               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.6.2017
            COM(2017) 540 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Italialle

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen tausta

               Tämä päätös kattaa 1 196 797 579 euron käyttöönoton Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’EUSR’ tai ’solidaarisuusrahasto’, avun antamiseksi Italialle, koska maassa tapahtui elokuun 2016 ja tammikuun 2017 välillä useita maanjäristyksiä Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueilla. Tähän päätökseen on liitetty lisätalousarvioesitys (LTE) nro 4/2017
                  1
               , jossa ehdotetaan tarvittavien määrärahojen lisäämistä vuoden 2017 yleisen talousarvion maksusitoumuksiin ja maksuihin sen jälkeen, kun jo vuonna 2016 maksettu ennakkomaksu (30 000 000 euroa) on vähennetty.

               2.Tiedot ja ehdot

               Komissio vastaanotti 16. marraskuuta 2017 solidaarisuusrahaston rahoitustukea koskevan alkuperäisen hakemuksen, joka liittyi Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueilla tapahtuneisiin maanjäristyksiin. Ensimmäiset vahingot todettiin 24. elokuuta 2016. Alkuperäinen hakemus oli keskeneräinen, koska lokakuun 2016 lopussa oli tapahtunut toinen maanjäristysten sarja, eikä lisävahinkoja ollut vielä arvioitu. Hieman ennen kuin päivitetty hakemus oli tarkoitus toimittaa, tapahtui 18. tammikuuta 2017 kolmas sarja vakavia maanjäristyksiä. Lopulta Italian viranomaiset esittivät 15. helmikuuta 2017 päivitetyn hakemuksen, joka sisälsi tarkistetut arviot kaikista 24. elokuuta 2016 ja 18. tammikuuta 2017 välisenä aikana tapahtuneista vahingoista.

               Komissio tutki hakemuksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  2
               , jäljempänä ’EUSR-asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti. Seuraavassa esitetään yhteenveto komission arvioinnin tärkeimmistä osatekijöistä.

               (1)Sarja voimakkaita maanjäristyksiä (Richterin asteikolla 5,9–6,5) ja niitä seuranneet lukuisat jälkijäristykset koettelivat 24. elokuuta 2016 ja 18. tammikuuta 2017 välisenä aikana laajoja alueita Keski-Italiassa sijaitsevilla Apenniineilla, erityisesti Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueita.

               (2)Maanjäristykset ovat luonnonkatastrofeja, joten ne kuuluvat solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan.

               (3)Italian alkuperäinen hakemus vastaanotettiin 16. marraskuuta 2016 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 24. elokuuta 2016. Italian viranomaiset korostivat hakemuksessaan, että vahinkojen arviointi oli vielä kesken, minkä vuoksi niitä koskevat luvut eivät olleet lopullisia. Lopullinen hakemus valmistui 15. helmikuuta 2017, ja se sisälsi 24. elokuuta 2016 ja 18. tammikuuta 2017 välisenä aikana tapahtuneet vahingot.

               (4)Hakemuksessaan Italia pyysi EUSR-asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 29. marraskuuta 2016 täytäntöönpanopäätöksen C(2016) 7861, jonka nojalla Italialle maksettiin 30 000 000 euron ennakkomaksu (EUSR-asetuksen mukainen enimmäismäärä) solidaarisuusrahastosta odotetusta rahoituksesta.

               (5)Italian viranomaisten arvion mukaan katastrofista on aiheutunut yhteensä 21 878,8 miljoonan euron välittömät vahingot. Tämä määrä on 1,36 prosenttia suhteessa Italian bruttokansantuloon ja ylittää suurkatastrofeja koskevan, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka vuonna 2016 oli  3 312,2 miljoonaa euroa (eli 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina). Välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää suurkatastrofeja koskevan kynnysarvon, joten katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit.

               (6)Katastrofin vaikutusten ja seurauksien osalta voidaan todeta, että 24. elokuuta 2016 tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena 299 ihmistä kuoli ja 390 joutui sairaalaan. Lokakuussa tapahtuneet maanjäristykset eivät aiheuttaneet kuolonuhreja. Tammikuussa tapahtuneiden maanjäristysten seurauksena 34 ihmistä kuoli. Hätäapua vastaanottaneiden ihmisten määrä 26. ja 30. lokakuuta 2016 tapahtuneiden maanjäristysten jälkeisenä aikana saavutti huippunsa 7. marraskuuta, jolloin lähes 32 000 sai hätäapua. Tuhansia ihmisiä evakuoitiin, mukana lukien potilaita Umbrian alueen sairaaloista. Hätäapua saaneiden määrä oli 8. marraskuuta 2016 yli 30 000 neljällä järistyksistä kärsineellä alueella. Heistä noin 11 000 majoitettiin hotelleihin ja muihin majapaikkoihin katastrofista kärsineillä alueilla Marchen rannikolla ja Umbrian sisämaassa. Joillekin ihmisille kunnat järjestivät suojan julkisissa tiloissa. Elokuun ja lokakuun maanjäristyksistä vakavasti kärsineillä alueilla tapahtui 18. tammikuuta 2017 uusi järistys. Sakea lumisade eristi lukuisia kyliä Abruzzon alueella ja vaikeutti merkittävästi järistyksistä kärsineiden ihmisten elinolosuhteita. Etsintä- ja pelastusoperaatiot osoittautuivat erittäin vaikeiksi.

               (7)Tyypillisimmät toimeentulolähteet 24. elokuuta 2016 tapahtuneesta maanjäristyksestä kärsineellä alueella ovat maatalous ja matkailu. Monien maatilojen rakennukset (ladot, varastot ja laitesuojat) vaurioituivat. Maanjäristyksistä kärsineillä Marchen ja Umbrian alueilla palveluntarjoajia ja teollisuusyrityksiä on huomattavasti enemmän kuin muilla katastrofin koettelemilla alueilla. Näiden alueiden yritykset kärsivät merkittävistä vahingoista. Lisäksi maanjäristykset ovat vaikuttaneet erittäin kielteisesti matkailualaan, joka aiemmin kukoisti koko alueella. Lukuisat kansallispuistoissa sijaitsevat lomakodit vaurioituivat merkittävästi. Kulttuuriperintökohteet kärsivät mittavista vaurioista, sillä maanjäristykset iskivät moniin keskiaikaisiin vuoristokyliin. Esimerkiksi Amatricen kaupungin keskusta tuhoutui 24. elokuuta tapahtuneiden maanjäristysten seurauksena. Lokakuun 30. päivänä tapahtunut maanjäristys tuhosi Norciassa sijaitsevan 1300-luvulla rakennetun Pyhän Benediktuksen basilikan.

               (8)EUSR-asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätä- ja pelastustoimien kustannukset ovat Italian viranomaisten arvion mukaan 2 149 363 344 euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin tukiosuus on varattu infrastruktuurin, erityisesti teiden, kunnostukseen, ja toiseksi suurin pelastuspalvelujen ja tilapäisen majoituksen järjestämiseen.

               (9)Tulvista kärsineet alueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) (2014–2020) annettujen säännösten mukaisia "siirtymäalueita ja kehittyneempiä alueita". Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahastojen ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Italia ilmoittaa, ettei maanjäristysvaarasta ole erityistä unionin lainsäädäntöä. Jäsenvaltioiden on kuitenkin unionin pelastuspalvelulainsäädännön
                  3
                mukaisesti laadittava riskinarviointeja kansallisella tai asianmukaisilla alueellisilla tasoilla ja toimitettava komissiolle tiivistelmä niiden keskeisistä osista 22. joulukuuta 2015 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Italia noudattaa tätä säännöstä ja on jo toimittanut kansallisen riskinarviointia koskevan katsauksensa Euroopan komission humanitaarisen avun pääosastolle.

               (11)Hakemuksen jättöpäivänä Italiaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevaa rikkomusmenettelyä.

               (12)Italian viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

               3.Rahoitus solidaarisuusrahaston vuosien 2016, 2017 ja 2018 määrärahoista

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  4
               , jäljempänä ’monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus’, ja erityisesti sen 10 artiklan nojalla solidaarisuusrahastosta voidaan ottaa käyttöön varoja vuosittain enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  5
                11 kohdassa vahvistetaan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

               Koska solidaarisuusrahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 prosenttia suhteessa bruttokansantuloon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävien vahinkojen osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävien vahinkojen osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

               Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

               Seuraavassa esitetään Italian hakemukseen perustuva laskelma solidaarisuusrahastosta kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta tuesta:

                        Katastrofi

                        Välittömät kokonaisvahingot

                        (miljoonaa euroa)

                        Suurkatastrofin kynnysarvo

                        (miljoonaa euroa)

                        2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta

                        (miljoonaa euroa)

                        6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittävältä osuudelta
                        (euroa)

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä

                        (euroa)

                        ITALIA

                        21 878,767

                        3 312,242

                        82 806 050

                        1 113 991 529

                        1 196 797 579

                        YHTEENSÄ

                        1 196 797 579

               Solidaarisuusrahaston varoja oli käytettävissä vuoden 2017 alussa yhteensä 1 115 121 612 euroa. Määrä käsittää vuoden 2017 määrärahat eli 563 081 210 euroa (500 000 000 euroa vuoden 2011 hintoina) monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja vuoden 2016 määrärahat kokonaisuudessaan eli 552 040 402 euroa (500 000 000 vuoden 2011 hintoina). Koska kyseinen määrä jäi käyttämättä, se siirrettiin seuraavalle varainhoitovuodelle monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               Käytettävissä oleva määrä tässä vaiheessa vuotta 2017 on 902 826 499 euroa. Kyseessä on solidaarisuusrahastosta vuoden 2017 alussa käytettävissä ollut kokonaismäärä (1 115 121 612 euroa), joista on vähennetty edellinen käyttöön otettu määrä
                  6
                (71 524 810 euroa) sekä 140 770 303 euron määrä, joka vastaa 25 prosentin osuutta vuoden 2017 vuotuisista määrärahoista. Tämä 25 prosentin osuus on monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidettävä varalla 1. päivään lokakuuta 2017 saakka.

               Tämä määrä ei riitä kattamaan solidaarisuusrahastosta Italialle osoitettavia varoja kokonaisuudessaan. Komissio katsoo kuitenkin, että monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 2 kohdan edellytykset täyttyvät, ja ehdottaa, että erotus eli 293 971 080 euroa (1 196 797 579 euroa, josta on vähennetty vuoden 2017 määrärahoista osoitettavat 902 826 499 euroa) katetaan vuonna 2018 käytettävissä olevasta määrästä.

                        Tiivistelmätaulukko EUSR-rahoituksesta

                        Määrä

                        euroa

                        Vuodelta 2016 vuodelle 2017 siirretyt määrärahat

                        552 040 402

                        2017 määrärahat

                        563 081 210

                        ----------------

                        Vuoden 2017 alussa käytettävissä oleva kokonaismäärä

                        1 115 121 612

                        Vuonna 2017 jo käyttöön otettu määrä

                        -71 524 810

                        Vuoden 2017 määrärahoista säilytetty 25 %

                        -140 770 303

                        ----------------

                        Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä (2016+2017 määrärahat)

                        902 826 499

                        Vuoden 2018 varoista etupainotteisesti käyttöön otettu määrä

                        293 971 080

                        Italialle ehdotetun tuen kokonaismäärä euroina

                        1 196 797 579

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Italialle

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  7
                ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  8
                ja erityisesti sen 11 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               1.Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’solidaarisuusrahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta luonnonkatastrofien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan.

               2.Solidaarisuusrahaston määrärahojen vuotuinen enimmäismäärä on 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  9
                10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vuoden 2016 määräraha jäi kokonaisuudessaan käyttämättä, ja se siirrettiin monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavalle varainhoitovuodelle. Vuoden 2017 määrärahoja ei ollut vielä käytetty.

               3.Italia toimitti 16 päivänä marraskuuta 2016 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamisesta 24 päivänä elokuuta 2016 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen, joka koetteli Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueita. Myöhemmin samat alueet kärsivät uusista maanjäristyksistä, jotka pahensivat merkittävästi aiemmin raportoituja tuhoja. Italian viranomaiset toimittivat 15 päivänä helmikuuta 2017 lopullisen hakemuksen, joka sisälsi tarkistetut arviot kaikista 24 päivän elokuuta 2016 ja 18 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana tapahtuneista vahingoista.

               5.Italian hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklassa säädetyt edellytykset rahoitustuen myöntämiseksi solidaarisuusrahastosta.

               7.Sen vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen myöntämiseksi Italialle.

               8.Vuonna 2017 käyttöönotettavissa oleva määrä ei kata koko rahoitustukea, joten erotus tulisi rahoittaa varainhoitovuonna 2018 käytettävissä olevasta määrästä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               9.Jotta varat saataisiin solidaarisuusrahastosta käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava sen hyväksymispäivästä alkaen,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Varainhoitovuotta 2017 koskevassa Euroopan unionin yleisessä talousarviossa otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 1 196 797 579 euroa Italiaa varten maksusitoumus- ja maksumäärärahoina.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan [hyväksymispäivästä]**.

                  10Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                     (1)
                  COM(2017) 541, 26.6.2017.

                     (2)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014 (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143).

                     (3)
                  Unionin pelastuspalvelumekanismista 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU 6 artikla (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (4)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (5)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/741, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Kyprokselle ja Portugalille (EUVL L 111, 24.4.2017, s. 6) sekä siihen liittyvä lisätalousarvio nro 1/2017 (EUVL L 136, 24.5.2017, s. 1).

                     (7)
                  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (8)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (9)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (10)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0202

EhdotusEuroopan parlamentin ja neuvoston päätössisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2013) {SEK(2006) 566}  /* KOM/2006/0202 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 17.5.2006KOM(2006) 202 lopullinen2006/0076 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSsisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2013)(komission esittämä) {SEK(2006) 566}PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Fiscalis 2003–2007 -päätöksen 15 artiklan 4 kohdan mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon Fiscalis-ohjelman jatkamisen aiheellisuudesta ja liittää siihen tarvittaessa asianmukaisen ehdotuksen. Komissio antoi 6. huhtikuuta 2005 tiedonannon[1], jossa todetaan, että Tulli 2007- ja Fiscalis 2003–2007 -ohjelmia olisi suotavaa jatkaa Tulli 2013- ja Fiscalis 2013 -ohjelmilla[2]. |120 | Yleistä Lähivuosina Euroopan unionin suurimpana haasteena on kasvun ja työllisyyden varmistaminen kuten uudelleen käynnistetyssä Lissabonin strategiassa[3] todetaan. Fiscalis 2013 -ohjelmalla edistetään aktiivisesti tämän strategian toteutumista jatkamalla yhteistyön kehittämistä verohallintojen välillä sen varmistamiseksi, että verotusjärjestelmät täyttävät seuraavat tavoitteet: yhteisön verolainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen, kansallisten ja yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen, sisämarkkinoiden moitteeton toiminta torjumalla veronkiertoa ja veropetoksia myös kansainvälisesti, kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen, ja lainsäädännön noudattamisesta hallinnoille ja verovelvollisille aiheutuvien kustannusten jatkuva vähentäminen. |Alalla annetut säännökset Fiscalis 2013 -ohjelma on jatkoa Fiscalis 2003–2007 -ohjelmalle. |141 | Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ei sovelleta. |ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Asianomaisten osapuolten kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus osallistujista Kaikki osallistujamaat osallistuivat sähköisesti tehtyyn väliarviointiin ja opintokäyntejä järjestettiin viidessä maassa. Opintokäyntien aikana haastateltiin perinpohjaisesti ohjelmakoordinaattoreita, tietojärjestelmien käyttäjiä, tapahtumien osallistujia, verohallinnon hierarkiaa ja verovelvollisia. Ohjelman tapahtumiin osallistuvilta pyydetään säännöllisesti palautetta Fiscalis 2007 -ohjelmaan sisältyvän seurantajärjestelmän kautta. |212 | Yhteenveto vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Sidosryhmät pitävät Fiscalis-ohjelmaa osallistujamaiden tarpeiden kannalta erittäin tärkeänä ja ovat yhtä mieltä siitä, että Fiscalis-ohjelma parantaa niiden hallintojen ja virkamiesten välistä yhteistyötä ja luottamusta. Osallistujamaat arvostivat erityisesti ohjelman ansiosta saavutettavaa joustavuutta ja halusivat, että tämä piirre säilyy myös tulevaisuudessa. Ne painottivat myös, että ohjelma on tärkeässä asemassa siinä mielessä, että siitä tuetaan toisten osallistujamaiden kokemuksista oppimista, minkä ansiosta osallistujamaat voivat välttyä kalliilta virheiltä. Väliarvioinnissa suositeltiin toimien lujittamista koulutuksen ja tietojen levittämisen aloilla. Suositukset on otettu huomioon uutta ehdotusta laadittaessa. |Asiantuntijalausunnot |229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |230 | Vaikutusten arviointi Ensimmäinen toimintamalli eli Fiscalis-ohjelman lakkauttaminen vaikuttaisi välittömästi ja tuhoisasti sisämarkkinoihin yleensä ja erityisesti verotusjärjestelmien toimintaan. Toinen toimintamalli eli Fiscalis 2007 -ohjelman jatkaminen Fiscalis 2013 -ohjelmalla ilman, että käyttöön otetaan lisäresursseja uusien poliittisten aloitteiden tukemiseksi tai muuttuneisiin olosuhteisiin reagoimiseksi heikentäisi nykytilannetta asteittain. Vaikka tämä malli voi vaikuttaa tyydyttävältä lyhyellä aikavälillä, sen rajoitukset ja epätoivottavat vaikutukset tulisivat pian ilmi, sillä se ei tarjoa verohallinnoille riittäviä resursseja tuleviin haasteisiin vastaamiseksi. Kolmannen toimintamallin mukaan Fiscalis 2007 -ohjelmaa jatketaan Fiscalis 2013 -ohjelmalla siten, että käyttöön otetaan lisävaroja uusien poliittisen aloitteiden tukemiseksi ja kaikkien muiden osa-alueiden talousarviota korotetaan marginaalisesti. Lisävaroista suurin osuus osoitetaan uusiin poliittisiin aloitteisiin, jotka edistävät laajasti kattavan sähköisen verohallinnon kehittämistä. Lisävaroja tarvitaan myös Euroopan laajuisten tietojärjestelmien parantamiseksi, jotta selviydytään odotettavissa olevasta tietojenvaihdon kasvusta. Pieni osuus lisävaroista käytetään tietojenvaihdon parantamisen, verkko-opiskelun ja tietojenlevittämisen tukemista koskevien aloitteiden kehittämiseksi. |231 | Komissio teki työohjelmassa mainitun vaikutusten arvioinnin, joka löytyy asiakirjasta SEC(2006) 566. |EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Tiivistelmä ehdotetuista toimista Hyväksytään sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistava yhteisön ohjelma (Fiscalis 2013). |310 | Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 95 artikla. |320 | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan siltä osin kuin ehdotus ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. |Jäsenvaltiot eivät voi riittävästi saavuttaa ehdotuksen tavoitteita seuraavasta syystä: |321 | Koska tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |Ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: |324 | Vaikka osallistujamailla on ensisijainen vastuu tämän ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, yhteisön toimia tarvitaan ohjelmaan sisältyvän toiminnan sekä infrastruktuurin ja tarvittavan kannustimen luomiseksi. |Ehdotus on tästä syystä toissijaisuusperiaatteen mukainen. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: |331 | Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. |Säädöslajin valinta |341 | Ehdotettu säädöslaji: muut (yhteisön ohjelma). |342 | Muut keinot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Ei sovelleta. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |401 | Yhteisön vastuulla olevat toimintakustannukset voidaan jakaa kahteen pääryhmään, yhteisiin toimintoihin ja tietotekniikkatoimintoihin. Yhteisiin toimintoihin sisältyvät seminaarit, hankeryhmät, työvierailut, monenväliset valvontatoimet, koulutus ja kaikki muut 1 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaiset toimet. Tietotekniikkatoimintoihin kuuluvat nykyisten Euroopan laajuisten järjestelmien toiminta ja kehitys sekä uusien järjestelmien kehittäminen. Yhteisön talousarviosta kaudella 2008–2013 käytettävä kokonaismäärä on 156,9 miljoonaa euroa. Fiscalis 2013 -ohjelma on kuusivuotinen ohjelma (2008–2013), jotta se vastaisi vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien kestoa. Komissiolla on oikeus tarkastella, voidaanko tämän yhteisön ohjelman toteuttamiseen liittyvät tietyt tehtävät antaa toimeenpanoviraston tai palveluntarjoajien hoidettavaksi teknistä ja hallinnollista apua koskevilla sopimuksilla. |LISÄTIETOJA |520 | Voimassa olevan lainsäädännön kumoaminen Ehdotuksen hyväksymisen seurauksena kumotaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. |570 | Ehdotuksen yksityiskohtainen selitys 6 artikla: Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät Euroopan laajuisilla viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmillä on keskeinen tehtävä yhteisön verotusjärjestelmien toiminnan lujittamisessa ja erityisesti niiden tehokkuuden ja tuloksellisuuden varmistamisessa. Fiscalis 2013 -ohjelmasta tuetaan verotusjärjestelmiä, jotka kehitetään tai jotka ovat toimivia tämän päätöksen voimaantulohetkellä, sekä uusien yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen verotusjärjestelmien kehittämistä. EMCS-järjestelmä sisällytetään Fiscalis 2013 -ohjelmaan vuonna 2009. Aiemmat ohjelmat ovat osoittaneet, että Euroopan laajuisten tietotekniikkajärjestelmien moitteeton toiminta edellyttää sidosryhmien välistä tiivistä yhteistyötä. On tärkeää, että komissio ja osallistujamaat antavat samanlaisen sitoumuksen omilla vastuualoillaan varmistaakseen nykyisten järjestelmien toiminnan ja uusien Euroopan laajuisten sovellusten kehittämisen. Ehdotuksessa erotetaan selkeästi komission ja osallistujamaiden vastuualueet. Komissio voi päättää antaa muille julkishallinnon palveluille luvan käyttää viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä verotus- tai muussa tarkoituksessa edellyttäen, että tästä suoritetaan maksu ohjelman talousarvioon. 7 artikla: Monenväliset valvontatoimet Rajat ylittävän verovalvonnan järjestäminen on oikeudelliselta kannalta monimutkaista ja edellyttää kyseisten tarkastajien välisiä läheisiä yhteyksiä. Fiscalis-ohjelman monenväliset valvontatoimet tarjoavat tarkastajille kehyksen tällaisen valvonnan toteuttamista varten. Fiscalis 2007 -ohjelman kahden ensimmäisen toteuttamisvuoden aikana tarkastajat ovat käyttäneet intensiivisesti monenvälisiä valvontatoimia. Toimista on tullut tärkeä ja tehokas väline rajat ylittävien petosten torjumisessa. Fiscalis 2013 -ohjelmassa jäsenvaltioita kannustetaan edelleen käyttämään tämäntyyppisiä toimia, lisäämään niiden käyttöä ja parantamaan niiden laatua. 8 artikla: Seminaarit ja hankeryhmät Seminaarit tarjoavat tietyn alan asiantuntijoille foorumin, jolla he voivat tavata toisiaan ja keskustella yhdessä komission kanssa yhteisistä ongelmista, kokemuksista ja mahdollisista ratkaisuista. Seminaareista on hyötyä parhaiden hallintokäytäntöjen kehittämisessä ja levittämisessä, yhteistyön kannustamisessa ja kehittämisessä sekä koulutusvälineenä. Jäsenvaltiot pitävät virkamiesten kahdenvälisiä yhteydenottoja seminaareissa usein erittäin hyödyllisinä kansallisten verohallintojen välisen yhteistyön ja luottamuksen edistämisessä. Toisinaan seminaareihin on kutsuttu liike-elämän ja verovelvollisten edustajia sekä muita erityisasiantuntijoita. Seminaarien osallistujat ovat aina arvostaneet suuresti asiantuntijoiden läsnäoloa. Fiscalis 2007 -ohjelmassa otettiin käyttöön uutena välineenä hankeryhmät eli pienet kokoukset erityisaiheista. Jäsenvaltiot ja komissio ovat ilmoittaneet Fiscalis 2007 -ohjelman väliarvioinnissa olevansa erittäin tyytyväisiä hankeryhmien työhön. Hankeryhmät tarjoavat erityisesti hyödyllisen kanavan verohallintojen käyttämien erilaisten lähestymistapojen analysointiin ja ehdotusten tekemiseen hyvistä hallintokäytännöistä. Hankeryhmät sisällytetään tästä syystä varsinaisena toimena Fiscalis 2013 -ohjelmaan. 9 artikla: Työvierailut Työvierailujen tavoitteena on tarkastella toisen hallinnon tiettyä hallintokäytäntöä tai löytää ratkaisu strategiseen tai käytännön ongelmaan. Työvierailuja voidaan järjestää EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden veroviranomaisten kanssa. 10 artikla: Koulutustoimet Fiscalis 2007 -ohjelman väliarvioinnissa todettiin, että yhteisen koulutuksen kehittämistä on jatkettava. Fiscalis 2007 -ohjelman toteuttamisen puoliväliin mennessä on kehitetty lukuisia tilapäisiä koulutustoimia. 1 artiklan 2 kohdan f alakohta: Kaikki muut toimet Edellä mainittujen toimien lisäksi mahdollisuus kehittää muita toimia räätälöityjen ratkaisujen löytämiseksi erityistarpeisiin on osoittautunut erittäin hyödylliseksi Fiscalis 2007 -ohjelmassa. Tällä tavoin Fiscalis 2007 -ohjelmassa käynnistettiin hankeryhmät. Tästä syystä tämä vaihtoehto säilytetään myös Fiscalis 2013 -ohjelmassa. 3 artikla: Ohjelmaan osallistuminen Osallistujamaat ovat Euroopan unionin jäsenvaltioita sekä ehdokasmaita, mahdollisia ehdokasmaita ja Euroopan naapuruuspolitiikan tiettyjä kumppanimaita siltä osin, kun niiden kanssa on sovittu tarvittavista järjestelyistä. 11 artikla: Osallistuminen ohjelmaan sisältyviin toimiin Kansainvälisten organisaatioiden edustajat, kolmansien maiden hallinnot sekä verovelvolliset ja heidän organisaationsa voivat osallistua ohjelmaan sisältyviin toimiin, kun tämä on välttämätöntä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. 12 artikla: Tietojenvaihto Fiscalis 2007 -ohjelman väliarvioinnissa todetaan, että tietojen ja tietämyksen vaihto hallintojen sekä hallintojen ja komission välillä edellyttää systemaattisempaa lähestymistapaa ja ohjelman aikana järjestetyissä tapahtumissa saadun tietämyksen lujittamista. Tämän vuoksi Fiscalis 2013 -ohjelmassa kiinnitetään erityistä huomiota tietojenvaihtoon ja tietämyksenhallintaan. |1.  2006/0076 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSsisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2013)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[4],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsovat seuraavaa:(1) Lähivuosina yhteisön tärkeimpinä tavoitteina on kasvun ja työllisyyden varmistaminen kuten uudelleen käynnistetyssä Lissabonin strategiassa todetaan. Sisämarkkinoiden välillisen verotuksen järjestelmiä vahvistavan yhteisön toimintaohjelman (Fiscalis-ohjelma), jäljempänä ’Fiscalis 2002 -ohjelma’, hyväksymisestä 30 päivänä maaliskuuta 1998 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 888/98/EY[6] ja sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistavasta yhteisön ohjelmasta (Fiscalis 2003–2007 -ohjelma), jäljempänä ’Fiscalis 2007 -ohjelma’, 17 päivänä joulukuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2235/2002/EY[7] ovat edistäneet merkittävästi näiden tavoitteiden saavuttamista vuosina 1998–2002 ja 2003–2007. Tämän vuoksi on aiheellista jatkaa ohjelmien toimien toteuttamista. Ohjelma otetaan käyttöön kuuden vuoden ajaksi, jotta ohjelman kesto vastaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta ( päivämäärä ) tehtyyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission väliseen toimielinten sopimukseen sisältyvää monivuotista rahoituskehystä[8].(2) Tehokas, tuloksellinen ja laaja-alainen yhteistyö nykyisten ja mahdollisten tulevien jäsenvaltioiden kesken sekä niiden ja komission välillä on tärkeä tekijä verotusjärjestelmien toiminnassa ja petosten torjunnassa. Koska veropetosten tekijöiden toiminta ei rajoitu yhteisön alueeseen, tähän ohjelmaan olisi sisällyttävä mahdollisuus kehittää yhteistyötä ja avunantoa kolmansien maiden kanssa. Ohjelman avulla pitäisi myös pystyä tunnistamaan yhteistyötä haittaavat hallintokäytännöt ja lainsäädäntö sekä löytämään ratkaisu yhteistyön esteisiin.(3) Ehdokasmaiden liittymisprosessin tukeminen edellyttää käytännön välineitä, jotta kyseisten maiden verohallinnot pystyvät liittymisestä lähtien vastaamaan kaikista yhteisön lainsäädännössä edellytetyistä tehtävistä. Tästä syystä ehdokasmaiden olisi voitava osallistua ohjelmaan. Vastaavaa lähestymistapaa olisi sovellettava mahdollisiin ehdokasmaihin.(4) Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvien maiden verouudistusten tukemiseksi on aiheellista, että nämä maat voivat tietyin edellytyksin osallistua tiettyihin ohjelmaan sisältyviin toimiin.(5) Fiscalis 2007 -ohjelmasta rahoitetuilla Euroopan laajuisilla tietokonepohjaisilla suojatuilla viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmillä on keskeinen tehtävä verotusjärjestelmien lujittamisessa yhteisössä, minkä vuoksi niitä olisi rahoitettava edelleen. Lisäksi ohjelmaan tulisi sisällyttää lisää verotusalan viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä, kuten valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmä (EMCS), joka otettiin käyttöön valmisteveron alaisten tuotteiden liikkumisen ja valvonnan tietokoneistamisesta 16 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1152/2003/EY[9], sekä säästöjen tuottamien korkotulojen verotuksesta 3 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/48/EY[10] soveltamisen edellyttämä järjestelmä.(6) Yhteisön Fiscalis 2002- ja Fiscalis 2007 -ohjelmista saama kokemus on osoittanut, että eri kansallisten hallintojen virkamiesten ammatillinen yhteistyö, jossa käytetään työvierailujen, seminaarien, hankeryhmien ja monenvälisten valvontatoimien kaltaisia toimia, edistää ohjelman tavoitteiden saavuttamista. Tästä syystä näitä toimia olisi jatkettava. Edelleen tulisi olla mahdollista kehittää uusia toimia tarpeiden täyttämiseksi vieläkin tehokkaammin.(7) Fiscalis 2002- ja Fiscalis 2007 -ohjelmista saatu kokemus on osoittanut, että yhteisen koulutusohjelman koordinoidun kehittämisen ja toteuttamisen avulla edistetään merkittävästi ohjelman tavoitteiden saavuttamista erityisesti nostamalla yhteisön lainsäädännön tuntemuksen yleistä tasoa. Tästä syystä olisi tarkasteltava sähköisen oppimisympäristön tarjoamia mahdollisuuksia.(8) Yhteistyö ja ohjelmaan osallistuminen edellyttää verotusalalla toimivilta virkamiehiltä riittävää kielitaitoa. Ohjelmaan osallistuvat maat vastaavat tarvittavan kielikoulutuksen antamisesta virkamiehilleen.(9) On aiheellista järjestää tiettyjä toimia, joihin kolmansien maiden hallinnot, kansainvälisten organisaatioiden edustajat sekä verovelvolliset ja heidän organisaationsa osallistuvat.(10) Fiscalis 2007 -ohjelman väliarvioinnissa[11] todetaan, että tietojen ja tietämyksen vaihto hallintojen sekä hallintojen ja komission välillä edellyttää systemaattisempaa lähestymistapaa ja ohjelman aikana järjestetyissä tapahtumissa saadun tietämyksen lujittamista. Tämän vuoksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tietojenvaihtoon ja tietämyksenhallintaan.(11) Vaikka osallistujamailla on ensisijainen vastuu Fiscalis 2013 -ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta, tarvitaan yhteisön toimia tämän toiminnan koordinoimiseksi sekä infrastruktuurin ja tarvittavan kannustimen luomiseksi. Koska tässä päätöksessä säädettyjen toimenpiteiden tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa osallistujamaiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.(12) Tässä päätöksessä vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituskehys, jota käytetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[12] 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena.(13) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[13] mukaisesti,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:I lukuYleiset säännökset1 artiklaFiscalis 2013 -ohjelma1. Otetaan käyttöön sisämarkkinoiden verotuksen järjestelmiä vahvistava monivuotinen yhteisön toimintaohjelma (Fiscalis 2013 -ohjelma), jäljempänä ’ohjelma’, joka toteutetaan 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana.2. Ohjelmaan sisältyvät seuraavat toimet:a) viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät,b) monenväliset valvontatoimet,c) seminaarit ja hankeryhmät,d) työvierailut,e) koulutustoimet,f) kaikki muut toimet, joita tarvitaan ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi.2 artiklaMääritelmätTässä päätöksessä tarkoitetaan:(1) ’verotuksella’ seuraavia ohjelmaan osallistuvissa maissa sovellettuja veroja:a) arvonlisävero,b) alkoholin, tupakkatuotteiden ja energiatuotteiden valmistevero,c) neuvoston direktiivin 77/799/ETY[14] 1 artiklan 2 kohdassa mainitut tulo- ja varallisuusverot,d) neuvoston direktiivin 76/308/ETY[15] 3 artiklassa määritellyt vakuutusmaksuverot;(2) ’hallinnolla’ verotuksesta ja verotusalan toimista vastaavia ohjelmaan osallistuvien osallistujamaiden viranomaisia ja elimiä;(3) ’virkamiehellä’ hallinnon jäsentä.3 artiklaOhjelmaan osallistuminen1. Osallistujamaita ovat jäsenvaltiot ja 2 kohdassa tarkoitetut maat.2. Ohjelmaan voivat osallistua:a) ehdokasmaat, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;b) mahdolliset ehdokasmaat niiden sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään sen jälkeen, kun näiden maiden kanssa on tehty niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevat puitesopimukset.3. Ohjelmaan voivat osallistua myös tietyt Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat, jos niiden asiaa koskevat lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä yhteisön lainsäädäntöä ja hallintomenetelmiä sekä niiden sääntöjen mukaisesti, jotka määritellään sen jälkeen, kun näiden maiden kanssa on tehty niiden osallistumista yhteisön ohjelmiin koskevat puitesopimukset.4. Osallistujamaita edustavat asianmukaisen hallinnon jäsenet.4 artiklaTavoitteet1. Ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa verotusjärjestelmien moitteetonta toimintaa sisämarkkinoilla lisäämällä osallistujamaiden, niiden hallintojen ja muiden elinten välistä yhteistyötä.2. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:a) arvonlisäveron, valmisteverojen sekä tulo- ja varallisuusveron osalta:i) varmistaa tehokas, tuloksellinen ja laaja-alainen tietojenvaihto sekä hallinnollinen yhteistyö,ii) saattaa virkamiesten tiedot yhteisön lainsäädännöstä ja sen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa yhteiselle korkealle tasolle,iii) varmistaa hallinnollisten menettelyjen jatkuva parantaminen hallinnon ja verovelvollisten tarpeiden huomioon ottamiseksi kehittämällä ja levittämällä parhaita hallintokäytäntöjä;b) vakuutusmaksuverojen osalta edistää hallintojen välistä yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa voimassa olevien sääntöjen parempi soveltaminen;c) ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden osalta täyttää näiden maiden erityistarpeet verolainsäädännön ja hallinnollisten valmiuksien aloilla;d) kolmansien maiden ja erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden osalta parantaa yhteistyötä näiden maiden verohallintojen kanssa.5 artiklaTyöohjelmaKomissio laatii vuosittain työohjelman 16 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.II lukuOhjelmaan sisältyvät toimet6 artiklaViestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät1. Komission ja osallistujamaiden on varmistettava 2 kohdassa säädettyjen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien toimivuus.2. Viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiin kuuluvat:a) yhteinen tietoliikenneverkko / yhteinen järjestelmien rajapinta -järjestelmä (CCN/CSI),b) alv-tietojen vaihtojärjestelmä (VIES),c) valmisteverojärjestelmät,d) valmisteveron alaisten tuotteiden tietojenvaihtojärjestelmä (EMCS),e) kaikki uudet yhteisön lainsäädännössä käyttöönotetut ja 5 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa mainitut verotusalan viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmät.3. Yhteisön vastuulla olevia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osia ovat laitteistot, ohjelmistot ja verkkoyhteydet, jotka ovat kaikille osallistujamaille yhteiset.Komissio tekee yhteisön puolesta tarvittavat sopimukset kyseisten osien toiminnan varmistamiseksi.4. Sellaisia viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien osia, joista yhteisö ei vastaa, ovat näihin järjestelmiin kuuluvat kansalliset tietokannat, yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien väliset verkkoyhteydet sekä ohjelmistot ja laitteistot, joita kukin osallistujamaa pitää tarpeellisina voidakseen käyttää kyseisiä järjestelmiä täysipainoisesti koko hallinnossaan.Osallistujamaiden on varmistettava, että ne osat, joista yhteisö ei vastaa, pidetään toiminnassa ja että kyseiset osat ovat yhteentoimivia yhteisön vastuulla olevien osien kanssa.5. Komissio koordinoi yhteistyössä osallistujamaiden kanssa 2 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien ja infrastruktuurien yhteisön vastuulla olevien osien ja muiden osien luomiseen ja toimivuuteen liittyvät näkökohdat varmistaakseen niiden toimivuuden, yhteenkytkettävyyden ja jatkuvan parantamisen. Osallistujamaiden on noudatettava tätä tarkoitusta varten vahvistettuja aikatauluja ja määräaikoja.6. Komissio voi antaa muille julkishallinnon palveluille luvan käyttää viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmiä verotus- tai muussa tarkoituksessa edellyttäen, että tästä suoritetaan maksu ohjelman talousarvioon.7 artiklaMonenväliset valvontatoimetJäsenvaltiot ja maat, joilla on hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa koskevat toimet salliva kahdenvälinen tai monenvälinen sopimus toistensa tai jäsenvaltioiden kanssa, järjestävät ja toteuttavat monenväliset valvontatoimet yhden tai useamman toisiinsa yhteydessä olevan ja eri osallistujamaihin sijoittautuneen verovelvollisen verotuksen koordinoidun valvonnan muodossa.Monenvälisiin valvontatoimiin osallistuvilla mailla voi olla yhteisiä tai täydentäviä tarpeita, ja niiden on raportoitava komissiolle valvontatoimien tuloksista.8 artiklaSeminaarit ja hankeryhmätKomissio ja osallistujamaat järjestävät yhdessä seminaareja ja hankeryhmiä sekä varmistavat seminaareista ja hankeryhmistä saatujen tulosten levittämisen.9 artiklaTyövierailut1. Osallistujamaat järjestävät virkamiehille työvierailuja. Työvierailujen kesto ei saa ylittää yhtä kuukautta. Jokaisen työvierailun on kohdistuttava tiettyyn ammattitehtävään, ja kyseisten virkamiesten ja hallintojen on valmistauduttava siihen riittävästi ja arvioitava sitä jälkeenpäin.2. Osallistujamaiden on toimittava siten, että vierailevat virkamiehet voivat osallistua vastaanottavan hallinnon toimintaan tuloksellisesti. Tämän vuoksi vieraileville virkamiehille on annettava valtuudet suorittaa niihin velvollisuuksiin liittyvät tehtävät, jotka vastaanottava hallinto uskoo heille oikeusjärjestyksensä mukaisesti.3. Työvierailun aikana vierailevan virkamiehen siviilioikeudellinen vastuu tehtäviä suoritettaessa on samanlainen kuin vastaanottavan hallinnon virkamiesten vastuu. Vieraileviin virkamiehiin sovelletaan samoja salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä kuin kansallisiin virkamiehiin.10 artiklaKoulutustoimet1. Komissio helpottaa yhteistyössä osallistujamaiden kanssa järjestelmällistä yhteistyötä kansallisten oppilaitosten ja verohallinnon alan koulutuksesta vastaavien virkamiesten välillä erityisesti seuraavia keinoja käyttäen:a) olemassa olevien koulutusohjelmien kehittäminen ja tarvittaessa uusien ohjelmien laatiminen virkamiesten peruskoulutusta varten, jotta nämä omaksuisivat tarvitsemansa ammatilliset taidot ja tiedot;b) tarvittaessa osallistujamaiden omille virkamiehilleen järjestämille verotuksen alan koulutuskursseille osallistumisen avaaminen kaikkien osallistujamaiden virkamiehille ja tämän koordinointi;c) tarvittaessa yhteisessä verotuksen alan koulutuksessa ja sen hallinnoinnissa tarvittavan infrastruktuurin ja välineiden kehittäminen.2. Osallistujamaiden on varmistettava, että 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut yhteiset koulutusohjelmat ja yhteiset verotuksen alan koulutusinfrastruktuurit sisällytetään kokonaisuudessaan niiden kansallisiin koulutusohjelmiin.Osallistujamaiden on myös varmistettava, että niiden virkamiehet saavat yhteisten ammatillisten taitojen ja tietojen omaksumiseksi tarvittavan koulutusohjelmien mukaisen perus- ja jatkokoulutuksen sekä ohjelmaan osallistumisen edellyttävän riittävän kielitaidon saavuttamiseksi tarvittavan kielikoulutuksen.11 artiklaOsallistuminen ohjelmaan sisältyviin toimiinKansainvälisten organisaatioiden edustajat, kolmansien maiden hallinnot sekä verovelvolliset ja heidän organisaationsa voivat osallistua ohjelmaan sisältyviin toimiin, kun tämä on välttämätöntä 4 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.12 artiklaTietojenvaihtoKomissio kehittää yhteistyössä osallistujamaiden kanssa ohjelman toimista saatujen tietojen järjestelmällistä ja jäsenneltyä vaihtoa.III lukuRahoitussäännökset13 artiklaRahoituskehys1. Ohjelman toteuttamiseen varattu rahoituskehys 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliselle ajanjaksolle vahvistetaan 156,9 miljoonaksi euroksi.2. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti.14 artiklaMenot1. Ohjelman toteuttamiseksi tarvittavat menot on jaettava yhteisön ja osallistujamaiden kesken 2–6 kohdan mukaisesti.2. Yhteisö vastaa seuraavista menoista:a) 6 artiklan 3 kohdassa säädettyjen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien yhteisön vastuulla olevien osien hankkimisesta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvat kustannukset,b) monenvälisistä valvontatoimista, työvierailuista, seminaareista ja hankeryhmistä osallistujamaiden virkamiehille aiheutuvat matka- ja oleskelukustannukset,c) seminaarien järjestämisestä aiheutuvat kustannukset sekä ulkopuolisten asiantuntijoiden ja 11 artiklassa tarkoitettujen osallistujien osallistumisesta aiheutuvat matka- ja oleskelukustannukset,d) kaikille osallistujamaille yhteisten koulutusjärjestelmien ja -moduulien hankinnasta, kehittämisestä, asentamisesta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset,e) 1 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetuista kaikista muista toimista aiheutuvat kustannukset.3. Osallistujamaat toimivat yhteistyössä komission kanssa siten, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteita noudattaen.Komissio määrittää menojen maksamista koskevat säännöt varainhoitoasetuksen mukaisesti ja ilmoittaa ne osallistujamaille.4. Komissio hyväksyy ohjelman talousarvion toteuttamista koskevat toimenpiteet 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.5. Ohjelman määrärahoista voidaan kattaa myös ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot, erityisesti selvityksistä ja kokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja julkaisumenot sekä tietojenvaihdon edellyttämistä tietoliikenneverkoista aiheutuvat menot samoin kuin komission ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvitsemasta hallinnollisesta tai teknisestä avusta johtuvat kaikki muut menot.6. Osallistujamaat vastaavat seuraavista menoista:a) 6 artiklan 4 kohdassa säädettyjen viestintä- ja tietojenvaihtojärjestelmien niiden osien, joista yhteisö ei vastaa, kehittämisestä, hankkimisesta, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvat kustannukset,b) niiden omien virkamiesten perus- ja jatkokoulutuksesta, myös kielikoulutuksesta, aiheutuvat kustannukset.15 artiklaVarainhoidon valvontaTästä päätöksestä johtuviin rahoituspäätöksiin ja sopimuksiin sovelletaan varainhoidon valvontaa. Komissio, Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) mukaan lukien, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin suorittavat tarvittaessa tarkastuksia paikalla. Tämän päätöksen mukaisesti myönnettävät tuet edellyttävät tuensaajien etukäteen tekemää kirjallista sopimusta. Sopimuksessa tuensaajat hyväksyvät sen, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa myönnetyn rahoituksen käytön.IV lukuMuut säännökset16 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa Fiscalis-komitea, jäljempänä ’komitea’.2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä menettelyä päätöksen 7 ja 8 artiklan mukaisesti.Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.17 artiklaSeurantaOsallistujamaat ja komissio huolehtivat yhdessä ohjelman jatkuvasta seurannasta.18 artiklaVäli- ja loppuarvioinnit1. Komissio vastaa ohjelman väli- ja loppuarvioinneista käyttäen hyväksi tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja osallistujamaiden laatimia kertomuksia ja muita asiaa koskevia tietoja. Ohjelmaa arvioidaan 4 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.Väliarvioinnissa tarkastellaan ohjelman puoliväliin mennessä saavutettuja tuloksia tehokkuuden ja tuloksellisuuden kannalta sekä sitä, ovatko ohjelman alkuperäiset tavoitteet edelleen tarkoituksenmukaisia ja ohjelman toimien vaikutusta. Siinä arvioidaan myös rahoituksen käyttöä sekä seurannan ja toteutuksen edistymistä.Loppuarvioinnissa keskitytään ohjelman toimien tehokkuuteen ja tuloksellisuuteen.2. Osallistujamaiden on toimitettava komissiolle seuraavat arviointikertomukset:a) 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä väliarviointikertomus ohjelman tarkoituksenmukaisuudesta;b) 31 päivään maaliskuuta 2014 mennessä loppuarviointikertomus, jossa keskitytään ohjelman tehokkuuteen ja tuloksellisuuteen.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja kaikkien muiden asiaa koskevien tietojen perusteella komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle seuraavat kertomukset:a) 30 päivään syyskuuta 2011 mennessä väliarviointikertomus ja ohjelman jatkamisen aiheellisuutta koskeva tiedonanto, johon on tarvittaessa liitetty ehdotus,b) 30 päivään syyskuuta 2014 mennessä loppuarviointikertomus.Kertomukset toimitetaan myös tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.19 artiklaKumoaminenKumotaan päätös N:o 2235/2002 1 päivästä tammikuuta 2008.Mainitun päätöksen nojalla toteutettuihin toimiin liittyvät taloudelliset velvoitteet kuuluvat kuitenkin edelleen sen soveltamisalaan niiden päätökseen saattamiseen asti.20 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008.21 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Fiscalis 2013 -ohjelmasta.2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:1405 Veropolitiikka3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:-  140504 Fiscalis 2013 -ohjelma-  14010404 Fiscalis 2013 -ohjelma – hallintomenot-  Fiscalis 2013 -ohjelman lopullinen talousarviorakenne päätetään myöhemmin.3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:-  Oikeusperusta on voimassa 1.1.2008–31.12.2013.-  Maksuja suoritetaan myös 31.12.2013 jälkeen.3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |140504 | Ei-pakoll. | JM[16] | KYLLÄ | EI | KYLLÄ | 1a |14010404 | Ei-pakoll. | EI- JM[17] | KYLLÄ | EI | KYLLÄ | 1a |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | A+c+d+e | 22.529 | 24.029 | 27.979 | 29.729 | 31.329 | 32.879 | 168.474 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 10.159 | 19.346 | 25.086 | 28.142 | 29.942 | 32.059 | 23.740 | 168.474 |Tiedot yhteisrahoituksestaEi sovelleta4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssax Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.Päätös vastaa monivuotista rahoituskehystä, joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tekemän, talousarvion kurinalaisuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevan toimielinten välisen sopimuksen liitteenä. Se kuuluu otsakkeeseen 1a - Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky.4.1.3. Vaikutukset tuloihinx Ehdotuksella ei ole suoraa vaikutusta tuloihin, vaikka verohallinnon paranemisen ansiosta omien varojen (alv) kantaminen tehostuu ja kustannuksia säästyy.4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1Vuositarve | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Henkilöstön määrä yhteensä | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläTarkempi analyysi löytyy Fiscalis 2013 -ohjelmaa koskevan vaikutusten arvioinnin 4 kohdasta.Fiscalis-ohjelman tavoitteena on vastata verotusta koskeviin nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Tästä syystä painopisteinä on lisätä yhteisön verolainsäädännön tuntemusta, edistää petosten havaitsemista ja niiden torjuntaa parantamalla hallinnollista yhteistyötä ja verovalvonnan järjestämistä, keventää verovelvollisiin kohdistuvaa hallinnollista taakkaa ja mukauttaa verotusta muuttuvaan verotusympäristöön. Sidosryhmät ovat ilmaisseet Fiscalis 2003–2007 -ohjelman väliarvioinnissa pitävänsä ohjelman tavoitteita erittäin tärkeinä tavoitteidensa kannalta.Joustavuutensa ansiosta Fiscalis-ohjelma on saavuttanut tärkeän aseman veropetosten torjunnassa. Alv:n ja valmisteverojen kokonaismäärä tällä alalla voi olla lähes 1 prosenttia bruttokansantulosta. Fiscalis-ohjelma vaikuttaa huomattavasti yhteisön kauppaan, sillä alv-tietojen vaihtojärjestelmästä (VIES), joka muodostaa verohallinnon Euroopan laajuisen tietotekniikkainfrastruktuurin ydinjärjestelmän, hyötyy noin 50 miljoonaa verovelvollista. Ohjelmasta tuetaan niin ikään vaatimusten noudattamisesta verovelvollisille aiheutuvien kustannusten vähentämistä koskevia aloitteita. Yritysten toimittamat tiedot osoittavat, että tällaiset kustannukset ovat selvästi yli 30,9 prosenttia veroista ja 2,6 prosenttia myynnistä pk-yritysten osalta ja vastaavasti 1,9 prosenttia ja 0,02 prosenttia suurten yritysten osalta. Ohjelma vaikuttaa välittömästi verotarkastajien työhön, sillä he voivat käyttää VIES-tietoja valvontatehtävässään. Fiscalis auttaa veroviranomaisia myös ymmärtämään heidän työnsä Euroopan laajuisen ulottuvuuden.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutTarkempi analyysi löytyy Fiscalis 2013 -ohjelmaa koskevan vaikutusten arvioinnin 6 kohdasta.Jollei verotuksen alalla jatketa enää yhteisötason välineen käyttöä, edellisten Fiscalis-ohjelmien koko vaikutus vesittyy. Tämä tarkoittaisi esimerkiksi sitä, ettei 25 jäsenvaltion välillä olisi olemassa suojattuja verkko- ja tietojenvaihtojärjestelmiä eikä tietojärjestelmien yhteenkytkettävyys ja yhteentoimivuus olisi enää mahdollista. Jollei Fiscalis-ohjelmaa enää jatketa, hallinnollinen yhteistyö heikkenee tietojen, tietämyksen ja asiantuntemuksen vaihdon vähentymisen myötä. Lisäksi hallinnollisen yhteistyön tekeminen yhteisön ohjelman ulkopuolella vaatisi enemmän budjetti- ja henkilöresursseja, tulosten laatu laskisi ja se olisi tehottomampaa, koska jokaisen hallinnon olisi huolehdittava siitä kansallisella tasolla. Tuesta eivät hyötyisi myöskään ehdokasmaat, Länsi-Balkanin maat eivätkä Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat. Väliarviointi on osoittanut, että ohjelman kaikki sidosryhmät ovat samaa mieltä siitä, että yhteisön ohjelma on välttämätön verohallintojen välisen yhteistyön parantamisen kannalta. Vaikutusten arvioinnissa kuvataan sitä, millaisia vaikutuksia syntyisi, jollei Fiscalis-ohjelmaa olisi enää olemassa.Fiscalis-ohjelmassa on luotu rakenteet tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi veroviranomaisten kesken systemaattisella tavalla. Luotujen rakenteiden ansiosta Fiscalis-ohjelmasta on muodostunut esikuva Euroopan unionin verotusjärjestelmien välisen yhteistyön alalla. Ohjelmaan sisältyy joustavuutta, minkä ansiosta jäsenvaltioiden hallinnoilla on mahdollisuus kehittää räätälöityjä ratkaisuja erityistarpeisiinsa. Tästä syystä kullakin hallinnolla on Fiscalis-ohjelmassa yhteyspiste, joka auttaa komissiota Fiscalis-ohjelman toteuttamisessa. Ilman Fiscalis 2013 -ohjelmaa ei olisi mahdollista jakaa systemaattisesti tietoja ja tietämystä kaikkien verohallintojen välillä eikä kaikilla veropolitiikan aloilla. Jos Fiscalis-ohjelma lakkautetaan, olemassa olevat rakenteet ja yhteydet katoavat niitä yhdistävän sidoksen katoamisen myötä. Sen seurauksen verohallinnoista tulee sisäänpäin kääntyneitä eivätkä ne pyri edistämään tietojenvaihtoa tai toisten kokemuksista oppimista.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaTavoitteet ja odotetut tuloksetKuten edellä on mainittu Fiscalis 2013 -ohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa verotusjärjestelmien toimintaa sisämarkkinoilla lisäämällä yhteistyötä osallistujamaiden, niiden hallintojen, virkamiesten ja muiden elinten välillä, sekä tunnistaa ja parantaa yhteistyötä vaikeuttavia aloja, kuten lainsäädäntö ja hallinnolliset käytännöt. Yleistä tavoitetta täydennetään erityistavoitteilla, jotka asetetaan kullekin seuraavalle ohjelman pääosalle tai toiminta-alueelle:a) Arvonlisävero, valmisteverot sekä tulo- ja varallisuusvero:i) varmistaa tehokas, vaikuttava ja laaja-alainen tietojenvaihto sekä hallinnollinen yhteistyö,ii) saattaa virkamiesten tiedot yhteisön lainsäädännöstä ja sen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa yhteiselle korkealle tasolle,iii) varmistaa hallinnollisten menettelyjen jatkuva parantaminen hallinnon ja verovelvollisten tarpeiden huomioon ottamiseksi kehittämällä ja levittämällä parhaita hallintokäytänteitä;b) Vakuutusmaksuverot:edistää hallintojen välistä yhteistyötä, jotta voidaan varmistaa voimassa olevien sääntöjen parempi soveltaminen;c) Ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat:täyttää näiden maiden erityistarpeet verolainsäädännön ja hallinnollisten valmiuksien alalla;d) Kolmannet maat ja erityisesti Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat:parantaa yhteistyötä näiden maiden verohallintojen kanssa.Komissio laatii vuosittain työohjelman.IndikaattoritIndikaattorit vahvistetaan ennen Fiscalis 2013 -ohjelman käynnistämistä.5.4. Toteutustapa (alustava)X Keskitetty hallinnointiKomissio hallinnoi suoraan6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyIndikaattorit vahvistetaan siten, että saavutettua edistystä voidaan seurata säännöllisesti.6.2. Arviointimenettely6.2.1. Vaikutusten arviointiOn laadittu vaikutusten arviointi, joka liitetään ehdotukseen.6.2.2. EnnakkoarviointiEnnakkoarviointi on korvattu vaikutusten arvioinnilla.6.2.3. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)6.2.4. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitVäliarviointikertomuksessa arvioidaan ensimmäistä kertaa ohjelman puoliväliin mennessä saavutettuja tuloksia tehokkuuden ja tuloksellisuuden kannalta. Myös ohjelman alkuperäisten tavoitteiden tarkoituksenmukaisuutta arvioidaan, jotta ohjelman toisessa toteutusvaiheessa voidaan tehdä muutoksia tai tarkistuksia. Välikertomus perustuu osallistujamaiden toimittamiin kertomuksiin ja kaikkiin muihin käytettävissä oleviin tietoihin. Se valmistelusta vastaa komissio.Loppuarviointikertomus perustuu väliarviointikertomukseen, osallistujamaiden toimittamiin loppukertomuksiin ja kaikkiin muihin käytettävissä oleviin tietoihin. Siinä esitetään lopullinen arvio ohjelman tehokkuudesta ja tuloksellisuudesta vertaamalla saavutettuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin. Myös muita arviointiperusteita (esim. hyödyllisyys ja kestävyys) voidaan käyttää.1. Komissio vastaa ohjelman väli- ja loppuarvioinneista käyttäen hyväksi 2 kohdassa tarkoitettuja osallistujamaiden laatimia kertomuksia ja muita asiaa koskevia tietoja. Ohjelmaa arvioidaan 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti.-  Väliarvioinnissa tarkastellaan ohjelman puoliväliin mennessä saavutettuja tuloksia tehokkuuden ja tuloksellisuuden kannalta sekä sitä, ovatko ohjelman alkuperäiset tavoitteet edelleen tarkoituksenmukaisia ja ohjelman toimien vaikutusta. Siinä arvioidaan myös rahoituksen käyttöä sekä seurannan ja toteutuksen edistymistä.-  Loppuarvioinnissa keskitytään muun muassa ohjelman toimien tehokkuuteen ja tuloksellisuuteen.2. Osallistujamaiden on toimitettava komissiollea) 31 päivään maaliskuuta 2011 mennessä väliarviointikertomus ohjelman tarkoituksenmukaisuudesta;b) 31 päivään maaliskuuta 2014 mennessä loppuarviointikertomus, jossa keskitytään ohjelman tehokkuuteen ja tuloksellisuuteen.3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostollea) 30 päivään syyskuuta 2011 mennessä 1 kohdassa tarkoitetun väliarviointikertomuksen ja tiedonannon ohjelman jatkamisen aiheellisuudesta ja liittää siihen tarvittaessa asianmukaisen ehdotuksen;b) 30 päivään syyskuuta 2014 mennessä 1 kohdassa tarkoitetun loppuarviointikertomuksen.7. PETOSTENTORJUNTASuojatun Euroopan laajuisen tietotekniikkainfrastruktuurin kehittämisestä ja ohjelmaan sisältyvistä muista toimista aiheutuvat menot toteutetaan sopimusten perusteella. Ennen maksatusta komission yksiköt tarkastavat ne vakiintuneiden menettelyjen mukaisesti ottaen huomioon sopimusvelvoitteet sekä moitteettoman varainhoidon ja yleishallinnon. Komission ja tuensaajien tekemiin kaikkiin sopimuksiin sisältyy petostentorjuntatoimia (tarkastukset, raportointi jne.).Yhteiset toimet (henkilöresursseihin liittyvät välineet) rahoitetaan Fiscalis 2013 -ohjelman yhteisiä toimia koskevat talousarviosta. Korvaukset maksetaan virkamiehille seuraavasti:Jokaisella jäsenvaltiolla on Fiscalis-yhteyspiste, jolle maksetaan ennakkomaksu Fiscalis-ohjelman toimiin osallistuville virkamiehille aiheutuvien matka- ja oleskelukustannusten korvaamiseksi ohjelmissa vahvistettujen rahoitussääntöjen mukaisesti. Yhteyspiste huolehtii myös ohjelman rahoitusoppaassa selkeästi määriteltyjen eräiden organisatoristen kulujen korvaamisesta. Osallistujamaiden on raportoitava kulut toiminnan raportointivälineen kautta ja säilytettävä tositteet omissa arkistoissaan vähintään viiden vuoden ajan sen varainhoitovuoden, jona menot toteutuivat, päättymisestä.Komissio korvaa kolmansien maiden, kansainvälisten organisaatioiden tai yksityissektorin osallistujien kulut vakiintuneiden käytäntöjen mukaisesti.Komission rahoituspalvelu tekee tarkastuskäyntejä jäsenvaltioissa varmistaakseen, että ohjelman hallinnoinnissa noudatetaan varainhoitosääntöjä.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)(Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Vuosi 2013 | YHTEENSÄ |Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (14 01 01)[22] | A*/AD | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |B*, C*/AST | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Momentilta 14 01 02 rahoitettava henkilöstö | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Momenteilta 14 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[23] | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m | p.m |YHTEENSÄ | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |* Henkilöresursseihin sisältyy ohjelman ja ohjelmasta rahoitettavien tietotekniikkajärjestelmien hallinnointia toimivaltaisissa yksiköissä hoitava henkilöstö.8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (14 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |- sisäinen | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |- ulkoinen | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (14 01 01) | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 1.620 | 9.720 |Momentilta 14 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.047 | 0.282 |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 1.667 | 10.002 |Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1108 000 euroa/vuosi virkamiestä tai väliaikaista toimihenkilöä kohdenLaskelma – Momentilta 14 01 02 rahoitettava henkilöstöTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.147 000 euroa/vuosi momentilta 14 01 02 rahoitettua henkilöstöä kohden.Laskelma – Momentilta 14 01 04/05 rahoitettava henkilöstöTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1167 000 euroa/vuosi momentilta 14 01 04/05 rahoitettua henkilöstöä kohden8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |14 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 0.250 | 1.500 |14 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |14 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[25] | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |14 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |14 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |2 Muut hallintomenot yhteensä (14 01 02 11) | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 1.572 |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 0.262 | 1.572 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään1 000 euroa/virkamatka, 250 virkamatkaa/vuosiKomiteat: Komitologiakomitea: Fiscalis-komitea, yksi kokous/vuosi, 27 asiantuntijan matkakustannukset[1] KOM(2005) 111, 6.4.2005 (vaikutusten arviointi – SEC 2005/423).[2] Ilmaisulla ’Fiscalis-ohjelma’ tarkoitetaan kaikkia Fiscalis-ohjelmia (Fiscalis, Fiscalis 2003–2007 tai Fiscalis 2013). Tiettyyn ohjelmaan viitatessa käytetään muotoilua Fiscalis 2002 -ohjelma, Fiscalis 2007 -ohjelma tai Fiscalis 2013 -ohjelma.[3] KOM(2005) 330 lopullinen, 20.7.2005, ja SEC(2005) 622/3, 2.5.2005.[4] EUVL C , , s. .[5] EUVL C , , s. .[6] EYVL L 126, 28.4.1998, s. 1.[7] EYVL L 341, 17.12.2002, s. 1.[8] Viite lisätään neuvottelujen aikana.[9] EUVL L 162, 1.7.2003, s. 5.[10] EUVL L 157, 26.5.2003, s. 38, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/66/EY (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 35).[11] SEC(2005) 1045, 29.7.2005.[12] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1, sopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25).[13] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[14] EYVL L 336, 27.12.1977.[15] EYVL L 73, 19.3.1976, s. 18.[16] Jaksotetut määrärahat.[17] Jaksottamattomat määrärahat.[18] Menot, jotka eivät kuulu osaston 14 lukuun 1401.[19] Menot, jotka otetaan osaston 14 momentille 14 01 04.[20] Hallintomenoja koskevassa kohdassa ennakoidaan ohjelman mukaisten toimien mahdollinen ulkoistaminen. Budjettiluvut ovat käytettävissä vasta sen jälkeen, kun asiaa koskeva toteutettavuustutkimus on tehty vuonna 2006.[21] Menot, jotka otetaan lukuun 14 01 muille momenteille kuin 14 01 04 tai 14 01 05.[22] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[23] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[24] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[25] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.