               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.2.2022
            COM(2022) 33 final
            2022/0022(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) muuttamiseen (Rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi)
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) muuttamista koskevan sekakomitean päätöksen suunniteltuun hyväksymiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.ETA-sopimus

               Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’ETA-sopimus’, taataan Euroopan talousalueen kansalaisille ja talouden toimijoille yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet sisämarkkinoilla. Siinä määrätään neljää vapautta koskevien EU:n säädösten saattamisesta osaksi 30 ETA-maan eli EU:n jäsenvaltioiden, Norjan, Islannin ja Liechtensteinin lainsäädäntöä. ETA-sopimus kattaa lisäksi yhteistyön muilla tärkeillä aloilla, kuten tutkimuksen ja kehityksen, koulutuksen, sosiaalipolitiikan, ympäristön, kuluttajansuojan, matkailun ja kulttuurin aloilla, joita kutsutaan yhteisesti sivuaviksi ja horisontaalisiksi politiikoiksi. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1994. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen sopimuspuolia.

               2.2.ETA:n sekakomitea

               ETA:n sekakomitea vastaa ETA-sopimuksen hallinnoinnista. Se on foorumi ETA-sopimuksen toimintaan liittyvää näkemysten vaihtoa varten. Se tekee päätöksensä yksimielisesti. Vastuu ETA-asioiden koordinoinnista EU:n puolella on Euroopan komission pääsihteeristöllä.

               2.3.Suunniteltu ETA:n sekakomitean säädös

               ETA:n sekakomitean on tarkoitus hyväksyä ETA:n sekakomitean päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, joka koskee ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) muuttamista.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on ottaa rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi
                  1
               , jäljempänä ’rakennusten energiatehokkuusdirektiivi’, osaksi ETA-sopimusta.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Sen jälkeen kun kanta on hyväksytty, se olisi esitettävä ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen sisältö ja luonne eivät ole pelkästään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2894/94 tarkoitettuja teknisiä mukautuksia. Näin ollen neuvosto vahvistaa unionin kannan.

               Liitteenä oleva ETA:n sekakomitean päätös sisältää muun muassa seuraavat mukautukset:

               Islannin suhteellisen uuden ja yhdenmukaisen rakennuskannan erityispiirteiden vuoksi ehdotetaan väliaikaista ja ehdollista vapautusta rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU soveltamisesta. Islannissa 99,9 prosenttia sähköstä ja 98 prosenttia sisätilojen lämmityksestä katetaan paikallisilla uusiutuvilla energialähteillä. Näin ollen Islannin tapauksessa rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävillä toimenpiteillä ei olisi juuri mitään vaikutusta kasvihuonekaasupäästöihin tai energiaturvallisuuteen.

               Liechtensteinin rakennuskannan erittäin pienen koon sekä maan ilmaston ja rakennusten tyypillisten piirteiden vuoksi ehdotetaan, että Liechtenstein vapautetaan rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 5 artiklan mukaisesta velvoitteesta laskea itse rakennusten energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaaliset tasot.

               Lisäksi ehdotetaan, että Norja ja Liechtenstein voivat antaa energiatehokkuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista säädöksiä, joissa käytetään muita järjestelmän rajoja kuin primäärienergian käyttöä, joka on rakennusten energiatehokkuusdirektiivissä säädetty perusta, edellyttäen kuitenkin, että tämän päätöksen 1 artiklan c alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

               Jotta voidaan varmistaa, että Norjassa käytetty käyttäjän ilmoitukseen perustuva energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmä tuottaa vastaavia tuloksia kuin rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 17 artiklassa edellytetyt riippumattomien asiantuntijoiden myöntämät todistukset, ehdotetaan 1 artiklan d alakohdassa esitettyä mukautusta.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               ETA:n sekakomitea on perustettu ETA-sopimuksella. Säädös, joka ETA:n sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta yhdessä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan kanssa.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla yhdessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 2 kohdan kanssa annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti osaksi ETA-sopimusta otettavan EU:n lainsäädännön aineellisen oikeusperustan perusteella.

               Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja toimintaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 2 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustan pitäisi olla SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohta.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska ETA:n sekakomitean säädöksellä muutetaan ETA-sopimuksen liitettä IV (Energia), on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2022/0022 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) muuttamiseen

                  (Rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi)

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  3
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  4
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä IV, joka sisältää määräyksiä energiasta.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU
                  5
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä IV (Energia).

               (5)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava tämän päätöksen liitteessä olevaan ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.2.2022
            COM(2022) 33 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) muuttamiseen (Rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi)

               LIITE

               LUONNOS ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖKSEKSI

               N:o […],

               annettu […],

               ETA-sopimuksen liitteen IV (Energia) muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Rakennusten energiatehokkuudesta 19 päivänä toukokuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU
                  1
               , jäljempänä ’rakennusten energiatehokkuusdirektiivi’, olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (2)Islannin suhteellisen uuden ja yhdenmukaisen rakennuskannan erityispiirteiden vuoksi päätetään myöntää väliaikainen ja ehdollinen vapautus rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU soveltamisesta. Tätä poikkeusta sovelletaan direktiiviin 2010/31/EU, sellaisena kuin se oli voimassa ennen kuin sitä muutettiin 30 päivänä toukokuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/844, ja tämän poikkeuksen soveltaminen on tiukasti rajattu vain siihen asti, kunnes direktiivin 2010/31/EU, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2018/844, sisällyttämisestä päästään sopimukseen.

               (3)Liechtensteinin rakennuskannan erittäin pienen koon sekä maan ilmaston ja rakennusten tyypillisten piirteiden vuoksi Liechtenstein vapautetaan rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 5 artiklan mukaisesta velvoitteesta laskea itse rakennusten energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaaliset tasot.

               (4)Norja ja Liechtenstein voivat antaa energiatehokkuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista säädöksiä, joissa käytetään muita järjestelmän rajoja kuin primäärienergian käyttöä, joka on rakennusten energiatehokkuusdirektiivissä säädetty perusta, edellyttäen kuitenkin, että tämän päätöksen 1 artiklan c alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

               (5)Sen varmistamiseksi, että Norjassa käytetty käyttäjän ilmoitukseen perustuva energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmä tuottaa vastaavia tuloksia kuin rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 17 artiklassa edellytetyt riippumattomien asiantuntijoiden myöntämät todistukset, ehdotetaan 1 artiklan d alakohdassa esitettyä mukautusta.

               (6)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä IV,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen liitteessä IV olevan 17 kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/91/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002) teksti seuraavasti:

               ”32010 L 0031: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19 päivänä toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

               Tätä sopimusta sovellettaessa direktiivin säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

               a)Direktiiviä ei sovelleta Islantiin.

               b)Lisätään 5 artiklan 2 kohtaan seuraava:

               ”Liechtenstein voi käyttää energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen määrittämiseen sellaisen toisen sopimuspuolen laskelmia, jolla on vertailukelpoiset parametrit.”

               c)Rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan sekä liitteen I soveltamiseksi Liechtenstein ja Norja voivat käyttää energiankäyttöä koskevien vaatimustensa perusteena nettoenergiaa edellyttäen, että seuraavat ehdot täyttyvät:

                     2
                  i) Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset asetetaan rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 5 artiklan vaatimusten mukaisesti noudattaen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten vahvistetun menetelmäkehyksen perusperiaatteita.

               ii) Julkaistaan numeroarvoinen primäärienergiankäytön indikaattori, joka vastaa rakentamismääräyksissä vahvistettuja energiatehokkuusvaatimuksia.

               iii) Komissio varaa itselleen oikeuden tarkastella tätä erityistä mukautusta uudelleen tulevien neuvottelujen yhteydessä, joita käydään rakennusten energiatehokkuusdirektiivistä sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä (EU) 2018/844.

               d)Lisätään 17 artiklaan seuraava:

               ”EFTA-valtiot voivat perustaa asuinrakennuksille yksinkertaistetun käyttäjän ilmoitukseen perustuvan energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän, jota voidaan käyttää vaihtoehtona asiantuntijoiden hyödyntämiselle, kunhan seuraavat edellytykset täyttyvät:

               i) Koko asuinrakennuskannasta, mukaan lukien kaikki rakennustyypit ja ikäryhmät sekä kussakin rakennustyypissä käytettyjen rakennuksen vaipan ja teknisten järjestelmien ominaisuudet, on saatavilla perusteellista ja laadukasta tietoa, mikä mahdollistaa yksittäisten rakennusten ja rakennuksen osien energiatehokkuuden laskemisen erittäin luotettavasti käyttäjien antamien tietojen perusteella.

               ii) Kunkin rakennustyypin kustannusoptimaalisista tai kustannustehokkaista parannuksista on saatavilla yksityiskohtaista tietoa.

               iii) Käytössä on ratkaisuja käyttäjien tukemiseksi, jotta nämä voivat käyttää järjestelmää rakennustodistusten myöntämistä varten. Tällaisia ratkaisuja voivat olla puhelin- tai neuvontapalvelut, jotka mahdollistavat yhteydenpidon käyttäjien ja riippumattomien asiantuntijoiden tai järjestelmäasiantuntijoiden välillä.

               iv)Jotta voidaan varmistaa, että tulosten manipuloinnin riski on mitätön, käyttäjän ilmoitukseen perustuvaan sertifiointijärjestelmään sisältyy laadunvalvonta- ja todentamismekanismeja, joiden avulla tarkistetaan käyttäjien syöttämät tiedot ja niiden läpinäkyvyys.

               v)Käytössä on riippumattomia valvontajärjestelmiä, joilla varmistetaan, että käyttäjän ilmoitukseen perustuva energiatehokkuussertifiointi tuottaa tuloksia, jotka vastaavat laadultaan ja luotettavuudeltaan asiantuntijoiden myöntämiä todistuksia.

               vi)Käyttäjän ilmoitukseen perustuva järjestelmä antaa suosituksia, jotka tarjoavat käyttäjille kohdennettuja neuvoja heidän omien rakennustensa tai rakennuksen osiensa kustannusoptimaalisia tai kustannustehokkaita parannuksia varten.””

               2 artikla

               Direktiivin 2010/31/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan [… päivänä …kuuta …], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty
                  3*.

               4 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […] kuuta […].

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  ETA:n sekakomitean

                  sihteerit

                     (1)

                        EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13.

                     (2)

                        Komission delegoitu asetus (EU) N:o 244/2012, annettu 16 päivänä tammikuuta 2012, rakennusten energiatehokkuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU täydentämisestä vahvistamalla vertailumenetelmäkehys rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten.

                     (3)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.2.2022
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyn vuoden 1994 sopimuksen mukaista tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten ja muiden niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen mukaista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä alkuperäsääntökomiteassa

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee puitepäätöstä, jossa vahvistetaan Euroopan unionin puolesta otettava kanta tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten ja muiden niiden kaltaisten tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyn vuoden 1994 sopimuksen mukaista tuontitavaroiden tullausarvoa koskevien asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen mukaista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VII artiklan soveltamisesta tehty Maailman kauppajärjestön sopimus ja alkuperäsäännöistä tehty sopimus

               Tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VII artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’CVA-sopimus’, tarkoituksena on luoda kaikille Maailman kauppajärjestön jäsenille oikeudenmukainen, yhdenmukainen ja neutraali järjestelmä tavaroiden tullausarvon määrittämiseksi.

               Alkuperäsäännöistä tehdyllä sopimuksella
                  2
               , jäljempänä ’ARO-sopimus’, pyritään varmistamaan, että etuuskohteluun oikeuttamattomat alkuperäsäännöt eivät itsessään aiheuta tarpeettomia kaupan esteitä, ja yhdenmukaistamaan kansainvälisellä tasolla muita alkuperäsääntöjä kuin tullietuuksien myöntämiseen liittyviä alkuperäsääntöjä. Kunnes yhdenmukaistamisohjelma on saatu päätökseen, sopimuspuolten on varmistettava alkuperäsääntöjensä avoimuus ja se, että niillä ei ole rajoittavia, vääristäviä tai häiritseviä vaikutuksia kansainväliseen kauppaan ja että niitä hallinnoidaan johdonmukaisella, yhdenmukaisella, puolueettomalla ja järkevällä tavalla.

               Molemmat sopimukset tulivat voimaan 1. tammikuuta 1995.

               Euroopan unioni on molempien näiden sopimusten osapuoli
                  3
               .

               2.2.Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetut tekninen tullausarvokomitea ja tekninen alkuperäsääntökomitea

               Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustettu tekninen tullausarvokomitea, jäljempänä ’TCCV’, vastaa muun muassa sellaisten tuontitavaroiden tullausarvon määrittämiseen liittyvien tietojen ja neuvojen antamisesta, joita kuka tahansa jäsenen tai komitea voi pyytää. Tällaiset tiedot ja neuvot voivat olla neuvoa-antavia lausuntoja, kommentteja, selittäviä huomautuksia, tapaustutkimuksia tai tutkimuksia.

               TCCV kokoontuu tarpeen mukaan, mutta vähintään kaksi kertaa vuodessa. TCCV tekee päätöksensä enemmistöllä, joka käsittää vähintään kaksi kolmasosaa läsnä olevista jäsenistä. Neuvoa-antavat lausunnot, kommentit, selittävät huomautukset, tapaustutkimukset ja TCCV:n hyväksymät tutkimukset ovat TCCV:n istunnoista laadittujen raporttien liitteenä, ja ne ovat tullin ja kaupan alan toimijoiden käytettävissä TCCV:n tekstien kokoelmassa. Unioni ja sen jäsenvaltiot osallistuvat TCCV:hen yhtenä kokonaisuutena ilmaisemalla näkemyksensä ennen TCCV:n kokouksia vahvistetun EU:n koordinoidun kannan perusteella.

               Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustettu tekninen alkuperäsääntökomitea, jäljempänä ’TCRO’, vastaa muun muassa tavaroiden alkuperän määrittämiseen liittyvien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen ja neuvojen antamisesta ARO-sopimuksen yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi.

               TCRO kokoontuu tarpeen mukaan, mutta vähintään kerran vuodessa. Unioni ja sen jäsenvaltiot osallistuvat TCRO:hon yhtenä kokonaisuutena ilmaisemalla näkemyksensä ennen TCRO:n kokouksia vahvistetun EU:n koordinoidun kannan perusteella.

               2.3.Suunnitellut säädökset

               TCCV:n osalta ehdotettu puitepäätös koskee seuraavia asiakirjoja, siltä osin kuin niillä olisi oikeusvaikutuksia unionissa:

               - CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan a ja d alakohdan nojalla annetut neuvoa-antavat lausunnot. Neuvoa-antavassa lausunnossa vastataan kysymykseen, joka on esitetty CVA-sopimuksen soveltamisesta tiettyihin tosiasiallisiin tai teoreettisiin tosiseikkoihin. Näin ollen silloin, kun tosiseikat ovat samanlaiset kuin neuvoa-antavassa lausunnossa, tullihallintojen käytettävissä on selkeä ratkaisu. Jos tosiseikat eivät ole samat, neuvoa-antavaa lausuntoa voidaan kuitenkin käyttää ohjenuorana ongelman ratkaisemisessa.

               - CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdan nojalla annetut kommentit. Kommentti on joukko CVA-sopimuksen tekstiä koskevia huomautuksia, joiden tarkoituksena on selkeyttää tilannetta, jossa tekstin kirjaimellista tulkintaa voidaan täydentää lisäohjeilla. Kommentteihin sisältyy tarvittaessa havainnollistavia esimerkkejä. Kommentit antavat siis yleensä tullihallinnoille ohjeita siitä, miten tiettyä CVA-sopimuksen osaa sovelletaan useissa tilanteissa.

               - CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdan nojalla annetut selittävät huomautukset. Selittävässä huomautuksessa selvennetään teknisen komitean näkemyksiä yhteen tai useampaan CVA-sopimuksen määräykseen liittyvästä yleisluontoisesta kysymyksestä. Selittävissä huomautuksissa voidaan myös tarkastella kauppakäytäntöjä siltä osin kuin ne liittyvät asianomaiseen kysymykseen, ja tehdä tarvittavat johtopäätökset. Viittaus selittävään huomautukseen mahdollistaa sen, että tullihallinnot voivat soveltaa jotakin CVA-sopimuksen määräystä useisiin erilaisiin sen soveltamisalaan kuuluviin kaupallisiin tilanteisiin.

               - CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdan nojalla laaditut tapaustutkimukset. Tapaustutkimus on todellista liiketoimea koskevista monitahoisista tosiseikoista laadittu selvitys, jonka avulla voidaan selkeyttää yhden tai useamman CVA-sopimuksen määräyksen käytännön soveltamista.

               - CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdan nojalla laaditut tutkimukset. Tutkimus on CVA-sopimuksen määräyksiä koskevan perusteellisen tarkastelun tulos, jota mikään edellä mainituista asiakirjoista ei kata asianmukaisesti.

               TCCV hyväksyy neuvoa-antavat lausunnot, kommentit, selittävät huomautukset, tapaustutkimukset ja tutkimukset yhteisymmärryksessä, ja ne liitetään TCCV:n istunnoista laadittaviin raportteihin. Lisäksi ne annetaan tullin ja kaupan alan toimijoiden käyttöön TCCV:n tekstien kokoelmassa.

               Ehdotettu puitepäätös voi koskea myös seuraavia TCRO:n hyväksymiä asiakirjoja siltä osin kuin niillä on oikeusvaikutuksia unionissa:

               - ARO-sopimuksen liitteessä I olevan 1 kohdan a alakohdan nojalla annetut neuvoa-antavat lausunnot. TCRO voi jonkin jäsenensä pyynnöstä tutkia erityisiä teknisiä ongelmia, joita ilmenee alkuperäsääntöjen päivittäisessä hallinnoinnissa, ja antaa neuvoa-antavia lausuntoja asianmukaisista ratkaisuista esitettyjen tosiseikkojen perusteella.

               - ARO-sopimuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan nojalla annetut tiedot ja neuvot. TCRO voi jonkin jäsenensä pyynnöstä antaa tietoja ja neuvoja kaikista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevista seikoista.

               TCRO:n antamat neuvoa-antavat lausunnot, tiedot ja neuvot voivat toimia ohjenuorana vastaavien teknisten ongelmien tai tavaroiden alkuperän määrittämiseen liittyvien kysymysten ratkaisemisessa. TCRO hyväksyy neuvoa-antavat lausunnot, tiedot ja neuvot yhteisymmärryksessä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Jotkin TCCV:n tai TCRO:n kokouksissa otettavat ja ennen asianomaisia kokouksia vahvistettavat unionin kannat koskevat sellaisten neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten, tietojen ja neuvojen sekä niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymistä kyseisissä komiteoissa, joilla voi olla oikeusvaikutuksia EU:ssa siitä huolimatta, että ne eivät välttämättä ole oikeudellisesti sitovia.

               Näitä erityisiä välineitä koskevien unionin kantojen hyväksyminen edellyttää toimielinten välistä tehostettua ja tehokasta yhteistyötä mainituissa komiteoissa keskusteltavien kysymysten teknisen luonteen ja määrän vuoksi ja koska käsiteltävien asioiden käsittelyyn on käytettävissä vain vähän aikaa.

               Sen vuoksi on unionin edun mukaista, että kyseiset kannat vahvistetaan tuontitavaroiden tullausarvon ja tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. Tämän on tapahduttava viipymättä, jotta unioni voi käyttää oikeuksiaan TCCV:ssä ja TCRO:ssa.

               Tätä varten komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy kokoomapäätöksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
                  4
               , jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Kyseisessä päätöksessä vahvistetaan puitteet unionin puolesta TCCV:ssä ja TCRO:ssa otettavien kantojen vahvistamiselle hyvissä ajoin silloin, kun näiden elinten on hyväksyttävä asiakirjoja, joilla on oikeusvaikutuksia.

               Sen varmistamiseksi, että neuvosto voi arvioida ja tarvittaessa tarkistaa tämän päätöksen periaatteita säännöllisesti ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
                  5
                13 artiklan 2 kohdassa vahvistetun unionin toimielinten vilpittömän yhteistyön hengessä, tämän neuvoston kokoomapäätöksen voimassaolon olisi oltava kestoltaan rajoitettu,

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  6
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Maailman tullijärjestön (WCO) alaisuuteen perustettu TCCV on sopimuksella eli tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyllä vuoden 1994 sopimuksella (CVA-sopimus) perustettu elin. Maailman tullijärjestön (WCO) alaisuuteen perustettu TCRO on sopimuksella eli alkuperäsäännöistä tehdyllä sopimuksella (ARO-sopimus) perustettu elin.

               Tuontitavaroiden tullausarvon tai tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevat TCCV:n ja TCRO:n tekniset neuvoa-antavat lausunnot, kommentit, selittävät huomautukset, tapaustutkimukset, tutkimukset, tiedot ja neuvot sekä niiden kaltaiset asiakirjat ovat asiakirjoja, joilla on oikeusvaikutuksia, koska ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli tuontituotteiden tullausarvon ja tavaroiden alkuperän määrittämistä koskeviin unionin tullikoodeksin sekä sen delegoidun säädöksen ja täytäntöönpanosäädöksen säännöksiin.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta esitettävä kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU:n säädös kuuluu yhteisen kauppapolitiikan alaan siinä tapauksessa, että se koskee erityisesti tällaista kauppaa, koska sillä pyritään olennaisesti kaupan edistämiseen, helpottamiseen tai sääntelyyn ja sillä on suoria ja välittömiä vaikutuksia kauppaan.. Tavaroiden tullausarvo ja alkuperä yksilöidään ja niitä säännellään unionin tullikoodeksissa tekijöinä, joiden perusteella tuonti- ja vientitullia ja muita tavaroiden kauppaan sovellettavia toimenpiteitä sovelletaan. CVA-sopimus ja ARO-sopimus ovat tavarakauppaan liittyviä kauppasopimuksia samaan tapaan kuin niillä perustettujen elinten antamat asiakirjat. Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät näin ollen yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Päätösehdotuksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2022/0019 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyn vuoden 1994 sopimuksen mukaista tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten ja muiden niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen mukaista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä alkuperäsääntökomiteassa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/800/EY
                  7
                sopimuksen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VII artiklan soveltamisesta, jäljempänä ’CVA-sopimus’, ja alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ARO-sopimus’.

               (2)CVA-sopimuksen 18 artiklan 2 kohdalla perustetaan tulliyhteistyöneuvoston (WCO) alaisuuteen tekninen tullausarvokomitea, jäljempänä ’TCCV’, jonka tehtävänä on CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 1 kohdan nojalla varmistaa CVA-sopimuksen tulkinnan ja soveltamisen yhdenmukaisuus teknisellä tasolla.

               (3)CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan a alakohdan nojalla TCCV vastaa sellaisten erityisten teknisten ongelmien tutkimisesta, joita ilmenee jäsenten keskuudessa tullausarvojärjestelmän päivittäisessä hallinnoinnissa, ja antaa neuvoa-antavia lausuntoja asianmukaisista ratkaisuista esitettyjen tosiseikkojen perusteella.

               (4)CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdan nojalla TCCV vastaa pyynnön mukaisesti siihen liittyvien arvonmäärityslakien, -menettelyjen ja -käytäntöjen tutkimisesta ja tällaisten tutkimusten tuloksia koskevien raporttien valmistelusta.

               (5)CVA-sopimuksen liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdan nojalla TCCV vastaa kaikkiin tuontitavaroiden tullausarvon määrittämiseen liittyvien tietojen ja neuvojen antamisesta, joita kuka tahansa jäsen tai CVA-sopimuksen 18 artiklan 1 kohdalla perustettu tullausarvokomitea (CCV) voi pyytää. Tällaiset tiedot ja neuvot voivat olla neuvoa-antavia lausuntoja, kommentteja tai selittäviä huomautuksia.

               (6)ARO-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdalla perustetaan tulliyhteistyöneuvoston (WCO) alaisuuteen tekninen alkuperäsääntökomitea, jäljempänä ’TCRO’, joka suorittaa ARO-sopimuksen liitteessä I määrätyt tekniset tehtävät.

               (7)ARO-sopimuksen liitteessä I olevan 1 kohdan a alakohdan nojalla TCRO vastaa sellaisten erityisten teknisten ongelmien tutkimisesta, joita ilmenee jäsenten keskuudessa alkuperäsääntöjen päivittäisessä hallinnoinnissa, ja antaa neuvoa-antavia lausuntoja asianmukaisista ratkaisuista esitettyjen tosiseikkojen perusteella.

               (8)ARO-sopimuksen liitteessä I olevan 1 kohdan b alakohdan nojalla TCRO vastaa kaikkiin tavaroiden alkuperän määrittämiseen liittyvien tietojen ja neuvojen antamisesta, joita kuka tahansa jäsen tai ARO-sopimuksen 4 artiklan 1 kohdalla perustettu alkuperäsääntökomitea (CRO) voi pyytää.

               (9)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta TCCV:ssä otettava kanta kaikkia tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten tai niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen, jotta varmistetaan CVA-sopimuksen yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen, koska tällaiset asiakirjat voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 952/2013
                  8
               , 28 päivänä heinäkuuta 2015 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2015/2446
                  9
                ja 24 päivänä marraskuuta 2015 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447
                  10
                oleviin tavaroiden tullausarvoa ja sen määrittämistä koskeviin säännöksiin.

               (10)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta TCRO:ssa otettava kanta tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen ja neuvojen sekä niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen, jotta varmistetaan ARO-sopimuksen yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen, koska tällaiset asiakirjat voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli asetuksessa (EU) N:o 952/2013, asetuksessa (EU) 2015/2446 ja asetuksessa (EU) 2015/2447 oleviin tavaroiden alkuperää ja niiden määrittämistä koskeviin säännöksiin.

               (11)On unionin edun mukaista, että unionin ottama kanta vahvistetaan TCCV:ssä tuontitavaroiden tullausarvoa määrittämistä koskevien periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti ja TCRO:ssa tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. On myös unionin edun mukaista, että tällaiset kannat vahvistetaan nopeasti, jotta unioni voi käyttää oikeuksiaan TCCV:ssä ja TCRO:ssa.

               (12)Kun otetaan huomioon tuontitavaroiden tullausarvon ja tavaroiden määrittämisen erittäin tekninen luonne, kaksi kertaa vuodessa järjestettävissä TCCV:n ja TCRO:n kokouksissa käsiteltävien kysymysten suuri määrä, kyseisten kokousten valmistelua varten WCO:n sihteeristössä sekä TCCV:n/TCRO:n jäsenten keskuudessa laadittujen asiakirjojen tarkasteluun käytettävissä oleva lyhyt aika sekä näin ollen syntynyt tarve ottaa unionin kannassa huomioon ennen TCCV:n/TCRO:n kokouksia tai niiden aikana esitetyt uudet tiedot ja käsitellä ne operatiivisesti, unionin kannan erittelemiseksi tarvittavat toimet olisi toteutettava noudattaen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa määrättyä unionin toimielinten keskenään tekemän vilpittömän yhteistyön periaatetta.

               (13)Koska valmisteluasiakirjat ovat toistuvasti saatavilla myöhässä ennen TCCV:n ja TCRO:n kokouksia ja jotta voidaan säilyttää unionin oikeudet ja edut kyseisissä teknisissä komiteoissa, komission olisi pyrittävä pyytämään WCO:n sihteeristöä varmistamaan valmisteluasiakirjojen saatavuus asianomaisen komitean työjärjestyksen mukaisesti, jotta kyseiset asiakirjat lähetetään viimeistään 30 päivää ennen asiaankuuluvan istunnon alkamista.

               (14)Sen varmistamiseksi, että neuvosto voi arvioida ja tarvittaessa tarkistaa tämän päätöksen periaatteita säännöllisesti ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa vahvistetun unionin toimielinten vilpittömän yhteistyön hengessä, tämän päätöksen voimassaolon olisi oltava kestoltaan rajoitettu,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta otettava kanta tuontitavaroiden tullausarvon määritystä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyllä vuoden 1994 sopimuksella Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä tällaisten asiakirjojen valmisteluun vahvistetaan liitteessä olevassa I jaksossa vahvistettujen periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

               2 artikla

               Edellä olevan 1 artiklan nojalla otettava unionin kanta vahvistetaan liitteessä olevan II jakson mukaisesti.

               3 artikla

               Unionin puolesta otettava kanta tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen alkuperäsäännöistä tehdyllä sopimuksella Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä alkuperäsääntökomiteassa ja tällaisten asiakirjojen valmisteluun vahvistetaan liitteessä olevassa I jaksossa vahvistettujen periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

               4 artikla

               Edellä olevan 3 artiklan nojalla otettava unionin kanta vahvistetaan liitteessä olevan II jakson mukaisesti.

               5 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2025.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web

                     (3)

                        Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994 (EYVL L 336/1, 23.12.1994, s. 1–2).

                     (4)

                        Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto (EUVL C 326, 26.10.2012, s. 47–390).

                     (5)

                        Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto (EUVL C 326, 26.10.2012, s. 13–390).

                     (6)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (7)

                        Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).

                     (8)

                        EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

                     (9)

                        Komission delegoitu asetus (EU) 2015/2446, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 1).

                     (10)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.2.2022
            COM(2022) 29 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyn vuoden 1994 sopimuksen mukaista tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten ja muiden niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen mukaista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä alkuperäsääntökomiteassa

               LIITE

               1.Euroopan unionin puolesta otettava kanta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen VII artiklan soveltamisesta tehdyn vuoden 1994 sopimuksen mukaista tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten ja muiden niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen mukaista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetussa teknisessä alkuperäsääntökomiteassa

               1.1.PERIAATTEET

               Maailman tullijärjestön alaisuuteen perustetuissa teknisessä tullausarvokomiteassa ja teknisessä alkuperäsääntökomiteassa unioni

               a) edistää, myötävaikuttaa ja helpottaa tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä sekä tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VII artiklan soveltamisesta tehdyn sopimuksen (CVA-sopimus) yhdenmukaista tulkintaa ja soveltamista;

               b) edistää, myötävaikuttaa ja helpottaa tavaroiden alkuperän määrittämistä sekä alkuperäsäännöistä tehdyn sopimuksen (ARO-sopimus) yhdenmukaista tulkintaa ja soveltamista;

               c) pyrkii siihen, että sidosryhmät osallistuvat asianmukaisesti teknisen tullausarvokomitean (TCCV) ja teknisen alkuperäsääntökomitean (TCRO) neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten, tietojen, neuvojen tai niiden kaltaisten asiakirjojen valmisteluvaiheeseen, ja varmistaa, että mainituissa teknisissä komiteoissa hyväksytyt neuvoa-antavat lausunnot, kommentit, selittävät huomautukset, tapaustutkimukset, tutkimukset, tiedot, neuvot tai niiden kaltaiset asiakirjat ovat CVA- ja ARO-sopimuksen mukaiset;

               d) varmistaa, että TCCV:ssä hyväksytyt toimenpiteet vastaavat CVA-sopimuksen yleistä johdantoa ja mainitun sopimuksen liitteessä I olevia tulkitsevia huomautuksia;

               e) edistää unionin politiikkoja ja parhaita käytäntöjä noudattavia kantoja, mukaan lukien tavoite suojata EU:n taloudellisia etuja, sekä kaikkia muita unionin kansainvälisiä sitoumuksia asianomaisella alalla;

               1.2.ARVIOINTIPERUSTEET

               Unionin puolesta otettavat kannat

               a) vahvistetaan CVA-sopimuksen, sen yleisen johdannon ja sen liitteessä I olevien tulkitsevien huomautusten mukaisesti, siltä osin kuin on kyse tuontitavaroiden tullausarvon määrittämisestä;

               b) vahvistetaan ARO-sopimuksen mukaisesti, siltä osin kuin on kyse tavaroiden alkuperän määrittämisestä;

               c) ovat sellaiset, että niissä otetaan tarvittaessa huomioon seuraavat seikat:

               –Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö, joka koskee tavaroiden tullausarvoa ja tavaroiden alkuperää,

               –TCCV:n ja TCRO:n aiemmin hyväksymät asiakirjat, joita sovelletaan edelleen,

               –tavaroiden tullausarvoa ja tavaroiden alkuperää koskevat unionin säännökset,

               –tulliasiantuntijaryhmän tullausarvojaostossa kehitetyt ohjeasiakirjat, jotka liittyvät tavaroiden tullausarvoon,

               –tulliasiantuntijaryhmän alkuperäjaostossa kehitetyt tavaroiden alkuperää koskevat ohjeasiakirjat;

               –kaikki muut neuvoston tai komission laatimat säädökset tai ohjeet, jotka liittyvät tullausarvon määrittämiseen ja tavaroiden alkuperään.

               1.3.SUUNTAVIIVAT

               a) Unioni pyrkii tarvittaessa tukemaan sitä, että TCCV:ssä ja TCRO:ssa hyväksytään neuvoa-antavia lausuntoja, kommentteja, selittäviä huomautuksia, tapaustutkimuksia, tutkimuksia, tietoja, neuvoja tai niiden kaltaisia asiakirjoja, jotka koskevat tuontitavaroiden tullausarvon ja tavaroiden alkuperän määrittämistä, jotta varmistetaan CVA-sopimuksen ja ARO-sopimuksen yhdenmukainen tulkinta ja soveltaminen teknisellä tasolla:

               b) tarvittaessa unioni ehdottaa ja valmistelee a alakohdassa tarkoitettuja välineitä.

               2.Tarkennus Euroopan unionin puolesta otettavaan kantaan CVA-sopimuksen mukaista tuontitavaroiden tullausarvon määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten ja muiden niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen WCO:n alaisuuteen perustetussa teknisessä tullausarvokomiteassa sekä ARO-sopimuksen mukaista tavaroiden alkuperän määrittämistä koskevien neuvoa-antavien lausuntojen, tietojen, neuvojen ja niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen WCO:n alaisuuteen perustetussa teknisessä alkuperäsääntökomiteassa

               1.Ennen kutakin TCCV:n tai TCRO:n kokousta, jonka aikana TCCV:n tai TCRO:n on määrä hyväksyä neuvoa-antavia lausuntoja, kommentteja, selittäviä huomautuksia, tapaustutkimuksia, tutkimuksia, tietoja, neuvoja tai niiden kaltaisia asiakirjoja, joilla on oikeusvaikutuksia unioniin, tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta unionin puolesta I jaksossa esitettyjen periaatteiden, arviointiperusteiden ja suuntaviivojen mukaisesti otettavassa kannassa otetaan huomioon viimeisimmät komissiolle toimitetut tekniset ja muut asiaankuuluvat tiedot. Unionin oikeuksien ja etujen säilyttämiseksi WCO:ssa komissio kiinnittää erityistä huomiota siihen, annetaanko valmisteluasiakirjat saataville TCCV:n ja TCRO:n työjärjestyksen mukaisesti.

               2.Tätä varten komissio toimittaa neuvostolle riittävän aikaisin ennen kutakin 1 kohdassa tarkoitettua TCCV:n ja TCRO:n kokousta kyseisiin tietoihin perustuvan asiakirjan, jossa esitetään unionin kannan ehdotetun tarkennuksen erityispiirteet unionin puolesta esitettävän kannan yksityiskohdista käytävää keskustelua ja niiden hyväksymistä varten. Neuvosto tarkastelee komission asiakirjoja mahdollisimman pian.
                  Jos neuvosto ei hyväksy ehdotuksen tiettyä osaa, komissio ei esitä TCCV:ssä tai TCRO:ssa unionin kantaa kyseisestä osasta.

               3.Jos unionin kanta poikkeaa asiasisällöltään TCCV:ssä ehdotetuista neuvoa-antavista lausunnoista, kommenteista, selittävistä huomautuksista, tapaustutkimuksista, tutkimuksista tai niiden kaltaisista asiakirjoista tai TCRO:ssa ehdotetuista neuvoa-antavista lausunnoista, tiedoista, neuvoista tai niiden kaltaisista asiakirjoista, komissio esittää unionin puolesta kannan, jonka mukaan kyseinen asiakirja ei saavuta tarvittavaa yhteisymmärrystä, jotta se voitaisiin hyväksyä TCCV:ssä tai TCRO:ssa.

               4. Jotta unionin oikeudet voidaan säilyttää ja välttää tekemästä päätös asiasta, johon neuvosto ei pysty ottamaan kantaa ennen kuin TCCV:n tai TCRO:n jäseniä pyydetään ilmaisemaan lopullinen kantansa neuvoa-antavien lausuntojen, kommenttien, selittävien huomautusten, tapaustutkimusten, tutkimusten, tietojen, neuvojen tai niiden kaltaisten asiakirjojen hyväksymiseen, komissio pyytää unionin puolesta, että ehdotetusta asiakirjasta jatketaan keskusteluja TCCV:ssä tai TCRO:ssa.

               ***


                          EUROOPAN
                          KOMISSIO
                                                  Bryssel 8.2.2022
                                                  COM(2022) 41 final
                                                  2022/0029 (NLE)
                                         Ehdotus
                                NEUVOSTON PÄÄTÖS
     huumausainetoimikunnan 65. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta
     kannasta, joka koskee aineiden lisäämistä huumausaineiden ja psykotrooppisten
   aineiden laittoman kaupan vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa
                                  olevaan I luetteloon
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                                  PERUSTELUT
   1.        EHDOTUKSEN KOHDE
   Tämä ehdotus koskee päätöstä huumeainetoimikunnassa (CND) unionin puolesta otettavan
   kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä huumausaineiden ja
   psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan vuonna 1988 tehdyssä Yhdistyneiden
   Kansakuntien (YK) yleissopimuksessa oleviin luetteloihin suunnitellut muutokset. Kyseiset
   muutokset perustuvat kansainvälisen huumausaineiden valvontalautakunnan (INCB)
   suosituksiin.
   2.        EHDOTUKSEN TAUSTA
   2.1.      Huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan
             vuonna 1988 tehty Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) yleissopimus
   Huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan vuonna 1988 tehdyn
   Yhdistyneiden kansakuntien (YK) yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena
   on edistää osapuolten välistä yhteistyötä, jotta ne voisivat puuttua tehokkaammin sellaisiin
   huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman kaupan eri tekijöihin, joilla on
   kansainvälistä ulottuvuutta. Kun osapuolet täyttävät yleissopimuksen mukaisia velvoitteitaan,
   niiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, kuten lainsäädännölliset ja hallinnolliset
   toimenpiteet, omien lainsäädäntöjärjestelmiensä perussäännösten mukaisesti.
   Yleissopimus tuli voimaan 11. marraskuuta 1990.
   EU1 ja sen jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia.
   2.2.      Huumausainetoimikunta (CND)
   CND on YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) alainen toimikunta, jonka tehtävät ja
   toimivaltuudet on vahvistettu muun muassa mainitussa yleissopimuksessa. Toimikuntaan
   kuuluu 53 YK:n jäsenvaltiota, jotka Ecosoc on valinnut. Tällä hetkellä
   huumausainetoimikunnassa on 12 EU:n jäsenvaltiota2, joilla on äänioikeus. Unioni osallistuu
   CND:n työskentelyyn tarkkailijana.
   CND ottaa huomioon osapuolten huomautukset ja INCB:n huomautukset ja suositukset, jotka
   ovat ratkaisevia tieteellisissä kysymyksissä, ja se voi ottaa huomioon myös kaikki muut
   asiaankuuluvat tekijät ja päättää jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä sisällyttää
   aineen yleissopimuksen luetteloihin.
   2.3.      Suunniteltu CND:n säädös
   CND:n on 14.–18. maaliskuuta 2022 pidettävässä 65. istunnossaan määrä hyväksyä päätös,
   joka koskee kolmen aineen eli 4-AP:n, boc-4-AP:n ja norfentanyylin lisäämistä
   yleissopimuksen luetteloihin, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.
   Yleissopimuksen mukaan CND:n päätökset tulevat sitoviksi, paitsi jos jokin sopimuspuoli on
   asetetussa määräajassa toimittanut päätöksen Ecosocille uudelleentarkasteltavaksi.3 Asiaa
   koskevat Ecosocin päätökset ovat lopullisia. Suunnitelluista säädöksistä tulee osapuolia
   1
           Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä lokakuuta 1990, huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden
           laitonta kauppaa vastaan tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan
           talousyhteisön puolesta (EYVL L 326, 24.11.1990, s. 56).
   2
           Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Liettua, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia ja Unkari.
   3
           Vuoden 1988 yleissopimuksen 12 artiklan 7 kohta.
FI                                                         1                                                         FI
 ---pagebreak---    sitovia yleissopimuksen 12 artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään muun muassa
   seuraavaa:
   ”Pääsihteerin tulee ilmoittaa kaikista toimikunnan tämän artiklan mukaisesti tekemistä
   päätöksistä kaikille valtioille ja muille yhteisöille, jotka ovat tai joilla on oikeus tulla tämän
   yleissopimuksen sopimuspuoliksi, sekä lautakunnalle. Päätös tulee voimaan kunkin
   sopimuspuolen osalta 180 päivän kuluttua ilmoituksen tekemispäivästä.
   Toimikunnan tämän artiklan nojalla tekemät päätökset voidaan ottaa uudestaan neuvoston
   tarkasteltaviksi kenen hyvänsä sopimuspuolen pyynnöstä, joka on jätetty 180 päivän kuluessa
   päätöksen ilmoittamispäivästä. Tarkistuspyyntö on lähetettävä pääsihteerille kaikkien sen
   perustana olevien asiaankuuluvien tietojen kanssa.
   Pääsihteerin tulee lähettää tarkistuspyynnöstä ja asiaankuuluvista tiedoista kopiot
   toimikunnalle, lautakunnalle ja kaikille sopimuspuolille ja pyytää niitä lähettämään
   huomautuksensa 90 päivän kuluessa. Kaikki saadut huomautukset annetaan harkittaviksi.
   Neuvosto voi vahvistaa tai kumota toimikunnan päätöksen. Neuvoston päätöksestä tulee
   ilmoittaa kaikille valtioille ja muille yhteisöille, jotka ovat tai joilla on oikeus tulla tämän
   yleissopimuksen sopimuspuoliksi, sekä toimikunnalle ja lautakunnalle.”
   3.        UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA
   Komissiolle ilmoitettiin 2. helmikuuta 2022, että INCB suosittelee kolmen aineen eli 4-AP:n,
   boc-4-AP:n ja norfentanyylin lisäämistä yleissopimuksessa olevaan I luetteloon.
   INCB:n arvion mukaan 4-AP:tä, boc-4-AP:tä ja norfentanyyliä käytetään yleisesti fentanyylin
   ja fentanyylin analogien (synteettisten opioidien) laittomaan valmistukseen. On näyttöä siitä,
   että näiden huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittoman valmistuksen volyymi ja
   laajuus aiheuttavat vakavia kansanterveydellisiä tai sosiaalisia ongelmia, minkä vuoksi on
   aiheellista asettaa nämä aineet kansainväliseen valvontaan. Ei myöskään ole tiedossa yhtään
   4-AP:n, boc-4-AP:n ja norfentanyylin oikeutettua käyttötarkoitusta, lukuun ottamatta pieniä
   määriä tutkimukseen, kehitykseen ja laboratorioanalyyseihin.
   Fentanyylin ja fentanyylin analogien laiton valmistus on ongelma unionissa. Nämä laittomasti
   valmistetut huumausaineet ja psykotrooppiset aineet aiheuttavat merkittäviä
   kansanterveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia unionissa.
   Unionin jäsenvaltioiden olisi näin ollen otettava CND:ssä myönteinen kanta 4-AP:n, boc-4-
   AP:n ja norfentanyylin lisäämiseen yleissopimuksessa olevaan I luetteloon.
   Yleissopimuksen luetteloihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön
   soveltamisalaan huumausaineiden lähtöaineiden valvonnan alalla, sillä mainitun
   yleissopimuksen luetteloihin lisätyt aineet on määrä sisällyttää unionin lainsäädäntöön 4.
   Komissiolle on siirretty säädösvalta antaa delegoituja säädöksiä tämän varmistamiseksi.
   4
           Neuvoston asetus (EY) N:o 111/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2004, unionin ja kolmansien
           maiden välisen huumausaineiden lähtöaineiden kaupan valvontaa koskevista säännöistä (EUVL L 22,
           26.1.2005, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 273/2004, annettu 11 päivänä
           helmikuuta 2004, huumausaineiden lähtöaineista (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 1).
FI                                                      2                                                     FI
 ---pagebreak---    4.        OIKEUSPERUSTA
   4.1.      Menettelyllinen oikeusperusta
   4.1.1.    Periaatteet
   Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan
   9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta
   esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla
   on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan
   sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
   SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen
   elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli5.
   Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on
   oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa
   myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka
   ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”6.
   4.1.2.    Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
   Huumausainetoimikunta on sopimuksella perustettu elin, sillä se on perustettu
   huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehdyllä
   Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksella.
   Säädös, joka huumausainetoimikunnan on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.
   Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla huumausaineiden ja
   psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien
   yleissopimuksen 12 artiklan mukaisesti. Suunniteltu säädös voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin
   säännöstön sisältöön erityisesti seuraavien osalta: unionin ja kolmansien maiden välisen
   huumausaineiden lähtöaineiden kaupan valvontaa koskevista säännöistä 22 päivänä
   joulukuuta 2004 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 111/2005 ja huumausaineiden
   lähtöaineista 11 päivänä helmikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus
   (EY) N:o 273/2004. Tämä johtuu siitä, että yleissopimuksen luetteloihin tehtävät muutokset
   vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön soveltamisalaan huumausaineiden lähtöaineiden
   valvonnan alalla, sillä mainitun sopimuksen luetteloihin lisätyt aineet on määrä sisällyttää
   unionin lainsäädäntöön.
   Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.
   Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen
   218 artiklan 9 kohta.
   4.2.      Aineellinen oikeusperusta
   4.2.1.    Periaatteet
   SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen
   oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön
   5
           Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
           64 kohta.
   6
           Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–
           64 kohta.
FI                                                   3                                                    FI
 ---pagebreak---    perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on
   kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä
   toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden
   toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla
   hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota
   pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
   4.2.2.    Soveltaminen käsillä olevassa asiassa
   Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.
   Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta
   tehdyn sopimuksen 207 artikla.
   4.3.      Päätelmät
   Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä sen
   218 artiklan 9 kohdan kanssa.
           Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)
   Ei sovelleta.
   •       Suhteellisuusperiaate
   Ehdotus on oikeasuhteinen, eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tarpeen sen tavoitteiden
   saavuttamiseksi, koska siinä puututaan ainoastaan uusiin huumausaineiden lähtöaineisiin,
   joilla on merkitystä EU:lle.
   •       Toimintatavan valinta
   SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa edellytetään, että kansainvälisellä sopimuksella
   perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävä kanta on vahvistettava neuvoston
   päätöksellä.
   5.        SUUNNITELLUN SÄÄDÖKSEN JULKAISEMINEN
   Ei sovelleta.
FI                                                   4                                                FI
 ---pagebreak---                                                          2022/0029 (NLE)
                                               Ehdotus
                                       NEUVOSTON PÄÄTÖS
        huumausainetoimikunnan 65. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta
       kannasta, joka koskee aineiden lisäämistä huumausaineiden ja psykotrooppisten
     aineiden laittoman kaupan vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksessa
                                         olevaan I luetteloon
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Unioni hyväksyi vuoden 1988 Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen
           huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan, jäljempänä
           ’yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 90/611/ETY, ja yleissopimus tuli voimaan
           11 päivänä marraskuuta 1990.
   (2)     Yleissopimuksen 12 artiklan 2–7 kohdan nojalla kyseisen yleissopimuksen
           huumausaineiden lähtöaineita koskeviin luetteloihin voidaan lisätä aineita.
   (3)     Huumausainetoimikunnan on määrä hyväksyä Wienissä 14–18 päivänä maaliskuuta
           2022 pidettävässä 65. istunnossaan päätös, joka koskee kolmen uuden aineen
           lisäämistä yleissopimuksessa olevaan I luetteloon.
   (4)     On aiheellista vahvistaa huumausainetoimikunnassa unionin puolesta otettava kanta,
           koska huumausainetoimikunnan päätös tulee olemaan unionia sitova ja voi vaikuttaa
           ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön erityisesti seuraavien osalta: unionin ja
           kolmansien maiden välisen huumausaineiden lähtöaineiden kaupan valvontaa
           koskevista säännöistä 22 päivänä joulukuuta 2004 annettu neuvoston asetus (EY)
           N:o 111/20057 ja huumausaineiden lähtöaineista 11 päivänä helmikuuta 2004 annettu
           Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 273/20048.
   (5)     Kansainvälisen huumausainevalvontalautakunnan arvioinnin mukaan kolmea ainetta,
           nimittäin 4-AP:tä, boc-4-AP:tä ja norfentanyyliä, käytetään yleisesti fentanyylin
           laittomaan valmistukseen, ja ne soveltuvat erittäin hyvin fentanyylin ja useiden
           fentanyylin analogien, jotka ovat hyvin potentteja synteettisiä opioideja, laittomaan
           valmistukseen. On ilmeistä, että fentanyylin ja fentanyylin analogien laittoman
           valmistuksen volyymi ja laajuus aiheuttavat vakavia kansanterveydellisiä tai
           sosiaalisia ongelmia, minkä vuoksi on aiheellista asettaa nämä aineet kansainväliseen
           valvontaan.
   7
           EUVL L 22, 26.1.2005, s. 1.
   8
           EUVL L 47, 18.2.2004, s. 1.
FI                                                5                                              FI
 ---pagebreak---    (6)     Kansainvälinen huumausainevalvontalautakunta suosittelikin 2 päivänä helmikuuta
           2022 huumausainetoimikunnalle 4-AP:n, boc-4-AP:n ja norfentanyylin lisäämistä
           yleissopimuksessa olevaan I luetteloon.
   (7)     Laittomasti valmistetut fentanyyli ja fentanyylin analogit ovat aiheuttaneet merkittäviä
           kansanterveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia tietyissä jäsenvaltioissa.
   (8)     Päätös uusien aineiden lisäämisestä yleissopimuksessa olevaan I luetteloon kuuluu
           unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Unionilla on tarkkailijan asema
           huumausainetoimikunnassa, johon kuuluu tällä hetkellä 12 äänioikeutettua unionin
           jäsenvaltiota.
   (9)     Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat huumausainetoimikunnan
           jäseniä, toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.
   (10)    Sen vuoksi unionin jäsenvaltioiden olisi esitettävä huumausainetoimikunnassa kanta,
           jonka mukaan 4-AP, boc-4-AP ja norfentanyyli lisätään yleissopimuksessa olevaan
           I luetteloon,
   ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                1 artikla
   Unionin kanta, joka jäsenvaltioiden on esitettävä unionin puolesta huumausainetoimikunnan
   65. istunnossa 14–18 päivänä maaliskuuta 2022, on seuraava:
   4-AP, boc-4-AP ja norfentanyyli on sisällytettävä yleissopimuksessa olevaan I luetteloon.
                                                2 artikla
   Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä
   huumausainetoimikunnassa, toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.
                                                3 artikla
   Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
   Tehty Brysselissä
                                                 Neuvoston puolesta
                                                 Puheenjohtaja
FI                                                  6                                               FI


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.2.2022
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sijoituksia koskevien riitojen kansainvälisessä ratkaisukeskuksessa (ICSID) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä sijoituksia koskevien riitojen kansainvälisen ratkaisukeskuksen (ICSID) hallintoneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä antaa ICSID:n muutetut säännöt
                  1
               . Näiden sääntöjen hyväksymisellä on oikeusvaikutuksia Euroopan unionin sopimuskäytäntöön sijoituksia koskevien riitojen ratkaisemisen osalta.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euroopan unionin erityinen intressi ICSID:iin nähden

               Tällä hetkellä ICSID:issa on 155 sopimusvaltiota, joista 26 on unionin jäsenvaltioita. Euroopan unioni ei ole ICSID:n jäsen. Euroopan unioni on kuitenkin sisällyttänyt ICSID:n välitysmenettelysäännöt ja täydentävät välitysmenettelysäännöt kaikkiin kauppa- ja investointisopimuksiinsa, joihin sisältyy sijoitussuojaa koskevia sääntöjä
                  2
               . Tällaisten sopimusten mukaan ICSID:n sääntöjä voidaan soveltaa sijoitusriitoihin, jotka EU:n sijoittajat ovat panneet vireille kolmansia maita vastaan, EU:n ulkopuoliset sijoittajat EU:n jäsenvaltioita vastaan tai ehdotettujen muutosten jälkeen riita-asioihin, jotka on nostettu unionia vastaan ICSID:n täydentävien välitysmenettelysääntöjen nojalla. Näin ollen ICSID:n sääntöjen uudistaminen on unionin edun mukaista.

               2.2.ICSID

               ICSID on Maailmanpankkiryhmään kuuluva laitos. Se on riippumaton ja epäpoliittinen riitojenratkaisuelin. ICSID:n tavoitteet ovat seuraavat:

               (a)tarjota sijoittajan ja valtion välisten riitojen ratkaisumekanismi sovittelun, välitysmenettelyn tai tiedonhankinnan avulla,

               (b)hallinnoida näitä riitoja ja

               (c)edistää kansainvälisiä investointeja luomalla luottamusta riitojenratkaisuprosessiin.

               ICSID:n riitojenratkaisumekanismi on käytettävissä sijoittajan ja valtion välisissä riita-asioissa sekä investointi- ja kauppasopimusten, kansallisen investointilainsäädännön sekä valtioiden ja ulkomaisten sijoittajien välisten investointisopimusten mukaisissa valtioiden välisissä riita-asioissa. ICSID toimii myös hallinnollisena rekisterinä.

               2.3.Suunnitellut ICSID:n säädökset

               ICSID:n sihteeristö käynnisti vuonna 2018 kuulemisprosessin keskuksen sääntöjen uudistamisesta. Vuosina 2018–2021 sihteeristön ja ICSID:n jäsenvaltioiden välillä käytiin tiiviitä keskusteluja viiden peräkkäisen tarkistettujen sääntöjen luonnoksen pohjalta. Euroopan unioni, jota edustaa Euroopan komissio, on osallistunut aktiivisesti kuulemisprosessiin, koordinoinut EU:n jäsenvaltioiden kantoja ja esittänyt toistuvasti kirjallisia kommentteja tekstiluonnoksista EU:n ja sen jäsenvaltioiden puolesta. Tämän prosessin tuloksena hallintoneuvostossa äänestetään kirjallisella menettelyllä, jonka on määrä päättyä 21. maaliskuuta 2022, seuraavista muutoksista ja uusista teksteistä, joilla on oikeusvaikutuksia Euroopan unionin sopimuskäytäntöön:

               2.3.1.
                     Muutokset ICSID-yleissopimuksen menettelyihin

               Muutokset koskevat muun muassa ICSID:n hallinnollisia ja rahoitussääntöjä, ICSID:n vireillepanosääntöjä, ICSID:n välitysmenettelysääntöjä ja ICSID:n sovittelusääntöjä.

               Tärkeimpiä sisällöllisiä muutoksia ovat muun muassa uusi vaatimus sisällyttää välitys- tai sovittelumenettelyä koskevaan pyyntöön kuvaus sijoituksen omistuksesta ja määräysvallasta, velvollisuus julkistaa kolmannen osapuolen rahoitus, välimiesten hylkäämistä koskevat tiukemmat säännöt, menettelyn kustannukset, perusteettomien kanteiden varhainen hylkääminen, menettelyn jakaminen kahteen osaan sekä tarkistetut määräajat. Uudessa säännöksessä käsitellään nimenomaisesti pyyntöjä antaa vakuus kulujen maksamisesta. Menettelyjen avoimuutta on lisätty mahdollisuuksien mukaan ilman, että edellytettäisiin ICSID-yleissopimuksen muuttamista. Lisäksi ehdotetaan uusia sääntöjä nopeutettua välitysmenettelyä varten.

               2.3.2. Muutokset täydentävien sääntöjen menettelyihin

               Kyseessä ovat muun muassa muutokset ICSID:n täydentäviin sääntöihin, ICSID:n täydentäviin hallinnollisiin ja rahoitussääntöihin, ICSID:n täydentäviin välitysmenettelysääntöihin ja ICSID:n täydentäviin sovittelusääntöihin.

               Täydentävien sääntöjen mahdollista soveltamisalaa laajennetaan sijoituksia koskeviin riitoihin, joissa vastaaja tai kantajan valtio eivät kumpikaan ole ICSID-yleissopimuksen osapuolia, sekä riita-asioihin, joissa on mukana alueellisia taloudellisen yhdentymisen järjestöjä. Lisäksi useimmat ICSID:n välitysmenettely- ja sovittelusääntöihin tehdyistä muutoksista on otettu huomioon myös tarkistetuissa ICSID:n täydentävissä säännöissä, joissa on hieman kunnianhimoisempia avoimuutta koskevia säännöksiä.

               2.3.3. Muutokset ICSID:n tiedonhankintamenettelyihin

               Muutokset koskevat ICSID:n tiedonhankintasääntöjä sekä ICSID:n tiedonhankintaa koskevia hallinnollisia ja rahoitussääntöjä. Ehdotetaan päivitettyjä erillisiä tiedonhankintaa koskevia sääntöjä, joiden avulla riidan osapuolet voivat yhdessä pyytää tiedonhankintakomitean perustamista tutkimaan tiettyä asiaa.

               2.3.4. Ehdotus ICSID:n uusiksi sovittelumenettelyä koskeviksi säännöiksi

               Vastauksena valtioiden ja sijoittajien pyyntöihin parantaa sovitteluvalmiuksia ehdotetaan ICSID:n uusia sovittelumenettelyä koskevia sääntöjä sekä asiaankuuluvia hallinnollisia ja rahoitussääntöjä. Sovittelumenettelyä koskevien sääntöjen soveltamisala on laaja, ja niitä voidaan – jos on saatu suostumus – soveltaa kaikkiin sellaisiin sijoituksiin liittyviin sovittelumenettelyihin, joissa on osallisena valtio tai alueellinen taloudellisen yhdentymisen järjestö.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               ICSID:n hallintoneuvostoa pyydetään äänestämään muutoksista, joilla puututaan joihinkin nykyisessä sijoittajan ja valtion välisessä riitojenratkaisumekanismissa havaittuihin puutteisiin. On huomattava, että ICSID:n uudistusprosessin rinnalla Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot pyrkivät luomaan pysyvän monenvälisen investointituomioistuimen, joka korvaisi nykyisen investointeja koskevan välimiesmenettelyjärjestelmän pysyvällä mekanismilla. YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (UNCITRAL) puitteissa työskennellään parhaillaan monenvälisen investointituomioistuimen perustamiseksi, ja työ on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2026. Euroopan unionin näkökulmasta ainoastaan pysyvä investointituomioistuin voi ratkaista tyydyttävästi ja kattavasti kaikki ongelmat, jotka johtuvat nykyisestä tilapäisestä investointeja koskevasta välimiesmenettelystä. Siihen asti, kun monenvälinen tuomioistuin on saatu perustettua, sovelletaan kuitenkin edelleen nykyistä investointeja koskevaa välimiesmenettelyä, ja sen sääntöihin mahdollisesti tehtävät parannukset ovat tervetulleita. Neuvoston olisi sen vuoksi tuettava ICSID:n sääntöihin ehdotettuja muutoksia.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Neuvosto tekee komission tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta päätöksen sopimuksen soveltamisen keskeyttämisestä ja sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita.”

               Ensinnäkin SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa edellytetään kansainvälisellä sopimuksella perustettua elintä, jolla on toimivalta vahvistaa sääntöjä tai tehdä päätöksiä kyseisen sopimuksen yhteydessä. Sanamuoto ”sopimuksella perustetussa elimessä” osoittaa, että ”mainitun määräyksen soveltaminen koskee kantoja, joita on esitettävä unionin puolesta silloin, kun unioni osallistuu toimielintensä välityksellä tai mahdollisesti unionin edun mukaisesti yhdessä toimivien jäsenvaltioidensa välityksellä kyseisten toimien antamiseen asianomaisessa kansainvälisessä elimessä”
                  3
               .

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko Euroopan unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen sopimuspuoli
                  4
               . Unionin tuomioistuin on todennut, että ”kun kyseessä oleva ala kuuluu [...] unionin toimivaltaan, se, ettei unioni osallistu kyseessä olevaan kansainväliseen sopimukseen, ei estä sitä käyttämästä kyseistä toimivaltaa vahvistamalla toimielintensä yhteydessä kannan, joka esitetään sen puolesta kyseisellä sopimuksella perustetussa elimessä erityisesti niiden jäsenvaltioiden välityksellä, jotka ovat kyseisen sopimuksen sopimuspuolia ja toimivat yhdessä unionin edun mukaisesti”
                  5
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellut säädökset, joilla muutetaan ICSID-sääntöjä, ovat näiden periaatteiden mukaisia.

               Ensinnäkin ICSID:n hallintoneuvosto, joka äänestää muutoksista, on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukainen sopimuksella perustettu elin. ICSID-yleissopimuksen nykyisessä 7 artiklassa ja ICSID:n hallinnollisten ja rahoitussääntöjen 7 säännössä vahvistetaan hallintoneuvoston rooli muun muassa ICSID:n sääntöjen muuttamisessa. Hallintoneuvostolla on toimivalta vahvistaa sääntöjä tai tehdä päätöksiä ICSID:n sopimusten yhteydessä. Hallintoneuvosto ei toimi osapuolista riippumattomasti vaan sopimusvaltioidensa kautta (ks. ICSID-yleissopimuksen 4 artiklan 1 kohta).

               Suunnitellut säädökset ovat lisäksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia”. ICSID:n riitojenratkaisumekanismia sovelletaan Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälisissä sijoitussuojasopimuksissa
                  6
               . Muutosten hyväksymisen jälkeen ICSID:n täydentäviä sääntöjä voidaan mahdollisesti alkaa soveltaa riita-asioissa, jotka on pantu vireille Euroopan unionia vastaan ja joissa riita-asia koskee unionin hyväksymiä toimenpiteitä ja joissa unioni toimisi vastaajana. Näin ollen ICSID:n sääntöjen muutoksilla on oikeusvaikutuksia unionin tekemien kansainvälisten sopimusten toimintaan ja soveltamiseen sekä sellaisten oikeudenkäyntien kulkuun, joissa unioni olisi osapuolena.

               Yhteenvetona komissio pyytää neuvostoa vahvistamaan unionin kannan suunniteltuihin säädöksiin, jotta ICSID-yleissopimuksen osapuolina olevat jäsenvaltiot, jotka toimivat yhdessä unionin edun mukaisesti, voivat esittää unionin kannan ICSID:n hallintoneuvostossa. Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota Euroopan unionin puolesta otettava kanta koskee. ”Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yhteisön toimen oikeudellisen perustan valinnan on perustuttava sellaisiin objektiivisiin seikkoihin, jotka voivat olla tuomioistuinvalvonnan kohteena ja joihin kuuluvat erityisesti toimen tarkoitus ja sisältö”
                  7
               .

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunniteltujen säädösten päätavoitteena on saattaa ajan tasalle ja muuttaa nykyisiä ICSID:n sääntöjä eli uudistaa sijoituksia koskevien riitojen ratkaisemista koskevia sääntöjä, joita Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot käyttävät useissa EU:n sopimuksissa.

               SEUT-sopimuksen 207 artiklan mukaan ulkomaiset suorat sijoitukset ovat osa Euroopan unionin yhteistä kauppapolitiikkaa. EU:n ja sen jäsenvaltioiden kansainväliset sopimukset, joissa viitataan ICSID:n sääntöihin, suojaavat ulkomaisia suoria sijoituksia, ja ne on hyväksytty (tai niille on EU:n jäsenvaltioiden investointisopimusten tapauksessa annettu valtuutus
                  8
               ) SEUT-sopimuksen 207 artiklan nojalla. Euroopan unionin tuomioistuimen mukaan ulkomaiset suorat sijoitukset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan, kun taas ulkomaiset epäsuorat sijoitukset ja sijoituksia koskevien riitojen ratkaisu kuuluvat unionin ja sen jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin
                  9
               .

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Sijoittajan ja valtion välisen riitojenratkaisun uudistamiseen liittyvän yleisen edun vuoksi ja avoimuutta koskevan unionin sitoumuksen mukaisesti on aiheellista julkaista neuvoston päätös sen jälkeen, kun äänestysmenettely ICSID:n hallintoneuvostossa on saatu päätökseen 21. maaliskuuta 2022.

               2022/0025 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sijoituksia koskevien riitojen kansainvälisessä ratkaisukeskuksessa (ICSID) Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)ICSID:n hallintoneuvosto äänestää ICSID:n sääntöjen muutoksista, joilla tulee olemaan SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisia oikeusvaikutuksia, kirjallisella menettelyllä, joka on määrä saada päätökseen 21 päivänä maaliskuuta 2022.

               (2)Euroopan unioni ei ole ICSID:n jäsen. Unioni on kuitenkin jatkuvasti sisällyttänyt viittaukset ICSID:n sääntöihin kauppa- ja investointisopimuksiinsa, joissa määrätään sijoitussuojasta ja sijoituksia koskevien riitojen ratkaisemisesta.

               (3)Euroopan unionin tuomioistuimen 16 päivänä toukokuuta 2017 antamassa lausunnossa 2/15
                  10
                tuomioistuin selventää, että ulkomaiset suorat sijoitukset kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan, kun taas ulkomaiset epäsuorat sijoitukset ja sijoituksia koskevien riitojen ratkaisu kuuluvat unionin ja sen jäsenvaltioiden jaetun toimivallan piiriin.

               (4)ICSID:n sääntöjen uudistamisen myötä ICSID:n täydentäviä sääntöjä voidaan mahdollisesti soveltaa riita-asioihin, jotka on pantu vireille Euroopan unionin kaltaisia alueellisia taloudellisen yhdentymisen järjestöjä vastaan. Unioni käyttää ICSID:n sääntöjä myös sopimuksissaan, ja unionin sijoittajat voivat käyttää näitä sääntöjä kolmansia maita vastaan vireille pannuissa asioissa ja unionin ulkopuoliset sijoittajat unionin jäsenvaltioita tai itse unionia vastaan vireille pannuissa asioissa, kun ICSID-yleissopimuksen asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät
                  11
               . ICSID:n sääntöjen muutoksilla tulee siten olemaan oikeusvaikutuksia unionin tekemien kansainvälisten sopimusten toimintaan ja soveltamiseen sekä sellaisten oikeudenkäyntien kulkuun, joissa unioni saattaa olla osapuolena. Näin ollen ICSID:n sääntöjen uudistaminen on unionin edun mukaista.

               (5)Kaksikymmentäkuusi unionin jäsenvaltiota on ICSID:n jäseniä. Näillä jäsenvaltioilla on mahdollisuus osallistua hallintoneuvoston toimintaan ja äänestää muutettavista säännöistä kirjallisessa menettelyssä.

               (6)Neuvoston olisi tämän vuoksi vahvistettava unionin kanta suunniteltuihin ICSID:n sääntöjen muutoksiin, jotta ICSID-yleissopimuksen osapuolina olevat jäsenvaltiot, jotka toimivat yhdessä unionin edun mukaisesti, voivat esittää unionin kannan ICSID:n hallintoneuvostossa.

               (7)ICSID-yleissopimuksen menettelyjen yhteydessä muutoksilla saatetaan ajan tasalle ICSID:n hallinnolliset ja rahoitussäännöt, ICSID:n vireillepanosäännöt, ICSID:n välitysmenettelysäännöt ja ICSID:n sovittelusäännöt ja kehitetään niitä. Muutoksilla muun muassa lisätään menettelyjen avoimuutta, selkeytetään säännöksiä perusteettomien kanteiden varhaisesta hylkäämisestä ja kustannusten maksamista koskevista vakuuksista sekä pannaan täytäntöön kolmannen osapuolen rahoitusta koskevat tiedonantovelvoitteet.

               (8)ICSID:n täydentävien sääntöjen menettelyjen yhteydessä ehdotetuilla muutoksilla saatetaan ajan tasalle ICSID:n täydentävät hallinnolliset ja rahoitussäännöt, ICSID:n täydentävät välitysmenettelysäännöt ja ICSID:n täydentävät sovittelusäännöt ja kehitetään niitä. Suurin osa ICSID-yleissopimuksen menettelyjen muutoksista otetaan huomioon myös ICSID:n täydentävissä säännöissä. Lisäksi täydentävien sääntöjen menettelyjen soveltamisalaa laajennetaan kattamaan muun muassa riidat, joissa on mukana alueellisia taloudellisen yhdentymisen järjestöjä.

               (9)ICSID:n tiedonhankintamenettelyjen yhteydessä ehdotetuilla muutoksilla saatetaan ajan tasalle erilliset ICSID:n tiedonhankintasäännöt ja ICSID:n tiedonhankintaa koskevat hallinnolliset ja rahoitussäännöt ja kehitetään niitä.

               (10)ICSID:n sovittelumenettelyn yhteydessä uudistusehdotuksessa vahvistetaan uudet ICSID:n sovittelumenettelyä koskevat säännöt ja ICSID:n sovittelumenettelyä koskevat hallinnolliset ja rahoitussäännöt.

               (11)Komissio on yhdessä ICSID-yleissopimuksen osapuolina olevien jäsenvaltioiden hallitusten kanssa ottanut johtavan roolin neuvoteltaessa ajan tasalle saatettavista säännöistä sovittujen unionin kantojen pohjalta. Muutoksilla puututaan olemassa olevaan sijoittajan ja valtion välisten riitojen ratkaisumekanismiin liittyviin nykyisiin huolenaiheisiin ja parannetaan merkittävästi ICSID:n sääntöjä.

               (12)Unionin puolesta tämän päätöksen mukaisesti esitettävä kanta ei vaikuta unionin ja sen jäsenvaltioiden pääasialliseen tavoitteeseen pyrkiä perustamaan pysyvä monenvälinen investointituomioistuin, joka korvaisi nykyisen investointeja koskevan välimiesmenettelyn pysyvällä mekanismilla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Toimien yhdessä unionin edun mukaisesti ICSID-yleissopimuksen osapuolina olevat jäsenvaltiot ilmaisevat hyväksyvänsä ICSID:n sääntöjen muutokset ICSID:n hallintoneuvoston puheenjohtajan 20 päivänä tammikuuta 2022 käynnistämien kirjallisten äänestysmenettelyjen kuluessa.

               2 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun ICSID:n hallintoneuvoston äänestysmenettely on saatettu päätökseen.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille, jotka ovat ICSID-yleissopimuksen osapuolia.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        ICSID:n hallinnolliset ja rahoitussäännöt, vireillepanosäännöt, välitysmenettelysäännöt, sovittelusäännöt, täydentävät säännöt, täydentävät hallinnolliset ja rahoitussäännöt, täydentävät välitysmenettelysäännöt, täydentävät sovittelusäännöt, tiedonhankintasäännöt, tiedonhankintaa koskevat hallinnolliset ja rahoitussäännöt, sovittelumenettelyä koskevat säännöt, sovittelumenettelyä koskevat hallinnolliset ja rahoitussäännöt.

                     (2)

                        Ks. EU:n ja Kanadan välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) 8.23 artiklan 2 kohta, EU:n ja Vietnamin välisen sijoitussuojasopimuksen 3.33 artiklan 2 kohta ja EU:n ja Singaporen välisen sijoitussuojasopimuksen 3.6 artiklan 1 kohta. Myös energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen, jonka sopimuspuoli unioni on, 26 artiklassa sallitaan ICSID-sääntöjen soveltaminen.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 6.10.2015, neuvosto v. komissio, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, 63 kohta.

                     (4)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (5)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 52 kohta.

                     (6)

                        Ks. EU:n ja Kanadan välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) 8.23 artiklan 2 kohta, EU:n ja Vietnamin välisen sijoitussuojasopimuksen 3.33 artiklan 2 kohta ja EU:n ja Singaporen välisen sijoitussuojasopimuksen 3.6 artiklan 1 kohta. Myös energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen, jonka sopimuspuoli unioni on, 26 artiklassa sallitaan ICSID-sääntöjen soveltaminen.

                     (7)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.12.2002, komissio v. neuvosto, asia C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, 33 kohta.

                     (8)

                        Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1219/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kahdenvälisiä investointisopimuksia koskevista siirtymäkauden järjestelyistä.

                     (9)

                        Unionin tuomioistuimen lausunto 2/15, 16.5.2017, ECLI:EU:C:2017:376, 293 kohta.

                     (10)

                        Unionin tuomioistuimen lausunto 2/15, 16.5.2017, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        Tämä ei ole tällä hetkellä mahdollista unionin osalta, koska alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt eivät voi olla ICSID:n jäseniä, ellei ICSID-yleissopimukseen tehdä muutoksia.