				|

		52013PC0497

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS unionin osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään eurooppalaiseen metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
1.1         Ehdotuksen tavoitteet
Tämä ehdotus käsittelee Euroopan unionin
osallistumista useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen
metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan (EMPIR).
Eurooppa 2020 ‑strategian, ”Innovaatiounioni”-lippulaivahankkeen
ja eurooppalaisen tutkimusalueen sekä Horisontti 2020 ‑ohjelman mukaisesti
tämän aloitteen yleisenä tavoitteena on vastata eurooppalaiseen metrologian
tutkimusjärjestelmään kohdistuviin haasteisiin ja maksimoida entistä parempien
mittausratkaisujen hyödyt Euroopassa. EMPIR-ohjelman yleiset tavoitteet ovat
seuraavat:
·
tarjota yhdennettyjä ja tarkoitukseen sopivia
metrologiaratkaisuja, jotka tukevat innovointia ja teollisuuden kilpailukykyä,
sekä mittaustekniikoita yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, kuten
terveys-, ympäristö- ja energia-asiat, mukaan lukien politiikan kehittämisen ja
täytäntöönpanon tukeminen;
·
luoda yhdennetty eurooppalainen metrologian
tutkimusjärjestelmä sekä kriittinen massa ja edistää aktiivista osallistumista
paikallisella, kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla.
1.2         Ehdotuksen perustelut
Metrologia eli mittaustiede on huipputeknisen
maailmamme hermokeskus. Metrologia vaikuttaa päivittäisen elämämme jokaiseen
osa-alueeseen, ja entistä tarkemmat ja luotettavammat mittaukset ovat
olennaisen tärkeässä osassa innovoinnin ja talouskasvun edistämisessä
osaamistaloudessamme. Sitä, mitä emme voi mitata, emme myöskään ymmärrä täysin
emmekä voi hallita, valmistaa tai käsitellä luotettavasti. Näin ollen
metrologian edistyminen vaikuttaa suuresti käsitykseemme ympäröivästä
maailmasta ja mahdollisuuksiimme muokata sitä.
Luotettavien ja jäljitettävien mittausten
ansiosta tiedeyhteisöt voivat luoda parempia välineitä ja tehdä parempaa tiedettä.
Tämä avaa teollisuudelle uusia alueita ja luo tilaa ja mahdollisuuksia
innovoida. Se tukee ja edistää ymmärrystä ja yksimielisyyttä maailmanlaajuisista
haasteista, kuten energia, terveydenhuolto ja ilmastonmuutos.
Kaikkien teknologisesti kehittyneiden maiden
hallitukset tukevat metrologiainfrastruktuuria, sillä se tuo paljon etuja ja
palvelee vahvasti yleistä hyvää, mikä oikeuttaa julkiset toimet. Maailman
talousmahdit lisäävät investointejaan metrologiatutkimukseen ja siihen
liittyviin infrastruktuureihin. Kun otetaan huomioon metrologiainvestointien
suuruus ja metrologian merkitys tieteellisen huippuosaamisen ja teollisuuden
kilpailukyvyn edistämisessä, yksittäiset tai muutamat yhdessä toimivat
jäsenvaltiot eivät pysty kilpailemaan maailmanlaajuisesti.
Nykyinen eurooppalainen metrologian
tutkimusohjelma (EMRP) on yhteinen aloite[1], jonka toteuttajina on 22 kansallista
metrologialaitosta. Se perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
(SEUT) 185 artiklaan, joka tekee monivuotisen puiteohjelman
täytäntöönpanon ansiosta mahdolliseksi kansallisten tutkimusohjelmien
koordinoinnin. Aloitteen arvo on vahvistettu väliarvioinnissa. EMRP-aloitteen
tärkein saavutus on vahva integrointi ohjelmoimalla yhdessä 50 prosenttia
metrologiatutkimukseen suunnatusta kansallisesta rahoituksesta Euroopassa. Se
on vähentänyt pirstoutuneisuutta ja tarpeettomia päällekkäisyyksiä ja auttanut
kriittisen massan saavuttamisessa keskittämällä resursseja keskeisille aloille
parhaiden tutkijoiden välisen tiiviin yhteistyön avulla. EMRP-hankkeet
tuottavat eurooppalaisia mittausratkaisuja suuriin yhteiskunnallisiin
haasteisiin ja tarjoavat yhteisen eurooppalaisen panoksen standardien ja
määräysten luomiseen.
EMRP-hankkeen huomattavasta edistyksestä
huolimatta on käynyt ilmi, että järjestelmän on ratkaistava useita haasteita
metrologiatutkimuksen vaikutuksen lisäämiseksi kasvuun ja sosioekonomisten
haasteiden ratkaisuun liittyen.
Seuraajaohjelma EMPIR edistää useita Eurooppa
2020 ‑strategian lippulaivahankkeita, joihin metrologiatutkimus vaikuttaa,
kuten ”Innovaatiounioni”, ”Euroopan digitaalistrategia”, ”Resurssitehokas
Eurooppa” ja ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka”. Tämä saavutetaan
muun muassa kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja luonnonvarojen hallintaan,
tukemalla standardointimenettelyä, joka mahdollistaa uusien tuotteiden ja
palvelujen maailmanlaajuiset kauppamahdollisuudet, ja sallimalla
tietoliikennesatelliittien tehokas testaus. EMPIR edistää voimakkaasti
Horisontti 2020 ‑ohjelman tavoitteiden saavuttamista tukemalla useisiin
Horisontti 2020 ‑painopistealueisiin suoraan liittyviä teemoja.
2.           ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMISEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINTIEN TULOKSET
2.1         Kuuleminen eurooppalaisen
metrologian tutkimusohjelman tulevaisuudesta
Komissio on suorittanut laajoja kuulemisia
tulevasta eurooppalaisesta metrologian tutkimusohjelmasta. Vuonna 2012
verkossa järjestettyyn julkiseen kuulemiseen saatiin kannanottoja 624 taholta.
Ne kertoivat näkemyksensä metrologiatutkimuksen tarpeellisuudesta, yksilöivät eurooppalaiseen metrologian
tutkimusjärjestelmään kohdistuvia ongelmia ja arvioivat useita
toimintavaihtoehtoja. Kaikkiaan 72 prosenttia vastauksista tuli
organisaatioilta ja 28 prosenttia yksityishenkilöiltä. Organisaatioiden
osalta suurimpia vastaajaryhmiä olivat tutkimuslaitokset (32 prosenttia)
ja yritykset (16 prosenttia, joista 69 prosenttia pk-yrityksiä).
Kuulemisessa tuli ilmi useita ongelmia, kuten riittämätön teollinen
hyödyntäminen, kansallisten metrologialaitosten (National Metrology
Institutes, NMI) puutteellinen yhteistyö
tiedeyhteisön kanssa, EU:n jäsenvaltioiden väliset suuret kapasiteettierot,
kansallisten metrologialaitosten tutkijoiden riittämätön liikkuvuus ja
puutteellinen osallistuminen eurooppalaiseen standardisointiin.
Asiantuntijapaneeli suoritti
EMRP-ohjelman väliarvioinnin kolmen toimintavuoden jälkeen. Komissio hyväksyi
raportin huhtikuussa 2012. Väliarvioinnissa vahvistettiin aloitteen arvo ja
todettiin tutkimuksen koordinoinnin edistyneen huomattavasti. Paneeli oli samaa
mieltä siitä, että ”EMRP on hyvin johdettu yhteinen eurooppalainen
tutkimusohjelma, joka on jo saavuttanut suhteellisen korkean tieteellisen,
hallinnollisen ja taloudellisen integraation tason vain kahden toimintavuoden
jälkeen” ja että ”EMRP on onnistunut metrologian eurooppalaisen
tutkimusalueen (European Research Area, ERA) luomisessa”.
Väliarvioinnissa
suhtauduttiin kriittisemmin puutteelliseen edistymiseen järjestelmän
avaamisessa parhaalle tieteelle ja valmiuksien kehittämisen rakenteisiin. Siinä
ehdotettiin erityisten välineiden käyttöönottoa innovoinnin ja
sääntelyn/standardoinnin etenemissuunnitelmien tukemiseksi tulevissa
aloitteissa metrologiatutkimuksen sosioekonomisten vaikutusten lisäämiseksi.
Komissio kuuli myös yksikköjään vaikutusten
arviointia varten perustetun ohjausryhmän kokousten kautta vuonna 2012,
mikä edisti suunnitelmaa ja toteuttamisaikataulua vaikutusten arvioinnin
raportin valmistelussa (erityisesti tavoitteen kuvaus ja EMPIR:n merkitys Euroopan
komission muille pääosastoille).
2.2         Toimintavaihtoehdot
Vaikutusten arvioinnin raportin lopullinen versio sisälsi
seuraavat toimintavaihtoehdot:
Toimintavaihtoehdossa 1
(”Ei EU:n lisätoimia”) EU ei osallistuisi EMRP-ohjelmaan nykyisen
rahoituskauden päätyttyä vuonna 2013. EU:n tutkimustoimiin, ohjelmiin tai
rahoitukseen ei tehtäisi mitään lisäyksiä EMRP-ohjelman tavoitteiden
tukemiseksi. EU:n rahoituksen saaminen olisi rajattu kilpailuun yksittäisestä hankerahoituksesta
Horisontti 2020 ‑ohjelman kautta metrologiaan liittyville aiheille.
Toimintavaihtoehdossa 2
(”Jatketaan entiseen tapaan – EMRP2”) jatkettaisiin samanlaisella aloitteella
ja keskityttäisiin kokonaan perustutkimuksen ja yhteiskunnallisiin haasteisiin
perustuvan tutkimuksen koordinointiin ja integraatioon. Tähän sisältyisivät
tietyt ehdotuspyynnöt alalle merkityksellisistä aiheista.
Toimintavaihtoehto 3 (”Parannettu
185 artiklan mukainen aloite – EMPIR”) perustuisi EMRP-ohjelman
saavutuksiin. Siinä toteutettaisiin kunnianhimoisempi ja osallistavampi
185 artiklan mukainen aloite Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden
linjoilla. Ohjelman soveltamisalaa laajennettaisiin sisällyttämällä siihen
teollisuustutkimusta ja ‑hyödyntämistä, standardointitukea ja valmiuksien
kehittämistä koskevia elementtejä. Soveltamisalan muutoksen vuoksi ohjelman
nimi vaihdettaisiin eurooppalaisesta metrologian tutkimusohjelmasta
eurooppalaiseksi metrologian tutkimus- ja innovointiohjelmaksi. Tässä
toimintavaihtoehdossa sidosryhmät osallistuisivat enemmän ja myös laajempi
tutkimusyhteisö otettaisiin suoraan mukaan ohjelmaan. EU:n rahoitusosuus
Horisontti 2020 ‑ohjelman kautta lisääntyisi seitsemänteen puiteohjelmaan
verrattuna soveltamisalan laajentumisesta ja ohjelman keston pidentymisestä
johtuvien lisäresurssien takia. Osallistuvien valtioiden määrä nousisi 22:sta
[28:aan].
2.3         Vaikutusten arvioinnin
tulokset
Vaikutusten arvioinnin
raportissa todettiin, että toimintavaihtoehto 3 on selkeästi parhaaksi arvioitu
vaihtoehto, kun otetaan huomioon sen tavoitteiden saavuttamisen tehokkuus sekä
vaikuttavuus ja johdonmukaisuus kaikkien vaatimusten kohdalla. Julkisen
kuulemisen tulokset tukevat tätä täysin (93 prosentissa vastauksista tämä
vaihtoehto arvioitiin joko ”erittäin sopivaksi” tai ”sopivaksi”). Tässä
vaihtoehdossa hyödynnetään EMRP-ohjelman aiempia saavutuksia jatkamalla meneillään
olevia toimia ja samalla otetaan alusta lähtien käyttöön lisätoimia niiden
ongelmien ratkaisemiseksi, joita ei voitu käsitellä nykyisen aloitteen
puitteissa. Vaikutustenarviointilautakunta arvioi ja hyväksyi raportin
helmikuussa 2013. Lautakunta esitti lausunnossaan raporttiin parannuksia, jotka
on otettu huomioon. Raportissa on nyt selitetty paremmin etenkin erityiset
ongelmat, taustalla olevat tekijät sekä yleis- ja erityistavoitteiden välinen
suhde. Uuden ohjelman kuvausta parannettiin verrattuna nykyiseen aloitteeseen
sen selventämiseksi, miten uudessa ohjelmassa puututaan havaittuihin
puutteisiin.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
3.1         Oikeusperusta
EMPIR-ohjelmaa koskeva ehdotus perustuu
SEUT-sopimuksen 185 artiklaan, joka käsittelee Euroopan unionin
osallistumista useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja
kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden toimintaohjelmien
täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin.
3.2         Toissijaisuusperiaate
Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska
ehdotus ei kuulu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.
Toissijaisuusperiaate taataan sillä, että ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen
185 artiklaan, joka käsittelee unionin osallistumista useiden
jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimusohjelmiin.
Jäsenvaltiot eivät pysty yksin riittävällä
tavalla saavuttamaan ehdotuksen tavoitteita, sillä metrologiavaatimusten
laajuus ja monimutkaisuus edellyttävät kansallisten metrologialaitosten
tutkimusbudjetit ylittäviä investointeja. Huippuluokan metrologiaratkaisujen
tutkimus- ja kehittämistoiminnassa vaadittava huippuosaaminen ylittää kansalliset
rajat ja siksi sitä ei voi koota yhteen pelkästään kansallisella tasolla. Jos
EU:n tasolla ei ole johdonmukaista lähestymistapaa ja kriittistä massaa,
päällekkäisten toimien riski on suuri, jolloin kustannukset nousevat.
EU:n toiminnan tuoma lisäarvo liittyy EU:n
valmiuksiin koota lokeroituneet kansalliset tutkimusohjelmat yhteen sekä auttaa
yhteisten, kansalliset rajat ylittävien tutkimus- ja rahoitusstrategioiden
laatimisessa ja metrologian tutkimusjärjestelmään kohdistuvien haasteiden
ratkaisemisessa tarvittavien toimijoiden ja investointien kriittisen massan
saavuttamisessa julkisten menojen tehokkuutta parantamalla. EU:n osuuden
kokonaisrahoituksesta odotetaan olevan 50 prosenttia.
3.3         Suhteellisuusperiaate
SEUT-sopimuksen 185 artiklan mukaisesti
”unioni voi yhteisymmärryksessä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia
koskee, määrätä osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin
tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin sekä näiden
toimintaohjelmien täytäntöönpanoa koskeviin järjestelmiin”. Jäsenvaltiot ovat
aloitteen liikkeelle paneva voima.
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen,
koska jäsenvaltiot vastaavat yhteisen ohjelman ja kaikkien toiminnallisten
näkökohtien kehittämisestä. Erityiseksi täytäntöönpanorakenteeksi valittu EURAMET
e.V. on jo osoittautunut tehokkaaksi ja toimivaksi nykyisen EMRP-ohjelman
täytäntöönpanoa varten. Unioni tarjoaa kannustimia koordinoinnin
parantamiseksi, varmistaa synergian EU:n politiikkojen ja Horisontti 2020 ‑painopistealueiden
kanssa ja panostuksen näihin, valvoo ohjelman täytäntöönpanoa ja varmistaa EU:n
taloudellisten etujen suojaamisen.
3.4         Välineen valinta
Ehdotettu EMPIR-aloite perustuu SEUT-sopimuksen
185 artiklaan. Väliarvioinnin päätelmissä ja vaikutusten arvioinnin
vaihtoehtojen analyysissä on osoitettu, että 185 artikla on asianmukaisin
keino EMPIR-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseksi.
3.5         Poikkeukset osallistumista
koskevista säännöistä
EMPIR-aloitteeseen osallistuvien valtioiden
myöntämä rahoitus on pääasiassa valittujen hankkeiden suoriksi menoiksi
osoitettuja resursseja hankkeisiin osallistuvien kansallisten
metrologialaitosten (National Metrology Institutes, NMI) ja nimettyjen
laitosten (Designated Institutes, DI) institutionaalisen rahoituksen kautta.
NMI- ja DI-laitosten institutionaalinen rahoitus kattaa hankkeisiin
osoitettujen yleiskustannusten osuuden (hankkeiden välilliset kustannukset),
joita ei korvata EMPIR-aloitteessa.
EU:n NMI- ja DI-laitoksille myöntämän
rahoitusosuuden on vastattava osallistuvien valtioiden osuutta, jolloin otetaan
huomioon edellä kuvatun laitosten institutionaalisen rahoituksen lisäksi
osallistuvien valtioiden käteisosuudet hallintokustannuksiin (enintään 30
miljoonaa euroa) ja unionin muille yksiköille myöntämä rahoitusosuus (noin 90
miljoonaa euroa). Tämän vuoksi on oletettavaa, että EU:n NMI- ja DI-laitoksille
myöntämä rahoitusosuus on 210 miljoonaa euroa (43,75 prosenttia) ja
osallistuvien valtioiden NMI- ja DI-laitoksille myöntämä osuus on 270 miljoonaa
euroa (56,25 prosenttia).
Aiheuttamisperiaatteen noudattaminen taataan
mukauttamalla EU:n osuutta ja asettamalla alhaisempi kiinteä osuus EU:n
rahoittamille NMI- ja DI-laitosten välillisille kustannuksille Horisontti 2020 ‑ohjelman
osallistumissäännöissä määriteltyihin osuuksiin verrattuna. Kun otetaan
huomioon, että EMRP-hankkeisiin välillisten kokonaiskustannusten perusteella
osallistuvilta NMI- ja DI-laitoksilta saatujen tietojen mukaan niiden tukikelpoiset
välilliset kustannukset ovat 140 prosenttia hankkeiden tukikelpoisista
välittömistä kustannuksista seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen
mukaisesti, NMI- ja DI-laitokset ilmoittavat tukikelpoiset välilliset
kustannukset 5 prosenttia kiinteän osuuden perusteella tukikelpoisista
välittömistä kustannuksistaan. Muut hankkeisiin osallistuvat oikeussubjektit
saavat rahoituksensa Horisontti 2020 ‑ohjelman osallistumista koskevien
sääntöjen mukaisesti.
Tämä edellyttää poikkeamista
24 artiklasta NMI- ja DI-laitosten kohdalla.
Ehdotuksella annetaan takeet sen
varmistamiseksi, että erityinen täytäntöönpanorakenne noudattaa yhdenvertaisen
kohtelun ja avoimuuden periaatteita antaessaan rahoitustukea kolmansille
osapuolille ja että EU:n taloudelliset edut on suojattu. Lisäksi ehdotuksessa esitetään
tätä varten yksityiskohtaisia säännöksiä unionin ja erityisen
täytäntöönpanorakenteen välisessä sopimuksessa.
4.           VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON
Tähän päätökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä
määritellään ohjeelliset vaikutukset talousarvioon. Unionin
enimmäisrahoitusosuus, mukaan lukien EFTA-määrärahat, EMPIR-ohjelmaan on
300 miljoonaa euroa käypinä hintoina Horisontti 2020 ‑puiteohjelman keston
aikana. Rahoitusosuudet liittyvät seuraaviin haasteiden ja aiheisiin[2]:
·
johtoasema nanoteknologian, kehittyneiden
materiaalien, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja
prosessointimenetelmien aloilla (52,5 milj. euroa)
·
johtoasema tieto- ja viestintäteknologian alalla (37,5
milj. euroa)
·
elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen
(60 milj. euroa)
·
elintarviketurvan parantaminen sekä kestävän
maatalouden, merien ja merenkulun tutkimuksen ja biotalouden kehittäminen (15
milj. euroa)
·
siirtyminen luotettavaan, kestävään ja
kilpailukykyiseen energiajärjestelmään (60 milj. euroa)
·
resurssitehokkaan, ympäristöystävällisen,
turvallisen ja saumattoman eurooppalaisen liikennejärjestelmän saavuttaminen (22,5 milj. euroa)
·
resurssitehokkaan ja ilmastonmuutokseen sopeutuvan
talouden sekä raaka-aineiden kestävän saatavuuden saavuttaminen (52,5 milj. euroa)
Päätöksen sekä komission ja erityisen
täytäntöönpanorakenteen välisen valtuutussopimuksen määräyksillä on taattava,
että EU:n taloudelliset edut on suojattu.
5.           VALINNAINEN SISÄLTÖ
5.1         Yksinkertaistus
Ehdotus yksinkertaistaa viranomaisten ja
julkisten elinten (EU:n tai jäsenvaltioiden) sekä yksityisten osapuolten
hallintomenettelyjä.
EU on suoraan tekemisissä EMPIR-ohjelman
erityisen täytäntöönpanorakenteen kanssa, joka vastaa EU:n rahoitusosuuden
jakamisesta ja seurannasta sekä sen käytön raportoinnista.
5.2         Uudelleentarkastelu-,
tarkistus- tai raukeamislauseke
Ehdotus sisältää uudelleentarkastelulausekkeen
välivaiheen uudelleentarkasteluun viimeistään vuonna 2018.
5.3         Euroopan talousalue
Ehdotettu säädös koskee ETA-aluetta ja siksi se
pitäisi laajentaa koskemaan Euroopan talousaluetta.
2013/0242 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
unionin osallistumisesta useiden
jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään eurooppalaiseen metrologian innovointi-
ja tutkimusohjelmaan
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 185 artiklan ja 188 artiklan
toisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[3],

noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Tiedonannossaan Eurooppa 2020
– Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia[4] komissio
korostaa suotuisien olosuhteiden kehittämisen tarvetta, jotta voidaan
investoida osaamiseen ja innovointiin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun
saavuttamiseksi unionissa. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat
hyväksyneet strategian.
(2)       Tutkimuksen ja innovoinnin
puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020), joka on perustettu … 2013 annetulla
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o …/2013[5], jäljempänä
’Horisontti 2020 –puiteohjelma’, tavoitteena on vahvistaa tutkimuksen ja
innovoinnin vaikutusta edistämällä julkisen sektorin sisäisten kumppanuuksien
vahvistamista, myös unionin osallistumisella useiden jäsenvaltioiden
käynnistämiin ohjelmiin perussopimuksen 185 artiklan mukaisesti.
(3)       Yhteisön osallistumisesta
useiden jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja
kehittämisohjelmaan 16 päivänä syyskuuta 2009 päivänä tehdyllä Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 912/2009/EY[6] yhteisö
päätti maksaa eurooppalaiseen metrologian tutkimusohjelmaan, jäljempänä ’EMRP’,
siihen osallistuvien valtioiden rahoitusosuutta vastaavan rahoitusosuuden,
kuitenkin enintään 200 miljoonaa euroa, Euroopan yhteisön seitsemännen
tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman
(2007–2013), joka perustettiin 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1982/2006/EY[7], keston
aikana.
(4)       Komissio antoi huhtikuussa
2012 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen eurooppalaisen
metrologian tutkimusohjelman (EMRP) väliarvioinnista[8].
Arvioinnin suoritti asiantuntijapaneeli kolme vuotta ohjelman aloittamisen
jälkeen. Asiantuntijapaneelin kokonaislausunto oli, että EMRP on hyvin johdettu
yhteinen eurooppalainen tutkimusohjelma, joka on jo saavuttanut suhteellisen
korkean tieteellisen, hallinnollisen ja taloudellisen integraation tason.
Asiantuntijapaneeli kiinnitti kuitenkin huomiota rajalliseen teolliseen
hyödyntämiseen, rajalliseen avoimuuteen huipputieteelle metrologialaitosten ulkopuolella
ja riittämättömään valmiuksien kehittämiseen. Asiantuntijapaneeli oli myös sitä
mieltä, että EMRP-ohjelman avulla voitaisiin toteuttaa osallistavampi eurooppalainen
metrologian tutkimusalue.
(5)       Tutkimuksen ja innovoinnin
puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta
erityisohjelmasta … 2013 annetun neuvoston päätöksen … /2013/EU[9]
mukaisesti eurooppalaiselle metrologian tutkimusohjelmalle voidaan antaa
lisätukea.
(6)       Eurooppalainen metrologian
innovointi- ja tutkimusohjelma, jäljempänä ’EMPIR’, joka tukee Eurooppa 2020 ‑strategiaa
ja siihen liittyviä lippulaivahankkeita, kuten ”Innovaatiounioni”[10], ”Euroopan
digitaalistrategia”[11],
”Resurssitehokas Eurooppa”[12]
ja ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka”[13], on
kunnianhimoisempi ja osallistavampi ohjelma kymmeneksi vuodeksi (2014–2024) ja
osallistuvia valtioita on [28]. Osana edellisen ohjelman parannuksia
EMPIR-ohjelmaan sisältyy innovointia ja teollista hyödyntämistä, normien ja
standardien tutkimista sekä valmiuksien kehittämistä koskevia toimenpiteitä.
(7)       Osallistuvat valtiot aikovat
edistää EMPIR-ohjelman toteuttamista EMPIR-ohjelman toimintakauden aikana
(2014–2024).
(8)       Unionin osallistumiselle
EMPIR-ohjelmaan Horisontti 2020 ‑puiteohjelman keston aikana on asetettava
enimmäismäärä. Unionin rahoitusosuuden olisi oltava enimmäismäärän puitteissa
yhtä suuri kuin EMPIR-ohjelmaan osallistuvien valtioiden rahoitusosuuksien,
jotta vipuvaikutus olisi suuri ja osallistuvien valtioiden ohjelmat vahvemmin
integroitu.
(9)       Asetuksen (EU) N:o …/2013
tavoitteiden mukaisesti kaikilla jäsenvaltioilla ja kaikilla Horisontti 2020 ‑puiteohjelmaan
assosioituneilla mailla olisi oltava oikeus osallistua EMPIR-ohjelmaan.
(10)     Unionin rahoitusosuuden ehtona
olisi oltava, että osallistuvat valtiot sitoutuvat virallisesti suorittamaan
osuuden EMPIR-ohjelman täytäntöönpanoon ja täyttävät nämä sitoumukset.
Osallistuvien valtioiden EMPIR-rahoitusosuuksien on sisällettävä osuus
hallintokustannuksiin, joiden enimmäismäärä on 5 prosenttia EMPIR-ohjelman
budjetista. Osallistuvien valtioiden on sitouduttava tarvittaessa lisäämään
EMPIR-rahoitusosuuttaan 50 prosentin vararahoituksella sen varmistamiseksi,
että ne voivat rahoittaa valittuihin hankkeisiin osallistuvia kansallisia
yksikköjään (kansalliset metrologialaitokset ja nimetyt laitokset).
(11)     EMPIR-ohjelman yhteinen
toteutus edellyttää täytäntöönpanorakennetta. Osallistuvat valtiot ovat
sopineet EMRP-ohjelman täytäntöönpanorakenteesta ja perustaneet vuonna 2007
EURAMET e.V.:n, jäljempänä ’EURAMET’, eurooppalaisen alueellisen
metrologiajärjestön, joka on Saksan lainsäädännön alainen voittoa
tavoittelematon järjestö. EURAMET-järjestöllä on myös laajempaan eurooppalaiseen
ja maailmanlaajuiseen metrologian yhdenmukaistamiseen liittyviä tehtäviä ja
velvoitteita. EURAMET-järjestön jäsenyys on avoin kaikille eurooppalaisille
kansallisille metrologialaitoksille (National Metrology Institute, NMI)
täysjäseninä ja nimetyille laitoksille (Designated Institute, DI)
liitännäisjäseninä. EURAMET-järjestön jäsenyyden edellytyksenä ei ole
kansallisen metrologian tutkimusohjelman olemassaolo. Koska EMRP-ohjelman
väliarviointikertomuksen mukaisesti EURAMET-järjestön hallintorakenne on
osoittautunut tehokkaaksi ja korkealaatuiseksi EMRP-ohjelman täytäntöönpanon
kannalta, EURAMET-järjestöä pitäisi käyttää myös EMPIR-ohjelman
täytäntöönpanoon. EURAMET-järjestön olisi oltava unionin rahoitusosuuden vastaanottaja.
(12)     EMPIR-ohjelman tavoitteiden
saavuttamiseksi EURAMET-järjestön olisi tarjottava rahoitustukea pääasiassa
avustuksina osallistujille EURAMET-järjestön valitsemiin toimiin. Toimet olisi
valittava ehdotuspyyntöjen jälkeen EURAMET-järjestön vastuulla. Paremmuusjärjestyksen
olisi oltava sitova ehdotusten valinnan sekä unionin EMPIR-rahoitusosuuden ja
osallistuvien valtioiden EMPIR-rahoitusosuuksien jaon osalta.
(13)     Unionin rahoitusosuutta olisi
hallinnoitava moitteettoman varainhoidon periaatteen ja välillisen
hallinnoinnin sääntöjen mukaisesti, jotka on määritetty unionin yleiseen
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012
annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o
966/2012[14]
ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä
lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012[15].
(14)     Unionin taloudellisten etujen
turvaamiseksi komissiolla pitäisi olla oikeus vähentää unionin rahoitusosuutta
tai keskeyttää tai lopettaa se, jos EMPIR-ohjelmaa toteutetaan
epäasianmukaisesti, puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä tai jos
osallistuvat valtiot eivät osallistu EMPIR-ohjelman rahoittamiseen tai
osallistuvat siihen puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä. Näistä
oikeuksista pitäisi sopia unionin ja EURAMET-järjestön välisessä
valtuutussopimuksessa.
(15)     EMPIR-ohjelmasta
rahoitettaviin epäsuoriin toimiin osallistumisesta on voimassa, mitä säädetään …
2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o …/2013,
jossa annetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020)
osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt[16].
EMPIR-ohjelman erityisten toimintatarpeiden vuoksi on kuitenkin tarpeen sallia
poikkeuksia mainitusta asetuksesta sen 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti
[Horisontti 2020 ‑ohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat
säännöt].
(16)     Osallistuvien valtioiden
rahoitusosuus koostuu pääosin valittuihin hankkeisiin osallistuvien
kansallisten metrologialaitosten (NMI) ja nimettyjen laitosten (DI) institutionaalisesta
rahoituksesta. Osallistuvien valtioiden rahoitusosuuden olisi sisällettävä myös
käteisosuus EMPIR-ohjelman hallintokustannuksiin. Osa unionin rahoitusosuudesta
olisi osoitettava valittuihin hankkeisiin osallistuville muille yksiköille kuin
NMI- ja DI-laitoksille. Kun lasketaan unionin rahoitusosuutta EMPIR-hankkeisiin
osallistuville NMI- ja DI-laitoksille, olisi varmistettava, että unionin
EMPIR-rahoitusosuus ei ylitä osallistuvien valtioiden osuutta. Kun otetaan
huomioon, että osallistuvilta valtioilta tuleva NMI- ja DI-laitosten
institutionaalinen rahoitus vastaa EMPIR-hankkeisiin osoitettujen
yleiskustannusten osuutta, joita ei korvata unionin rahoitusosuudella, NMI- ja
DI-laitosten tukikelpoisten välillisten kustannusten rahoittamiseen
sovellettavaa kiinteää osuutta olisi mukautettava asetuksessa (EU) N:o … /2013
[jossa annetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 2020
(2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt]
määriteltyihin osuuksiin verrattuna. Kiinteä osuus olisi määritettävä niiden
välillisten kokonaiskustannusten perusteella, jotka EMRP-hankkeisiin
osallistuvat NMI- ja DI-laitokset ovat ilmoittaneet tukikelpoisiksi, jotka ovat
vakaita ja jotka muodostavat luotettavan arvion EMPIR-hankkeisiin
osallistuville NMI- ja DI-laitoksille syntyvistä välillisistä kustannuksista.
Koska nämä välilliset kustannukset ovat 140 prosenttia NMI- ja DI-laitosten
tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, joihin ei lueta alihankinnan
kustannuksia ja maksuttomia luontoissuorituksia silloin kun niitä ei käytetä
rahoituksen saajien tiloissa, NMI- ja DI-laitosten välillisten kustannusten rahoittamiseen
sovellettavaa kiinteää osuutta olisi alennettava asetuksen (EU) N:o … /2013
mukaisesta [20 prosentista] 5 prosenttiin. Näin ollen on aiheellista
sallia NMI- ja DI-laitoksille poikkeus asetuksen 24 artiklasta. Muiden
EMPIR-hankkeisiin osallistuvien yksiköiden rahoituksen olisi oltava mainitun asetuksen
mukainen.
(17)     Rahoitusmallin soveltuvuus
unionin ja muiden kuin unionin varojen välisen aiheuttamisperiaatteen osalta
olisi arvioitava uudelleen EMPIR-hankkeen väliarvioinnissa.
(18)     Tämän päätöksen mukaisten
unionin varojen vastaanottajien auditointien pitäisi keventää hallinnollista
taakkaa asetuksen (EU) N:o …/2013 [Horisontti 2020 ‑puiteohjelma]
mukaisesti.
(19)     Unionin taloudelliset edut
olisi turvattava oikeasuhteisilla toimenpiteillä koko menojakson ajan, mukaan
lukien sääntöjenvastaisuuksien torjuminen, selvittäminen ja tutkiminen,
menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen
takaisinperintä sekä tarvittaessa hallinnollisten ja taloudellisten
seuraamusten käyttäminen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.
(20)     Komission olisi suoritettava
väliarviointi, jossa arvioidaan erityisesti EMPIR-ohjelman laatua ja
tehokkuutta sekä edistymistä kohti määritettyjä tavoitteita, ja loppuarviointi
sekä laadittava kertomus arvioinneista.
(21)     EURAMET-järjestön ja
osallistuvien valtioiden olisi komission pyynnöstä toimitettava kaikki tiedot,
jotka komissio tarvitsee sisällytettäväksi EMPIR-ohjelman
arviointikertomuksiin.
(22)     Päätöksen tavoitteena on
unionin osallistuminen EMPIR-ohjelmaan asianmukaisten, yhdennettyjen ja
tarkoitukseen sopivien metrologiaratkaisujen tarjoamisen tukemiseksi ja
yhdennetyn eurooppalaisen metrologian tutkimusjärjestelmän ja kriittisen massan
luomiseksi sekä aktiivisen osallistumisen edistämiseksi paikallisella,
kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, mitä jäsenvaltiot
eivät pysty yksin riittävällä tavalla saavuttamaan. Metrologiavaatimusten
laajuus ja monimutkaisuus edellyttävät kansallisten metrologialaitosten ja
nimettyjen laitosten tutkimusbudjetit ylittäviä investointeja. Huippuluokan
metrologiaratkaisujen tutkimus- ja kehittämistoiminnassa vaadittava
huippuosaaminen ylittää kansalliset rajat, minkä vuoksi sitä ei voi koota
yhteen pelkästään kansallisella tasolla. Koska tavoite voidaan saavuttaa
paremmin unionin tasolla yhdistämällä kansalliset toimenpiteet johdonmukaiseksi
eurooppalaiseksi lähestymistavaksi, kokoamalla lokeroituneet kansalliset
tutkimusohjelmat yhteen, auttamalla laatimaan yhteisiä, kansalliset rajat
ylittäviä tutkimus- ja rahoitusstrategioita ja saavuttamalla tarvittavien
toimijoiden ja investointien kriittisen massan, unioni voi toteuttaa
toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa
vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa
vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä
sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Osallistuminen eurooppalaiseen metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan
1.           Unioni osallistuu
eurooppalaiseen metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan, jäljempänä ’EMPIR’,
jonka ovat yhdessä käynnistäneet Belgia, Bulgaria, Tšekin tasavalta, Tanska,
Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, Espanja, Ranska, Kroatia, Italia, Unkari,
Alankomaat, Itävalta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Slovakia, Suomi,
Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta sekä [Bosnia ja Hertsegovina, Norja, Serbia,
Sveitsi ja Turkki], jäljempänä ’osallistuvat valtiot’, tämän päätöksen ehtojen
mukaisesti.
2.           Kaikki muut jäsenvaltiot ja
kaikki asetuksella (EU) N:o …/2013 … perustettuun tutkimuksen ja innovoinnin
puiteohjelmaan Horisontti 2020 (2014–2020), jäljempänä ’Horisontti 2020
–puiteohjelma’, assosioituneet maat voivat osallistua EMPIR-ohjelmaan, jos ne
täyttävät tämän päätöksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan ehdot.
Ne jäsenvaltiot ja puiteohjelmaan assosioituneet maat, jotka täyttävät tämän
päätöksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan ehdot, katsotaan tässä
päätöksessä osallistuviksi valtioiksi.
2 artikla
Unionin rahoitusosuus
1.           Unionin
enimmäisrahoitusosuus, mukaan lukien EFTA-määrärahat, EMPIR-ohjelmaan on 300 miljoonaa
euroa. Rahoitusosuus maksetaan unionin yleisen talousarvion määrärahoista,
jotka on osoitettu päätöksellä … /2013/EU perustetun Horisontti 2020 ‑puiteohjelman
täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman asianmukaisiin osiin asetuksen (EU,
Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan
vi alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti.
2.           Unionin rahoitusosuuden on 1
kohdassa mainitun enimmäismäärän rajoissa oltava yhtä suuri kuin
EMPIR-ohjelmaan osallistuvien valtioiden rahoitusosuuksien, lukuun ottamatta
osallistuvien valtioiden rahoitusosuuksia hallintokustannuksiin, jotka
ylittävät 5 prosenttia EMPIR-ohjelman budjetista.
3.           Unionin rahoitusosuutta ei
saa käyttää EMPIR-ohjelman hallintokustannusten kattamiseen.
3 artikla
Unionin rahoitusosuuden ehdot
1.           Unionin rahoitusosuuteen
sovelletaan seuraavia ehtoja:
(a)
osallistuvat valtiot ovat osoittaneet, että
EMPIR-ohjelma on liitteiden I ja II mukainen;
(b)
osallistuvat valtiot tai osallistuvien valtioiden
nimittämät kansalliset metrologialaitokset (NMI) ovat nimittäneet EURAMET
e.V.:n, jäljempänä ’EURAMET’, EMPIR-ohjelman täytäntöönpanosta vastaavaksi
rakenteeksi sekä unionin rahoitusosuuden vastaanottamisesta, jakamisesta ja
seurannasta vastaavaksi tahoksi;
(c)
kukin osallistuva valtio on sitoutunut
osallistumaan EMPIR-ohjelman rahoitukseen ja huolehtimaan valmiudesta vararahoitukseen,
jonka suuruus on 50 prosenttia sitoumuksen määrästä;
(d)
EURAMET on osoittanut valmiutensa EMPIR-ohjelman
täytäntöönpanoon, mukaan lukien unionin rahoitusosuuden vastaanottaminen,
jakaminen ja seuranta, unionin talousarvion välillisen hallinnoinnin puitteissa
asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58, 60 ja 61 artiklojen mukaisesti;
(e)
EMPIR-ohjelman hallinnointimalli on perustettu
liitteen III mukaisesti.
2.           EMPIR-ohjelman täytäntöönpanon
aikana unionin rahoitusosuuteen sovelletaan myös seuraavia ehtoja:
(a)
EURAMET on pannut täytäntöön liitteessä I
mainitut EMPIR-ohjelman tavoitteet ja liitteessä II mainitut toimet
5 artiklassa tarkoitettujen osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevien sääntöjen mukaisesti;
(b)
asianmukaista ja tehokasta hallinnointimallia on
pidetty yllä liitteen III mukaisesti;
(c)
EURAMET on noudattanut asetuksen (EU, Euratom) N:o
966/2012 60 artiklan 5 kohdan raportointivaatimuksia;
(d)
1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut
sitoumukset on täytetty.
4 artikla
Osallistuvien valtioiden rahoitusosuudet
Osallistuvien valtioiden rahoitusosuudet
koostuvat seuraavista:
(a)
rahoitusosuudet EMPIR-hankkeisiin osallistuvien
kansallisten metrologialaitosten (NMI) ja nimettyjen laitosten (DI) institutionaalisen
rahoituksen kautta;
(b)
rahoitusosuudet EMPIR-hankkeiden
hallintokustannuksiin.
5 artikla
Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
1.           Asetuksen (EU) N:o …
[Horisontti 2020 ‑puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevat säännöt] tarkoituksissa EURAMET-järjestö katsotaan rahoituselimeksi ja
se tarjoaa rahoitustukea epäsuoriin toimiin tämän päätöksen liitteen II
mukaisesti.
2.           Asetuksen (EU) N:o …
[Horisontti 2020 ‑puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä
koskevat säännöt] 24 artiklan 1 kohdasta poiketen EMPIR-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin osallistuvien
NMI- ja DI-laitosten tukikelpoiset välilliset
kustannukset määritetään soveltamalla 5 prosentin kiinteää osuutta niiden
tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta
alihankinnan tukikelpoisia välittömiä kustannuksia ja kustannuksia kolmansien
osapuolten käyttöön antamista voimavaroista silloin kun niitä ei käytetä
rahoituksen saajan tiloissa sekä rahoitustukea kolmansille osapuolille.
3.           Jäljempänä 12 artiklassa
tarkoitetussa EMPIR-hankkeen väliarvioinnissa on oltava arviointi
EMPIR-hankkeisiin osallistuvien NMI- ja DI-laitosten välillisistä
kokonaiskustannuksista ja vastaavasta institutionaalisesta rahoituksesta.
4.           Tämän arvioinnin perusteella
ja 2 artiklan 2 kohdan tarkoitusta varten EURAMET voi vähentää
2 kohdassa mainittua kiinteää osuutta.
5.           Jos tämä ei riitä, EURAMET
voi asetuksen (EU) N:o … [Horisontti 2020 ‑ohjelman osallistumista ja tulosten
levittämistä koskevat säännöt] 22 artiklan 3 kohdasta poiketen soveltaa
alhaisempaa korvausosuutta EMPIR-ohjelmasta
rahoitettaviin hankkeisiin osallistuvien NMI- ja DI-laitosten tukikelpoisiin
kustannuksiin.
6 artikla
EMPIR-ohjelman täytäntöönpano
1.           EMPIR-ohjelma pannaan
täytäntöön vuosittaisten työsuunnitelmien perusteella.
2.           EURAMET tarjoaa rahoitustukea
pääasiassa avustuksina osallistujille ehdotuspyyntöjen perusteella.
Ennen ehdotuspyyntöjen aiheiden määrittämistä
EURAMET pyytää asianomaisilta metrologian tutkimusyhteisön jäseniltä tai
organisaatioilta ja käyttäjiltä ehdotuksia mahdollisista tutkimusaiheista.
7 artikla
Unionin ja EURAMET-järjestön väliset sopimukset
1.           Asetuksen (EU, Euratom) N:o
966/2012 61 artiklan 1 kohdan mukaisen EURAMET-järjestön myönteisen
ennakkoarvioinnin perusteella komissio voi tehdä unionin puolesta valtuutussopimuksen
ja vuosittaisia varainsiirtosopimuksia EURAMET-järjestön kanssa.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
valtuutussopimus on tehtävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
58 artiklan 3 kohdan, 60 artiklan ja 61 artiklan sekä
delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklan mukaisesti. Lisäksi
siinä on määrättävä seuraavista:
(a)
vaatimukset, jotka koskevat EURAMET-järjestön
osuutta päätöksen (EU) N:o … [Horisontti 2020 ‑puiteohjelman täytäntöönpanoa
koskeva erityisohjelma] liitteessä II mainittujen suorituskykyindikaattoreiden
osalta;
(b)
vaatimukset, jotka koskevat EURAMET-järjestön
osuutta päätöksen (EU) N:o … [Horisontti 2020 ‑puiteohjelman täytäntöönpanoa
koskeva erityisohjelma] liitteessä III mainitussa seurannassa;
(c)
EURAMET-järjestön toimintaan liittyvät erityiset
tulosindikaattorit;
(d)
vaatimukset, jotka koskevat EURAMET-järjestön
hallintokustannuksista ja EMPIR-ohjelman täytäntöönpanoa koskevista tarkoista
luvuista tiedottamista;
(e)
tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen
varmistamiseksi, että komissio voi täyttää tietojen levittämistä ja
raportointia koskevat velvoitteensa.
8 artikla
Unionin rahoituksen lopettaminen, leikkaaminen tai keskeyttäminen
Jos EMPIR-ohjelmaa ei toteuteta tai sitä
toteutetaan epäasianmukaisesti, puutteellisesti tai aikataulusta myöhässä,
komissio voi lopettaa tai keskeyttää unionin rahoituksen tai vähentää sitä
suhteessa EMPIR-ohjelman nykyiseen täytäntöönpanoon.
Jos osallistuvat valtiot eivät osallistu
EMPIR-ohjelman rahoittamiseen tai osallistuvat siihen puutteellisesti tai
aikataulusta myöhässä, komissio voi lopettaa tai keskeyttää unionin rahoituksen
tai vähentää sitä suhteessa ottaen huomioon osallistuvien valtioiden
EMPIR-ohjelman täytäntöönpanoon kohdentaman rahoitusmäärän.
9 artikla
Jälkitarkastukset
1.           EURAMET toteuttaa epäsuoriin
toimiin kuluneiden menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o …
[Horisontti 2020 ‑puiteohjelma] 23 artiklan mukaisesti.
2.           Komissio voi päättää
toteuttaa 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset itse.
10 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1.           Komissio varmistaa
asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia
toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa
ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla
tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä
aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita,
oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2.           EURAMET
sallii komission henkilöstön ja muiden komission valtuuttamien henkilöiden sekä
tilintarkastustuomioistuimen pääsyn toimipaikkoihinsa ja tiloihinsa ja
luovuttaa näiden käyttöön kaikki tarkastusten toteuttamiseen tarvittavat tiedot
mukaan lukien sähköisessä muodossa olevat tiedot.
3.           Euroopan
petostentorjuntavirasto (OLAF) voi toteuttaa tutkimuksia, mukaan lukien paikan
päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999[17] ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o
2185/96[18]
vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko tämän
päätöksen nojalla rahoitetun sopimuksen, avustussopimuksen tai avustuspäätöksen
yhteydessä tapahtunut petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa, joka
vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin.
4.           Tämän päätöksen
täytäntöönpanosta seurauksena olevissa sopimuksissa, avustussopimuksissa ja
avustuspäätöksissä on oltava lausekkeet, joilla annetaan nimenomaisesti
komissiolle, EURAMET-järjestölle,
tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia
tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti.
5.           EMPIR-ohjelman
täytäntöönpanon yhteydessä osallistuvien valtioiden on toteutettava tarvittavat
lainsäädännölliset, sääntelylliset, hallinnolliset ja muut toimenpiteet unionin
taloudellisten etujen suojaamiseksi ja erityisesti taattava unionille kuuluvien
varojen täysimääräinen takaisinperintä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja
delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 mukaisesti.
11 artikla
Tietojen välittäminen
1.           EURAMET-järjestön on
komission pyynnöstä lähetettävä kaikki 12 artiklassa tarkoitettujen
kertomusten laatimiseen tarvittavat tiedot.
2.           Osallistuvien valtioiden on
toimitettava komissiolle EURAMET-järjestön välityksellä kaikki Euroopan
parlamentin, neuvoston tai tilintarkastustuomioistuimen pyytämät tiedot
EMPIR-ohjelman taloudellisesta hallinnosta.
3.           Komissio sisällyttää 2 kohdassa
tarkoitetut tiedot 12 artiklassa tarkoitettuihin kertomuksiin.
12 artikla
Arviointi
1.           Komissio tekee viimeistään 31
päivänä joulukuuta 2017 väliarvioinnin EMPIR-ohjelmasta. Komissio laatii
arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin päätelmät ja komission
havainnot. Komissio toimittaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle
viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018.
2.           Unionin EMPIR-ohjelmaan
osallistumisen päätyttyä, mutta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024,
komissio tekee loppuarvioinnin EMPIR-ohjelmasta. Komissio laatii arvioinnista
kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tulokset. Komissio toimittaa kertomuksen
Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille
jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE I
EMPIR-ohjelman
tavoitteet
EMPIR-ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
(a)
tarjota asianmukaisia, yhdennettyjä ja
tarkoitukseen sopivia metrologiaratkaisuja, jotka tukevat innovointia ja
teollisuuden kilpailukykyä, sekä mittaustekniikoita yhteiskunnallisten
haasteiden ratkaisemiseksi, kuten terveydenhuolto, ympäristö ja energia, mukaan
lukien politiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon tukeminen;
(b)
luoda yhdennetty eurooppalainen metrologian
tutkimusjärjestelmä sekä kriittinen massa ja edistää aktiivista osallistumista
alueellisella, kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla.
LIITE
II
EMPIR-ohjelmasta
tuettavat epäsuorat toimet
1.           EMPIR-ohjelmasta voidaan
tukea seuraavia epäsuoria toimia yhteisen tutkimuksen ja teknologisen
kehittämisen alalla:
1.1.        perusmetrologiaa tukevat
tieteellis-tekniset toimet, jotka luovat pohjan kaikille tuleville toimille,
mukaan lukien soveltava metrologiatutkimus ja ‑kehitys sekä metrologiaan
liittyvät palvelut;
1.2.        metrologiatutkimus, jonka
avulla tarjotaan ratkaisuja yhteiskunnallisiin haasteisiin keskittyen
energiaan, ympäristöön ja terveydenhuoltoon;
1.3.        tutkimus uusien
mittauslaitteiden kehittämiseksi, joiden tavoitteena on metrologisten
teknologioiden teollinen käyttöönotto innovoinnin edistämiseksi teollisuudessa;

1.4.        esinormatiivinen ja normien
laadintaan liittyvä ensisijaisia kirjallisia standardeja koskeva
metrologiatutkimus ja ‑kehitys, jonka tavoitteena on hyödyntää osallistuvien
valtioiden metrologialaitosten asiantuntemusta politiikan täytäntöönpanon
tukemiseksi ja innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen markkinoilletulon
vauhdittamiseksi;
1.5.        metrologian valmiuksien
kehittämistoimet teknologian eri tasoilla tavoitteena saavuttaa tasapainoinen
ja yhdennetty metrologiajärjestelmä osallistuvissa valtioissa.
2.           EMPIR-ohjelmasta voidaan
tukea myös metrologiatutkimuksen tulosten levittämistä ja hyödyntämistä
koskevia toimia.
EMPIR-ohjelmasta voidaan tukea muita toimia, jotka
koskevat erityisesti metrologialaitoksia, joilla ei ole ollenkaan tai joilla on
vain vähäisiä tieteellisiä valmiuksia, tukemalla niitä muiden koulutukseen ja
liikkuvuuteen liittyvien Euroopan unionin, kansallisten tai alueellisten ohjelmien
käytössä, rajatylittävässä yhteistyössä tai metrologiainfrastruktuuriin
investoinnissa.
3.           EMPIR-ohjelmasta voidaan
tukea verkostoitumista EMPIR-ohjelman edistämiseksi ja sen vaikutuksen
maksimoimiseksi.
4.           NMI- ja DI-laitokset
suorittavat 1 kohdassa tarkoitetut epäsuorat toimet. EMPIR-ohjelman avulla
edistetään ja tuetaan kuitenkin myös muiden yksiköiden osallistumista. Näille
muille yksiköille ennakoidaan myönnettävän noin 15 prosenttia
EMPIR-ohjelman budjetista.
LIITE III
EMPIR-ohjelman
täytäntöönpano ja hallinto
I           EURAMET-järjestön rooli
1.           EURAMET vastaa EMPIR-ohjelman
täytäntöönpanosta 3 artiklan mukaisesti. Se hallinnoi unionin
EMPIR-hankkeisiin myöntämää rahoitusosuutta ja vastaa vuosittaisen
työsuunnitelman valmistelusta ja täytäntöönpanosta, ehdotuspyyntöjen
organisoinnista, ehdotusten arvioinnista ja paremmuusjärjestykseen
asettamisesta sekä muista vuosittaisesta työsuunnitelmasta aiheutuvista
toimista. EURAMET vastaa avustusten hallinnasta, mukaan lukien
avustussopimusten allekirjoittaminen sekä unionin rahoitusosuuden ja valittujen
EMPIR-hankkeiden osallistujille suoritettavien maksujen vastaanottaminen,
jakaminen ja seuranta.
Unionin rahoitusosuuden seurantaan kuuluvat kaikki
tarkastus- ja valvontatoimet sekä ennakko- ja/tai jälkitarkastukset, joita
tarvitaan komission EURAMET-järjestölle delegoimien tehtävien suorittamiseksi.
Näiden toimien tavoitteena on saada riittävä varmuus maksusuoritusten
laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta sekä avustussopimusten mukaisesti
ilmoitettujen kustannusten tukikelpoisuudesta.
2.           EURAMET voi antaa
osallistuville valtioille tiettyjä EMPIR-ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä
hallinnollisia ja logistisia tehtäviä.
II         EMPIR-ohjelman täytäntöönpaneva
EURAMET-järjestön organisaatiorakenne
1.           EMPIR-komitea on
EMPIR-ohjelman päätöksentekoelin.
EMPIR-komitea koostuu osallistuvien valtioiden
EURAMET-jäsenten edustajista. Äänten painotus lasketaan kansallisista
sitoumuksista neliöjuurisäännön mukaisesti.
Komitea tekee erityisesti päätöksiä, jotka
koskevat strategista tutkimus- ja innovaatiolinjausta, ehdotuspyyntöjen
suunnittelua, arvioinnin uudelleentarkastelumenettelyä,
paremmuusjärjestysluettelon mukaisesti rahoitettavien hankkeiden valintaa ja
rahoitettujen hankkeiden edistyksen seurantaa. Se hyväksyy vuosittaisen
työsuunnitelman komissiolta saadun hyväksynnän jälkeen.
Komissiolla on tarkkailijan asema EMPIR-komitean
kokouksissa. EMPIR-komitean vuosittaisen työsuunnitelman hyväksyminen
edellyttää kuitenkin komission etukäteissuostumusta. EMPIR-komitea kutsuu
komission kokouksiinsa ja lähettää sille tarvittavat asiakirjat. Komissio voi
osallistua EMPIR-komiteassa käytäviin keskusteluihin.
2.           EMPIR-komitea valitsee puheenjohtajansa
ja hänen varahenkilönsä. EMPIR-komitean puheenjohtaja on toinen
EURAMET-järjestön varapuheenjohtajista. EMPIR-komitean puheenjohtaja edustaa
EURAMET-järjestöä EMPIR-ohjelmaan liittyvissä asioissa.
3.           Tutkimusneuvosto koostuu
korkean tason asiantuntijoista, jotka edustavat teollisuutta, tutkimusta,
tiedemaailmaa ja kansainvälisiä sidosryhmäjärjestöjä. Se antaa riippumatonta
strategista neuvontaa EMPIR-ohjelman vuosittaisesta työsuunnitelmasta. EURAMET-järjestön
yleiskokous nimittää tutkimusneuvoston jäsenet.
4.           EURAMET-järjestölle yleistä
hallinnollista tukea antava EURAMET-järjestön sihteeristö hoitaa EMPIR-ohjelman
pankkitilejä.
5.           Hallinnon tukiyksikkö
perustetaan EURAMET-järjestön sihteeristön osaksi ja se on vastuussa
EMPIR-ohjelman täytäntöönpanosta ja päivittäisestä hallinnoinnista.
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen rahoitusosuudet
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Euroopan
unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämään
eurooppalaiseen metrologian innovointi- ja tutkimusohjelmaan (EMPIR)
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[19]
Tutkimus
ja innovointi: Horisontti 2020 ‑puiteohjelma
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen
¨ Ehdotus/aloite liittyy pilottihankkeen/valmistelutoimen jälkeiseen
uuteen toimeen[20]
¨ Ehdotus/aloite liittyy nykyisen toimen laajentamiseen
X Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
EMPIR-ohjelman
yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
(1)
Tarjota yhdennettyjä ja tarkoitukseen sopivia metrologiaratkaisuja, jotka
tukevat innovointia ja teollisuuden kilpailukykyä, sekä mittaustekniikoita
yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, kuten terveys-, ympäristö- ja
energia-asiat, mukaan lukien politiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon
tukeminen.
(2)
Luoda yhdennetty eurooppalainen metrologian tutkimusjärjestelmä sekä kriittinen
massa ja edistää aktiivista osallistumista paikallisella, kansallisella,
eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla.
1.4.2.     Kyseessä olevien
ABM/ABB-toimien erityistavoitteet
Tämän
lainsäädäntöehdotuksen (unionin osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä
käynnistämään metrologian tutkimus-, kehitys- ja innovointiohjelmaan) tärkein toimintatavoite
on jo esitetty tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”.
Tähän
toimintatavoitteeseen liitetty erityistavoite on EMPIR-ohjelman perustaminen ja
toiminta, jonka tuloksena toteutetaan t&k-hankkeita.
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen.
EMPIR-ohjelmassa yhdistetään metrologiatutkimuksen
unionin investoinnit ja kansalliset investoinnit, jotta voidaan tarjota
asianmukaisia, yhdennettyjä ja tarkoitukseen sopivia metrologiaratkaisuja,
jotka tukevat innovointia ja teollisuuden kilpailukykyä, sekä
mittaustekniikoita yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, kuten
terveys-, ympäristö- ja energia-asiat.
Tämä tukee yhdennetyn eurooppalaisen metrologian
tutkimusjärjestelmän sekä kriittisen massan luomista ja edistää aktiivista
osallistumista paikallisella, kansallisella, eurooppalaisella ja
kansainvälisellä tasolla.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys
ehdotuksen/aloitteen täytäntöönpanon valvontaindikaattoreista.
Seuraavia
tuloksia odotetaan ja niitä mitataan niihin liittyvillä indikaattoreilla:
Teollisuuden hyödyntämisen vauhdittaminen ja standardoinnin edistäminen
Indikaattorit:
(a) liikevaihto uusista tai merkittävästi parannetuista tuotteista ja
palveluista, joka voidaan sisällyttää EMPIR-ohjelman ja sen edeltäjien
tutkimustoimintaan [tavoite: 400 miljoonaa euroa], (b) osuus teollisuuteen
perustuvista tutkimushankkeista [tavoite: 20 prosenttia], (c)
EMPIR-hankkeisiin investoinnin arvo, (d) osuus kohdennetusta normatiivisesta
tutkimuksesta [tavoite: 10 prosenttia], (e) CENin/CENELECin/ISOn/IECin
tekniset komiteat ja vastaavat standardointielimet, jotka voivat hyötyä
suorasti ohjelmaan hyväksytyistä EMPIR-hankkeista.
Johdonmukaisen, kestävän ja yhdennetyn eurooppalaisen metrologiakehyksen
tukeminen EU:n potentiaalin täysimääräiseksi hyödyntämiseksi.
Indikaattorit:
(f) osuus ohjelman kautta koordinoituun tai vaikutettuun metrologiatutkimukseen
suunnatuista kansallisista investoinneista Euroopassa [tavoite:
50 prosenttia], (g) muiden kuin NMI-/DI-laitosten tutkijoiden
osallistuminen ohjelmaan [tavoite: kaksinkertainen EMRP-ohjelmaan verrattuna]
(h) rakennerahastoista ja muista eurooppalaisista, kansallisista tai
alueellisista ohjelmista metrologiaan liittyviin toimiin tehtyjen investointien
taso (i) Euroopan johtava asema kansainvälisissä metrologiakomiteoissa.
Ohjelman tehokkuus
Indikaattorit:
(j) ehdotusten jättämisen, arvioinnin ja valintamenettelyn laatu, (k) tuen
myöntämiseen kuluva aika, (l) EMPIR-ohjelman käyttökustannukset [tavoite: ≤
5 prosenttia].
Merkittävät sosioekonomiset edut ja keskeisten poliittisten
tavoitteiden edistäminen
Tämä
arvioidaan osana riippumatonta väli- ja loppuarviointia muiden indikaattoreiden
lisäksi.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
EMPIR-ohjelmassa
yhdistetään unionin resurssit ja kansalliset resurssit ja varmistetaan, että
metrologiatutkimuksella on vahva vaikutus kasvuun ja sosioekonomisten
haasteiden ratkaisuun, ja käsitellään eurooppalaisen metrologian tutkimus- ja
innovointijärjestelmän nykyistä hajanaisuutta ja rakenteellisia heikkouksia.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
EU:n
julkisten toimien tuoma lisäarvo liittyy EU:n valmiuksiin koota lokeroituneet
kansalliset tutkimusohjelmat yhteen sekä auttaa yhteisten, kansalliset rajat
ylittävien tutkimus- ja rahoitusstrategioiden laatimisessa ja metrologian
tutkimusjärjestelmään kohdistuvien haasteiden ratkaisemisessa tarvittavien
toimijoiden ja investointien kriittisen massan saavuttamisessa julkisten
menojen tehokkuutta parantamalla.
EMPIR
parantaa mittausmenetelmiä, joilla on strateginen vaikutus Euroopassa. Tämä
tehdään johdonmukaisesti ja yhtenäisesti suuremmalla kriittisellä massalla,
mikä johtaa entistä kustannustehokkaampiin ja yhteentoimivampiin ratkaisuihin.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Seitsemännen
puiteohjelman alaisen EMRP-edeltäjäohjelman väliarvioinnissa havaittiin
tiettyjä puutteita, jotka ratkaistiin EMPIR-ohjelman suunnittelussa
(kohdennettu tuki innovointiin, standardointiin, voimavarojen kehittämiseen ja
ohjelman avaamiseen tiedeyhteisölle).
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
EMPIR
edistää useita Eurooppa 2020 ‑strategian lippulaivahankkeita, joihin
metrologiatutkimus vaikuttaa, kuten ”Innovaatiounioni”, ”Euroopan
digitaalistrategia”, ”Resurssitehokas Eurooppa” ja ”Globalisaation aikakauden
teollisuuspolitiikka”.
EMPIR
edistää voimakkaasti Horisontti 2020 ‑ohjelman tavoitteiden saavuttamista
tukemalla Horisontti 2020 ‑painopistealueisiin suoraan liittyviä teemoja.
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
X Ehdotuksen/aloitteen kesto on rajoitettu.
–
Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa
1.1.2014 ja päättyy 31.12.2024
–
Rahoitusvaikutus vuosina 2014–2020
maksusitoumusmäärärahojen osalta ja vuosina 2014–2024 maksumäärärahojen osalta
¨ Ehdotuksen/aloitteen kestoa ei ole
rajoitettu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna YYYY ja päättyy
vuonna YYYY,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[21]
¨ Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
X Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  yhteisöjen perustamille elimille[22]
–
X  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai
julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka
nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa kuin
yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset
Erityinen
täytäntöönpanorakenne, EURAMET, (jäljempänä EURAMET) on perustettu ja
osallistuvat valtiot johtavat sitä aloitteen hallinnoinniksi. Unionin rahoitusosuus
aloitteelle toimitetaan tämän organisaation kautta.
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Selvitys tiheydestä ja
ehdoista.
Perustamisen
jälkeen EMPIR-ohjelmaa valvotaan EURAMET-järjestön laatimien
vuosiraporttien avulla.
Vuosiraporttien
lisäksi ohjelmasta on tehtävä väliarviointi viimeistään vuonna 2017 EU:n
EMPIR-ohjelmaan osallistumisen päätyttyä ja viimeistään vuonna 2024
tehdään riippumaton jälkiarviointi, jossa tarkastellaan ohjelman tuloksia,
laatua ja vaikutuksia.
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Määritetyt riskit
1)
Erityisen täytäntöönpanorakenteen, EURAMET-järjestön, kyky hallinnoida
unionin talousarviota ja suojata EU:n taloudelliset edut.
2)
Osallistuvien valtioiden kyky rahoittaa ohjelmaa.
2.2.2.     Valvontatapa (valvontatavat)
Riski 1:
Ks. 2.3 luku.
Riski 2:
EU:n varat voidaan siirtää vasta, kun kansallisista taloudellisista
sitoumuksista on todisteet sekä vuosittaisen rahoitussopimuksen tasolla että
hankkeiden kansallisille osallistujille tehtyjen maksujen tasolla. Toisena
takeena on se, että EU:n rahoitus ei voi olla yli 50 prosenttia ohjelman
julkisesta kokonaisrahoituksesta ja että EU:n rahoituksella ei voida kattaa
hallinnollisia kustannuksia.
2.2.3.     Valvonnan kustannukset ja
hyödyt ja todennäköinen vaatimustenvastaisuusaste
Ohjelman
täytäntöönpanoa varten perustettava valvontajärjestelmä suunnitellaan niin,
että se takaa riittävän varmuuden riskien hallinnasta toimintojen tehokkuuden
ja vaikuttavuuden osalta sekä niiden perustana olevien rahoitustoimien
laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden osalta ottaen huomioon EMPIR ‑ohjelman
erityisluonteen julkisen sektorin sisäisenä kumppanuusohjelmana.
Valvontajärjestelmän suunnittelussa on löydettävä oikea tasapaino luottamuksen
ja valvonnan välillä ottaen huomioon hallinnolliset kustannukset, joita
valvonnasta aiheutuu kaikilla tasoilla ja erityisesti osallistujien tasolla,
jotta se voi mahdollisimman hyvin edistää Horisontti 2020 ‑puiteohjelman
tavoitteiden täyttymistä.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Selvitys nykyisistä
tai suunnitelluista ehkäisy- ja suojelutoimenpiteistä.
EMPIR-ohjelman
perustamisesta annetun päätöksen 3 artiklan mukaan unionin rahoitusosuuden
myöntäminen edellyttää, että EURAMET noudattaa asetuksen (EU, Euratom)
N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa säädettyjä
raportointivaatimuksia. Komissio voi 8 artiklan nojalla lopettaa, leikata
tai keskeyttää rahoituksensa.
Valtuutussopimuksessa,
jonka komissio ja EURAMET tekevät asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 61 artiklan
mukaisesti, vahvistetaan, että komissio valvoo EURAMETin toimia erityisesti
toteuttamalla tarkastuksia.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
TABLE TO BE UPDATED AFTER AGREEMENT
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi………………………...……….] || JM/EI-JM ([23]) || EFTA-mailta[24] || ehdokasmailta[25] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1A || 08.0204 Horisontti 2020 ‑puiteohjelman horisontaaliset toimet || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 08 02 02 01 Johtoasema nanoteknologian, kehittyneiden materiaalien, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja prosessointimenetelmien aloilla || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 08 02 03 01 Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 08 02 03 02 Elintarviketurvan parantaminen sekä kestävän maatalouden, merien ja merenkulun tutkimuksen ja biotalouden kehittäminen || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 08 02 03 03 Siirtyminen luotettavaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 08 02 03 04 Resurssitehokkaan, ympäristöystävällisen, turvallisen ja saumattoman eurooppalaisen liikennejärjestelmän saavuttaminen || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 08 02 03 05 Resurssitehokkaan ja ilmastonmuutokseen sopeutuvan talouden sekä raaka-aineiden kestävän saatavuuden saavuttaminen || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
 1A || 09 04 02 01 Johtoasema tieto- ja viestintäteknologian alalla || JM/EI-JM || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Numero 1A || Otsake 1A Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky
 PO: DG RTD ja DG CNECT ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021–2024 || YHTEENSÄ[26]
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 02 02 01 Johtoasema nanoteknologian, kehittyneiden materiaalien, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja prosessointimenetelmien aloilla || Sitoumukset || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Maksut || (2) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 08 02 03 01 Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen || Sitoumukset || 1a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 ||   || 60,000
 Maksut || 2a) ||   || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 02 Elintarviketurvan parantaminen sekä kestävän maatalouden, merien ja merenkulun tutkimuksen ja biotalouden kehittäminen || Sitoumukset || 1b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 ||   || 15,000
 Maksut || 2b) ||   || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000
 08 02 03 03 Siirtyminen luotettavaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään || Sitoumukset || 1c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 ||   || 60,000
 Maksut || 2c) ||   || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 04 Resurssitehokkaan, ympäristöystävällisen, turvallisen ja saumattoman eurooppalaisen liikennejärjestelmän saavuttaminen || Sitoumukset || 1d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 ||   || 22,500
 Maksut || 2d) ||   || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500
 08 02 03 05 Resurssitehokkaan ja ilmastonmuutokseen sopeutuvan talouden sekä raaka-aineiden kestävän saatavuuden saavuttaminen || Sitoumukset || 1e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Maksut || 2e) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 DG RTD:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 ||   || 262,500
 Maksut || =2+2a - e ||   || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500
 09 04 02 01 Johtoasema tieto- ja viestintäteknologian alalla || Sitoumukset || 1f) || - ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Maksut || 2f) || - ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
 DG CNECT:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1f ||  - ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Maksut || =2f ||  - ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG RTD:n ja DG CNECT:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a - f || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Maksut || =2+2a - f ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Maksut || (5) ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 ||   || 0,975
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1A kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Maksut || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
Taulukosta käy ilmi
EMPIR-ohjelman vuotuinen rahoitus. EMPIR-ohjelman budjetti pannaan täytäntöön
budjettikohdasta 08.0204 ”Horisontti 2020 ‑puiteohjelman horisontaaliset toimet”.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || 1A || Otsake 1A Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky – ”Hallintomenot”
Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 PO: DG RTD ||   ||
  Henkilöresurssit || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
  Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG RTD YHTEENSÄ ||   || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1A kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuosi 2021–2024 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Maksut || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
                Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa
euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 ||   || YHTEENSÄ
   ||   ||
 Tyyppi   || Keskimäär. kus-tan-nus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Numero || Kustannus || Kokonaismäärä || Kokonais-kustannukset
 EMPIR-ohjelman perustaminen ja toiminta ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tuotos*, ** || T&k- hankkeet ||   || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 Erityistavoitteen no 1 välisumma || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
1 EU:n rahoitusosuus kokonaiskustannuksista saa olla
enintään 300 miljoonaa euroa.
(*) Osallistuvat valtiot kattavat ilman unionin
rahoitusta EURAMET e.V.:n hallinnolliset kustannukset EMPIR-ohjelman täytäntöönpanemiseksi,
enintään 30 miljoonaa euroa [5 prosenttia].
(**) Kunkin EMPIR-hankkeen keskimääräisten
kustannusten arvioidaan olevan 2 miljoonaa euroa. Ohjelman 600 miljoonan
euron kokonaistalousarvion arvioidaan riittävän noin 300 hankkeen
rahoittamiseen.
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Tiivistelmä
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää luonteeltaan hallinnollisia
määrärahoja seuraavasti:
Miljoonaa euroa
(kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[27] välisumma   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 YHTEENSÄ || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Hallintomäärärahojen
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla PO:n määrärahoilla ja/tai
siirroilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.3.2.   Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio esitetään kokoaikaisiksi työpaikoiksi
muutettuna
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
  Henkilöstötaulukon työpaikat (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 08 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (lähetystöt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna)[28]
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [29]   || – päätoimipaikassa                ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosastojen henkilöstöllä
ja/tai pääosastoissa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoivat pääosastot voivat saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet: Osallistuminen EMPIR-komitean kokouksiin ja EMPIR-tutkimusneuvoston kokouksiin sekä työpajoihin ja tiedotustilaisuuksiin Tarkkailija EMPIR-ehdotusten arvioinneissa Sopimuksesta neuvotteleminen ja sen valmistelu erityisen täytäntöönpanorakenteen kanssa Vuosittaisen rahoituspäätöksen ja siihen liittyvien maksujen valmistelu Vuosittaisen työsuunnitelman hyväksyminen Vuosikertomuksiin perustuva täytäntöönpanon seuranta sekä väli- ja loppuarviointien koordinointi EMPIR-ohjelman täytäntöönpanon auditointi rahoituksen ja oikeudellisten seikkojen osalta
 Ulkopuolinen henkilöstö Ei sovelleta ||
3.2.4.      Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
X  Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen
otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
–      ¨  Ehdotus/aloite
edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen
rahoituskehyksen tarkistamista.
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
rahoitusosuudet
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
Määrärahat, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 Osallistuvat valtiot || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000

Tiedot yhteisrahoituksesta
Euroopan unioni myöntää rahoitusta enintään 300
miljoonaa euroa sillä edellytyksellä, että osallistuvat valtiot myöntävät
EMPIR-ohjelmaan kansallisista talousarvioistaan vähintään 300 miljoonaa euroa
kaudella 2014–2024.
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
X  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin varoihin
[1]               Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o
912/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, yhteisön osallistumisesta useiden
jäsenvaltioiden käynnistämään eurooppalaiseen metrologian tutkimus- ja
kehittämisohjelmaan (EUVL L 257, 30.9.2009).
[2]               Määrä on ohjeellinen ja riippuu pääosastoille
DG RTD ja DG CNECT osoitettavasta lopullisesta määrästä edellä
mainittujen haasteiden/aiheiden mukaisesti.
[3]               EUVL C … [talous- ja sosiaalikomitean lausunto].
[4]               KOM(2010)2020 lopullinen, 3.3.2010.
[5]               EUVL … [Horisontti 2020 ‑puiteohjelma].
[6]               EUVL L 257, 30.9.2009, s. 12.
[7]               EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1.
[8]               COM(2012) 174 final, 16.4.2012.
[9]               EUVL … [Horisontti 2020 ‑erityisohjelma].
[10]             KOM(2010) 546 lopullinen, 6.10.2010.
[11]             KOM(2010) 245 lopullinen/2, 26.8.2010.
[12]             KOM(2011) 21, 26.1.2011.
[13]             COM(2012) 582 final, 10.10.2012.
[14]             EUVL L 298, 26.10.2012.
[15]             EUVL L 362, 31.12.2012.
[16]             EUVL … [Horisontti 2020 ‑puiteohjelma].
[17]             EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
[18]             EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
[19]             ABM: Activity-Based Management, toimintoperusteinen johtaminen – ABB: Activity-Based Budgeting,
toimintoperusteinen budjetointi.
[20]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
49 artiklan 6 kohdan a tai b alakohdassa.
[21]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
185 artiklassa.
[23]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[24]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[25]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[26]             Määrä on ohjeellinen ja riippuu
pääosastoille DG RTD ja DG CNECT osoitettavasta lopullisesta määrästä
edellä mainittujen haasteiden/aiheiden mukaisesti.
[27]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[28]             Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt
lähetetyt kansalliset asiantuntijat, vuokratyöntekijät, nuoremmat asiantuntijat
EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
[29]             Alaenimmäismäärä toimintamäärärahojen kattamalle
ulkopuoliselle henkilöstölle (entiset BA-budjettikohdat).


Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Tanskan kuningaskunnalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti


				|

		52015PC0148

			Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS luvan antamisesta Tanskalle ottaa käyttöön neuvoston direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeava erityistoimenpide /* COM/2015/0148 final - 2015/0074 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Neuvosto voi yhteisestä
arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin
2006/112/EY, jäljempänä ”alv-direktiivi”, 395 artiklan nojalla antaa
yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan soveltaa mainitun
direktiivin säännöksistä poikkeavia erityistoimenpiteitä arvonlisäveron (alv)
kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten verovilpin tai veron
kiertämisen estämiseksi.
Tanska pyysi komission 13. tammikuuta 2015
saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa toteuttaa alv-direktiivin 75 artiklasta
poikkeava toimenpide.
Komissio antoi alv-direktiivin
395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Tanskan pyynnön tiedoksi muille
jäsenvaltioille 13. ja 14. helmikuuta 2015 päivätyillä kirjeillä. Komissio
ilmoitti Tanskalle 17. helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, että se oli
saanut kaikki pyynnön arviointia varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.
Yleinen tausta
Alv:n kantamisen yksinkertaistamiseksi ja
verovilpin torjumiseksi Tanska pyysi vuonna 2011 yksittäistä poikkeusta, jonka
nojalla se saisi ottaa käyttöön yksityiskäytössä sovellettavan
vakiokantajärjestelmän sellaisille kevyille hyötyajoneuvoille, joiden suurin
sallittu kokonaispaino on kolme tonnia ja jotka on rekisteröity pelkästään yrityskäyttöön.
Poikkeuspyyntö hyväksyttiin 24. heinäkuuta 2012 annetulla neuvoston
täytäntöönpanopäätöksellä 2012/447/EU[1],
jonka voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 2014.
Ilman tällaista poikkeustoimenpidettä Tanskan
lainsäädännössä edellytettäisiin, että tällaisen pelkästään yrityskäyttöön
rekisteröidyn ajoneuvon yksityiskäyttö johtaa siihen, että verovelvollinen
menettää kokonaisuudessaan oikeuden vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin
sisältyvän alv:n. Tanska soveltaa alv-direktiivin 176 artiklan vallinneen tilan
jatkumista koskevaa säännöstä kevyiden hyötyajoneuvojen, joiden suurin sallittu
kokonaispaino on kolme tonnia, hankinta- ja käyttökustannuksiin sisältyvän
alv:n vähennysoikeuteen. Jos yritys rekisteröi tällaisen kevyen hyötyajoneuvon
pelkästään yrityskäyttöön, se saa vähentää kyseisen ajoneuvon hankinta- ja
käyttökustannuksiin sisältyvän alv:n kokonaisuudessaan. Kuitenkin kun yritys
rekisteröi kevyen hyötyajoneuvon sekä yritys- että yksityiskäyttöön, se ei saa
vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvää alv:a, mutta se voi
vähentää kokonaisuudessaan ajoneuvon käyttökustannuksiin sisältyvän alv:n.
Edellä kuvatun Tanskan järjestelmän
hallinnointi voi olla monimutkaista ja kallista sekä verovelvollisille että
verohallinnolle. Sen vuoksi Tanska pyytää saada soveltaa yksinkertaistettua
menettelyä, joka myönnettiin sille aiemmin neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä
2012/477/EU. Tanskan viranomaisten mukaan yksinkertaistettu menettely on
toiminut erittäin hyvin viime vuosina ja niillä on hyvät syyt jatkaa sen
soveltamista. Koska komissio vastaanotti pidennyspyynnön vasta aiemmin
myönnetyn poikkeustoimenpiteen voimassaolon päättymisen jälkeen, tällä
ehdotuksella ei voida jatkaa aiemman toimenpiteen voimassaoloa takautuvasti.
Verovelvollinen voi käyttää
vakiokantajärjestelmää kalenterivuoden aikana enintään 20 päivän ajan
maksamalla 40 Tanskan kruunua päivässä. Kyseinen määrä kattaisi vain alv:n.
Tanskan viranomaiset ovat määrittäneet sen kansallisten tilastojen analysoinnin
perusteella. Erillisessä kansallisessa lainsäädännössä olisi säädettävä
samankaltaisesta maksusta, joka kattaisi yritysauton käyttöön saattamisesta
maksettavan tuloveron ja käyttöveron lisämaksun. Jos verovelvollinen käyttää
ajoneuvoa yli 20 päivän ajan kalenterivuodessa, vallinneen tilan jatkumista
koskevia sääntöjä sovellettaisiin ja verovelvollinen menettäisi
kokonaisuudessaan oikeutensa vähentää ajoneuvon hankintakustannuksiin
sisältyvän alv:n.
Tanskan viranomaiset ovat kehittäneet
sähköisen järjestelmän, jossa verovelvolliset voivat maksaa kiinteän
päivämaksun verkossa. Viranomaiset katsovat, että järjestelmällä
yksinkertaistetaan verovelvollisten kirjapitovelvoitteita ja veroviranomaisten
velvollisuutta kantaa veroja.
Yksinkertaistettu menettely on vapaaehtoinen.
Verovelvollinen voisi siis edelleen rekisteröidä kevyet hyötyajoneuvonsa sekä
yritys- että yksityiskäyttöön, jos se sopii kyseisen verovelvollisen
tilanteeseen paremmin.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Kuulemista ja ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu.
Poikkeuksella olisi vain vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa
kerättävien verotulojen kokonaismäärään, mutta se hyödyttää yksityis- ja
yrityskäyttöön tarkoitettuja kevyitä hyötyajoneuvoja käyttäviä yrityksiä ja
yksinkertaistaa veronkantoa.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT
OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
Päätöksellä annetaan Tanskalle lupa ottaa
käyttöön erityistoimenpide, joka poikkeaa tiettyjen ajoneuvojen
yksityiskäytöstä maksettavaa alv:a koskevista alv-direktiivin säännöksistä.
Oikeusperusta
Alv-direktiivin 395 artikla.
Toissijaisuusperiaate
Kun otetaan huomioon ehdotuksen perustana
oleva alv-direktiivin säännös, ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen
toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
Suhteellisuusperiaate
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen
seuraavista syistä:
päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta
pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity velvollisuuksia.
Kun otetaan huomioon poikkeuksen rajallinen
soveltamisala, erityistoimenpide on oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli
siihen nähden, että tarkoituksena on yksinkertaistaa alv-velvoitteita ja alv:n
kantamista sekä torjua verovilppiä.
Sääntelytavan valinta
Alv-direktiivin 395 artiklan mukaan yhteisistä
arvonlisäverosäännöistä voidaan poiketa vain, jos neuvosto antaa siihen luvan
komission ehdotuksesta tekemällään yksimielisellä päätöksellä. Neuvoston päätös
on parhaiten soveltuva sääntelytapa myös sen vuoksi, että se voidaan osoittaa
yksittäisille jäsenvaltioille.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole kielteisiä vaikutuksia
arvonlisäveroista saataviin unionin omiin varoihin.
5.           LISÄTIEDOT
Ehdotuksen soveltamisaika on rajoitettu.
2015/0074 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS
luvan antamisesta Tanskalle ottaa käyttöön
neuvoston direktiivin 2006/112/EY 75 artiklasta poikkeava erityistoimenpide
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhteisestä
arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston
direktiivin 2006/112/EY[2]
ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Tanska pyysi komission 13
päivänä tammikuuta 2015 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa soveltaa
toimenpidettä, joka poikkeaa tuotantopanoksiin sisältyvän veron
vähennysoikeutta koskevista neuvoston direktiivin 2006/112/EY säännöksistä.
(2)       Komissio antoi 13 ja 14
päivänä helmikuuta 2015 päivätyillä kirjeillä Tanskan esittämän pyynnön
tiedoksi muille jäsenvaltioille. Komissio ilmoitti Tanskalle 17 päivänä
helmikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten
tarpeellisina pitämänsä tiedot.
(3)       Ilman pyydettyä
poikkeustoimenpidettä Tanskan lainsäädännössä edellytettäisiin, että kun kevyt
hyötyajoneuvo, jonka suurin sallittu kokonaispaino on kolme tonnia,
rekisteröidään Tanskassa ainoastaan yrityskäyttöön, verovelvollinen saa
vähentää kokonaisuudessaan tuotantopanoksiin sisältyvän alv:n ajoneuvon
hankinta- ja käyttökustannuksista. Jos tällaista ajoneuvoa käytetään myöhemmin
yksityistarkoituksiin, verovelvollinen menettää oikeuden vähentää ajoneuvon
hankintakustannuksiin sisältyvän alv:n.
(4)       Tämän järjestelmän seurausten
lieventämiseksi Tanska on pyytänyt lupaa soveltaa neuvoston direktiivin 2006/112/EY
75 artiklasta poikkeavaa erityistoimenpidettä, joka myönnettiin aiemmin
neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä 2012/447/EU[3]
ja jonka voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014. Kyseisen toimenpiteen
nojalla verovelvolliset, jotka ovat rekisteröineet ajoneuvon pelkästään
yrityskäyttöön, saavat käyttää kyseistä ajoneuvoa muuhun kuin yrityskäyttöön ja
laskea direktiivin 2006/112/EY 75 artiklan nojalla oman käytön veroperusteeksi
päiväkohtaisen kiinteän määrän menettämättä oikeuttaan vähentää ajoneuvon
hankintakustannuksiin sisältyvää alv:a.
(5)       Tätä yksinkertaistettua
laskentamenetelmää käytettäisiin kuitenkin ainoastaan, jos muu kuin
yrityskäyttö ei ylitä kahtakymmentä päivää kalenterivuodessa, ja maksettavaksi
alv:ksi vahvistetaan kiinteä 40 Tanskan kruunua kutakin sellaista päivää
kohden, jona ajoneuvo oli muussa kuin yrityskäytössä. Tanskan hallitus vahvisti
tämän määrän kansallisten tilastojen analysoinnin perusteella.
(6)       Tätä toimenpidettä
sovelletaan kevyisiin hyötyajoneuvoihin, joiden suurin sallittu kokonaispaino
on kolme tonnia, ja sillä yksinkertaistetaan sellaisten verovelvollisten
alv-velvoitteita, jotka käyttävät yrityskäyttöön rekisteröityä ajoneuvoa
satunnaisesti muuhun kuin yrityskäyttöön. Verovelvollisella olisi kuitenkin
edelleen mahdollisuus rekisteröidä kevyt hyötyajoneuvo sekä yritys- että
yksityiskäyttöön. Näin toimimalla verovelvollinen menettäisi oikeuden vähentää
ajoneuvon hankintakustannuksiin sisältyvän alv:n, mutta häntä ei vaadittaisi
suorittamaan yksityiskäytöstä kannettavaa päivittäistä maksua.
(7)       Toimenpide, jolla
varmistetaan, että yrityskäyttöön rekisteröityä ajoneuvoa satunnaisesti muuhun
kuin yrityskäyttöön käyttävältä verovelvolliselta ei viedä oikeutta vähentää
kokonaisuudessaan kyseisen ajoneuvon tuotantopanoksiin sisältyvä alv, olisi
neuvoston direktiivissä 2006/112/EY säädettyjen vähennystä koskevien yleisten
sääntöjen mukainen.
(8)       Luvan olisi oltava voimassa
rajoitetun ajan, minkä vuoksi sen voimassaolon olisi päätyttävä 31 päivänä
joulukuuta 2017.
(9)       Jos Tanska pyytää
toimenpiteen voimassaolon jatkamista vielä vuoden 2017 jälkeen, sen olisi
toimitettava komissiolle kertomus ja voimassaolon jatkamista koskeva pyyntö
viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2017.
(10)     Poikkeuksella katsotaan olevan
vain vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan veron
kokonaismäärään, eikä se vaikuta kielteisesti alv:sta saataviin unionin omiin
varoihin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Poiketen siitä, mitä neuvoston direktiivin
2006/112/EY 75 artiklassa säädetään, jos verovelvollinen käyttää pelkästään
yrityskäyttöön rekisteröityä kevyttä hyötyajoneuvoa yksityisiin tarpeisiin,
henkilökuntansa tarpeisiin tai yleisemmin muuhun kuin yrityksensä tarpeisiin,
Tanska saa määrittää veroperusteen käyttäen perusteena kutakin tällaista
käyttöpäivää kohden laskettavaa kiinteää määrää.
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu kiinteä
määrä on 40 Tanskan kruunua päivässä.
2 artikla
Edellä 1 artiklassa tarkoitettua toimenpidettä
sovelletaan ainoastaan kevyisiin hyötyajoneuvoihin, joiden suurin sallittu
kokonaispaino on kolme tonnia.
Tämän toimenpiteen soveltaminen lakkaa, kun
ajoneuvoa on käytetty yksityiskäyttöön yli kahdenkymmenen päivän ajan
kalanterivuodessa.
3 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se
annetaan tiedoksi.
Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä
joulukuuta 2017.
Mahdollinen pyyntö tässä päätöksessä säädetyn
toimenpiteen voimassaolon jatkamiseksi on jätettävä komissiolle viimeistään 31
päivänä maaliskuuta 2017.
Tällaisen pyynnön mukana on oltava kertomus,
jossa tarkastellaan uudelleen tämän päätöksen perusteella sovellettua
toimenpidettä.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tanskan
kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 202, 28.7.2012, s. 24.
[2]               EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.
[3]               EUVL L 202, 28.7.2012, s. 24.