               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON ASETUS
            eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 tavoitteena on varmistaa elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntäminen talouden, ympäristön ja sosiaalisten tekijöiden kannalta kestävin edellytyksin. Tärkeä väline näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on kalastusmahdollisuuksien vuosittainen vahvistaminen suurimpien sallittujen saaliiden (TACit), kiintiöiden ja pyyntiponnistusrajoitusten muodossa.

               Tämän ehdotuksen tavoitteena on vahvistaa Mustanmeren kaupallisesti tärkeimpien kalakantojen kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille vuodeksi 2016.

               Yleinen tausta

               Bulgarian ja Romanian lisäksi Mustanmeren kalakantoja hyödyntävät myös EU:n ulkopuoliset maat kuten Turkki, Ukraina, Georgia ja Venäjän federaatio. Alueellisella tasolla ei ole kuitenkaan EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välillä tehty suurimpia sallittuja saaliita (TACeja) koskevia päätöksiä. Euroopan unioni (EU) on vuodesta 2008 alkaen joka vuosi vahvistanut autonomiset TACit piikkikampela- ja kilohailikannoille. Tällä on pyritty varmistamaan yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) sääntöjen noudattaminen.

               Ottaen huomioon, että EU-maiden osuus mustanmerenpiikkikampelan saaliista on vain 6 prosenttia, komissio katsoo, että kansainvälisellä tasolla tarvitaan koko Mustanmeren kattava piikkikampelan elvyttämissuunnitelma, ja tämä tavoite on ollut yksi komission viime vuosien painopisteistä. Edistystä saavutettiinkin Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) viimeisimmässä vuosi-istunnossa, jossa hyväksyttiin EU:n esitykset  toimenpiteistä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi piikkikampelan kalastuksessa Mustallamerellä
                  1
               .

               Tieteellis-teknis-taloudellisen kalatalouskomitean (STECF) ja GFCM:n toteuttaman tieteellisen arvioinnin mukaan Mustanmeren piikkihaikantaa hyödynnettiin vuonna 2014 kestämättömällä tavalla, ja kanta on vaarassa romahtaa.  Piikkihait on pitkäikäinen ja hitaasti kehittyvä laji, jonka hedelmällisyys on alhainen, ja kyseisen kannan palautuminen olisi hyvin hidasta, jos kanta päästettäisiin ehtymään. Siitä alkaen, kun purettuja saaliita alettiin kirjata, piikkihain puretut saaliit ovat vähentyneet koko Mustanmeren alueella tasaisesti ja ratkaisevasti: vuonna 1989 saaliita saatiin yli 6 000 tonnia ja vuonna 2013 vain 80 tonnia. Ensimmäinen askel piikkihaipopulaation elvyttämiseksi oli GFCM:n piikkihain hoitotoimenpiteistä Mustallamerellä antaman suosituksen
                  2
                hyväksyminen. Tämän kenties lähes romahduksen partaalla olevan kannan huolestuttavan tilanteen vuoksi kannan kalastusmahdollisuudet esitetään saaliita koskevina rajoituksina.

               Yhteisen kalastuspolitiikan mukaisia vuoden 2016 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetussa komission tiedonannossa (COM(2015) 239 final) esitetään ehdotuksen taustat.

               Kalastusmahdollisuudet on tässä ehdotuksessa esitetty merkinnällä "pm" (pro memoria). Tämä johtuu siitä, että Mustanmeren kantoja koskevat lausunnot eivät ole ehdotuksen hyväksymisen suunniteltuna ajankohtana vielä saatavilla. STECF antaa Mustanmeren vuoden 2016 kalastusmahdollisuuksia koskevan tieteellisen lausuntonsa 28. syyskuuta ja 2. lokakuuta 2015 välisenä aikana pidettävän istunnon yhteydessä. Ehdotus saatetaan ajan tasalle, kun lausunnot ja tarvittavat tiedot ovat saatavilla.

               Voimassa olevat aiemmat säännökset

               Kalastusmahdollisuuksista ja niiden jakamisesta jäsenvaltioille annetaan vuosittain asetus. Viimeisin tällainen säädös on eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015 19 päivänä tammikuuta 2015 annettu neuvoston asetus (EU) 2015/106
                  3
               .

               Vuosittaisten kalastusmahdollisuuksien lisäksi on aiheellista mainita seuraavat tähän ehdotukseen sisältyvät Mustanmeren kalastusta koskevat toimenpiteet:

               –Mustanmeren piikkikampelan kalastuksessa noudettavat säilyttämisen vähimmäiskoot ja verkkojen vähimmäissilmäkoot vahvistetaan kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 muuttamisesta sekä erityisedellytyksistä, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi, annetun asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta 13 päivänä maaliskuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 227/2013
                  4
               .

               –Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) 37. istunnossaan (Split, toukokuu 2013) antama suositus GFCM/37/2013/2 piikkikampelan pohjaverkkokalastusta koskevista vähimmäisvaatimuksista ja valaiden suojelusta Mustallamerellä.

               –Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) 39. istunnossaan (Milano, toukokuu 2015) antama suositus GFCM/39/2015/3 toimenpiteistä Mustanmeren piikkikampelan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

               –Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) 39. istunnossaan (Milano, toukokuu 2015) antama suositus GFCM/39/2015/4 piikkihain hoitotoimenpiteistä Mustallamerellä.

               Johdonmukaisuus suhteessa EU:n muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin

               Ehdotetut toimenpiteet ovat yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisia ja yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

               2.KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Asiantuntijatiedon käyttö

               Tärkeimmät organisaatiot ja asiantuntijat, joita on kuultu

               Tieteellisistä järjestöistä on kuultu tieteellis-teknis-taloudellista kalatalouskomiteaa (STECF).

               Unioni pyytää vuosittain STECF:ltä tieteelliset lausunnot tärkeiden kalakantojen tilasta. STECF antaa lausuntonsa komissiolta saamansa toimeksiannon perusteella. Lokakuussa 2015 esitettävä lausunto kattaa kaikki Mustanmeren kannat, joille TACia ehdotetaan.

               Perimmäisenä tavoitteena on saattaa kalakannat tasoille, joilla niitä on mahdollista hyödyntää kestävän enimmäistuoton mukaisesti, ja säilyttää ne tällaisilla tasoilla. Tämä tavoite on nimenomaisesti sisällytetty asetukseen (EU) N:o 1380/2013 (uusi YKP-perusasetus). Mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa todetaan, että tavoite "on saavutettava mahdollisuuksien mukaan vuoteen 2015 mennessä ja [...] viimeistään vuoteen 2020 mennessä kaikkien kantojen osalta". Unioni sitoutui tähän tavoitteeseen hyväksyessään Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen päätelmät ja kyseisen huippukokouksen toimeenpanosuunnitelman.

               Intressitahojen kuuleminen

               Sidosryhmiä kuultiin vuoden 2016 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetun tiedonannon välityksellä. STECF esittelee ehdotuksen tieteellisen perustan. Kaikki STECF:n raportit ovat saatavilla MARE-pääosaston verkkosivuilla.

               Vaikutusten arviointi

               Tieteellisen lausunnon perusteella ehdotetut toimenpiteet muuttavat unionin alusten kalastusmahdollisuuksia Mustallamerellä saalismäärien osalta.

               Ehdotus ei perustu ainoastaan lyhyen aikavälin tavoitteisiin vaan on myös osa pidemmän aikavälin lähestymistapaa, jonka avulla kalastus saadaan asteittain mukautettua pitkällä aikavälillä kestävälle tasolle.

               Ehdotuksessa omaksuttu lähestymistapa saattaa sen vuoksi johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä pyyntiponnistuksen vähenemiseen mutta pitkällä aikavälillä vakaisiin tai kasvaviin kiintiöihin. Lähestymistavan pitkän aikavälin seurauksina arvellaan sen vuoksi olevan ympäristövaikutusten väheneminen pyyntiponnistuksen mukauttamisen myötä ja purettujen saaliiden pysyminen ennallaan tai kasvaminen. Kalastustoiminnan kestävyys parantunee pitkällä aikavälillä.

               3.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus

               Ehdotuksessa vahvistetaan saalisrajoitukset, joita sovelletaan unionin kalastuksiin Mustallamerellä. Rajoitusten avulla pyritään saavuttamaan yhteisen kalastuspolitiikan tavoite varmistaa, että kalastus on biologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti kestävällä pohjalla.

               Oikeusperusta

               Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

               Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa vahvistettuihin velvollisuuksiin.

               Toissijaisuusperiaate

               Ehdotus kuuluu SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

               Suhteellisuusperiaate

               Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

               Yhteinen kalastuspolitiikka on yhteinen koko unionille. SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.

               Ehdotetussa neuvoston asetuksessa jaetaan kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioille. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 6 ja 7 ja 17 artiklan kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat jakaa mainitut mahdollisuudet parhaaksi katsomallaan tavalla lippunsa alla purjehtiville aluksille. Jäsenvaltioilla on täten laaja liikkumavara päätöksissä, jotka koskevat niiden valitsemaa sosiaalista/taloudellista mallia niille myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

               Ehdotuksella ei ole uusia rahoitusvaikutuksia jäsenvaltioille. Neuvosto antaa tämän asetuksen vuosittain, ja sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat julkiset ja yksityiset resurssit ovat jo olemassa.

               Sääntelytavan valinta

               Ehdotettu sääntelytapa: asetus.

               Kyseessä on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohtaan perustuva ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan mukainen kalastuksenhoitoa koskeva ehdotus.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               Yksinkertaistaminen

               Ehdotuksella jatketaan viranomaisten (EU:n tai kansallisten) hallinnollisten menettelyiden yksinkertaistamista, koska siihen sisältyy vastaavanlaisia säännöksiä kuin neuvoston asetukseen (EU) 2015/106
                  5
               .

               Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke

               Ehdotus koskee vuodeksi 2016 annettavaa vuotuista asetusta eikä sen vuoksi sisällä tarkistuslauseketta.

               Yksityiskohtainen selvitys

               Ehdotuksessa vahvistetaan eräiden kalakantojen tai kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet Mustallamerellä kalastaville jäsenvaltioille vuodeksi 2016.

               Tietyissä kalastuksissa pyydettyjä kantoja koskevaa purkamisvelvoitetta on sovellettu 1. tammikuuta 2015 alkaen. Mustallamerellä tällaisiin kalastuksiin kuuluvat pienten pelagisten lajien ja erityisesti kilohailin kalastus. Kilohaili on yksi kannoista, joiden TACit ja kiintiöt vahvistetaan tässä asetuksessa.

               Kun purkamisvelvoite otetaan käyttöön, ehdotetut kalastusmahdollisuudet edustavat asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirtymistä purkamisperusteisesta määrittelystä saalisperusteiseen määrittelyyn. Tässä käytetään perusteena saatuja tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat kalakantoja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa kalastuksissa. Kalastusmahdollisuudet olisi lisäksi vahvistettava mainitun asetuksen 16 artiklan 1 kohdan (suhteellisen vakauden periaate) ja 16 artiklan 4 kohdan (YKP:n tavoitteet ja monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut säännöt) mukaisesti. Ehdotetut numerotiedot kuvastavat tieteellisiä lausuntoja sekä TACien ja kiintiöiden vahvistamista koskevaa kehystä, joka esitetään vuoden 2016 kalastusmahdollisuuksia koskevasta kuulemisesta annetussa komission tiedonannossa.

               Koska komissio aikoo varmistaa kalavarojen kestävän käytön unionin politiikan ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja säilyttää samalla kalastusmahdollisuudet vakaina, TACien vuotuisia vaihteluita rajoitetaan siinä määrin kuin se on käytännöllistä, kun otetaan huomioon jonkin tietyn kannan tila.

               Jäsenvaltioille myönnetyt TACit ja kiintiöt esitetään asetusehdotuksen liitteessä.

               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96
                  6
                2 artiklan mukaisesti ehdotetaan, ettei mainitun asetuksen 3 ja 4 artiklaa sovelleta tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin kantoihin. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti purkamisvelvoitteen alaisiin kantoihin sovelletaan kuitenkin mainitussa kohdassa säädettyä vuosittaista joustomahdollisuutta.

               2015/0264 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON ASETUS

               eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen ja jakamiseen liittyvät toimenpiteet.

               2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  7
                edellytetään, että säilyttämistoimenpiteet vahvistetaan ottaen huomioon käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot, mukaan lukien tarvittaessa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) laatimat kertomukset.

               3)Neuvoston tehtävänä on hyväksyä Mustallamerellä sovellettavat kalastus- tai kalastusryhmäkohtaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet sekä tarvittaessa tietyt niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 1 ja 4 kohdan mukaisesti kalastusmahdollisuudet olisi jaettava jäsenvaltioille niin, että taataan kunkin jäsenvaltion kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kalakannan tai kalastuksen osalta, ja mainitun asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa esitettyjen yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti.

               4)Suurimmat sallitut saaliit (TACit) olisi vahvistettava saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella ja ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat varmistaen samalla eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu sekä ottaen huomioon myös kannanotot, jotka on tuotu esiin sidosryhmien kuulemisissa.

               5)Kilohailin kalastukseen sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua purkamisvelvoitetta 1 päivästä tammikuuta 2015. Kyseisen asetuksen 16 artiklan 2 kohdassa säädetään, että kun tiettyä kalakantaa koskeva purkamisvelvoite otetaan käyttöön, kalastusmahdollisuudet vahvistetaan ottaen huomioon muutos, jonka myötä siirrytään kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta saaliin purkamisen perusteella kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen saaliiden perusteella.

               6)Välimeren yleinen kalastuskomissio hyväksyi vuoden 2015 vuosikokouksessaan suosituksen GFCM/39/2015/4 piikkihain hoitotoimenpiteistä Mustallamerellä. Tämän kenties lähes romahduksen partaalla olevan kannan huolestuttavan tilanteen vuoksi ja ennen kuin Välimeren yleisen kalastuskomission hyväksymät hoitotoimenpiteet tulevat täysimääräisesti voimaan, on tarpeen sisällyttää piikkihain kalastusmahdollisuudet tähän asetukseen.

               7)Tässä asetuksessa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien käyttöön sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1224/2009
                  8
                ja erityisesti sen 33 artiklaa, joka koskee saaliiden kirjaamista, ja 34 artiklaa, joka koskee kalastusmahdollisuuksien loppuun käyttämistä koskevien tietojen ilmoittamista. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää koodit, joita jäsenvaltioiden on käytettävä, kun ne lähettävät komissiolle tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien kantojen purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja.

               8)Vahvistettaessa TACeja neuvosto päättää asetuksen (EY) N:o 847/96
                  9
                2 artiklan mukaisesti kannoista, joihin 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta, käyttäen perustana erityisesti kantojen biologista tilannetta.

               9)Jotta kalastustoiminta ei keskeytyisi ja turvattaisiin unionin kalastajien toimeentulo, on tarpeen säätää, että kyseiset kalastukset voidaan aloittaa Mustallamerellä 1 päivästä tammikuuta 2016. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

               I LUKU
                  Kohde, soveltamisala ja määritelmät

               1 artikla
               Kohde

               Tässä asetuksessa vahvistetaan seuraavien lajien kalakantojen kalastusmahdollisuudet Mustallamerellä vuodeksi 2016:

               a)piikkikampela (Psetta maxima),

               b)kilohaili (Sprattus sprattus),

               c)piikkihai (Squalus acanthias).

               2 artikla
               Soveltamisala

               Tätä asetusta sovelletaan Mustallamerellä toimiviin unionin kalastusaluksiin.

               3 artikla
               Määritelmät

               Tässä asetuksessa tarkoitetaan

               a)’GFCM:llä’ Välimeren yleistä kalastusneuvostoa;

               b)’Mustallamerellä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1343/2011
                  10
                liitteessä I määriteltyä maantieteellistä osa-aluetta 29;

               c)’kalastusaluksella’ aluksia, jotka on varustettu meren elollisten luonnonvarojen kaupallista hyödyntämistä varten;

               d)'unionin kalastusaluksella' jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivaa ja unionissa rekisteröityä kalastusalusta,

               e)
                     'kannalla' tietyllä kalastuksenhoitoalueella esiintyvää meren elollista luonnonvaraa,

               f)’suurimmalla sallitulla saaliilla’ (TAC):

               i) asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen alaisissa kalastuksissa määrää, joka kustakin kannasta voidaan pyytää vuosittain;

               ii) kaikissa muissa kalastuksissa määrää, joka kustakin kannasta voidaan purkaa aluksesta vuosittain;

                g)’kiintiöllä’ unionille, jäsenvaltiolle tai kolmannelle maalle TACista myönnettyä osuutta.

               II LUKU
                  Kalastusmahdollisuudet

               4 artikla
               TACit ja niiden jakaminen

               Unionin kalastusalusten TACit, näiden TACien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ja tarvittaessa tähän toiminnallisesti liittyvät edellytykset vahvistetaan liitteessä.

               5 artikla
               Jakamista koskevat erityiset säännökset

               Tässä asetuksessa vahvistettu kalastusmahdollisuuksien jakaminen jäsenvaltioiden kesken ei rajoita seuraavien soveltamista:

               a)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehtävät vaihdot;

               b)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset ja uudelleen jakamiset;

               c)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan nojalla sallittavat saaliiden lisäpurkamiset;

               d)asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti siirretyt määrät;

               e)asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 ja 107 artiklan mukaisesti tehtävät vähennykset.

               6 artikla
               Purkamisvelvoitteen piiriin kuulumattomien saaliiden ja sivusaaliiden aluksesta purkamista koskevat edellytykset

               Piikkikampelan kalastuksessa saatuja saaliita ja sivusaaliita voidaan pitää aluksella tai purkaa aluksesta ainoastaan, jos ne on pyydetty sellaisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivilla unionin kalastusaluksilla, jolle on myönnetty kiintiö, jota ei ole käytetty loppuun.

               III LUKU
                  Loppusäännökset

               7 artikla
               Tietojen toimittaminen

               Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle pyydettyjen kantojen purettujen saaliiden määriin liittyviä tietoja asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 ja 34 artiklan mukaisesti, niiden on käytettävä tämän asetuksen liitteessä esitettyjä kantojen koodeja.

               8 artikla
               Voimaantulo

               Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.

               Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) 39. istunnossaan (Milano, toukokuu 2015) antama suositus GFCM/39/2015/3 toimenpiteistä Mustanmeren piikkikampelan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

                     (2)
                  Välimeren yleisen kalastuskomission (GFCM) 39. istunnossaan (Milano, toukokuu 2015) antama suositus GFCM/39/2015/4 piikkihain hoitotoimenpiteistä Mustallamerellä.

                     (3)
                  EUVL L 19, 19.1.2015, s. 1.

                     (4)
                  EUVL L 78, 20.3.2013, s. 1.

                     (5)
                  Neuvoston asetus (EU) 2015/106, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015.

                     (6)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (9)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (10)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1343/2011, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, eräistä kalastusta koskevista säännöksistä GFCM:n (Välimeren yleisen kalastuskomission) sopimusalueella ja kalavarojen kestävää hyödyntämistä koskevista hoitotoimenpiteistä Välimerellä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 muuttamisesta (EUVL L 347, 30.12.2011, s. 44).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            LIITE
            ehdotukseen neuvoston asetukseksi eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016

               LIITE

               UNIONIN KALASTUSALUKSIIN SOVELLETTAVAT TACIT ALUEILLA, JOILLA ON TACEJA, LAJEITTAIN JA ALUEITTAIN

               Seuraavissa taulukoissa vahvistetaan TACit ja kiintiöt (tonneina elopainoa, jollei toisin mainita) kannoittain ja niihin toiminnallisesti liittyvät edellytykset.

               Kalakannat mainitaan lajin latinankielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Seuraavassa esitetään tämän asetuksen soveltamiseksi tieteellisten nimien ja yleiskielisten nimien vastaavuustaulukko:

                        Tieteellinen nimi

                        Kolmikirjaiminen koodi

                        Yleisnimi

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Piikkikampela

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Kilohaili

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        Piikkihai

                        Laji:

                        Piikkikampela

                        Alue:

                        Unionin vedet Mustallamerellä

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C.

                        Bulgaria

                         0

                        (*)

                        Analyyttinen TAC

                        Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

                        Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

                        Romania

                         0

                        (*)

                        Unioni

                        0

                        (*)

                        TAC

                        Ei sovelleta

                        _________

                         (*) Kalastus, mukaan lukien jälleenlaivaaminen, alukselle ottaminen, purkaminen ja ensimyynti kielletty 15.4.–15.6.2016.

                        Laji:

                        Kilohaili

                        Alue:

                        Unionin vedet Mustallamerellä

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C

                        Bulgaria

                        8 032,5

                        Analyyttinen TAC

                        Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

                        Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

                        Romania

                        3 442,5

                        Unioni

                        11 475

                        TAC

                        Ei sovelleta

                        Laji:

                        Piikkihai

                        Alue:

                        Unionin vedet Mustallamerellä

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulgaria

                        0

                        Analyyttinen TAC

                        Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

                        Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.

                        Romania

                        0

                        Unioni

                         0

                        TAC

                        Ei sovelleta


Avis juridique important

|

52000PC0338

Ehdotus: neuvoston asetus yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2000 ja asetuksen (EY) N:o 66/98 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2742/1999 muuttamisesta kolmannen kerran  /* KOM/2000/0338 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2000 ja asetuksen (EY) N:o 66/98 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2742/1999 muuttamisesta kolmannen kerran(komission esittämä)PERUSTELUTNeuvoston asetuksessa (EY) N:o 2742/1999 vahvistetaan muun muassa eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet ja niihin liittyvät edellytykset yhteisön vesillä vuodeksi 2000. Näihin kalastusmahdollisuuksiin kuuluu sardellille Biskajanlahdella (ICES-suuralue VIII) vahvistettu TAC 16 000 tonnia. Tämä luku perustui tieteellisiin lausuntoihin, joiden mukaan kutevan kalakannan biomassa vuonna 2000 saattaisi olla vaarallisen alhainen.Sardellikantaa vuonna 2000 koskevan tieteellisen tiedon odotetaan parantuvan merkittävästi, kun tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea saa analysoitua uudet tutkimustulokset. Komitea on lisäksi tutkinut eri hallinnointitoimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutuksia, ja tieteellisten lausuntojen perusta on parantunut TAC-asetuksen joulukuussa 1999 tapahtuneen hyväksymisen jälkeen.On aiheellista mukauttaa TACeja kun uudet tutkimustulokset ovat tiedossa, jotta kutevaa kalakantaa voitaisiin suojella rajoittamatta tarpeettomasti pyyntimahdollisuuksia.Koska asiassa tarvitaan erittäin nopeaa toimintaa, ehdotetaan, että komissiolle annetaan valtuudet muuttaa TACeja ennalta sovitun säännön mukaisesti niin, että kannan säilyttämistavoite saavutetaan ilman, että kalastusta on tarpeen keskeyttää, ellei kalakanta ole vaarassa.Neuvostoa pyydetään hyväksymään tämä ehdotus, jolla pyritään sardellikantojen asianmukaiseen suojelemiseen ja, mikäli mahdollista, uusien kalastus mahdollisuuksien ja kalastuksen kannalta asianmukaisten olosuhteiden tarjoamiseen kalastajille.Ehdotus NEUVOSTON ASETUS yhteisön vesialueilla ja yhteisön aluksiin sellaisilla muilla vesialueilla, joilla sovelletaan saalisrajoituksia, sovellettavien eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2000 ja asetuksen (EY) N:o 66/98 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2742/1999 muuttamisesta kolmannen kerranEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92  [1] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[1]  EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1.ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Asetuksessa (EY) N:o 2742/1999  [2] vahvistetaan sardellin TACiksi Biskajanlahdella (ICES-suuralue VIII) 16 000 tonnia. Tämä luku perustui tieteellisiin lausuntoihin, joiden mukaan kutevan kalakannan biomassa vuonna 2000 saattaisi olla vaarallisen alhainen.[2]  EYVL L 341, 31.12.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o .../2000 (EYVL L ..., ....2000).(2) Tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea antaa parannetun arvion kutevan kalakannan biomassasta viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2000.(3) Tieteellisten lausuntojen mukaan hallinnointitoimien pitäisi estää kutevan kalakannan biomassaa putoamasta alle 18 000 tonnin. Jos kutevan kalakannan biomassa on merkittävästi tätä lukua suurempi, voidaan vahvistaa suurempi luku aina historialliseen 33 000 tonnin TACiin asti.(4) Päätös on tarpeen tehdä nopeasti uusien kutevan kalakannan biomassaa koskevien arvioiden pohjalta. Sen vuoksi on aiheellista, että komissio tarkistaa kalastusmahdollisuuksia liitteessä olevien sääntöjen mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 2742/1999 seuraavasti:1. Lisätään 3 a artikla seuraavasti:"3 a artikla1. Komissio valtuutetaan muuttamaan liitteessä I D vahvistettuja sardellin kalastusmahdollisuuksia ICES-suuralueella VIII tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean kutevan kalakannan biomassaa 1 päivänä toukokuuta 2000 koskevan arvion ja liitteessä XV vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.2. Kun kalastusmahdollisuuksia muutetaan, lisämäärien myöntämisen asianomaisten jäsenvaltioiden kiintiöihin on tapahduttava suhteellisen vakauden periaatetta noudattaen.3. Jos tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean kutevan kalakannan biomassaa 1 päivänä toukokuuta 2000 koskeva arvio on vähemmän kuin 18 000 tonnia, komissio kieltää kalastuksen, sen estämättä, mitä sardellin kiintiöksi ICES-suuralueella VIII on vahvistettu liitteessä I D."2. Lisätään tämän asetuksen liite liitteeksi XV.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLiiteSTECF:n arvioima sardellin kutevan kalakannan biomassa 1 päivänä toukokuuta 2000 (B)  //  TACin lisäys (tonneina)B suurempi kuin 36 000 tonnia  //  17 000B 18 000-36 000 tonnia  //  TGRAPHpyöristettynä lähimpään 10 tonniin


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0483

Ehdotus: neuvoston asetus (EY) n:o …./…. yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta  /* KOM/2008/0483 lopull. - CNS 2008/0159 */

		FIBryssel 23.7.2008KOM(2008) 483 lopullinen2008/0159 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o …./….yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta1.1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetYhteisyritykset ovat välineitä, joista määrätään Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Ne tarjoavat yhteisölle mahdollisuuden perustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tai muita rakenteita, jotka ovat tarpeen, jotta yhteisön tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti.Vuonna 2002 [1] perustettu GALILEO oli ensimmäinen perustamissopimuksen 171 artiklan mukainen yhteisyritys. Se on sittemmin toiminut mallina myös SESAR-yhteisyrityksen perustamiselle, josta tehtiin ehdotus vuonna 2005 [2].Yhteisyrityksiä ei kuitenkaan määritellä tarkemmin yhteisön tai jäsenvaltioiden lainsäädännössä. Yhteisyritys ei ole yhteisön elin eikä yksityinen yritys vaan se sijoittuu näiden välimaastoon. Koska yhteisyritysten oikeudellista asemaa ei ole selkeästi määritelty, niiden oikeudellisten ja hallinnollisten rakenteiden luomisessa on ollut vaikeuksia, sillä kyseisten rakenteiden on oltava sekä yhteisön että yhteisyrityksen sijaintivaltion vaatimusten mukaisia.Tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman mukaan yhteisiä teknologia-aloitteita toteutetaan perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla perustettavilla yhteisyrityksillä. Ehdotettujen yhteisyritysten määrä sekä niiden perustamisen oikeudelliset vaikutukset ja talousarviovaikutukset huomioon ottaen EU:n toimielimet ovat ottaneet erityiseksi tehtäväkseen yhteisyritysten oikeudellisen aseman paremman määrittelyn, jotta niiden perustamiseen voitaisiin soveltaa yhteistä lähestymistapaa.Yhteisyritysten perustamista koskevan yhteisön lähestymistavan johdonmukaisuuden varmistamiseksi SESAR-yhteisyritystä olisi kohdeltava samalla tavoin kuin muita samanlaisia rakenteita. Koska kaikki tällaiset rakenteet on perustettu seitsemännen puiteohjelman toteuttamiseksi, niihin olisi sovellettava yhdenmukaista säännöstöä. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa, että SESAR-yhteisyrityksen – joka on vasta aloittamassa toimintaansa – perustamisasetus ja yhtiöjärjestys noudattavat lähestymistapaa, jota EU:n toimielimet ovat päättäneet soveltaa yhteisyritysten perustamiseen.1.2. Yleinen taustaEhdotus SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta tehtiin aikana, jolloin GALILEO-yhteisyritys oli lopettamassa toimintaansa. Tämän vuoksi SESAR-ehdotusta käsiteltäessä otettiinkin opiksi GALILEOsta saaduista kokemuksista. Lainsäädäntömenettelyn kuluessa ilmeni, että yhteisyritystä ei voi pitää yhteisön elimenä (kuten toimeenpanovirastoja) eikä kansainvälisenä organisaationa, koska siihen osallistuu yksityisiä tahoja. Tämän vuoksi yhteisyrityksen on noudatettava sijaintivaltion oikeudellisia vaatimuksia, mutta sillä olisi myös joitakin sen yhteisöluonteesta johtuvia velvoitteita.SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta annettiin 27. helmikuuta 2007 neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, jossa sen kotipaikaksi vahvistettiin Bryssel. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat Euroopan yhteisö, jota edustaa Euroopan komissio, sekä Eurocontrol, jota edustaa Eurocontrolin virasto. Koska SESAR-yhteisyritystä pidetään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeena, sen osakkaiksi voivat tulla myös muut julkiset tai yksityiset tahot, jotka voivat olla myös muualta kuin Euroopan unionista.Yhteisyrityksen oikeudellista asemaa ei määritellä tarkemmin EY:n perustamissopimuksessa eikä missään muissakaan EY:n tai sen jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä. Se määritellään ainoastaan yhteisyritysten perustamisesta annetuissa asetuksissa. Sen vuoksi on katsottu, että ei ole olemassa oikeusperustaa, jonka nojalla yhteisyritys voitaisiin vapauttaa arvonlisäverosta ja valmisteveroista tai soveltaa siihen EU:n toimielimien ja muiden elimien erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. Yhteisyrityksen henkilökuntaa ei myöskään voida vapauttaa kansallisista veroista, sosiaaliturvamaksuista ja muista vastaavista maksuista. SESAR-yhteisyrityksen luonteen vuoksi jäsenvaltiot ovat kuitenkin sopineet säännöksestä, jossa viitataan mahdolliseen verovapauteen (asetuksen (EY) N:o 219/2007 2 artiklan 2 kohta): ”Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki mahdolliset toimenpiteet antaakseen yhteisyritykselle laajimman mahdollisen vapautuksen verotuksesta arvonlisäveron ja muiden verojen osalta.” Tämä säännös ei kuitenkaan velvoita jäsenvaltioita myöntämään SESAR-yhteisyritykselle minkäänlaista verovapautusta.Toisaalta on myös tunnustettu, että SESAR-yhteisyritys on ”voittoa tavoittelematon oikeushenkilö, joka käyttää kaikki voimavaransa Euroopan etua koskevan julkisen tutkimusohjelman hallinnointiin.” SESAR-yhteisyrityksen perustajaosakkaat ovat kaksi kansainvälistä organisaatiota, jotka rahoittavat kaksi kolmannesta sen talousarviosta tutkimukseen ja demonstrointiin tarkoitetuista julkisista varoista.SESAR-yhteisyrityksen perustaminen aloitettiin heti asetuksen (EY) N:o 219/2007 tultua voimaan. Vuonna 2007 vahvistettiin hallinto (hallintoneuvosto ja pääjohtaja) ja perustettiin alustavat hallintorakenteet sekä käynnistettiin osakkaaksi liittymistä koskevat menettelyt. Nykyisen työohjelman mukaan SESAR-yhteisyrityksen rakenteet, työjärjestys ja osakkaaksi liittymistä koskevat menettelyt vahvistetaan lopullisesti vuoden 2008 loppuun mennessä. SESAR-yhteisyrityksen tavoitteena on aloittaa kehittämistoiminta vuonna 2009.Kun ehdotus SESAR-yhteisyrityksen perustamisesta oli tehty, alkoi keskustelu neljää muuta yhteisyritystä (CLEAN SKY [3], ENIAC [4], IMI [5] ja ARTEMIS [6]) koskevista ehdotuksista. Myös nämä yhteisyritykset perustuvat perustamissopimuksen 171 artiklaan, ja niiden tavoitteena on tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman mukaisten yhteisten teknologia-aloitteiden toteuttaminen. Nämä uudet yhteisyritykset ovat verrattavissa SESAR-yhteisyritykseen sen vuoksi, että myös ne toteuttavat ja hallinnoivat laajoja T&K-hankkeita, joihin osallistuu julkisia ja yksityisiä tahoja. Tällaisten aloitteiden lukumäärän kasvun, niihin liittyvän yhteisön rahoituksen määrän sekä varainhoitoasetuksen ”yhteisöjen perustamia elimiä” koskevan 185 artiklan vaikutukset huomioon ottaen EU:n toimielimet tunnustivat näihin samoihin aikoihin, että oli tarpeen täsmentää yhteisyritysten oikeudellisen aseman määrittelyä. Näin omaksuttiin uusi lähestymistapa, joka perustui siihen, että yhteisyritykset voidaan perustaa yhteisön elimiksi, jolloin niihin voitaisiin soveltaa Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, Euroopan yhteisöjen virkamiehiä koskevia henkilöstösääntöjä ja varainhoitoasetuksen 185 artiklaa.Tätä lähestymistapaa noudattaen perustettiin edellä mainitut neljä uutta yhteisyritystä, jotka on niiden perussäädöksissä määritelty selvästi yhteisön elimiksi. Tästä asemasta seuraa tiettyjä erioikeuksia ja velvollisuuksia, jotka määritellään tällaisia elimiä koskevissa asetuksissa ja niiden yhtiöjärjestyksessä elimen erityisluonne ja operatiiviset tarpeet huomioon ottaen.1.2.1. Voimassa olevat aiemmat säännöksetPerustamissopimuksen 171 artiklan nojalla on SESAR-yhteisyrityksen perustamisen jälkeen perustettu neljä uutta yhteisyritystä. Nämä ovat ARTEMIS, CLEAN SKY, IMI ja ENIAC.1.2.2. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinTämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa, että SESAR-yhteisyrityksen perustaminen noudattaa lähestymistapaa, jonka EU:n toimielimet ovat hyväksyneet perustamissopimuksen 171 artiklan mukaisten yhteisyritysten perustamiseksi. SESAR-yhteisyritystä koskevaan asetukseen ja yhteisyrityksen yhtiöjärjestykseen ehdotettavat mukautukset noudattavat yhteisyritysten perustamista koskevan yhteisön lähestymistavan periaatteita ja ovat yhdenmukaisia 1.2.1 kohdassa mainittujen yhteisyritysten perustamisasetusten säännösten kanssa.2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi2.1. Intressitahojen kuuleminen2.1.1. Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaEi sovelleta.2.1.2. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon2.2. Asiantuntijatiedon käyttöTietoja ehdotuksen vaikutuksista on saatu SESAR-yhteisyrityksen hallinnollisilta yksiköiltä. Tausta-aineistona on käytetty myös valmisteluasiakirjaa Commission Staff Working Document on the financial and staff implications of the Proposal for a Council Decision on Europol [7].2.3. Vaikutusten arviointiTämän ehdotuksen päätarkoituksena on varmistaa, että perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten perustamisesta päätettäessä noudatetaan johdonmukaista lähestymistapaa. Lisäksi SESAR-yhteisyrityksen perustamisasetuksen ja yhtiöjärjestyksen yhdenmukaistamisella edellä mainittujen yhteisten teknologia-aloitteiden vastaavien sääntöjen kanssa on myönteisiä taloudellisia vaikutuksia sekä SESAR-yhteisyritykseen että SESARin kehittämisvaiheeseen. Uuden yhtiöjärjestyksen tuomat säästöt mahdollistavat yhteisön tutkimus-, kehittämis- ja validointitoimintaan tarkoitettujen varojen keskittämisen ja parhaan mahdollisen käytön tavalla, joka hyödyttää koko yhteisöä. Tämä on myös yksi SESAR-ohjelman tavoitteista.Verotukselliset vaikutuksetSESARin kehittämisvaiheen arvioidut kokonaiskustannukset vuosina 2007–2016 ovat 2,1 miljardia euroa. Kustannukset jaetaan tasan yhteisön (700 miljoonaa euroa: 350 miljoonaa seitsemännestä T&K-puiteohjelmasta + 350 miljoonaa Euroopan laajuisia verkkoja koskevasta ohjelmasta), Eurocontrolin (700 miljoonaa) ja toimialan (700 miljoonaa) kesken.Yhteisö maksaa osuutensa yhteisyrityksestä rahana, mutta Eurocontrolin ja toimialan rahoitusosuudesta noin 90 prosenttia on pääasiassa luontoissuorituksia.Koska SESAR-yhteisyrityksen ei ole katsottu olevan yhteisön elin ja sen kaltaisia yhteisyrityksiä ei ole määritelty Belgian lainsäädännössä, SESAR-yhteisyritys on pyytänyt Belgian viranomaisia määrittelemään sen verotuksellisen aseman. Tässä yhteydessä SESAR-yhteisyritys pyysi, että sitä pidettäisiin arvonlisäveron osalta verotettavana oikeushenkilönä, jolla on täysi oikeus arvonlisäveron vähennykseen, mutta Belgian valtiovarainministeri katsoi, että yhteisyritykselle ei voida myöntää tällaista asemaa. Näin ollen SESAR-yhteisyrityksen nykyisellä verotuksellisella asemalla on huomattavia taloudellisia vaikutuksia. Yhteisyrityksen omaa toimintaa varten ostetuista tavaroista ja palveluista, sen osakkaiden luontoissuorituksista ja ylipäätään kaikesta sen koordinoimasta tutkimus- ja kehittämistoiminnasta on maksettava arvonlisäveroa, josta ei saa palautusta. Maksettavan arvonlisäveron arvioitu määrä on yhteensä 290 miljoonaa euroa, mikä on 41 prosenttia yhteisön koko arvioidusta rahoitusosuudesta SESARin kehittämisvaiheeseen. Aseman muuttaminen yhteisön elimeksi säästäisi SESAR-yhteisyritykselle 290 miljoonaa euroa, joka voitaisiin osoittaa tutkimukseen ja kehittämiseen.SESAR-yhteisyrityksen henkilöstön siirtäminen EU:n henkilöstösääntöjen soveltamisalaanJos SESAR-yhteisyrityksen henkilöstöön sovellettaisiin Belgian työehtojen sijasta EU:n henkilöstösääntöjä, myös sillä olisi myönteisiä vaikutuksia yhteisyrityksen henkilöstö- ja hallintokustannuksiin.SESAR-yhteisyrityksestä tulee kevyt rakenne, jossa kehittämishankkeen yleisestä hallinnoinnista vasta pieni joukko erittäin pätevää henkilöstöä. Yhteisyrityksen hallintoneuvoston hyväksymän henkilöstösuunnitelman mukaan lisähenkilöstön tarve on yhteensä 28. SESAR-yhteisyrityksen henkilöstön määrä on nyt 15. Suunnitelmissa on ottaa palvelukseen vuonna 2008 kahdeksan ja vuonna 2009 viisi uutta henkilöä.Koska ilmaliikenteen hallinnan keskeiset toimijat osallistuvat tiiviisti SESAR-yhteisyritykseen, henkilöstön riippumattomuuden takaaminen on ensiarvoisen tärkeää. Tämän vuoksi henkilöstön on oltava yhteisyrityksen itse palvelukseen ottamaa ja työskenneltävä suoraan sen pääjohtajan alaisuudessa. Ilmaliikenteen hallinta on kuitenkin pieni ala, ja pätevimmät asiantuntijat ovat jo sen keskeisten toimijoiden palveluksessa, joten SESAR-yhteisyrityksen on pätevän henkilöstön saamiseksi voitava tarjota kilpailukykyisiä ehtoja. Tämän vuoksi SESAR-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä todetaan, että palvelussuhteen ehtojen on perustuttava Euroopan yhteisön henkilöstöön sovellettaviin ehtoihin, vaikka yhteisyrityksen henkilöstö nykyisin onkin Belgian lainsäädännön alaisena. Hallintoneuvoston hyväksymissä palvelukseen ottamista koskevissa säännöissä todetaan: ”Yhtiöjärjestyksen 8 artiklassa tarkoitettuja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia työehtoja käytetään mahdollisuuksien mukaan perustana määriteltäessä henkilöstön palkkoja, ikälisiä, lomapäivien määrää, sairauskulujen korvaamista ja lisäeläkeoikeuksia.”SESAR-yhteisyrityksen henkilöstöön on sovellettu tehtävien mukaan yhteisön väliaikaisten toimihenkilöiden palkkaluokkia. Kaikki yhteisyrityksen työntekijät on otettu palkkaluokkansa ensimmäiselle tasolle. Tämän vuoksi siirtyminen yhteisön henkilöstösääntöjen alaisuuteen ei vaadi henkilöstön palkkaluokan uudelleen määrittelyä, koska palkkaluokat ovat kummassakin järjestelmässä samat. Lisäksi SESAR-yhteisyritys on ottanut täydentäviä sairaus- ja eläkevakuutuksia kattaakseen Belgian sääntöjen mukaisten pakollisten edellytysten ja yhteisön henkilöstösääntöjen mukaisen tason välisen eron.Yhteisyrityksen työntekijän vuotuisen nettopalkan on tarkoitus olla saman suuruinen kuin EY:n väliaikaisen toimihenkilön vuotuinen nettopalkka saman palkkaluokan samalla tasolla. Nettopalkan laskennassa otetaan huomioon peruspalkka, kotitalouslisä, lapsilisä ja koulutuslisä sekä seuraavat vähennykset: eläkemaksu, sairaus- ja tapaturmavakuutusmaksut, vero, työttömyysrahastomaksu, muualta saadut lisät ja erityismaksu. Vuosikustannukset lasketaan lisäämällä tähän sekä työntekijän että työnantajan pakolliset sosiaaliturvamaksut ja sairausvakuutus- ja eläkejärjestelmien erojen tasoittamisesta aiheutuvat ylimääräiset maksut.SESAR-yhteisyrityksen nykyinen henkilöstömäärä 15 jakautuu palkkaluokkiin seuraavasti: yksi palkkaluokassa AD14, yksi AD13, kolme AD12, kaksi AD10, kaksi AD8, kolme AD7, yksi AST3 ja kaksi AST1. Tämän perusteella yhteisyrityksen yhden työntekijän keskimääräiset vuotuiset viitekustannukset ovat nykyisten henkilöstösääntöjen mukaisesti 253 306 euroa.(...PICT...)Jos sovellettaisiin EY:n henkilöstösääntöjä, SESAR-yhteisyrityksen yhden työntekijän keskimääräiset vuotuiset viitekustannukset [8] olisivat 105 563 euroa. Tämä on laskettu samoilla oletuksilla ja saman henkilöstön määrän, palkkaluokkien ja etuuksien perusteella kuin edellä sekä olettaen, että SESAR-yhteisyrityksen henkilöstökustannukset katetaan kokonaan yhteisön rahoitusosuudesta.(...PICT...)On syytä panna merkille, että ensimmäiseksi on täytetty johtotason paikkoja. Kun tulevaisuudessa henkilöstöä otetaan alempiin palkkaluokkiin, keskimääräiset palkkakustannukset laskevat.SESAR-yhteisyrityksen nykyiselle henkilöstölle annetaan mahdollisuus siirtyä EY:n henkilöstösääntöjen alaisuuteen, mutta se ei ole pakollista.3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat3.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvausNeuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 ehdotetussa tarkistuksessa lisätään seuraavat säännökset, joilla SESAR-yhteisyrityksen asema yhdenmukaistetaan uusien yhteisyritysten kanssa:(1) SESAR-yhteisyritys tunnustetaan yhteisön elimeksi (asetuksen 2 artikla).(2) SESAR-yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan yhteisöjen toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä (asetuksen 2 a artikla).(3) SESAR-yhteisyritykseen, sen henkilöstöön ja pääjohtajaan sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa (asetuksen 2 b artikla).(4) Vastuuta koskevia säännöksiä mukautetaan (asetuksen 2 c artikla).(5) Tuomioistuimen toimivaltaa ja sovellettavaa lainsäädäntöä koskevia säännöksiä mukautetaan (asetuksen 2 d artikla).(6) Yhteisön rahoitusosuus ja käytännön järjestelyt sen suorittamiseksi SESAR-yhteisyritykselle määritellään (asetuksen 4 artiklan 2 kohta).(7) SESAR-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevia säännöksiä muutetaan (asetuksen 3 artiklan 2 kohta ja 5 artiklan 4 kohta ja yhtiöjärjestyksen 24 artiklan 2 kohta). Tämä muutos ei liity SESAR-yhteisyrityksen aseman yhdenmukaistamiseen vaan sillä korjataan SESAR-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen muutosten hyväksymismenettelyä. Alkuperäisen säännöksen tarkoituksena oli mahdollistaa yhtiöjärjestyksen muuttaminen sääntelykomiteamenettelyllä, johon osallistuu yhtenäisen ilmatilan komitea. Tätä aikomusta ei kuitenkaan ilmaista selkeästi säännöksen sanamuodossa, joten sitä on syytä mukauttaa.(8) Varainhoitoasetuksen [9] 185 artiklan soveltaminen:(a) Varainhoidosta annetaan sääntöjä varanhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetun yhteisöjen perustamia elimiä koskevan varainhoidon puiteasetuksen mukaisesti (asetuksen 4 a artikla).(b) Talousarvion esittäminen (yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 2 ja 4 kohta) ja vastuuvapauden myöntäminen (asetuksen 4 b artikla).(9) Pääjohtajan nimitysmenettelyä mukautetaan (yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 5 kohta).(10) Yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevia säännöksiä mukautetaan (yhtiöjärjestyksen 17 artiklan 3 kohta).(11) SESAR-yhteisyrityksen henkilöstön siirtämisestä EU:n henkilöstösääntöjen alaisuuteen annetaan siirtymäsäännöksiä (ehdotuksen 2 artikla).3.2. OikeusperustaEhdotukseen ei sisälly alkuperäisen asetuksen oikeusperustan muuttamista.3.3. ToissijaisuusperiaateEi sovelleta3.4. SuhteellisuusperiaateEi sovelleta3.5. Sääntelytavan valintaAsetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamista koskeva neuvoston asetus.4. TalousarviovaikutuksetArvioitu yhteisön yhteenlaskettu rahoitusosuus SESARin kehittämisvaiheeseen on 700 miljoonaa euroa. Puolet tästä saadaan seitsemännestä T&K-puiteohjelmasta ja toinen puoli Euroopan laajuisten verkkojen ohjelmasta vuosiksi 2007–2013. Näistä ohjelmista rahoitetaan SESAR-yhteisyrityksen hallinnolliset ja operatiiviset kustannukset ohjelmien omien sääntöjen mukaisesti. Asetuksen 219/2007 ehdotetulla tarkistuksella ei ole vaikutusta edellä mainittuun arvioituun määrään. Ehdotuksen liitteenä on kuitenkin tarkistettu rahoitusselvitys, jossa ajantasaistetaan SESAR-yhteisyrityksen budjettiennuste hankkeen kehittyminen huomioon ottaen.5. Lisätiedot5.1. Simulaatio, kokeiluvaihe ja siirtymäaikaAsetuksen (EY) N:o 219/2007 ehdotettu tarkistus edellyttää SESAR-yhteisyrityksen varanhoitoa, henkilöstön palvelukseen ottamista ja työsopimuksia koskevia sääntöjä. Lisäksi SESAR-yhteisyrityksen on tehtävä yleissopimus komission kanssa sekä Belgian kanssa hallinnollinen sopimus erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan soveltamisesta.5.2. Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislausekeEi sovelleta2008/0159 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o …./….yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 171 ja 172 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [10],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [11],ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [12],sekä katsoo seuraavaa:(1) SESAR-yhteisyrityksen perustamisen jälkeen on perustettu 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/2008 [13] yhteisyritys Clean Sky, 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 72/2008 [14] yhteisyritys ENIAC, 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 73/2008 [15] yhteisyritys innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi ja 20 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 74/2008 [16] ARTEMIS-yhteisyritys sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Nämä yhteisyritykset ovat yhteisön perustamia elimiä, joita tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1605/2002 [17] 185 artiklan 1 kohdassa. Niiden henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta sekä yhteisöjen virkamiehiin tilapäisesti sovellettavien erityisten toimenpiteiden laatimisesta 29 päivänä helmikuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 [18] ja kyseisiin yhteisyrityksiin sekä niiden henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa.(2) Koska SESAR-yhteisyritys on yhteisön perustama elin, olisi yhdenmukaistettava sen oikeudellinen asema näiden myöhemmin perustettujen yhteisyritysten aseman kanssa. Tällä tavoin voitaisiin varmistaa, että SESAR-yhteisyritystä kohdellaan samoin kuin muita vastaavia yhteisyrityksiä.(3) Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2006/971/EY [19] todetaan, että osana SESAR-aloitetta tutkimuksessa kehitetään ja toteutetaan innovatiivinen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä ja että ilmaliikenteen hallintajärjestelmien kehittämisen mahdollisimman tehokas koordinointi Euroopassa varmistetaan SESAR-aloitteella.(4) Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavan erityisohjelman ”Yhteistyö” aihealueen liikenne (mukaan luettuna ilmailu) vuosien 2007 ja 2008 työohjelmien mukaan komissio rahoittaa SESAR-yhteisyritystä seitsemännestä puiteohjelmasta vuosittain yhteensä noin 350 miljoonalla eurolla koko ohjelman ajan.(5) Euroopan ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamista koskeva SESAR-hanke on tärkeä horisontaalinen painopiste Euroopan laajuisten verkkojen alalla vuosina 2007–2013 myönnettäviä avustuksia koskevassa monivuotisessa työohjelmassa [20], jossa hankkeeseen osoitetaan arviolta 350 miljoonaa euroa vuosina 2007-2013.(6) Komission arvion mukaan yhteisön rahoitusosuus SESAR-yhteisyrityksessä on noin 700 miljoonaa euroa, josta puolet saadaan seitsemännestä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmasta ja puolet Euroopan laajuisten verkkojen ohjelmasta.(7) Koska SESAR-yhteisyritys on yhteisön perustama elin, sen päätöksenteossa olisi voitava varmistaa, että yhteisö voi päättää itsenäisesti erityisesti asioista, jotka vaikuttavat SESARin ja yhteisyrityksen strategiseen suuntaamiseen, yhteisön rahoitusosuuteen ja yhteisyrityksen henkilöstön riippumattomuuteen ja tasavertaiseen kohteluun.(8) SESAR-yhteisyrityksen ja Belgian välillä olisi tehtävä sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta Belgian SESAR-yhteisyritykselle antamasta tuesta.(9) Sen vuoksi olisi muutettava neuvoston asetusta (ETY) N:o 219/2007,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 219/2007 seuraavasti:1) Korvataan 2 artikla seuraavasti:”2 artiklaOikeudellinen asema1. Yhteisyritys on yhteisön elin ja oikeushenkilö. Sillä on Euroopan yhteisön jokaisessa jäsenvaltioissa laajin kyseisen valtion kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeustoimikelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.”2) Lisätään 2 a, 2 b, 2 c ja 2 d artikla seuraavasti:”2 a artiklaHenkilöstö1. Yhteisyrityksen henkilöstöön ja pääjohtajaan sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan yhteisöjen toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.2. Yhteisyritys käyttää oman henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on siirretty nimittävälle viranomaiselle Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen 7 artiklan 2 kohdan soveltamista.3. Hallintoneuvosto vahvistaa yhteisymmärryksessä komission kanssa aiheelliset täytäntöönpanosäännöt, joita tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa.4. Henkilöstöresurssit määritellään vuotuiseen talousarvioon sisällytettävässä yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa.5. Yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä, jotka otetaan palvelukseen määräajaksi, joka voidaan uusia enintään kerran määräajaksi. Palvelussuhteen kokonaiskesto voi olla enintään kahdeksan vuotta eikä voi missään tapauksessa ylittää yhteisyrityksen toiminnan kestoa.6. Yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista.2 b artiklaErioikeudet ja vapaudet1. Yhteisyritykseen, sen pääjohtajaan ja henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.2. Yhteisyrityksen ja Belgian välillä on tehtävä sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta Belgian yhteisyritykselle antamasta tuesta.2 c artiklaVastuu1. Yhteisyrityksen sopimusperusteinen vastuu määritellään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä.2. Sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevissa asioissa yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien yhteisyrityksen maksujen ja niihin liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan yhteisyrityksen varoista.4. Yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan.2 d artiklaEuroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö1. Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia:a) kaikissa osakkaiden välisissä riidoissa, jotka koskevat tämän asetuksen ja/tai sen 3 artiklassa tarkoitetun yhtiöjärjestyksen sisältöä,b) yhteisyrityksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla;c) yhteisyritystä vastaan ja sen toimielinten päätösten johdosta nostetuissa kanteissa yhteisön perustamissopimuksen 230 ja 232 artiklassa määrätyin edellytyksin;d) riidoissa, jotka koskevat yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista.2. Niiden kysymysten osalta, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai yhteisön muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee.”3) Korvataan 3 artikla seuraavasti:”3 artiklaYhteisyrityksen yhtiöjärjestys1. Hyväksytään yhteisyrityksen yhtiöjärjestys, joka on tämän asetuksen liitteenä ja erottamaton osa tätä asetusta.2. Yhtiöjärjestystä voidaan muuttaa 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”4) Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. Yhteisön rahoitusosuus on enintään 700 miljoonaa euroa, josta 350 miljoonaa euroa maksetaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvan erityisohjelman ”Yhteistyö” aihealueen liikenne (mukaan luettuna ilmailu) määrärahoista ja 350 miljoonaa euroa Euroopan laajuisten verkkojen vuosien 2007–2008 ohjelman talousarviosta. Yhteisön rahoitusosuus maksetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1605/2002 [21], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti.Yhteisön rahoitusosuuteen liittyvistä järjestelyistä tehdään yleissopimus ja vuotuiset rahoitussopimukset yhteisöä edustavan komission ja yhteisyrityksen välillä. Yleissopimuksessa määrätään komission oikeudesta vastustaa yhteisön rahoitusosuuden käyttämistä tarkoituksiin, joiden se katsoo olevan edellä mainittujen yhteisön ohjelmien periaatteiden tai varainhoitoasetuksen vastaisia tai voivan vahingoittaa yhteisön etuja. Jos komissio vastustaa, yhteisyritys ei saa käyttää yhteisön rahoitusosuutta tällaisiin tarkoituksiin.”5) Lisätään 4 a ja 4 b artikla seuraavasti:”4 a artiklaVarainhoitoa koskevat säännöt1. Yhteisyrityksen on vahvistettava varainhoitoasetuksen 185 artiklan 1 kohdan mukaisesti erilliset varainhoitoa koskevat säännökset. Niissä voidaan poiketa varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 [22] säännöksistä, jos yhteisyrityksen toiminnan erityistarpeet sitä edellyttävät ja poikkeamiselle on saatu komission ennakkohyväksyntä.2. Yhteisyrityksellä on oltava omat sisäiset tilintarkastusvalmiudet.4 b artiklaVastuuvapausEuroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta yhteisyritykselle vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisesta vuoden n + 2 toukokuun 15 päivään mennessä. Hallintoneuvoston on määrättävä yhteisyrityksen varainhoitoa koskevissa säännöissä menettelystä, jota on noudatettava myönnettäessä vastuuvapaus ottaen huomioon erityispiirteet, jotka johtuvat yhteisten teknologia-aloitteiden luonteesta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksina ja varsinkin yksityisen sektorin osallistumisesta talousarvioon.”6) Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:”4. Uusien osakkaiden liittymistä ja ATM-yleissuunnitelman merkittävää muuttamista koskevien päätösten osalta yhteisön kanta hallintoneuvostossa on hyväksyttävä 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”7) Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.2 artiklaSiirtymäsäännökset1) Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset:a) Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetään, kaikkia SESAR-yhteisyrityksen tekemiä työsopimuksia, jotka ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä, sovelletaan niiden päättymiseen asti, jonka jälkeen niitä ei voi enää uusia.b) Kaikille henkilöstön jäsenille, joilla on a alakohdassa tarkoitettu työsopimus, tarjotaan mahdollisuus tehdä asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 [23] 2 artiklan a alakohdassa vahvistettujen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukainen väliaikaisen toimihenkilön työsopimus jossakin henkilöstötaulukossa esitetyistä palkkaluokista.Tätä varten sovelletaan sisäistä valintamenettelyä, joka koskee pääjohtajaa lukuun ottamatta henkilöstön jäseniä, joilla on SESAR-yhteisyrityksen kanssa työsopimus tämän asetuksen voimaantulopäivänä. Viranomaisen, jolla on toimivalta tehdä työsopimuksia, on toteutettava [kuuden] kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta sisäinen valintamenettely palvelukseen otettavien pätevyyden, suorituskyvyn ja luotettavuuden tarkistamiseksi.Valituille tarjotaan suoritettavien tehtävien luonteen ja vaativuustason mukaan väliaikaisen toimihenkilön työsopimus, jonka kesto on vähintään sama kuin ennen tämän asetuksen voimaantuloa tehdyn sopimuksen jäljellä oleva aika.c) Jos SESAR-yhteisyrityksen kanssa on tehty toistaiseksi voimassa oleva työsopimus ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ja henkilöstön jäsen hyväksyy väliaikaisen toimihenkilön työsopimuksen tämän artiklan b alakohdassa esitetyin ehdoin, kyseisestä sopimuksesta tehdään toistaiseksi voimassa oleva Euroopan yhteisöjen muun henkilöstön palvelussuhteen ehtojen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.d) Belgian työsopimuksia koskevaa lakia ja muuta asiaa koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan edelleen niihin henkilöstön jäseniin, joita ei ole otettu palvelukseen tämän artiklan b alakohdan mukaisesti.2) Pääjohtajan toimikautta koskevat siirtymäsäännökset:Tämän asetuksen voimaantulopäivänä toimessa olevan pääjohtajan toimikausi päättyy päivänä, jona SESAR-yhteisyritys asetuksen (EY) N:o 219/2007 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti lakkaa olemasta. Jos SESAR-yhteisyrityksen kautta jatketaan, aloitetaan uusi menettely pääjohtajan nimittämiseksi asetuksen (EY) N:o 219/2007 liitteessä olevan 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jos pääjohtaja on korvattava kesken toimikauden, seuraaja nimitetään asetuksen (EY) N:o 219/2007 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.3 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE 1) Korvataan 5 artiklan 1 kohdan h alakohdassa ilmaisu ”taloushallintoa koskevat säännöt” ilmaisulla ”varainhoitoa koskevat säännöt”.2) Muutetaan 7 artikla seuraavasti:a) Lisätään 1 kohtaan virke seuraavasti:”Pääjohtaja käyttää henkilöstöasioissa tämän asetuksen 2 a artiklan 2 kohdassa säädettyjä valtuuksia.”b) Korvataan 2 kohta seuraavasti:”2. Hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan vähintään kolmen hakijan luettelosta, jota komissio on ehdottanut Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa lehdissä sekä verkkosivuilla julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön tuloksena. Pääjohtaja nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi. Hallintoneuvoston tehtyä arvioinnin pääjohtajan toiminnasta kyseisenä aikana se voi jatkaa tämän toimikautta kerran enintään neljällä vuodella, mutta toimikausi ei saa missään tapauksessa olla pitempi kuin tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa säädetty yhteisyrityksen kesto.”c) Muutetaan 5 kohta seuraavasti:i) Korvataan a alakohta seuraavasti:a) ottaa palvelukseen, johtaa ja valvoa yhteisyrityksen henkilöstöä, mukaan luettuna 8 artiklassa tarkoitettu henkilöstö;”ii) Korvataan e alakohdassa ilmaisu ” taloushallintoa koskevien sääntöjen” ilmaisulla ”varainhoitoa koskevien sääntöjen”.3) Lisätään 7 a artikla seuraavasti:”7 a artiklaSisäisen tarkastuksen tehtäväVarainhoitoasetuksen 185 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission sisäiselle tarkastajalle annettujen tehtävien hoitamisesta vastaa hallintoneuvosto, joka toteuttaa tarvittavat toimenpiteet yhteisyrityksen koon ja laajuuden huomioon ottaen.”4) Korvataan 8 artikla seuraavasti:”8 artiklaHenkilöstön tilapäinen siirto yhteisyritykseenYhteisyrityksen osakas voi tehdä pääjohtajalle ehdotuksen henkilöstönsä jäsenten siirtämisestä yhteisyritykseen tämän yhtiöjärjestyksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Yhteisyritykseen tilapäisesti siirretyn henkilöstön on toimittava täysin riippumattomasti ja pääjohtajan valvonnan alaisena.”5) Poistetaan 14 artikla.6) Muutetaan 15 artikla seuraavasti:a) Korvataan 2 kohta seuraavasti:”2. Pääjohtaja toimittaa osakkaille vuosittain SESAR-hankkeen kustannusarvion sellaisena kuin hallintoneuvosto on sen hyväksynyt. Hallintoneuvosto täsmentää yhteisyrityksen varainhoitoa koskevissa säännöissä menettelyn, jota kustannusarvioita toimitettaessa on noudatettava.”b) Korvataan 4 kohta seuraavasti:”4. Hankkeen hyväksyttyjen kustannusarvioiden perusteella ja ottaen huomioon osakkaiden esittämät huomautukset pääjohtaja valmistelee seuraavan vuoden talousarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi. Hallintoneuvosto täsmentää yhteisyrityksen varainhoitoa koskevissa säännöissä menettelyn, jota talousarvioesitystä toimitettaessa on noudatettava.”7) Lisätään 17 artiklaan 3 kohta seuraavasti:”3. Kaikissa yhteisyrityksen tekemissä päätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti mainittava, että petostentorjuntavirasto ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa kaikkien yhteisöltä varoja saaneiden sopimuspuolten ja näiden alihankkijoiden asiakirjojen tarkastuksia paikan päällä, myös lopullisten edunsaajien toimitiloissa.”8) Korvataan 21 artikla seuraavasti:”21 artiklaVakuutuksetPääjohtaja tekee hallintoneuvostolle ehdotukset tarvittavista vakuutuksista, ja yhteisyritys ottaa hallintoneuvoston edellyttämät vakuutukset.”9) Korvataan 24 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. Jos hallintoneuvosto hyväksyy 1 kohdassa tarkoitetut ehdotukset 75 prosentin ääntenenemmistöllä annetuista äänistä ja tämän yhtiöjärjestyksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti, kyseiset ehdotukset toimitetaan muutosehdotuksina komissiolle, joka hyväksyy ne, jos se on tarpeen, tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 muuttamisesta.Tällä rahoitusselvityksellä ajantasaistetaan 25.11.2005 tehdyn komission ehdotuksen KOM(2005) 602 yhteydessä annettu rahoitusselvitys.2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Toimintalohko: Osasto 06 – Energia ja liikenneToiminnot:Luku 06 03 – Euroopan laajuiset verkotLuku 06 06 - Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:06.0305 – SESAR-yhteisyritys06.060203 – SESAR-yhteisyritys3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2007-20133.3. Budjettitiedot:Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |06.0305 | Ei-pakoll. | Jakso-tetut määrä-rahat | KYLLÄ | KYLLÄ | EI | Nro |06.060203 | Ei-pakoll. | Jakso-tetut määrä-rahat | KYLLÄ | KYLLÄ | EI | Nro |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | | Vuosi 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. | Yht. |Toimintamenot [24] | | | | | | | | |Maksusitoumusmäärärahat (MSM)06.030506.060203 | 8.1. | a | 50,00010,000 | 150,00050,000 | 051,500 | 060,000 | 50,00060,000 | 100,000118,500 | 350,000350,000 |Maksumäärärahat (MM)06.030506.060203 | | b | 0,00010,000 | 25,00050,000 | 50,00023,000 | 50,00080,000 | 50,00060,000 | 175,000125,000 | 350,000350,000 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot | | | | |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 || | | | | | | |Maksusitoumusmäärärahat | | a+c | 60,000 | 200,000 | 51,500 | 60,000 | 110,000 | 218,500 | 700,000 |Maksumäärärahat | | b+c | 10,000 | 75,000 | 73,000 | 130,000 | 110,000 | 300,000 | 700,000 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | | |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,305 | 0,422 | 0,422 | 0,422 | 0,422 | 0,844 | 2,837 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,017 | 0,005 | 0,005 | 0,205 | 0,005 | 0,610 | 0,847 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | a+c+d+e | 60,322 | 200,427 | 51,927 | 60,627 | 110,427 | 219,954 | 703,684 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | b+c+d+e | 10,322 | 75,427 | 73,427 | 130,627 | 110,427 | 301,454 | 703,684 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | | Vuosi 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012ja myöh. | Yht. |EUROCONTROLMuut SESAR-yhteisyrityksen osakkaat | f | 00 | 12,0002,000 | 80,00080,000 | 100,000100,000 | 120,00080,000 | 388,000438,000 | 700,000700,000 |MSM YHTEENSÄ, mukaan luettunayhteisrahoitus | a+c+d+e+f | 60,222 | 214,427 | 211,927 | 260,627 | 310,427 | 1 045,954 | 2 103,584 |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaX Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista [25] (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihinX Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)| | Ennen toteutusta  [Vuosi n-1] | | Toteutuksen jälkeen |Budjettikohta | Tulot | | | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [26] || a) absoluuttiset tulot | | | | | | | | || b) tulojen muutokset | | | | | | | | |4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1Vuositarve | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 ja myöh. |Henkilöstön määrä yhteensä | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 8 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläSESAR-yhteisyrityksen tunnustaminen perustamissopimuksen 171 artiklan mukaiseksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeeksi, jolla on samanlainen asema kuin yhteisillä teknologia-aloitteilla CLEAN SKY [27], ENIAC [28], IMI [29] ja ARTEMIS [30].5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutTämän suhteen ei muutoksia 25.11.2005 annetun asiakirjan KOM(2005)602 rahoitusselvitykseen verrattuna.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaSESAR-aloitteen tavoitteena on uuden sukupolven yhdenmukaistettu eurooppalainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Sitä tarvitaan tulevien 20 vuoden aikana Euroopassa odotettavissa olevan ilmaliikenteen kasvun hallitsemiseen taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävällä tavalla. Uudelle järjestelmälle määritellyt toimintaratkaisut ja niiden tutkimusohjelmat, jotka on kehitetty SESARin määrittelyvaiheessa, sisällytetään Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmaan. Yleissuunnitelmassa viitoitetaan tietä kaikkialla Euroopassa tarvittavan uuden teknologian sekä uusien toimintojen ja organisaatioiden kehittämiselle ja käyttöönotolle. Kyse on oikeastaan Euroopan ilmaliikenteen hallinnan uudenaikaistamissuunnitelmasta.Tulosindikaattorit | Viimeisin tiedossa oleva tulos | Tavoitteet |- ATM-järjestelmien kapasiteetti - ATM:n kustannukset - ATM:n turvallisuusnäkökohdat - Lentojen ympäristövaikutukset | - 9 milj. lentoa vuodessa; vuonna 2020 arviolta 18 milj. - ATM:n kustannukset: 800€/lento - Vuoden 2000 jälkeen ATM:n vikaantumisesta aiheutuneita onnettomuuksia 3 kpl - Ilmailun ympäristövaikutukset nykyisin 2 % koko maailman CO2-päästöistä. | Vuoteen 2013 mennessä uuden sukupolven yhdenmukaistettu ATM-järjestelmä, joka mahdollistaa: - nykyisten järjestelmien kapasiteetin kolminkertaistamisen - ATM:n kustannusten vähentämisen 50 %:lla - turvallisuustason kymmenkertaistamisen - ympäristövaikutusten vähentämisen 10 %:lla lentoa kohden. |Uudet laitteet, järjestelmät ja standardit kehitetään ja validoidaan SESARin kehittämisvaiheessa. Ilmaliikenteen hallintaa koskeva tutkimus on tarpeen järkeistää ja organisoida siten, että se johtaa operatiiviseen ja teolliseen toteutukseen ilman toimien hajautumista tai päällekkäisyyttä. Tämän vuoksi seitsemännen puiteohjelman kaikki ilmaliikenteen hallintaa koskeva tutkimus keskitetään SESARiin, jossa sitä hallinnoi SESAR-yhteisyritys. Lisäksi yhteisyritys koordinoi SESAR-ohjelmaa muun ilmailututkimuksen kanssa siten, että voidaan säilyttää koko ilmaliikennejärjestelmää koskeva yhdenmukainen lähestymistapa.SESAR-yhteisyrityksellä on pieni rakenne. Suunniteltu henkilöstömäärä 28 on tarkoitus ottaa palvelukseen seuraavasti:Tehtävä | Palkkaluokka | 2007-2008 | 2009 |Pääjohtaja | AD14 | 1 | |Varapääjohtaja/ohjelmajohtaja | AD13 | 1 | |Hallinto- ja talousjohtaja | AD12 | 1 | |Pääarkkitehti | AD12 | 1 | |Päällikkö: toimintaratkaisu ja validointi | AD12 | 1 | |Päällikkö: viestintä ja suhteet sidosryhmiin | AD10 | 1 | |Päällikkö: talous ja ympäristö | AD10 | 1 | |Päällikkö: turvallisuus ja turvatoimet | AD12 | 1 | |Tekninen asiantuntija | AD6-11 | 4 | 4 |Oikeudellisen ja sopimusyksikön päällikkö | AD8 | 1 | |Varainhoito- ja talousarvioyksikön päällikkö | AD8 | 1 | |Henkilöstöhallinnon toimihenkilö | AD7 | 1 | |Sopimuslakimies | AD5-7 | 2 | |Taloushallinnon toimihenkilö | AD7 | 1 | |Projektinohjaus | AD7 | 1 | |Hallintoavustaja | AST3-5 | 1 | 1 |Pääjohtajan sihteeri | AST3 | 1 | |Hallinto- ja talousjohtajan sihteeri | AST1 | 1 | |Ohjelmajohtajan sihteeri | AST1 | 1 | || 23 | 5 |SESAR-yhteisyrityksen toiminnan osa-alueet ovat seuraavat:– Ilmaliikenteen hallinnan uusien välineiden ja järjestelmien kehittäminen: ilmaliikenteen hallintajärjestelmien automatisointia lisätään, jotta käyttäjät voivat keskittyä korkean lisäarvon tehtäviin.– Uuden teknologian kehittäminen ilmaliikenteen hallintaa varten: tuetaan ilmaliikenteen hallinnan kehittämistä, myös ilma-alusten itsenäisemmän toiminnan lisäämiseksi.– Integrointi- ja validointihankkeet: Uutta teknologiaa ja uusia toimintaratkaisuja arvioidaan realistisessa ympäristössä, jota voidaan simuloida tai testata toiminnan aloittamista edeltävissä olosuhteissa.Toteutustapa (alustava)X Keskitetty hallinnointikomissio hallinnoi suoraanX hallinnointivastuu siirretääntoimeenpanovirastoilleX varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimillekansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöilleYhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointijäsenvaltioiden kanssakolmansien maiden kanssaHallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyTämän suhteen ei muutoksia 25.11.2005 annetun asiakirjan KOM(2005)602 rahoitusselvitykseen verrattuna.6.2. Arviointi6.2.1. EnnakkoarviointiTämän suhteen ei muutoksia 25.11.2005 annetun asiakirjan KOM(2005)602 rahoitusselvitykseen verrattuna.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Tämän suhteen ei muutoksia 25.11.2005 annetun asiakirjan KOM(2005)602 rahoitusselvitykseen verrattuna.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitTämän suhteen ei muutoksia 25.11.2005 annetun asiakirjan KOM(2005)602 rahoitusselvitykseen verrattuna.7. PetostentorjuntatoimetTämän suhteen ei muutoksia 25.11.2005 annetun asiakirjan KOM(2005)602 rahoitusselvitykseen verrattuna.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)(Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustan-nukset | Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 ja myöh. | Yht. || | | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. | Tuotosten määrä | Kustan-nukset yht. |TOIMINTATAVOITE nro 1 [31]: SESAR-yhteisyrityksen perustaminen ja hallinto | | | | | | | | | | | | | | | | |Henkilöstö | | | | 1,000 | | 2,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 6,000 | | 18,000 |Muut hallintokustannukset: | | | | 2,000 | | 2,000 | | 3,000 | | 3,000 | | 2,000 | | 5,000 | | 17,000 |Välisumma tav. 1 | | | | 3,000 | | 4,000 | | 6,000 | | 6,000 | | 5,000 | | 11,000 | | 35,000 |TOIMINTATAVOITE nro 2: T&K:n johdonmukaisuus ja ohjelman hallinto | | | | | | | | | | | | | | | | |Välisumma tav. 2 | | | | 5,000 | | 9,000 | | 9,000 | | 9,000 | | 9,000 | | 19,000 | | 60,000 |TOIMINTATAVOITE nro 3Uuden ATM-teknologian, välineiden ja järjestelmien kehittäminen | | | | | | | | | | | | | | | | |Välisumma tav. n | | | | 52,000 | | 155,000 | | 36,500 | | 45,000 | | 87,000 | | 179,500 | | 555,000 |TOIMINTATAVOITE nro 4Integrointi-ja validointihankkeet | | | | | | | | | | | | | | | | |Välisumma tav. 4 | | | | 0 | | 32,000 | | 0 | | 0 | | 9,000 | | 9,000 | | 50,000 |KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | | | | 60,000 | | 200,000 | | 51,500 | | 60,000 | | 110,000 | | 218,500 | | 700,000 |8.2. Hallintomenot8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminenLaji | | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) || | Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuodet 2012–2013 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt [32] (06 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 || B*, C*/AST | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 |Momentilta 06 01 02 rahoitettava henkilöstö [33] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 |Momenteilta 06 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö [34] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |YHT. | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 8 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus– SESAR-yhteisyrityksen perustaminen– SESAR-yhteisyrityksen hallinnointiin osallistuminen– Yhteydet poliittisiin, taloudellisiin, teknisiin ja yhteiskunnallisiin sidosryhmiin– Yhteisön osallistuminen SESAR-yhteisyrityksen rahoitukseen– SESARia koskeva viestintä8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimetVuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimetVuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimetHallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta(numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHT. |1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | | | | | | | |Toimeenpanovirastot [35] | | | | | | | |Muu tekninen ja hallinnollinen apu | | | | | | | |- sisäinen | | | | | | | |- ulkoinen | | | | | | | |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | | | | | | | |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 ja myöh. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (06 01 01) | 0,234 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Momentilta 06 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.)06 01 02 01 03 | 0,071 | 0,071 | 0,071 | 0,071 | 0,071 | 0,142 |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,305 | 0,422 | 0,422 | 0,422 | 0,422 | 0,844 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |1 toimihenkilö x 117 000 €/vuosi |Laskelma – momentilta 06 01 02 rahoitettava henkilöstö |1 kansallinen asiantuntija: 70 768 €/vuosi |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2007 | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012ja myöh. | YHT. |06 01 02 11 01 – Virkamatkat (*) | 0,003 | 0,003 | 0,003 | 0,003 | 0,003 | 0,006 | 0,021 |06 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset (**) | | pm | pm | pm | pm | pm | pm |06 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset [36] | | | | | | | |06 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | | | | | | | |06 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | | | | | | | |2 Muut hallintomenot yhteensä (06 01 02 11) | 0,003 | 0,003 | 0,003 | 0,003 | 0,003 | 0,006 | 0,021 |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain)06.010404 (***)Virkamatkat 06.010503 (****) | 0,014 | 0,002 | 0,002 | 0,2000,002 | 0,002 | 0,6000,004 | 0,8000,026 |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,017 | 0,005 | 0,005 | 0,205 | 0,005 | 0,610 | 0,847 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään(*) Energian ja liikenteen pääosaston henkilöstön hankkeeseen liittyvät virkamatkat: SESARia ja SESAR-yhteisyritystä koskevat kokoukset ja tapahtumat.(**) Konferenssit, seminaarit ja kokoukset SESARin, SESAR-yhteisyrityksen ja Euroopan ATM-yleissuunnitelman esittelemiseksi ja tukemiseksi.(***) Asetuksen 219/2007 7 artiklassa tarkoitetuista kahdesta väliarvioinnista sekä loppuarvioinneista aiheutuvat kustannukset. (****) Kansallisten asiantuntijoiden virkamatkat (tutkimusbudjetti). |Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 876/2002, 21.5.2002 (EYVL L 138, 28.5.2002, s. 1).[2] Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi, KOM(2005) 602 lopullinen, 25.11.2005.[3] Neuvoston asetus (EY) N:o 71/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 1).[4] Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 21).[5] Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 38).[6] Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 52).[7] SEC(2007) 729, 23.5.2007.[8] Commission Staff Working Document on the financial and staff implications of the Proposal for a Council Decision on Europol, SEC(2007)729, 23.5.2007.[9] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1–48).[10] EUVL C, , s. .[11] EUVL C, , s. .[12] EUVL C, , s. .[13] EUVL L 30, 4.2.2008, s. 1.[14] EUVL L 30, 4.2.2008, s. 21.[15] EUVL L 30, 4.2.2008, s. 38.[16] EUVL L 30, 4.2.2008, s. 52.[17] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9).[18] EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 337/2007 (EUVL L 90, 30.3.2007, s. 1).[19] EUVL L 400, 30.12.2006, s. 86, asetus sellaisena kuin se on oikaistuna (EUVL L 54, 22.2.2007, s. 30).[20] Komission päätös C(2007)3512, 23.7.2007.[21] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 86, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).[22] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72, oikaistu EYVL L 2, 7.1.2003, s. 39.[23] EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1558/2007 (EUVL L 340, 22.12.2007, s. 1).[24] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston 06 lukuun 06 01.[25] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[26] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[27] Neuvoston asetus (EY) N:o 71/2007, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 1).[28] Neuvoston asetus (EY) N:o 72/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 21).[29] Neuvoston asetus (EY) N:o 73/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 38).[30] Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2008, 20.12.2007 (EUVL L 30, 4.2.2008, s. 52).[31] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[32] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[33] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[34] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[35] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[36] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.--------------------------------------------------