Avis juridique important

|

51999PC0632

Ehdotus neuvoston päätös tehty luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa edelleen tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti  /* KOM/99/0632 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa edelleen tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti PERUSTELUTKivennäisöljyjen verotuksesta yhteisössä säädetään neuvoston direktiivissä 92/81/ETY [1], jossa eritellään tuotteet, joita olisi kohdeltava kivennäisöljyinä, sekä käyttötarkoitukset, joiden perusteella niistä on kannettava vero. Siinä säädetään myös eräistä tavanomaisiin verotussääntöihin sovellettavista pakollisista poikkeuksista samoin kuin eräistä valinnaisista verovapautuksista ja veronalennuksista. Lisäksi direktiivin 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön täydentäviä verovapautuksia tai veronalennuksia erityisistä poliittisista syistä. Tällä hetkellä on voimassa 90 poikkeusta.[1]  Neuvoston direktiivi 92/81/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992, EYVL L 316, 31.10.1992.Direktiivissä 92/81/ETY säädetään, että komissio tarkastelee verovapautuksia ja veronalennuksia säännöllisesti. Jos komissio katsoo, ettei näitä verovapautuksia tai veronalennuksia enää voida soveltaa, koska ne vääristävät kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa tai koska ne eivät ole yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan mukaisia, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdotukset. Kaikkia 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjä poikkeuksia on tarkasteltava uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin asianomaisten päätösten nojalla annettujen lupien voimassaolo päättyy. Neuvosto arvioi tilannetta komission ehdotuksen perusteella ja päättää, onko poikkeukset syytä poistaa tai olisiko niitä muutettava tai laajennettava.Viimeisimmän merkittävän 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjen poikkeusten uudelleentarkastelun johdosta annettiin 30. kesäkuuta 1997 neuvoston päätös 97/425/EY. Päätöksen 1 artiklassa luetellaan poikkeukset, joiden soveltamista jatketaan ilman eri toimenpiteitä, jollei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä, että jokin poikkeuksista tai kaikki poikkeukset on kumottava tai niitä on muutettava. Tämä artikla oli kompromissiehdotuksen tulos ja komissio hyväksyi sen vastahakoisesti katsoen, että kestoltaan rajoittamattomat poikkeukset ovat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Lopulliseen asiakirjaan liitettiin asiaa koskeva pöytäkirjaan kirjattu komission julkilausuma. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on poistaa ilman eri toimenpiteitä tapahtuva poikkeusten soveltamisen jatkuminen ja antaa neuvostolle mahdollisuus valvoa kyseisiä toimenpiteitä tehokkaammin varmistamalla, että toimenpiteitä tarkastellaan säännöllisesti ja että niiden jatkamisesta tehdään päätöksiä.Ennen neuvoston päätöksen 97/425/EY tekemistä käydyissä keskusteluissa esitettiin kysymyksiä eräiden poikkeusten yhteensopivuudesta perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten kanssa. Lopulta tehdyssä päätöksessä säädettiinkin, että 3 artiklassa säädettyjen poikkeusten soveltamisen mahdollisesta jatkamisesta olisi tehtävä toinen neuvoston päätös 31. joulukuuta 1998 mennessä. Valtiontukia ja kyseisiä poikkeuksia koskevia kysymyksiä ei kuitenkaan ollut ratkaistu mainittuun määräaikaan mennessä. Tämän vuoksi tehtiin neuvoston päätös 99/255/ETY, jolla jatkettiin 3 artiklassa säädettyjen poikkeusten soveltamisaikaa 12 kuukaudella eli 31. joulukuuta 1999 asti, jolloin neuvoston arvion mukaan valtiontukea koskevat kysymykset olisi saatu ratkaistua. Komissio on tämän vuoksi jatkanut direktiivin 92/81/EY 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettyjen poikkeusten lainmukaisuuden tarkastelua erityisesti siltä osin, rikkovatko ne perustamissopimuksen 87 artiklan määräyksiä valtiontuista. Tarkastelussa on todettu neljän nyt voimassa olevan poikkeuksen olevan valtiontukia koskevien määräysten vastaisia. Ne on esitetty erikseen tämän ehdotuksen 3 artiklassa ja niiden soveltamiseen on annettu lupa ainoastaan 31. joulukuuta 2000 saakka; näin edunsaajilla on vuosi aikaa sopeutua uuteen tilanteeseen. Lisäksi useat jäsenvaltiot soveltavat poikkeuksia, joiden mukaan valmisteveroja voidaan alentaa tai niistä voidaan vapauttaa kokonaan sellaisten jäteöljyjen osalta, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista. Komissio sisällytti neuvoston päätökseen 97/425/EY myös jäteöljyjä koskevan pöytäkirjaan kirjatun julkilausuman, jossa se ilmaisi aikovansa jatkaa kyseisten poikkeusten tarkastelua jäteöljyjen käsittelyä koskevan tarkastelunsa tulosten perusteella. Nyt voimassa oleviin poikkeuksiin annettiin lupa lähinnä jäteöljyn käsittelyyn liittyvistä kysymyksistä johtuvista syistä. Edistämällä jäteöljyn käyttöä polttoaineena verotuksen keinoin pyrittiin estämään sen hävittämistä jätteenä.Jäteöljyhuollosta annetun direktiivin (75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/101/ETY) 3 artiklan mukaan "[j]os se on teknisesti, taloudellisesti ja järjestelyjen kannalta mahdollista, on jäsenvaltioiden toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jäteöljyjen käsittelyssä annetaan etusija uudistamiselle." Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäin asiassa C-102/97 (komissio v. Saksan liittotasavalta) antaman tuomion perusteella komissio katsoo, että jäteöljyihin sovellettavat poikkeukset ovat direktiivin 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, tavoitteen vastaisia. Nämä poikkeukset on esitetty erikseen tämän ehdotuksen 2 artiklassa ja niiden soveltamiseen on annettu lupa ainoastaan 31. joulukuuta 2000 saakka; näin edunsaajilla on vuosi aikaa sopeutua uuteen tilanteeseen. Jotta yksittäisten jäsenvaltioiden ympäristöön liittyvät pakottavat tarpeet voitaisiin ottaa huomioon, on kuitenkin varauduttu tarvittaessa jatkamaan poikkeusten soveltamista mainitun päivän jälkeen. Lupa voimassaolon jatkamiseen edellyttäisi neuvoston yksimielistä päätöstä. Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖStehty luvan antamisesta jäsenvaltioille soveltaa edelleen tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisestiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [2] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[2]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1) Direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen osalta vapautuksia valmisteverosta tai valmisteveron alennuksia tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.2) Neuvoston on 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä päätettävä komission ehdotuksen perusteella, olisiko verovapautuksia tai veronalennuksia koskevia poikkeuksia, joiden voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1999, muutettava tai niiden voimassaoloa pidennettävä uudeksi määräajaksi.3) Jäsenvaltioilla on lupa jatkaa ilman eri toimenpiteitä tiettyjen verovapautusten ja veronalennuksien soveltamista kahden vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 2000, ja sen jälkeen kahden vuoden jaksoissa, jollei neuvosto ennen 31 päivää joulukuuta 1999 komission ehdotuksesta päätä, että jokin poikkeuksista tai kaikki poikkeukset on kumottava tai että niitä on muutettava.4) Neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja verovapautuksia tai veronalennuksia olisi tarkasteltava säännöllisesti sen varmistamiseksi, että ne ovat edelleen puollettavissa erityisesti terveen kilpailun, yhtenäismarkkinoiden vääristymien tai yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan kannalta.5) Kesäkuun 30 päivänä 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/425/EY 1 artiklan mukaan eräiden verovapautusten ja veronalennusten soveltamista jatketaan ilman eri toimenpiteitä, jollei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta päätä, että jokin poikkeuksista tai kaikki poikkeukset on kumottava tai niitä on muutettava. Komissio katsoo, että kestoltaan rajoittamattomat poikkeukset ovat yhteisön lainsäädännön vastaisia. Poikkeuksia olisi tämän vuoksi tarkasteltava säännöllisesti ja niiden jatkamisesta olisi tehtävä päätöksiä. 6) Tämän päätöksen 1 artiklan nojalla myönnettyjen verovapautusten ja veronalennusten soveltamista olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2002. Olisi varauduttava voimassaolon jatkamiseen mainitun päivämäärän jälkeen. Voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta olisi tehtävä neuvoston yksimielinen päätös.7) Tämän päätöksen 2 artiklan nojalla myönnetyt jäteöljyä koskevat verovapautukset ja veronalennukset ovat direktiivin 75/439/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, tavoitteen vastaisia. Nämä verovapautukset ja veronalennukset olisi tämän vuoksi kumottava. Poikkeusten soveltamista olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2000, jotta edunsaajat voisivat mukautua uuteen tilanteeseen. Olisi varauduttava jatkamaan poikkeusten soveltamista mainitun päivän jälkeen, jotta yksittäisten jäsenvaltioiden ympäristöön liittyvät pakottavat tarpeet voidaan ottaa huomioon. Voimassaolon mahdollisesta jatkamisesta olisi tehtävä neuvoston yksimielinen päätös.8) Tämän päätöksen 3 artiklan nojalla myönnetyt verovapautukset ja veronalennukset olisi kumottava, koska ne ovat mahdollisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten vastaisia. Kumoaminen olisi toteutettava vaiheittain, jotta edunsaajat voisivat mukautua uuteen tilanteeseen. Voimassaolon jatkamiseen uudelleen ei pitäisi varautua.9) Tässä päätöksessä tarkoitetut verovapautukset ja veronalennukset eivät rajoita Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamista. Perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja jotta komissio voisi varmistaa voimassa olevien poikkeusten yhteensopivuuden yhteismarkkinoiden kanssa, komissio voi ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä, jos todetaan, että voimassa oleva poikkeus kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan eikä se sovellu lainkaan tai ei enää sovellu yhteismarkkinoille. Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti uuden tuen myöntämis suunnitelmista on annettava tieto komissiolle, eikä toimenpiteitä saa toteuttaa ennen kuin komissio on antanut niihin luvan. Näin ollen neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla myönnettäviä poikkeuksia koskevista uusista pyynnöistä, jotka todennäköisesti täyttävät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan edellytykset, on annettava tieto komissiolle 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaNeuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY [3] asetetuista velvoitteista seuraavilla jäsenvaltioilla on lupa 31 päivään joulukuuta 2002 saakka soveltaa edelleen jäljempänä yksilöityä alennettua valmisteverokantaa tai vapautuksia valmisteverosta, jollei neuvosto yksimielisesti ennen mainittua ajankohtaa komission ehdotuksesta päätä, muutetaanko jotakin poikkeusta tai kaikkia poikkeuksia taikka jatketaanko jonkin poikkeuksen tai kaikkien poikkeusten voimassaoloa edelleen tietyn ajanjakson ajaksi:[3]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).1. Belgia:- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- nestekaasu, maakaasu ja metaani,- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,- raskaan polttoöljyn valmisteverokannan alennus ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja alennettu verokanta ei missään tapauksessa saa olla alle 6,5 euroa tonnia kohti.2. Tanska:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- kaupallista sektoria koskevat valmisteveron osittaiset palautukset edellyttäen, että nämä verot ovat yhteisön säännösten mukaisia ja että maksetun mutta palauttamatta jätettävän veron määrä vastaa kaikissa tapauksissa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen ja valvontamaksujen vähimmäiskantoja,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- dieselpolttoaineen valmisteverokannan alennukset ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi edellyttäen, että tällaiset kannusteet liittyvät vakiintuneesti hyväksyttyihin teknisiin ominaisuuksiin, mukaan lukien tiheys, rikkipitoisuus, tislauspiste, setaaniluku ja -indeksi, ja että alennetut verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- eriytettyjen valmisteverokantojen soveltaminen höyryjen talteenottojärjestelmällä varustetuilta huoltoasemilta myytyyn bensiiniin ja muilta huoltoasemilta myytyyn bensiiniin edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- bensiinin eriytetyt valmisteverokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset ja erityisesti direktiivin 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukaiset,- että nämä porrastetut verokannat noudattavat kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY määrättyjä velvoitteita ja erityisesti kyseisen direktiivin 5 artiklassa säädettyjä valmisteveron vähimmäismääriä.3. Saksa:- jätteistä saatavien hiilivetykaasujen käyttö polttoaineena,- analyyseihin, tuotantokokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävät kivennäisöljynäytteet,- teollisuuden käyttämän polttoöljyn eriytetty valmisteverokanta edellyttäen, että eriytetty verokanta on kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukainen ja erityisesti direktiivin 3 ja 4 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukainen.4. Kreikka:- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- teollisiin tarkoituksiin käytettävä nestekaasu ja metaani,- kansallisten asevoimien käyttö,- pääministerin kanslian ja kansallisten poliisivoimien virka-ajoneuvojen voimanlähteenä käytettäväksi tarkoitettujen polttoaineiden vapautus kivennäisöljyjen valmisteverosta,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt verokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja.5. Espanja:- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvojen moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu,- taksien moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt verokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja.6. Ranska:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- taksien polttoaineet vuosittaisen kiintiön mukaisesti,- väestön vähenemisestä kärsivien alueiden tukemiseen tarkoitetut tietyt toimintaohjelmat,- raskaan polttoöljyn valmisteverokannan alennus ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja raskaan polttoöljyn verokannan on vastattava yhteisön lainsäädännössä säädettyä raskaan polttoöljyn vähimmäiskantaa,- julkisen liikenteen moottoripolttoaineena käytettävien kaasujen vapauttaminen valmisteverosta vuotuisen kiintiön mukaisesti,- uuden moottoripolttoaineen, joka koostuu pinta-aktiivisilla aineilla stabiloidusta veden ja pakkasnesteen emulsiosta dieselöljyssä, eriytetty valmisteverokanta edellyttäen, että tämä eriytetty verokanta on kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukainen ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukainen,- kulutus Korsikan saarella edellyttäen, että alennetut verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- eriytetty dieselpolttoaineen verokanta hyötyajoneuvojen osalta edellyttäen, että verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaista vähimmäiskantaa,7. Irlanti:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, maakaasu ja metaani,- vammaisten käyttämät moottoriajoneuvot,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt verokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja.8. Italia:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- takseissa käytettävä polttoaine,- jätteistä saatavien hiilivetykaasujen käyttö polttoaineena,- moottoriajoneuvojen polttoaineena käytettävä metaani,- kulutus Val d'Aostan ja Gorizian alueilla,- kansallisten asevoimien käyttö,- sairasautot,- Friuli-Venezia-Giulian alueella kulutettavan bensiinin valmisteveron alentaminen edellyttäen, että alennettu verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaista vähimmäiskantaa,- Udinen ja Triesten alueilla kulutettavien kivennäisöljyjen valmisteverokannan alentaminen edellyttäen, että verokannat vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia vähimmäiskantoja,- nestekaasun ja polttoöljyn, jonka jakelu tapahtuu verkon kautta ja jota toimitetaan lämmityspolttoaineeksi erityisen epäsuotuisille maantieteellisille alueille, alennetut valmisteverokannat edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset ja erityisesti direktiivin 5 ja 7 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukaiset.9. Luxemburg:- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- nestekaasu, maakaasu ja metaani,- raskaan polttoöljyn valmisteverokannan alennus ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja alennettu verokanta ei missään tapauksessa saa olla alle 6,5 euroa tonnia kohti.10. Alankomaat:- nestekaasu, maakaasu ja metaani,- analyyseihin, tuotantokokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävät kivennäisöljynäytteet,- kansallisten asevoimien käyttö,- huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista julkisen liikenteen ajoneuvojen moottoripolttoaineena käytettävän nestekaasun erisuuruiset valmisteverokannat,- eriytetty dieselpolttoaineen verokanta hyötyajoneuvojen osalta edellyttäen, että verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaista vähimmäiskantaa,11. Itävalta:- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvojen moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu,- maakaasu ja metaani.12. Portugali:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvojen polttoaineena käytettävän nestekaasun, maakaasun ja metaanin vapauttaminen valmisteverosta,- Madeiran autonomisella alueella kulutettavan polttoöljyn valmisteveron alennus; alennus ei saa olla suurempi kuin polttoöljyn kuljetuksesta alueelle aiheutuneet lisäkustannukset,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt verokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- raskaan polttoöljyn valmisteverokannan alennus ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi. Tämän alennuksen on liityttävä selvästi rikkipitoisuuteen ja raskaan polttoöljyn verokannan on vastattava yhteisön lainsäädännössä säädettyä raskaan polttoöljyn vähimmäiskantaa,- hyötyajoneuvojen käyttämän dieselpolttoaineen erisuuruinen valmisteverokanta edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY säädettyjen velvoitteiden mukaiset ja erityisesti direktiivin 5 artiklassa säädettyjen valmisteverojen vähimmäiskantojen mukaiset.13. Suomi:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,- kaikkiin tarkoituksiin käytetyn metaanin ja nestekaasun vapauttaminen valmisteverosta,- dieselpolttoaineen ja kevyen polttoöljyn valmisteverokantojen alentaminen edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- reformuloidun lyijyttömän ja lyijyä sisältävän bensiinin valmisteverokantojen alentaminen edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja.- huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista ja erityisesti sen 7 artiklassa säädetyistä vähimmäiskannoista moottoripolttoaineena käytettävän maakaasun vapauttaminen valmisteverosta,14. Ruotsi:- teollisiin tarkoituksiin käytettävien kivennäisöljyjen valmisteverokannan alentaminen edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- biologisesti valmistetun metaanin ja muiden jätekaasujen vapauttaminen valmisteverosta,- dieselpolttoaineen verokantojen alentaminen ympäristöluokitusten mukaan,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt verokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,- teollisiin tarkoituksiin käytettävien kivennäisöljyjen valmisteverokannan alentaminen ottamalla käyttöön sekä normaalia verokantaa alempi verokanta että energiavaltaisille yrityksille tarkoitettu alennettu verokanta edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja eivätkä vääristä kilpailua,- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu.15. Yhdistynyt kuningaskunta:- muu kuin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmailu,- julkisen paikallisliikenteen ajoneuvot,- moottoripolttoaineena käytettävä nestekaasu, maakaasu ja metaani,- vesiliikenne yksityisiä huvialuksia käyttäen,- dieselpolttoaineen verokannan alentaminen ympäristölle vähemmän haitallisten polttoaineiden käytön edistämiseksi,- lyijyttömän bensiinin eriytetyt verokannat erilaisten ympäristöluokitusten mukaisesti edellyttäen, että verokannat kaikissa tapauksissa vastaavat vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja.2 artiklaNeuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista seuraavilla jäsenvaltioilla on lupa 31 päivään joulukuuta 2000 saakka soveltaa edelleen jäljempänä yksilöityä alennettua valmisteverokantaa tai vapautuksia valmisteverosta, jollei neuvosto yksimielisesti ennen mainittua ajankohtaa komission ehdotuksesta päätä, että poikkeusten voimassaoloa jatketaan tietyn ajanjakson ajaksi:1. Belgia:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.2. Saksa:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.3. Espanja:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.4. Ranska:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.5. Irlanti:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.6. Italia:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.7. Luxemburg:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.8. Itävalta:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.9. Portugali:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.10. Suomi:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.11. Yhdistynyt kuningaskunta:- jäteöljyt, joita käytetään uudelleen polttoaineena joko välittömästi talteenoton jälkeen tai jäteöljyjen kierrätysprosessin jälkeen ja joiden uusiokäyttö on veronalaista.3 artiklaNeuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY asetetuista velvoitteista seuraavilla jäsenvaltioilla on lupa 31 päivään joulukuuta 2000 saakka soveltaa edelleen jäljempänä yksilöityä alennettua valmisteverokantaa tai vapautuksia valmisteverosta:1. Ranska:- Gardannen alueella alumiinioksidien tuottamisessa käytettävän raskaan polttoöljyn vapauttaminen valmisteverosta.2. Irlanti:- alumiinioksidien tuotanto Shannonin alueella.3. Italia:- Sardiniassa alumiinioksidien tuotannossa polttoaineena käytettävien kivennäisöljyjen vapauttaminen valmisteverosta,- höyryn tuottamisessa käytettäväksi tarkoitetun polttoöljyn ja molekyyliseulojen kuivaus- ja regenerointiuuneissa käytettävän kaasuöljyn valmisteverokannan alentaminen Reggio Calabriassa edellyttäen, että alennettu verokanta vastaa vähintään yhteisön lainsäädännön mukaisia kivennäisöljyjen valmisteverojen vähimmäiskantoja,4 artiklaKumotaan neuvoston päätökset 1997/425/EY, 1998/274/EY, 1998/275/EY, 1999/83/EY, 1999/254/EY ja 1999/255/EY 1 päivästä tammikuuta 2000.Samaten kumotaan neuvostossa vireillä olevat Suomen, Portugalin, Italian ja Saksan poikkeuspyyntöjä koskevat päätökset 1 päivästä tammikuuta 2000.5 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.11.2015
            COM(2015) 553 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Suomen hakemus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
                (EGR-asetus).

               2.Suomi toimitti 12. kesäkuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/005 FI/Computer programming EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta) luokitellulla toimialalla NUTS
                  3
                2 -tason alueilla Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Suomessa. Nämä alueet muodostavat yhdessä koko Suomen Ahvenanmaata lukuun ottamatta.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2015/005 FI/Computer programming

                        Jäsenvaltio

                        Suomi

                        Asianomaiset alueet (NUTS 2 -taso)

                        Länsi-Suomi (FI19)

                        Helsinki-Uusimaa (FI1B)

                        Etelä-Suomi (FI1C)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D)

                        Hakemuksen toimittamispäivä

                        12. kesäkuuta 2015

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        12. kesäkuuta 2015

                        Lisätietopyyntö

                        26. kesäkuuta 2015

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        21. elokuuta 2015

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        13. marraskuuta 2015

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        69

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta)

                        Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta):

                        30. heinäkuuta 2014–30. huhtikuuta 2015

                        Vähennettyjen työntekijöiden määrä viiteajanjaksolla

                        1 603

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 603

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        1 200

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        4 167 000

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                        205 000

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        4 372 000

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        2 623 200

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Suomi jätti 12. kesäkuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/005 FI/Computer programming 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin EGR-asetuksen 4 artiklassa tarkoitetut toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 12. kesäkuuta 2015 eli kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä ja pyysi Suomelta lisätietoja 26. kesäkuuta 2015. Nämä lisätiedot toimitettiin kahdeksan viikon kuluessa pyynnön esittämisestä, kun määräaikaa oli Suomen asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä jatkettu kahdella viikolla. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 13. marraskuuta 2015.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 603:a työntekijää, jotka vähennettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta) luokitellulla toimialalla. Työntekijävähennykset sijoittuvat NUTS 2 -tason alueille Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Työntekijävähennykset toteutettiin 69 yrityksessä
                  6
               , ja lähes puolet niistä (778) Microsoft Mobile Oy:ssa.

               Toimintakriteerit

               6.Suomi toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan toimintakriteerien nojalla; siinä edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa. Pelkästään Helsinki-Uudenmaan (FI1B) alueella vähennettiin 737 työntekijää.

               7.Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 30. heinäkuuta 2014 ja päättyi 30. huhtikuuta 2015.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –1 218 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä,

               –385 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyy.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 1 603.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               10.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi katsoo, että viime vuosina työpaikkojen jakautuminen tieto- ja viestintätekniikan alalla EU:n ja muiden talouksien välillä on kehittynyt EU:n kannalta vahingollisesti. Volyymi on tällä toimialalla kasvanut maailmanlaajuisesti mutta vähentynyt Euroopassa, sillä yritykset ja palvelut ovat siirtyneet Kiinaan, Intiaan, Taiwaniin ja muihin Euroopan ulkopuolisiin kohteisiin. Pelkästään vuonna 2014 suomalaisten tieto- ja viestintätekniikan alan yritysten henkilöstö supistui 3 prosenttia eli 1 500 henkilöä.

               Tieto- ja viestintätekniikan alan työpaikkojen jakautuminen Euroopan unionin ja muiden talouksien välillä (2009 & 2011)

               Lähde: Euroopan komissio. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond.

               11.Nämä vaikutukset tuntuivat erityisesti Suomessa, sillä Suomen koko elektroniikkateollisuus kärsi vaikutuksista voimakkaasti. Kehitys huipentui siihen, kun Nokia ilmoitti vuonna 2011 mittavista työntekijävähennyksistä. Vuonna 2012 Nokia vähensi ensin 1 000 työntekijää Salossa (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo) ja myöhemmin vielä 3 700 työntekijää vuoden 2012 lopulla sekä alkuvuodesta 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Tätä seurasi vielä 600 työntekijän vähentäminen piirisarjojen kehittämisen alalla vuonna 2014 (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

               12.Näissä olosuhteissa ohjelmistoihin, konsultointiin ja siihen liittyvään toimintaan keskittyvä toimiala on edelleen pyrkinyt kilpailemaan maailmanlaajuisesti, vaikka sen palvelujen suurin asiakas eli Nokia onkin kadonnut.

               13.Suomen ohjelmistoteollisuus investoi nyt entistä enemmän teolliseen internetiin ja pilvipalveluihin. Se on keskittynyt parantamaan yritysten välisiä palveluita, mutta samalla sillä on ongelmia yrityksiltä kuluttajille suuntautuvissa palveluissa. Nämä ongelmat johtuvat markkinoiden maailmanlaajuisesta hintapaineesta. Markkinatoimijoiden on kilpailtava tilauksista alhaisemman kustannustason maista tulevien yritysten kanssa. Suomessa toimivat globaalit yritykset ovat myös siirtäneet osan toiminnastaan alhaisemman kustannustason maihin. Esimerkiksi CGI ilmoitti marraskuussa 2014, että sen oli vähennettävä suomalaista henkilöstöään 270 hengellä ja siirrettävä toimintansa EU:n ulkopuolelle
                  7
               .

               14.Ohjelmistoala on maailmanlaajuista liiketoimintaa, ja ohjelmistotuotteet hankitaan maailmanlaajuisesti kustannustehokkaimmista lähteistä. Ohjelmistotuotteita voidaan kuitenkin edelleen muokata vastaamaan maa-, alue- tai kielikohtaisia vaatimuksia.

               15.Globaalin ohjelmistoteollisuuden tärkeä ominaispiirre on se, että se tarvitsee jatkuvasti uutta, koulutettua työvoimaa, koska tuotteiden ja niihin liittyvien ohjelmistoratkaisujen elinkaari on erittäin lyhyt verrattuna alan henkilöstön elinkaareen. EU:n ja EU:n ulkopuolisten työntekijöiden välinen kilpailu on kovaa. EU:n ikääntyvien ja vähemmän koulutettujen työntekijöiden ei ole helppo kilpailla EU:n ulkopuolisista maista tulevien nuorten ja paremmin koulutettujen työntekijöiden kanssa.

               16.Teknologiateollisuus työllisti vuonna 2008 yhteensä 326 000 työntekijää Suomessa, mutta vuonna 2014 näiden yhtiöiden työllistämien henkilöiden määrä oli 276 000. Tämä vastaa vuosittaista keskimäärin 3 prosentin (10 000 työntekijän) laskua.

               17.Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta -alan osalta on tähän mennessä jätetty kaksi EGR-hakemusta, joista yksi perustui globalisaatioon ja yksi maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin
                  8
               .

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               18.Näihin työntekijävähennyksiin johtivat Nokian viime vuosien tapahtumat, joilla oli merkittävä vaikutus Suomen tieto- ja viestintätekniikka-alaan. Käyttöjärjestelmien kehittäminen ja suunnittelu Nokian matkapuhelimia varten työllisti tuhansia suomalaisia erityisesti Oulussa, mutta nyt nämä toiminnot on siirretty Euroopan ulkopuolisiin maihin.

               19.Nokian ja Microsoftin päätökset (toimintojen siirtäminen ulkomaille, tuotannon lopettaminen ja kehitystyön lopettaminen Suomessa) ovat vaikuttaneet lukuisiin ohjelmistoalan yrityksiin, joiden toiminta liittyi Nokiaan tai Microsoftiin. Tämän seurauksena Nokian ongelmat ovat vaikuttaneet koko Suomen ohjelmistoteollisuuden tilanteeseen. Esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan palveluyritys Tieto perusteli syksyllä 2014 ilmoittamansa irtisanomiset sillä, että yhden sen tärkeimmän asiakkaan eli Nokian tilausten määrä oli laskenut. Muutkin yritykset, kuten Atos IT Solutions and Services, peliyhtiö Rovio Entertainment ja Samlink, tekivät samanlaisia päätöksiä samoista syistä.

               20.Yhteensä 69 ohjelmistoteollisuuden yritystä joutui irtisanomaan työntekijöitään syksyllä 2014 ja keväällä 2015. Irtisanomisiin johtaneet syyt vaihtelevat, mutta suurin yhteinen nimittäjä on se, että yritykset ovat kohdanneet yhä kiihtyvää ja tiukentuvaa kansainvälistä kilpailua. Nokian ja Microsoftin sulkemispäätöksillä on ollut ratkaiseva merkitys, mutta suurin osa työntekijävähennyksistä on osa laajempaa ilmiötä koko ohjelmointialalla.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               Yli 75 prosenttia työntekijävähennyksistä toteutettiin NUTS 2 -alueilla Helsinki-Uusimaa (FI1B) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Tästä syystä näitä kahta aluetta tarkastellaan yksityiskohtaisesti jäljempänä.

               21.Pohjois-Pohjanmaa (osa Pohjois- ja Itä-Suomen (FI1D) aluetta, jolla Oulu sijaitsee) on alue, jolla työttömyysaste on korkea (yli kansallisen keskiarvon). Helmikuussa 2015 koko Suomen työttömyysaste oli 13,5 prosenttia, Pohjois-Pohjanmaalla 15,7 prosenttia ja Oulussa 17,1 prosenttia. Lähes kaksi kolmasosaa alueen työttömistä työnhakijoista asuu Oulun alueella, samoin kuin suurin osa alueen työttömistä ammattilaisista.

               22.Tieto- ja viestintätekniikan alalla on tällä hetkellä noin 1 250 yritystoimipaikkaa Pohjois-Pohjanmaalla, ja näistä valtaosa sijaitsee Oulussa. Talouskehitystä koskevat luvut osoittavat, että tieto- ja viestintätekniikan alan yritysten liikevaihto on supistunut vuodesta 2012 lähtien
                  9
               . Koko informaatiosektorin osuus on noin 12 prosenttia tämän alueen työpaikoista. Nämä ongelmat ovat johtaneet lukuisiin työntekijävähennyksiin niin yksityisellä kuin julkisella sektorilla. Tieto- ja viestintätekniikka-alan yritykset työllistivät alueella lähes 13 000 työntekijää vuonna 2008, mutta viime aikoina määrä on laskenut noin 10 000 henkeen.

               23.Tieto- ja viestintätekniikka-alan työpaikkojen vähennykset ovat vaikuttaneet merkittävästi Oulun alueeseen, koska se on ollut yritysten konttoreiden, T&K&I-toiminnan ja työvoiman osalta keskus 1980-luvulta lähtien. Keväällä 2015 tieto- ja viestintätekniikka-alalla oli noin 1 500 työtöntä työnhakijaa tällä alueella. Noin 80 prosenttia heistä elää Oulun alueella. Lisäksi kolmasosa korkeakoulututkinnon suorittaneista tieto- ja viestintätekniikan alan työttömistä on ollut yhtäjaksoisesti ilman työtä yli vuoden. Microsoftin työntekijävähennykset pahensivat lisää jo ennestään poikkeuksellisen huonoa tilannetta.

               24.Uusia kasvualoja, jotka luovat työpaikkoja, kuten teollisten prosessien digitalisointi ja ennustettavuuden lisääminen, kehitetään aktiivisesti Oulun alueella, ja on varmistettava työttömien tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoiden ottaminen mukaan tähän kehitykseen
                  10
               .

               25.Uudellamaalla työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta oli 11 prosenttia helmikuun 2015 lopulla. Vaikka tämä luku on kansallista keskiarvoa pienempi, työttömyyden kasvu on huomattavasti kiivaampaa Uudellamaalla (15,0 %) kuin koko Suomessa (9,7 %). Helmikuussa työttömiä työnhakijoita oli 5,1 jokaista avointa työpaikkaa kohti. Työttömyys kasvaa myös alueelle suuntautuvan nettomuuton vuoksi. Työttömien työnhakijoiden määrä ylitti 104 000 Uudellamaalla elokuussa 2015, mikä on korkein luku sitten 1990-luvun alun.

               26.Uudenmaan BKT on 36 prosenttia Suomen BKT:stä. Sen osuus on 71 prosenttia koko Suomen yksityisen ohjelmistoteollisuuden liikevaihdosta, 62 prosenttia sen työvoimasta ja 52 prosenttia sen yrityksistä. Tämä tarkoittaa sitä, että ohjelmistoteollisuuden alalla Uudellamaalla voidaan sanoa olevan vieläkin suurempi rooli kuin kaikilla muilla aloilla yhteensä.

               27.Vuonna 2013 ohjelmistoteollisuuden osuus yksityisen sektorin liikevaihdosta Uudellamaalla oli 3 prosenttia, sen henkilöstöstä 5 prosenttia ja yrityksistä 3 prosenttia.

               28.Viiteajanjaksolla yhteensä 49 ohjelmistoalan yritystä turvautui Uudenmaan alueella yhteistoimintaneuvotteluihin. Henkilöstöleikkausten arvioitu tarve yhteistoimintaneuvottelujen käynnistyessä oli 1 681 henkilöä.

               29.Alustavan arvioinnin perusteella näyttää siltä, että (erityisesti CGI:n tapauksessa) työntekijöiden vähentämiset ovat koskeneet yli 50-vuotiaita toimihenkilöitä, joiden on vaikea löytää uutta työtä ja joiden osalta on perusteltua olettaa, että kesäkuuhun 2016 mennessä yli 50 prosenttia näistä henkilöistä on pitkäaikaistyöttömiä.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               30.Arviolta 1 200 vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan toimiin. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Luokka

                        Kohteena olevat
                           edunsaajat

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        660

                        (55,0 %)

                        Naisia:

                        540

                        (45,0 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU:n kansalaisia:

                        1 160

                        (96,7 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        40

                        (3,3 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        24

                        (2,0 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        72

                        (6,0 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        936

                        (78,0 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        156

                        (13,0 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        12

                        (1,0 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               31.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               A. Valmennustoimenpiteet ja muut valmistelutoimet

               –Työnhakukoulutus

               Työnhakukoulutuksen tavoitteena on antaa osallistujille tietoa työmarkkinoista, auttaa heitä kartoittamaan vaihtoehtoja ja parantamaan ja päivittämään työnhakutaitojaan. Tieto- ja viestintätekniikka-alan työnhakuun liittyvien erityispiirteiden vuoksi aiotaan ostaa kohderyhmän ammatillisen pätevyyden ja tarpeiden mukaan mitoitettuja koulutuspalveluja.

               Työllisyyttä voidaan edistää koulutuspalveluilla, tukemalla työvoiman liikkuvuutta yhteistyössä Eures-palvelujen kanssa ja esimerkiksi tarjoamalla kohdennettuja työnhakukoulutuksen ryhmiä, joissa keskitytään löytämään tieto- ja viestintätekniikka-alan töitä ulkomailta.

               –Työnohjaus (yksilöllinen opastus)

               Työnohjauksen tarkoituksena on ohjata yksityinen asiakas etsimään työtä tai työpaikkakoulutukseen. Työnohjaajat voivat edistää uudelleentyöllistymistä ohjaamalla työnhakijaa käyttämään erilaisia mahdollisuuksia työpaikan löytämiseen (tapausten hallinta) ja auttaa heitä löytämään uusi työpaikka neuvomalla työnhakijaa hakuprosessin aikana.

               –Uraohjaus

               Uraohjausta järjestetään, jos työ- ja elinkeinotoimiston (TE-toimisto) arvion mukaan asiakkaat tarvitsevat toimivampaa, intensiivisempää ja pitkäaikaisempaa tukea urasuunnittelussaan.

               –Asiantuntija-arviot

               Ohjelmistoalan ihmisillä on hyvin erilaista osaamista. Työnhakijoiden palveluntarpeen arvioimiseksi TE-toimisto voi järjestää erilaisia asiantuntija-arvioita, kuten työkyvyn arvioinnin, osaamisen ja ammattitaidon kartoituksen sekä yrittäjyystaitojen ja yrittäjäksi ryhtymiseen liittyvien mahdollisuuksien arvioimisen. Asiantuntija-arvion sisältö ja laajuus riippuvat työnhakijan henkilökohtaisesta tilanteesta.

               B. Työllistymis- ja yrityspalvelut

               EGR:stä rahoitettuihin, TE-toimiston tarjoamiin työllistymis- ja yrityspalveluihin kuuluvat itsenäisen työnhaun tukeminen verkkopalveluilla, työtarjoukset ja muut työllistymispalvelut, mukaan luettuina kansainväliset työnvälityspalvelut, matka- ja muuttokustannusten korvaukset, ammatillisen koulutuksen ja osaamisen kartoitus, työkyvyn arvioinnit, koulutus, kokeilujaksot (työkokeilut, koulutuskokeilut) ja palkkatuet. TE-toimisto vastaa tarjotuista palveluista, ja EGR:n palvelujen asiantuntijat ottavat työn hoitaakseen.

               C. Koulutus

               Koulutus toteutetaan ammatillisena uudelleenkoulutuksena, jonka tavoitteena on hankkia ammatillinen tutkinto tai erikoisammattitutkinto toimialalla, jolla on korkea työllisyysaste, tai ammatillisena täydennyskoulutuksena nykyisen osaamisen vahvistamiseksi. Koulutus räätälöidään kohderyhmän mukaan.

               Koulutuksen tavoitteena on myös antaa koulutettaville käytännön tietoa siitä, miten yritykset toimivat, ja tarjota heille ne valmiudet, joita tarvitaan yrityksessä työskentelyyn, sekä yrityksen kehittämiseksi tarvittava osaaminen. Koulutuksen tavoitteena on joko löytää työpaikka jostakin kumppaniyrityksestä tai käynnistää uusi yritys kehittämishankkeen avulla.

               Erityiskoulutusta voidaan antaa sellaisille henkilöille, joilla on korkea-asteen tutkinto.

               D. Palkkatuki

               Palkkatukea on saatavilla vähennetyille työntekijöille tukemaan työllistymistä uudessa työpaikassa vähentämällä työnantajan palkkakustannuksia. Palkkatukia käytetään erityisesti yksityisen sektorin palvelukseenoton kannustamiseen. Vuodesta 2015 alkaen palkkatuki on 30–50 prosenttia palkkakustannuksista riippuen palkatun henkilön työttömyyden kestosta.

               E. Starttirahat

               Starttirahojen tarkoituksena on edistää yritystoiminnan luomista ja yksittäisten henkilöiden työllistymistä. Starttirahalla turvataan aloittavan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, joka yritystoiminnan käynnistämiseen ja vakiinnuttamiseen kuluu, kuitenkin enintään 18 kuukauden ajan.

               Starttiraha muodostuu kahdesta osasta, perustuesta ja lisäosasta. Vuonna 2015 perustuen suuruus on 32,80 euroa/päivä. Lisäosan suuruus vaihtelee tapauskohtaisesti TE-toimiston harkinnan mukaan. Lisäosa on 10–60 prosenttia perustuesta.

               F. Yrittäjyyteen ohjaaminen ja palvelut uusille yrittäjille

               Yrittäjyyttä edistetään yrityshautomotyyppisillä koulutuksilla ja yrittäjyyskoulutuksella. Lisäksi uusille yrittäjille tarjotaan opastusta, neuvontaa ja starttirahaa. Uuden yritystoiminnan synnyttämistä alueelle edistetään seudullisen yrityspalveluverkoston sekä työ- ja elinkeinoministeriön yritysasiakkuussuunnittelun avulla.

               G. Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset

               Työnhakija voi saada korvauksen työnhakuun liittyvistä matkoista aiheutuvista matka- ja oleskelukustannuksista tai koulutukseen osallistumisesta aiheutuvista matka- ja oleskelukustannuksista. Lisäksi hän voi saada muuttokustannusten korvausta siirtyessään työhön työssäkäyntialueen ulkopuolelle.

               32.Ehdotetut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               33.Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Suomi on vahvistanut, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               34.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 4 372 000 euroa, johon sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 4 167 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 205 000 euroa.

               35.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 623 200 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Valmennustoimenpiteet ja muut valmistelutoimet

                        710

                        400,00

                        284 000,00

                        Työllistymis- ja yrityspalvelut

                        1 200

                        375,00

                        450 000,00

                        Koulutus

                        468

                        5 000,00

                        2 340 000,00

                        Starttirahat

                        45

                        6 000,00

                        270 000,00

                        Yrittäjyyteen ohjaaminen ja palvelut uusille yrittäjille

                        12

                        5 000,00

                        60 000,00

                        Välisumma a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        3 404 000

                        (81,69 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Palkkatuki

                        92

                        8 000,00

                        736 000,00

                        Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset

                        180

                        150,00

                        27 000,00

                        Välisumma b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        763 000

                        (18,31 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        10 000,00

                        2. Hallinnointi

                        –

                        165 000,00

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        25 000,00

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        5 000,00

                        Välisumma c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        205 000,00

                        4,69 %

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        4 372 000

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        2 623 200

               36.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               37.Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               38.Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. elokuuta 2014. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. elokuuta 2014 ja 12. kesäkuuta 2017 väliseltä ajalta.

               39.Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. elokuuta 2014 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. elokuuta 2014 – 12. joulukuuta 2017 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               40.Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan pääosin julkisten työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalta. Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY-keskusten) ja TE-toimistojen toimintamenoista. Teknisen tuen tehtävät rahoitetaan työ- ja elinkeinoministeriön sekä ELY-keskusten toimintamenoilla.

               41.Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               42.Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu työmarkkinaosapuolia ja alueviranomaisia. ELY-keskus ja Pohjois-Pohjanmaan TE-toimisto järjestivät (1. lokakuuta 2014) tilaisuuden EGR-hankkeisiin sisältyvien toimenpiteiden suunnittelemiseksi. Tähän tapahtumaan kutsuttiin osallistumaan hanketta toteuttavien organisaatioiden kumppaneita (Business Oulu, Oulun kaupunki, Oulun yliopisto, Yritystakomo, kauppakamari ja Pohjois-Pohjanmaan Yrittäjät) ja kohderyhmien edustajia.

               43.Työ- ja elinkeinoministeriö on kutsunut koolle ryhmän, jossa käsitellään tietokoneohjelmointialan työntekijävähennyksiä ja joka osallistui EGR-hakemuksen valmisteluun. Tähän ryhmään kuuluu kyseisten alueiden ELY-keskusten ja TE-toimistojen, Business Oulun ja työmarkkinaosapuolten edustajia.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               44.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka hallinnoi myös ESR:n varoja. Sama ministeriö toimii todentamisviranomaisena. Näistä kahdesta tehtävästä vastaavien yksiköiden velvollisuudet ja raportointisuhteet on erotettu tiukasti toisistaan. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu työllisyys- ja yrittäjyysosastolle, kun taas Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevat hallinnointitehtävät kuuluvat alueosastolle. Molempien rahastojen todentamisesta vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Ministeriö on laatinut ohjeet, joissa esitetään noudatettavat menettelyt yksityiskohtaisesti.

               45.Tarkastuksesta vastaa kyseisen ministeriön kansliapäällikön suorassa alaisuudessa toimiva riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö. Valvontaan ja tarkastuksiin liittyviä toimintoja sisältyy myös niin hallinto- kuin todentamisviranomaistenkin toimintoihin.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               46.Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               47.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  11
                12 artiklassa säädetään.

               48.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 2 623 200 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               49.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  12
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               50.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 2 623 200 euroa.

               51.Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  (Suomen hakemus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  13
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  14
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  15
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Suomi toimitti 12 päivänä kesäkuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/005 FI/Computer programming EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta) luokitellulla toimialalla NUTS
                  16
                2 -tason alueilla Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Suomessa. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 2 623 200 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 2 623 200 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  17
               .

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Liitteenä on luettelo yrityksistä.

                     (7)
                  http://yle.fi/uutiset/it_firm_cgi_decides_to_send_home_270_in_finland/7632870 http://www.itviikko.fi/ihmiset-ja-ura/2014/11/14/cgi-paatyi-irtisanomaan-270/201415871/7

                     (8)
                  EGF/2011/016/Agile; COM(2013) 120 final ja nyt esillä oleva asia.

                     (9)
                  http://www.pohjois-pohjanmaa.fi/file.php?3634 s. 3

                     (10)
                  http://www.temtoimialapalvelu.fi/files/2285/Ohjelmistoala_joulukuu_2014.pdf s. 42

                     (11)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (12)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (13)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (14)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (15)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (16)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (17)
                  Parlamentti lisää päivämäärän ennen kuin päätös julkaistaan EUVL:ssä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.11.2015
            COM(2015) 553 final
            LIITE
            ehdotukseen
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS,
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Suomen hakemus – EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               LIITE

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        10tons Oy

                        1

                        Kielisoft IT Solutions Oy

                        1

                        Accenture Services Oy

                        1

                        Kuru Digital Creations Oy

                        1

                        Amadeus Finland Oy

                        2

                        LeadDesk Oy

                        4

                        Amdocs Finland Oy

                        4

                        Leadin Oy

                        1

                        Analyse Solutions Finland Oy

                        5

                        Leonidas Oy

                        3

                        Atex Media Oy

                        1

                        Microsoft Mobile Oy

                        778

                        Atos IT Solutions and Services Oy

                        53

                        Miracle Finland Oy

                        6

                        Avarea Oy

                        3

                        ML-Soft Oy

                        1

                        Basware Oyj

                        4

                        MSG Software Oy

                        2

                        BeiZ Oy

                        2

                        Net Man Oy

                        1

                        Bilot Oy

                        4

                        Nortal Oy

                        1

                        Bluegiga Technologies Oy

                        2

                        Ohjelma-Aitta Oy

                        1

                        BTJ Finland Oy

                        2

                        Oudata Oy

                        1

                        Capgemini Finland Oy

                        8

                        Oy Gamecluster Ltd

                        9

                        CDC Software Finland Oy

                        1

                        PLM Group OY

                        3

                        CGI Suomi Oy

                        125

                        Qualcomm Atheros Finland Oy

                        1

                        Cisco Systems Finland Oy

                        4

                        Rovio Entertainment Oy

                        107

                        Cloud Solutions CS Oy

                        1

                        Salcom Group Oy

                        3

                        Codenomicon Oy

                        4

                        Samlink Oy

                        39

                        Conmio Oy

                        2

                        SC5 Online Oy

                        1

                        Cybercom Finland Oy

                        1

                        Scatman Oy

                        1

                        Digia Finland Oy

                        15

                        SecIT Oy

                        9

                        Dovre Group Oyj

                        2

                        Seven Networks International Oy

                        26

                        Esri Finland Oy

                        8

                        Softeri Oy

                        1

                        Fenix Solutions Oy

                        2

                        Solinor Oy

                        3

                        Fiksu Finland Oy

                        4

                        Solteq Oyj

                        28

                        F-Secure Oyj

                        17

                        Staria Consulting Oy

                        4

                        Fujitsu Finland Oy

                        18

                        Stonesoft Oy

                        4

                        Gurux Oy

                        1

                        Symbio Finland Oy

                        9

                        IBS Enterprise Finland Oy

                        1

                        Tecnotree Oyj

                        8

                        IndoorAtlas Oy

                        1

                        Tieto Finland Oy

                        215

                        Innofactor Oyj

                        9

                        Tieturi Oy

                        2

                        Ixonos Oyj

                        4

                        Vaimo Finland Oy

                        1

                        Javerdel Oy

                        14

                        Whitelake Software Point Oy

                        1

                        KajaPro Oy

                        1

                        Yritysten kokonaismäärä:

                        69

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        1 603


Avis juridique important

|

52003PC0076

Ehdotus: neuvoston päätös AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymiseen AKT-EY-kumppanuussopimukseen  /* KOM/2003/0076 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymiseen AKT-EY-kumppanuussopimukseen(komission esittämä)PERUSTELUTAKT-EY-kumppanuussopimuksen, jäljempänä 'sopimus', 94 artiklassa määrätään menettelystä sopimukseen liittymiseksi. Jotta 94 artiklaa voidaan soveltaa, neljän edellytyksen on täytyttävä:(1) hakijan on oltava itsenäinen valtio;(2) kyseisen valtion on tehtävä liittymistä koskeva hakemus;(3) hakemus on esitettävä ministerineuvostolle;(4) kyseisen valtion on rakenteellisilta piirteiltään sekä taloudelliselta ja yhteiskunnalliselta tilanteeltaan vastattava AKT-valtioita.Itä-Timor täyttää nämä edellytykset. Itä-Timorissa järjestettiin 24 miehitysvuoden jälkeen vuonna 1999 kansanäänestys, jossa ylivoimainen enemmistö äänesti itsenäisyyden puolesta. Itä-Timor itsenäistyi 20. toukokuuta 2002 ja siitä tuli Yhdistyneiden Kansakuntien 191. jäsen.AKT-valtioiden ryhmän pääsihteeri ja EU:n ministerineuvoston puheenjohtaja vastaanottivat vuoden 2002 toukokuun lopussa 9. toukokuuta 2002 päivätyn liittymishakemuksen. Itä-Timorin hakemus sisältää pyynnön päästä tarkkailijaksi AKT-EY-elimiin hakemuksen käsittelyn ajaksi. Ministerineuvosto otti hakemuksen virallisesti käsittelyyn kokouksessaan Punta Canassa 28. kesäkuuta 2002 ja päätti myöntää Itä-Timorille tarkkailijan aseman AKT-EY-elimissä siksi aikaa, kun sen liittymishakemusta käsitellään.Itsenäisyyttä koskeneen kansanäänestyksen jälkeen maan infrastruktuuria tuhottiin laajamittaisesti eikä Itä-Timorille jäänyt julkishallintoa, toimivia kouluja tai sosiaalipalveluja, ja talouselämä pysähtyi kokonaan. Itä-Timor on Aasian-puoleisen Tyynenmeren alueen köyhin maa ja maailman 20 köyhimmän maan joukossa. Sen henkeä kohti lasketuksi BKT:ksi arvioitiin vuonna 2001 vain 459 euroa. YK:n kehitysohjelman (UNDP) Itä-Timoria koskevassa vuoden 2002 inhimillisen kehityksen raportissa todetaan, että lähes puolet sen 800 000 asukkaasta (ja valtaosa naisista) elää köyhyydessä, jolloin heillä on päivittäin käytettävissään kansallista köyhyysrajaa eli 0,55 Yhdysvaltain dollaria vähemmän rahaa. Eliniänodote on vain 57 vuotta, noin 45 prosenttia alle 5-vuotiaista lapsista on alipainoisia ja äitiyskuolleisuus on yleistä.Talouselämälle ovat ominaista seuraavat seikat: ensinnäkin maaseudun kehitystaso on hyvin alhainen. Suurin osa väestöstä on riippuvaista kotitarveviljelystä tai kalastuksesta, jolloin heidän tulonsa ovat epävarmat ja joka tapauksessa. Tulonjako on ollut ja on edelleen suhteellisen tasaista, koska lähes koko väestön tulotaso on yleisesti hyvin matala. Kaupunkien ja maaseudun välille on kuitenkin syntymässä tuloeroa. Toiseksi talous on selkeästi kaksijakoista: suuri enemmistö väestöstä on köyhiä maanviljelijöitä ja lisäksi on erillinen, paremmin toimeen tuleva kaupunkitalous. Kolmanneksi Itä-Timorin julkinen talous pysyy vielä muutaman vuoden riippuvaisena ulkopuolisesta rahoituksesta. Avomeren öljy- ja kaasukentiltä on alettu saamaan jo merkittäviä ennakkoverotuloja. Timorinmeressä sijaitsevista kentistä saattaa tulla huomattava tulonlähde vuodesta 2004 alkaen. Tulojen määrän tiedetään olevan huomattava, mutta niiden saatavuus on vielä epävarmaa.Koska vähiten kehittyneisiin maihin lukeutuva Itä-Timor on pieni, eristäytynyt saari ja valtiona nuori, kestävän taloudellisen perustan luominen on suuri haaste. Yhteiskunnan, julkisten instituutioiden ja infrastruktuurin jälleenrakennus on välttämätön edellytys pitemmän aikavälin kestävälle sosio-ekonomiselle perustalle.Itä-Timorin itsenäistyminen avasi uusia mahdollisuuksia Euroopan yhteisön ja Itä-Timorin suhteille. Euroopan yhteisö on osallistunut avokätisesti humanitaarisiin avustustoimiin, YK:n väliaikaishallinnon perustamiseen ja kunnostusohjelmiin, joita on toteutettu Itä-Timorin jälleenrakennusrahaston varoin. EY:n olisi jatkettava maan taloudellista tukemista sen poliittisen vakauden lujittamiseksi ja demokratian vakiinnuttamiseksi. Yhteisön ja Itä-Timorin suhteita olisi hoidettava sopimuspohjaisesti lujittaen olemassa olevia yhteyksiä ja turvaten yhteisön avun jatkuvuus ja johdonmukaisuus sekä syventäen EY:n ja Tyynenmeren alueen suhteita. Euroopan yhteisön ja Itä-Timorin suhteille ei ole mitään periaatteellisia esteitä.Komissio ehdottaa tämä vuoksi, että Itä-Timorin demokraattisen tasavallan hakemusta liittyä AKT-EY-kumppanuussopimukseen harkittaisiin myötämielisesti pitäen sitä mahdollisena jäsenä Tyynenmeren ryhmään.Poliittisia näkökohtiaItä-Timorin demokraattisesta tasavallasta tuli 20. toukokuuta 2002 YK:n 191. jäsen.Itä-Timorin itsenäisyyden aikaa on tarkasteltava siltä kannalta, miten se on edistynyt kolmen viime vuoden aikana poliittisen ja taloudellisen vakauden palauttamisessa vaikean Indonesiasta irtautumisensa jälkeen. Toimivan valtion perusta luotiin niiden kahden ja puolen vuoden aikana, jotka Itä-Timor oli YK:n hallinnassa satoja vuosia kestäneen Portugalin siirtomaanvallan ja 24 vuoden indonesialaismiehityksen jälkeen. YK:n valvonnassa 30. elokuuta 1999 järjestetyssä kansanäänestyksessä 78 prosenttia äänestäjistä hylkäsi laajempaa autonomiaa Indonesian osana koskeneen vaihtoehdon ja valitsi itsenäisyyden. Äänestyksen jälkeisissä tapahtumissa tuhottiin laajasti infrastruktuuria ja asuinrakennuksia. Hallintoelimien toiminta lakkasi ja yli 250 000 ihmistä maan 800 000 asukkaasta joutui pakenemaan pääasiassa Länsi-Timoriin.Sittemmin Itä-Timorin räjähdysherkkä tilanne on rauhoittunut runsaan ulkoisen avun ansiosta, jota on toimitettu YK:n rauhanturvatoimien ja YK:n Itä-Timorin väliaikaisen hallinnon (UNTAET) suojeluksessa. Kansainvälinen yhteisö on toteuttanut vuoden 1999 syyskuun jälkeen yhden kaikkien aikojen suurimmista humanitaarisista avustus- ja kunnostusoperaatioista. Avunantajien välinen koordinointi on ollut esimerkillistä. Euroopan yhteisö on osallistunut humanitaarisiin avustustoimiin, UNTAET:in perustamiseen sekä Itä-Timorin jälleenrakennusrahaston välityksellä toteutettuun kunnostusohjelmaan. YK:n kaksivuotinen jatko-operaatio, joka sisältää pienemmän mittakaavan rauhanturvatoimia, poliisitoimintaa ja siviiliasioita, parantaa jatkuvuutta ja vakautta.Viimeisten kolmen vuoden aikana maa on toipunut huomattavan nopeasti ja saavuttanut todellisen itsenäisyyden. Itä-Timor järjesti ennen itsenäistymistään YK:n avulla ja kansainvälisen yhteisön (EU mukaan luettuna) rahoituksella rauhallisesti sujuneet monipuolue- ja presidentinvaalit sekä antoi uuden perustuslain. Se on saattanut taloudellisen elpymisen alkuun ja avannut uudelleen keskeiset yhteiskunnalliset palvelut. Valta siirrettiin UNTAET:ilta uudelle hallitukselle itsenäisyyspäivänä 20. toukokuuta 2002. Uusi hallitus on myös laatinut ja julkaissut pitkän aikavälin kansallisen kehityssuunnitelman sekä sopinut rahoitusstrategiasta, jolla täytetään budjettivajetta seuraavien kolmen vuoden ajan odotettaessa Timorinmeren öljy- ja kaasutulojen saantia.Siirtomaavallan ja indonesialaismiehityksen vaikutukset aiheuttavat nykyään mittavia poliittisia haasteita. Ensinnäkin tuhottu infrastruktuuri on jälleenrakennettava valmiiksi. Toiseksi on vakiinnutettava demokratia ja oikeuslaitoksen toiminta, yhdistettävä kansakuntaa eli toivuttava menneistä ihmisoikeusloukkauksista ja soviteltava yhteiskunnan erilaisten vastakkaisten ryhmien suhteita sekä saatava aikaan asianmukaiset demokraattiset mekanismit konfliktien ratkaisulle. Maan on pantava täytäntöön kaikenlaisen hallinnon oikeudellinen kehys oikeusjärjestelmästä omistusoikeuden hallintaan. Kolmanneksi on edistettävä pitkän aikavälin kehitystä pääasiassa köyhyyteen ja valmiuksien kehittämiseen liittyen sekä talouskasvua, jolla luodaan kestäviä elinkeinoja väestölle.Itä-Timorin tulevat valmiudet houkutella resursseja kehityksensä rahoittamiseen riippuvat ulkomaisen avun määrästä lähivuosina ja avomeren öljy- ja kaasutulojen saatavuudesta. Tuloja saatiin jo vuonna 2002 verojen ennakkomaksuina ja niiden uskotaan kasvavan merkittäviksi vuodesta 2004. Ulkomaista kehitysapua tarvitaan kuitenkin vielä seuraavien viiden vuoden ajan, jotta voidaan luoda perustason sosiaaliturvaverkko, perustaa toimintakuntoisia kouluja ja parantaa valtakunnallisten terveyspalvelujen valmiuksia. (Jo ennen vuoden 2002 loppua sidotulla EY:n avulla voidaan vastata terveydenhuollon rahoitustarpeista vuoden 2004 loppuun saakka). Maa saa paljon tukea avunantajayhteisöltä. Itsenäisenä valtiona siitä on tullut kansainvälisen valuuttarahaston (IMF), Maailmanpankin ja Aasian kehityspankin jäsen, mutta se on päättänyt olla ottamatta lainaa tulevia öljy- ja kaasutulojaan vastaan.Itä-Timorin valmiudet vakiinnuttaa siirtymäkauden saavutukset riippuvat kansainvälisen avunantajayhteisön sitoutuneisuuden jatkumisesta, YK:n tuesta ja sen johtajien kyvystä luoda maalle oma kansainvälinen identiteetti. Paljon riippuu myös heidän kyvystään vastata köyhtyneen väestön pakottaviin taloudellisiin tarpeisiin.Taloudellinen ja sosiaalinen tilanneItä-Timor on yksi Aasian-puoleisen Tyynenmeren alueen köyhimmistä maista (muttei yhtä köyhä kuin useat Aasian mantereen meriyhteydettömät ja konflikteista kärsineet maat) ja se lukeutuu maailman 20 köyhimmän maan joukkoon. Vuonna 2001 henkeä kohti lasketuksi BKT:ksi arvioitiin vain 459 euroa. Tällä hetkellä 41 prosenttia väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella köyhyysrajan ollessa vain 0,55 dollaria päivässä. Elinajanodote on vain 57 vuotta, noin 45 prosenttia alle viisivuotiaista on alipainoisia ja äitiyskuolleisuus on korkea: noin 420 naista kuolee 100 000:aa elävänä syntynyttä lasta kohti.Vähiten kehittyneisiin maihin lukeutuva Itä-Timor on pieni, eristäytynyt, uusi saarivaltio, jonka kehityshaasteissa yhdistyvät vuoden 1999 mittavat tuhot, institutionaalisten järjestelmien ja puitteiden sekä kansallisen sovittelun tarve ja erittäin kapea-alainen talouselämä ja markkinoiden pienuus. Sen on parannettava keskeisiä palvelulaitoksia esimerkiksi terveydenhuollossa ja koulutuksessa ja varmistettava, että niiden tehokkaaseen hallinnointiin on riittävät valmiudet. Puutteet näillä aloilla aiheuttavat vakavia vaikeuksia kehitykselle tulevaisuudessa.  Yksi vakava ongelma Itä-Timorin kehityspyrkimyksissä on sen henkilöresurssien vajavaisuus. Aiemmassa hallinnossa työskenteli paljon itätimorilaisia, mutta ylemmät virat olivat usein ulkopuolisten hallussa ja monet tärkeät poliittiset, taloudelliset ja hallinnolliset päätökset tehtiin Itä-Timorin ulkopuolella. Tämän vuoksi kaikkien hallinnonalojen tehtäviin tarvittavia henkilöresursseja on kehitettävä ja kehityksen tarve etenkin sosiaalialan peruspalveluissa kuten terveydenhuollossa ja koulutuksessa on hyvin suuri.Hallitus on sitoutunut voimakkaasti kehittämään maata ja parantamaan kansalaisten elinoloja. Kansallisessa kehityssuunnitelmassa määritellään strategia seuraaville viidelle vuodelle (2003-2007), ja sen keskeisiä tavoitteita ovat tasainen talouskasvu ja köyhyyden vähentäminen. Koska YK on kuitenkin vähentämässä osallisuuttaan ja Itä-Timorin jälleenrakennusrahastoa ollaan pienentämässä, keskeisten talouteen vaikuttavien tekijöiden näkymät eivät ole kovinkaan suotuisat, joten avunantajien tuki on välttämätöntä talouden siirtymäkauden helpottamiseksi.Viimeisten kahden ja puolen vuoden aikana UNTAET:n ohjauksessa maan hallinto, infrastruktuuri ja väestön elinkeinojen kannalta tärkeät julkiset peruspalvelut ovat asteittain parantuneet. Tähän on päästy poikkeuksellisen onnistuneella YK:n järjestöjen, kansainvälisen avunantajayhteisön, Maailmanpankin ja Aasian kehituspankin kumppanuudella. Parannuksia ovat olleet muun muassa sekä parlamentti- että presidentinvaalien järjestäminen, oikeusjärjestelmän jälleenrakentamista tukevat ohjelmat, julkishallinnon rakenneuudistus ja kehittäminen sekä parlamentin institutionaalinen lujittaminen. Tämä on parantanut kansalaisjärjestöjen valmiuksia täyttää oma roolinsa poliittisessa prosessissa ja kansakunnan rakentamisessa.Koska Itä-Timorista tuli itsenäinen valtio vasta toukokuussa 2002, sen on vielä löydettävä oma paikkansa alueellisissa ja maailmanlaajuisissa kumppanuuksissa. Sijaintinsa vuoksi Itä-Timorin luonnollisia alueellisia viiteryhmiä ovat Aasian ja Tyynenmeren alueen taloudellisen yhteistyön foorumi APEC, Kaakkois-Aasian maiden liitto ASEAN sekä Tyynenmeren alue.Lähihistoriasta sekä edellä kuvatusta poliittisesta, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta voidaan päätellä, että Itä-Timorin rakenteelliset piirteet sekä taloudellinen ja yhteiskunnallinen tilanne vastaavat AKT-valtioita, kuten AKT-EY-kumppanuussopimukseen liittymistä koskevassa sopimuksen 94 artiklassa vaaditaan.EY:n tukiItä-Timor on siirtynyt viimeisten parin vuoden aikana nopeasti melko unohdetusta, hyvin köyhästä Indonesian miehitysalueesta erittäin vakavan yhteiskunnallisen ja taloudellisen kriisin kautta nykyvaiheeseensa, jossa se on mittavan avun ja rauhanturvatoiminnan kohde ja jolloin maassa toimii paljon YK:n ja muiden avunantajien henkilöstöä. Merkittävä osa Itä-Timorille varatusta avusta on nyt maksu- ja täytäntöönpanovaiheessa.Euroopan komissio on moniulotteisen lähestymistapansa ansiosta yksi suurimmista Itä-Timorin auttajista. Euroopan komissio myönsi elokuun 1999 ja vuoden 2002 lopun välisenä aikana 137 miljoonaa euroa avustuksia auttaakseen Itä-Timoria sen tarvitessa hätäapua, väliaikaishallintoa sekä kunnostusta ja jälleenrakennusta. Määrä on yli 170 euroa henkeä kohti laskettuna. Maksut jakautuivat seuraavasti:* Maailmanpankki, Itä-Timorin jälleenrakennusrahasto: 56 miljoonaa euroa  - Tarkoitus: Itä-Timorin jälleenrakennusrahastoon (TFET) osallistuminen mahdollistaa koordinoidun toiminnan etenkin terveydenhuollon ja infrastruktuurin aloilla. TFET on avunantajien rahoittama yhteinen väline Itä-Timorin jälleenrakennusta varten. Rahastoa hallinnoivat Maailmanpankki ja Aasian kehityspankki.* UNTAET: 10 miljoonaa euroa  - Tarkoitus: suora taloudellinen tuki YK:n Itä-Timorin väliaikaishallinnolle.* ECHO: 42 miljoonaa euroa  - Tarkoitus: osallistuminen terveydenhuollon tarjoamiseen, elintarvikkeiden ja veden toimittamiseen sekä hygieniaolojen parantamiseen kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen kanssa tehtyjen sopimusten avulla.* ELINTARVIKEAPU: 8,5 miljoonaa euroa  - Tarkoitus: elintarvikkeiden toimittaminen Maailman elintarvikeohjelman (WFP) toteuttaman "ruokaa työstä" -operaation välityksellä.* VAALIT: 1,5 miljoonaa euroa  - Tarkoitus: tarkkailijaryhmän toimittaminen ja paikallisten kansalaisjärjestöjen vaalikoulutuksen tukeminen.* Terveyshankkeet: 19 miljoonaa euroa  - Tarkoitus: jatkotoimet komission aikaisemmalle rahoitukselle ja johtoasemalle terveydenhuollon alalla (TFET ja ECHO jo vakiinnuttaneet terveydenhuoltopalvelut) ja maaseutualueilla.Näin suuret rahoitusmäärät johtuivat hätätila- ja kunnostustarpeista. Vuodesta 2003 alkaen Itä-Timor siirtyy pitkän aikavälin kehitysavun vaiheeseen. EY aikoo myöntää sille vuonna 2003 kymmenen miljoonaa euroa ja vuonna 2004 kahdeksan miljoonaa euroa.EY:n jäsenvaltiot ovat osallistuneet mittavasti jälleenrakentamiseen. Portugali on ollut tässä etusijalla pitkäaikaisista historiallisista Itä-Timorin-yhteyksistään johtuen, mutta muutkin jäsenvaltiot (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Suomi ja Irlanti) ovat osallistuneet toimiin.EU:n ja Itä-Timorin suhteet tulevaisuudessaTuleva kehitysapu voitaisiin varmistaa liittämällä Itä-Timor AKT-EY-kumppanuussopimukseen, joka tarjoaisi kumppanuudelle sopimusperustan ja jatkuvuuden. Itä-Timor täyttää AKT-EY-kumppanuussopimuksen liittymisehdot.Komissio ehdottaa, että Itä-Timor otetaan sen rahoituksen piiriin, jota AKT-EY-kumppanuussopimuksesta seuraavan, vuosille 2005-2010 tehtävän rahoituspöytäkirjan nojalla jaetaan. Yhdeksännen EKR:n alueohjelmien toiminnan turvaamiseksi Itä-Timorin olisi kuitenkin saatava AKT-EY-kumppanuussopimuksen liitteessä I olevan rahoituspöytäkirjan 3 artiklan b kohdassa tarkoitettua rahoitusta. Ennen kuin Itä-Timor alkaa saada AKT-EY-kumppanuussopimukseen liittyvää rahoitusta maaohjelmasta myönnettävinä avustuksina, se saa ALA-rahoitusta.Koska Itä-Timor lukeutuu vähiten kehittyneisiin maihin ja sen kehityksen tiellä on vakavia taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, komissio ehdottaa sen kehityksen edistämiseksi, että se sisällytettäisiin vähiten kehittyneiden AKT-maiden ja AKT-saarivaltioidn luetteloihin AKT-EY-kumppanuussopimuksen 85 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 89 artiklan mukaisesti.Päätelmät:Komissio ehdottaa, että neuvosto tekee seuraavan päätöksen AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymiseen AKT-EY-kumppanuussopimukseen.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymiseen AKT-EY-kumppanuussopimukseenEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan yhdessä 310 artiklan kanssa,ottaa huomioon 18 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn sisäisen sopimuksen AKT-EY-kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta ja erityisesti sen 1 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C , , s. .sekä katsoo seuraavaa:(1) AKT-EY-kumppanuussopimuksen, jäljempänä 'sopimus', 15 artiklalla on perustettu ministerineuvosto, jolla on sopimuksessa määritelty päätösvalta.(2) Itä-Timorin demokraattinen tasavalta on esittänyt hakemuksen liittyä sopimukseen sen 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti.(3) Itä-Timor täyttää sopimuksen 94 artiklan 1 kohdassa määrätyt liittymisehdot, joten liittymishakemus olisi hyväksyttävä.(4) Itä-Timorin osallistumiseen sovellettaisiin sellaista väliaikaista erityisjärjestelyä, että se saisi sopimuksen liitteen I rahoituspöytäkirjan 3 artiklan b kohdassa määrättyä yhteisön rahoitustukea AKT-valtioille vuosina 2000-2005.(5) Sopimuksen liitteessä VI olevia luetteloita vähiten kehittyneistä AKT-valtioista ja AKT-saarivaltioista olisi muutettava sopimuksen 85 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 89 artiklan mukaisesti Itä-Timorin sisällyttämiseksi niihin.(6) Olisi määritettävä AKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta ministerineuvoston päättäessä Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymisestä AKT-EY-kumppanuussopimukseen,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaAKT-EY-ministerineuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymistä AKT-EY-kumppanuussopimukseen, perustuu liitteenä olevaan päätösluonnokseen.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuonnos:AKT-EY-MINISTERINEUVOSTON PÄÄTÖS Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymisestä  AKT-EY-kumppanuussopimukseenAKT-EY-MINISTERINEUVOSTO, jokaottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 94 artiklan 1 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Itä-Timorin demokraattinen tasavalta on esittänyt hakemuksen liittyä sopimukseen sen 94 artiklan 1 kohdan mukaisesti.(2) Itä-Timor täyttää sopimuksen 94 artiklan 1 kohdassa määrätyt liittymisehdot, joten liittymishakemus olisi hyväksyttävä.(3) Itä-Timorin osallistumiseen sovellettaisiin sellaista väliaikaista erityisjärjestelyä, että se saisi sopimuksen liitteen I rahoituspöytäkirjan 3 artiklan b kohdassa määrättyä yhteisön rahoitustukea AKT-valtioille vuosina 2000-2005.(4) Sopimuksen liitteessä VI olevia luetteloita vähiten kehittyneistä AKT-valtioista ja AKT-saarivaltioista olisi muutettava sopimuksen 85 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 89 artiklan mukaisesti Itä-Timorin sisällyttämiseksi niihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään Itä-Timorin demokraattisen tasavallan hakemus liittyä AKT-EY-kumppanuussopimukseen.2 artiklaItä-Timorin osallistumiseen sovelletaan sellaista väliaikaista erityisjärjestelyä, että se saa ainoastaan sopimuksen liitteen I rahoituspöytäkirjan 3 artiklan b kohdassa määrättyä yhteisön rahoitustukea AKT-valtioille vuosina 2000-2005.3 artiklaMuutetaan liitteen VI 1 ja 5 artikla lisäämällä Itä-Timor vähiten kehittyneiden AKT-valtioiden ja AKT-saarivaltioiden luetteloihin.4 artiklaItä-Timorin demokraattinen tasavalta liittyy AKT-EY-kumppanuussopimukseen Itä-Timorin demokraattisen tasavallan liittymisasiakirjan tallettamispäivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.Tehty BrysselissäAKT-EY-ministerineuvoston puolestaPuheenjohtaja