. Sekakomitealla ja alakomiteoilla on sekä neuvoa-antava että sovitteleva tehtävä. Näin voidaan varmistaa sopimuksen asianmukainen toiminta, kun sopimuspuolilla on foorumi erimielisyyksien ratkaisemiseen – 9 artikla (sekakomitea) sekä liitteen 1 (hyväksyntä) 2.2 kohta ja liitteen 2 (huolto) 4.2 kohta.5.4.2. Sekakomitea keskustelee sopimuksen ja sen liitteiden muutoksista ja suosittelee niitä sopimuspuolille. Se kehittää myös sääntely-yhteistyöhön ja avoimuuteen liittyviä työmenetelmiä kaikkien sellaisten toimien osalta, joita ei käsitellä alakomiteoissa. Tällä tavoin voidaan keskustella rakentavasti aloista, jotka eivät kuulu kahden liitteen soveltamisalaan mutta kuuluvat Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisalaan (esim. ilma-alusten toiminta, lupakirjat ja simulaatiokoulutuslaitteet), ja pohjustaa tietä sopimuksen mahdolliselle tulevalle muuttamiselle.5.4.3. Neuvotteluja voidaan pyytää koska tahansa (15 artikla). Sopimuspuolten olisi kuitenkin pyrittävä ratkaisemaan tekniset kysymykset alimmalla mahdollisella tasolla ennen kuin niistä kehittyy ”riitoja”.5.5. Suuren luottamuksen säilyttäminen toisen järjestelmään5.5.1. Säilyttääkseen suuren luottamuksen toistensa ensimmäistä kertaa todettavan ja jatkuvan lentokelpoisuuden hyväksyntäjärjestelmiin Euroopan unioni ja Brasilia sitoutuvat seuraaviin velvoitteisiin:- ilmoittamaan toiselle osapuolelle ”toimivaltaisen viranomaisen”; Euroopan unionin osalta tämä tarkoittaa, että brasilialaiselle osapuolelle ilmoitetaan, että kansallinen ilmailuviranomainen on auditoitu (EASAn toimesta) ja että auditointi osoittaa kyseisen viranomaisen noudattavan täysimääräisesti Euroopan unionin lainsäädäntöä, tuntevan Brasilian lainsäädännön vaatimukset asianomaisilla aloilla ja kykenevän täyttämään liitteistä johtuvat hyväksyntää ja huoltoa koskevat velvollisuudet (5 artiklan 2 ja 3 kappale);- varmistamaan säännöllisillä auditoinneilla, että kansalliset ilmailuviranomaiset, jotka on ilmoitettu toiselle osapuolelle ”toimivaltaisiksi viranomaisiksi”, pystyvät jatkuvasti täyttämään sopimuksesta ja sen liitteistä johtuvat velvollisuutensa (5 artiklan 4 ja 5 kappale);- toimimaan yhteistyössä laadunvarmistuksessa ja sallimaan toistensa osallistumisen (viranomaisten ja yritysten) standardointitarkastuksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointeihin (5 artiklan 6 kappale ja 8 artiklan 5 kappale);- vaihtamaan turvallisuustietoja – käytössä olevat tiedot onnettomuuksista, vaaratilanteista ja poikkeamista (8 artiklan 4 kappale) – ja varmistamaan riittävän luottamuksellisuuden tietojenvaihdossa (11 artikla);- ilmoittamaan toisilleen kaikista sovellettavista vaatimuksista ja kuulemaan toisiaan sääntelyyn tai organisaatioon liittyvistä muutoksista varhaisessa vaiheessa (8 artikla).5.6. Tiukat suojatoimenpiteet5.6.1. Sopimuksen tekstiluonnos on laadittu siten, että sopimuspuolilla on tarvittava liikkumavara reagoida välittömästi turvallisuusongelmiin tai ottaa käyttöön korkeampi suojelun taso, kun ne pitävät sitä tarpeellisena turvallisuuden vuoksi (6 artikla). Erityismenettelyillä varmistetaan, että molemmat sopimuspuolet voivat toimia tällaisissa tilanteissa vaarantamatta sopimusta.5.6.2. Jos sopimuspuolet eivät kuitenkaan pysty ratkaisemaan tiettyä tilannetta tyydyttävästi, sopimuksen tekstiluonnoksessa määrätään ensiksi mahdollisuudesta keskeyttää riitautetun toimivaltaisen viranomaisen toteamusten tunnustaminen (6 ja 10 artikla) ja toiseksi keinoista ja menetelmistä jonkin sopimuksen osan tai koko sopimuksen irtisanomiseksi (16 artiklan 3 kappale).2010/0143 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSsiviili-ilmailun turvallisuutta koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen tekemisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[4],ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän[5],sekä katsoo seuraavaa:5.  Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta sopimuksen siviili-ilmailun turvallisuudesta Brasilian liittotasavallan kanssa komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti.6.  Komission neuvottelema sopimus allekirjoitettiin … päivänä …kuuta … sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.7.  Sopimus olisi hyväksyttävä.8.  On tarpeen vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti unioni osallistuu sopimuksella perustettaviin yhteisiin elimiin ja joiden mukaisesti tehdään päätökset, jotka koskevat erityisesti sopimuksen ja sen liitteiden muuttamista, uusien liitteiden lisäämistä, yksittäisten liitteiden irtisanomista, neuvotteluja ja riitojenratkaisua sekä suojatoimenpiteiden hyväksymistä.9.  Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden samaa asiaa koskevat kahdenväliset sopimukset Brasilian kanssa irtisanotaan tämän sopimuksen tullessa voimaan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla10.  Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välinen sopimus siviili-ilmailun turvallisuudesta.11.  Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.12.  Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö(t), jo(i)lla on valtuudet antaa sopimuksen 16 artiklan 1 kappaleessa tarkoitettu ilmoitus.2 artikla13.  Sopimuksen 9 artiklalla perustetussa sopimuspuolten sekakomiteassa unionia edustaa Euroopan komissio, jota avustaa Euroopan lentoturvallisuusvirasto yhdessä jäsenvaltioiden edustajina olevien ilmailuviranomaisten kanssa.14.  Unionia edustaa sopimuksen liitteessä A olevassa 2.1.1 kohdassa tarkoitetussa hyväksyntää käsittelevässä alakohtaisessa sekakomiteassa ja sopimuksen liitteessä B olevassa 4.1.1 kohdassa tarkoitetussa huoltoa käsittelevässä alakohtaisessa sekakomiteassa Euroopan lentoturvallisuusvirasto, jota avustavat kunkin kokouksen asialistaan välittömästi liittyvät ilmailuviranomaiset.3 artikla15.  Kuultuaan neuvoston nimittämää erityiskomiteaa komissio vahvistaa unionin kannan sopimuspuolten sekakomiteassa seuraavissa asioissa:16.  sopimuksen 9 artiklassa määrätyn sopimuspuolten sekakomitean työjärjestyksen hyväksyminen tai muuttaminen.17.  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua erityiskomiteaa kuultuaan komissio voi toteuttaa seuraavat toimet:18.  hyväksyä suojatoimenpiteitä sopimuksen 6 artiklan mukaisesti;19.  pyytää neuvotteluja sopimuksen 15 artiklan mukaisesti;20.  hyväksyä soveltamisen keskeyttämistä koskevia toimenpiteitä sopimuksen 10 artiklan mukaisesti;21.  toteuttaa mitä tahansa muita toimia, joita sopimuspuoli voi toteuttaa sopimuksen määräysten mukaisesti, ellei 3 kohdasta ja EU:n lainsäädännöstä muuta johdu.22.  Neuvosto päättää seuraavista asioista määräenemmistöllä komission ehdotuksesta:23.  uusien liitteiden hyväksyminen sopimuksen 16 artiklan 5 kappaleen mukaisesti;24.  kaikki muut sopimukseen tehtävät muutokset, jotka eivät kuulu 1 kohdan soveltamisalaan;25.  yksittäisten liitteiden irtisanominen sopimuksen 16 artiklan 3 kappaleen mukaisesti.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […] [1] Suositus neuvoston päätökseksi komission valtuuttamisesta neuvottelemaan kahdenvälinen sopimus Euroopan unionin ja Brasilian välillä toteamusten vastavuoroisesta tunnustamisesta siviili-ilmailun turvallisuuden ja siihen liittyvän ympäristönsuojelun alalla, SEC(2009) 1097 lopullinen, 3.9.2009.[2] Lausunto 1/94, WTO, Kok. I-5267, 33 kohta. Tämän oikeuskäytännön mukaan tuotteiden vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset tehdään yleensä EY:n perustamissopimuksen 133 artiklan perusteella. Katso esim. neuvoston päätös 1999/78/EY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen sopimuksen tekemisestä vastavuoroisesta tunnustamisesta (EYVL L 31, 4.2.1999).[3] Asetus (EY) N:o 216/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta (EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1).[4] EUVL C , , s. .[5] EUVL C , , s. .


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005PC0251

Ehdotus neuvoston päätös Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2005 toinen erä)  /* KOM/2005/0251 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 14.06.2005KOM(2005)251 lopullinenEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2005 toinen erä).(komission esittämä)PERUSTELUTYhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen voimaantulosta asti neuvosto on päättänyt komission ehdotuksesta kustakin kolmesta rahoituserästä, jotka jäsenvaltiot suorittavat EKR:n rahoittamiseksi. Jäsenvaltiot suorittavat suoraan Euroopan investointipankille (EIP) rahoitusosuudet, jotka koskevat EIP:n hallinnoimia yhdeksännen EKR:n välineitä. Muita välineitä koskevat rahoitusosuudet suoritetaan komissiolle.Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 121 artiklan mukaisesti EIP on toimittanut komissiolle ajantasaistetun ennakkoarvion hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.Tämä ehdotus koskee varainhoitovuoden 2005 toista rahoituserää. Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän erän aikataulu on seuraava: 1) komissio esittää ehdotuksen 15. kesäkuuta 2005 mennessä; 2) neuvosto tekee päätöksen tästä erästä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua komission ehdotuksen esittämisestä; 3) jäsenvaltiot suorittavat erän rahoitusosuudet viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä päivästä, jolloin ne ovat saaneet tiedon neuvoston päätöksestä.Lopuksi muistutetaan, että yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 40 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos maksettavia rahoitusosuuksia ei ole maksettu annetuissa määräajoissa, kyseiseltä jäsenvaltiolta peritään maksamattomalta määrältä korko samassa artiklassa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan kehitysrahaston rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2005 toinen erä)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa (Beninissä) 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen[1],ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettaman sisäisen sopimuksen[2] Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta ja erityisesti sen 10 artiklan,ottaa huomioon merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY[3],ottaa huomioon yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen[4], jäljempänä ’yhdeksäs EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 38 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[5],sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio ilmoitti neuvostolle 19 päivänä marraskuuta 2004 varainhoitovuonna 2005 suoritettaviksi ennakoimansa maksut sekä suorittamispyyntöjen aikataulun. Neuvosto teki 20 päivänä joulukuuta 2004 päätöksen jäsenvaltioiden EKR:ään maksettavien rahoitusosuuksien suorittamispyyntöjä koskevan aikataulun vahvistamisesta varainhoitovuodelle 2005.(2) Neuvosto teki 20 päivänä joulukuuta 2004 päätöksen vuoden 2005 ensimmäisen erän rahoitusosuuksista, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille.(3) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan komissio tekee ehdotuksen kuluvan varainhoitovuoden toiseksi rahoituseräksi 15 päivään kesäkuuta mennessä.(4) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 38 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaan neuvosto tekee päätöksen tästä erästä viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua komission ehdotuksen esittämisestä ja jäsenvaltiot suorittavat tähän erään kuuluvat rahoitusosuudet viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä päivästä, jona niille on ilmoitettu neuvoston päätöksestä.(5) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 121 artiklan toisen alakohdan mukaisesti Euroopan investointipankki on toimittanut komissiolle ennakkoarvion maksusitoumuksista ja maksuista.(6) Yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 133 artiklan 2–4 kohdan mukaan yhdeksännen EKR:n varojen käyttöön asettamiseksi vahvistettua rahoitusosuuksien suorittamispyyntöjä koskevaa menettelyä noudatetaan myös aiempia EKR:iä koskevien päätösten täytäntöönpanossa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:Ainoa artiklaVuoden 2005 rahoitusosuuksien toiset erät, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään liitteenä olevassa taulukossa.Tämä päätös on osoitettu yhdeksännen EKR:n rahoittamiseen osallistuville jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEVuoden 2005 toisen erän rahoitusosuudet (euroina)MAA | Euroopan investointipankille | Komissiolle |SAKSA | 70.080.000 | 175.200.000 |BELGIA | 11.760.000 | 29.400.000 |TANSKA | 6.420.000 | 16.050.000 |ESPANJA | 17.520.000 | 43.800.000 |RANSKA | 72.900.000 | 182.250.000 |KREIKKA | 3.750.000 | 9.375.000 |IRLANTI | 1.860.000 | 4.650.000 |ITALIA | 37.620.000 | 94.050.000 |LUXEMBURG | 870.000 | 2.175.000 |ALANKOMAAT | 15.660.000 | 39.150.000 |PORTUGALI | 2.910.000 | 7.275.000 |YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA | 38.070.000 | 95.175.000 |ITÄVALTA | 7.950.000 | 19.875.000 |SUOMI | 4.440.000 | 11.100.000 |RUOTSI | 8.190.000 | 20.475.000 |YHTEENSÄ | 300.000.000 | 750.000.000 |RAHOITUSSELVITYS |PÄIVÄYS: 16.4.2005 |1. | BUDJETTIKOHTA: Ei sovelleta, koskee EKR:ää | MÄÄRÄRAHAT: Ei sovelleta |2. | TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston päätös EKR:n rahoittamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vahvistamisesta (vuoden 2005 toinen erä) |3. | OIKEUSPERUSTA: 27 päivänä maaliskuuta 2003 annettu varainhoitoasetus, jota sovelletaan yhdeksänteen EKR:ään |4. | TOIMENPITEEN TAVOITE: Pyyntö jäsenvaltioille suorittaa vuoden 2005 toisen erän rahoitusosuudet |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KK:N JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAIN-HOITOVUOSI [n] (milj. euroa) | SEURAAVA VARAIN-HOITOVUOSI [n+1] (milj. euroa) |5.0 | MENOT - YHTEISÖJEN TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ | Ei sovelleta |5.1 | TULOT - YHTEISÖJEN OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLISELLA TASOLLA | Ei sovelleta |[n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |5.0.1 | MENOARVIO |5.1.1 | TULOARVIO |5.2 | LASKUTAPA: |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ/EI |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ/EI |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ/EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ/EI |HUOMAUTUKSIA: |[1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.[2] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355.[3] EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1.[4] EYVL L 83, 1.4.2003, s. 1.[5] EUVL C […], […], s. […].