               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2016
            COM(2016) 607 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta annetun päätöksen (EU) 2015/435 muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

                  Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 17. joulukuuta 2014 ottaa vuonna 2014 käyttöön liikkumavaran ennakoimattomia menoja varten reagoidakseen ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin, jotka olivat ilmaantuneet sen jälkeen, kun monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen enimmäismäärä vuodelle 2014 oli vahvistettu ensimmäisen kerran helmikuussa 2013. Tarkoituksena oli myös täydentää maksumäärärahoja, jotka oli vahvistettu Euroopan unionin yleisessä talousarviossa varainhoitovuodelle 2014, ylittämällä maksumäärärahojen enimmäismäärä.

                  Päätöksessä korvataan vuonna 2014 käyttöön otettu määrä maksumäärärahojen enimmäismääriin nähden jäävillä liikkumavaroilla vuosina 2018–2020. Vuoden 2017 talousarvioesityksen vuotta 2017 koskevassa maksumäärärahojen enimmäismäärässä on suuri liikkumavara, kun taas monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin
                     1
                   yhteydessä esitetyn välivaiheen maksuja koskevan, vuoteen 2020 ulottuvan komission ennusteen mukaisesti maksumäärärahojen enimmäismääriin kohdistuu kasvavia paineita vuosina 2018–2020. Sen vuoksi komissio ehdottaa edellä mainitun päätöksen muuttamista siten, että vuonna 2014 käyttöön otettu määrä korvataan maksumäärärahojen enimmäismääriin nähden käytettävissä olevalla liikkumavaralla vuonna 2017.

                  Kun ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara otettiin käyttöön vuonna 2014, toimielimet sisällyttivät käyttöönottopäätökseen 350 miljoonan euron määrän – ilman sen korvaamista – siihen asti, kunnes erityisrahoitusvälineitä koskevien maksujen kohtelusta päästään yhteisymmärrykseen. Ne myös pyysivät komissiota esittämään kohtuullisessa ajassa asiaa koskevan ehdotuksen. Välivaiheen maksuja koskeva ennuste osoittaa, että maksumäärärahojen enimmäismäärän riittävyys riippuu sopimuksesta, jolla vahvistetaan, että erityisrahoitusvälineitä koskevia maksumäärärahoja voidaan ottaa talousarvioon yli enimmäismäärien samaan tapaan kuin sitoumuksia, joihin ne perustuvat. Sen vuoksi kyseisen määrän korvaamista ei ehdoteta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta annetun päätöksen (EU) 2015/435 muuttamisesta

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  2
                ja erityisesti sen 14 kohdan toisen alakohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  3
                13 artiklassa asetetaan ennakoimattomiin menoihin varattu liikkumavara, jonka suuruus on korkeintaan 0,03 prosenttia unionin bruttokansantulosta.

               (2)Komissio oli laskenut asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 6 artiklan mukaisesti ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran absoluuttisen määrän vuodeksi 2014
                  4
               .

               (3)Euroopan parlamentti ja neuvosto ottivat vuonna 2014 päätöksellä (EU) 2015/435
                  5
                käyttöön ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran, jotta rahoitus voisi ylittää maksumäärärahoille vahvistetun 3 168 233 715 euron enimmäismäärän. Ennakoimattomiin menoihin varattuun liikkumavaraan sisällytettiin 350 miljoonaa euroa maksumäärärahoina siihen asti, kun erityisrahoitusvälineitä koskevien maksujen käsittelystä päästään yhteisymmärrykseen. Samalla päätettiin korvata 2 818 233 715 euron määrä vuosina 2018–2020 ja pyytää komissiota esittämään pikaisesti jäljellä olevaa 350:tä miljoonaa euroa koskeva ehdotus.

               (4)Erityisrahoitusvälineiden käyttöön liittyviä maksumäärärahoja otetaan talousarvioon yli monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen enimmäismäärien. Näin ollen ennakoimattomiin menoihin vuonna 2014 varatusta liikkumavarasta on tarpeen ottaa käyttöön ainoastaan 2 818 233 715 euron suuruinen kokonaismäärä maksumäärärahoina eikä 350 miljoonan euron lisämäärää tarvitse ottaa talousarvioon eikä korvata.

               (5)Monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä esitetyn välivaiheen maksuja koskevan ennusteen mukaisesti on odotettavissa, että vuotuisiin maksumäärärahojen enimmäismääriin kohdistuu paineita vuosina 2018–2020.

               (6)Vuoden 2017 talousarvioesitys osoittaa, että 9,6 miljardin euron suuruisessa maksumäärärahojen enimmäismäärässä on liikkumavaraa, minkä ansiosta voidaan korvata koko vuonna 2014 käyttöönotettu määrä.

               (7)Päätöstä (EU) 2015/435 olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan päätös (EU) 2015/435 seuraavasti:

               1)
                     Korvataan 1 artikla seuraavasti:

               ”1 artikla

               Euroopan unionin yleisessä talousarviossa varainhoitovuodeksi 2014 hyödynnetään ennakoimattomiin menoihin varattua liikkumavaraa ja otetaan käyttöön 2 818 233 715 euroa maksumäärärahoina ylittämällä monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettu enimmäismäärä.”

               2)
                     Korvataan 2 artikla seuraavasti:

               ”2 artikla

               Yhteensä 2 818 233 715 euron määrä korvataan maksumäärärahojen enimmäismäärään nähden jäävällä liikkumavaralla vuonna 2017.”

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  COM(2016) 603, 14.9.2016.

                     (2)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (4)
                  Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, annettu 20 päivänä joulukuuta 2013, ”Rahoituskehyksen tekninen mukautus vuodeksi 2014 BKTL:n muutosten mukaisesti”, COM(2013) 928 final.

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2015/435, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, ennakoimattomiin menoihin varatun liikkumavaran käyttöönotosta (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 4).


Avis juridique important

|

51999PC0469

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Saksalle soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen  /* KOM/99/0469 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksalle soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen(komission esittämä) PERUSTELUTKivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [1] 8 artiklan 4 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön vapautuksia tai alennuksia valmisteverosta tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.[1]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne haluaisivat ekologisen verouudistuksen johdosta soveltaa huhtikuun 1. päivästä 1999 lukien poikkeavaa verokantaa tuotantosektorin yritysten käyttämiin polttoaineisiin. Ekologista verouudistusta koskevalla 1. huhtikuuta 1999 annetulla lailla korotettiin kevyen polttoöljyn, maakaasun ja nestekaasun kivennäisöljyveroa. Ekologisella verouudistuksella käyttöön otetut korkeat verokannat muuttavat verotuksellisia toimintaedellytyksiä Saksassa eivätkä tuotantosektorin yritykset todennäköisesti kykene heti vastaamaan tästä taloudellisesta lisärasitteesta. Poikkeava verokanta, jota sovelletaan palautuksen muodossa, auttaa tuotantosektoria sopeutumaan uusiin verotuksellisiin toimintaedellytyksiin ja mahdollistaa uusien, energiaasäästävien tuotantomenetelmien kehittämisen.Sen veron määrä, joka jää veronpalautuksen jälkeen yksittäisen yrityksen maksettavaksi, ei milloinkaan alita yhteisön lainsäädännössä asetettua vähimmäisveroa kivennäisöljyille.Direktiivin 92/81/ETY mukaisesti muille jäsenvaltioille on ilmoitettu tästä pyynnöstä.Direktiivissä säädetään, että komissio tarkastelee verovapautuksia ja veronalennuksia säännöllisin väliajoin. Jos komissio katsoo, että niitä ei voida enää soveltaa, koska ne vääristävät kilpailua tai häiritsevät sisämarkkinoiden toimintaa tai koska ne eivät vastaa yhteisön ympäristönsuojelupolitiikkaa, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdotukset. Joka tapauksessa tätä poikkeusta on tarkasteltava viimeistään 31. joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy. Neuvosto tarkastelee tilannetta komission ehdotuksen pohjalta ja päättää, lakkautetaanko lupa, muutetaanko sitä vai pidennetäänkö sen voimassaoloa. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Saksalle soveltaa tai edelleen soveltaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin valmisteveron alennuksia tai vapautuksia valmisteverosta direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaenEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [2] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[2]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen osalta vapautuksia valmisteverosta tai valmisteveron alennuksia tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.(2) Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että ne haluaisivat soveltaa 1 päivästä huhtikuuta 1999 poikkeavaa verokantaa tuotantosektorin yritysten käyttämiin polttoaineisiin.(3) Muille jäsenvaltioille on ilmoitettu asiasta.(4) Komissio ja kaikki jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että poikkeavan verokannan soveltaminen tuotantosektorin yritysten käyttämiin polttoaineisiin on perusteltua ympäristöpoliittisista syistä ympäristönäkökohdat huomioivien verouudistusten johdosta ja että se ei aiheuta kilpailun vääristymistä tai häiritse sisämarkkinoiden toimintaa.(5) Komissio tarkastelee alennuksia ja vapautuksia säännöllisesti varmistaakseen niiden soveltumisen yhteen sisämarkkinoiden toiminnan tai yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan kanssa.(6) Saksa on pyytänyt lupaa soveltaa poikkeavaa verokantaa tuotantosektorin yritysten käyttämiin polttoaineisiin 1 päivästä huhtikuuta 1999; neuvoston on määrä tarkastella sen pyyntöä komission antaman kertomuksen perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaDirektiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja huolimatta kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa direktiivissä 92/82/ETY [3] asetetuista velvoitteista ja erityisesti sen 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista vähimmäismääristä Saksalla on lupa soveltaa tuotantosektorin yritysten käyttämiin polttoaineisiin poikkeavaa verokantaa 1 päivästä huhtikuuta 31 päivään joulukuuta 1999 asti.[3]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19.2 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksalle.Tehty Brysselissä,  Neuvoston puolesta Puheenjohtaja


title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä

text:
Avis juridique important

|

52001PC0490

Ehdotus euroopan Parlamentin ja Neuvoston Päätös yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä  /* KOM/2001/0490 lopull. - COD 2001/0197 */

Virallinen lehti nro 332 E , 27/11/2001 s. 0238 - 0239

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä(komission esittämä)PERUSTELUT1. Oikeusperustan tarveYhä enemmän tietoon perustuvissa talousjärjestelmissä tarvitaan luotettavia ja asianmukaisia tilastoindikaattoreita, jotta voidaan laatia ja arvioida tiede- ja teknologiapolitiikkaa. Nykyiset tilastoindikaattorit ovat hyödyllisiä, mutta niillä on rajoituksensa varsinkin, jos halutaan mitata tiede- ja teknologiatoimien tuloksia, tiedon levittämistä ja yleisemmin innovaatiojärjestelmien suorituskykyä. On ilmennyt tarvetta kehittää uuden sukupolven tilastomuuttujia, joilla edellä mainittuja asioita voidaan arvioida.Euroopan tilastojärjestelmässä ei ole tällä hetkellä tiede- ja teknologiatilastoja koskevaa erityistä oikeusperustaa. Aikaisempi neuvoston päätös koski ajanjaksoa 1993-1997 (94/78/EY, Euratom, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994). Tarvitaan siis uusi säädös, joka tarjoaa viitekehyksen uusien indikaattorien kehittämiselle sekä nykyisten indikaattorien tuotannolle ja tässä käytettyjen menetelmien ja käsitteiden yhdenmukaistamiselle.Säädös luo viitekehyksen yhdenmukaistetuille tilastoille. Säädöksessä täsmennetään tuotettavat ja toimitettavat tilastomuuttujat sekä menetelmät, käsitteiden määritelmät, toimitusväli, ajantasaisuus ja parannuksia varten tehtävät pilottitutkimukset.Päätöksestä on hyötyä yhteisön toimielimille niiden tukiessa yhteisön tiede-, teknologia- ja innovaatiopolitiikkoja, lujittaessa eurooppalaisten yritysten tiede- ja teknologiapohjaa, jotta yritykset voisivat parantaa kansainvälistä ja alueellista innovatiivisuuttaan ja kilpailukykyään, hyödyntäessä tietoyhteiskunnan tarjoamia etuja ja edistäessä teknologian siirtoa, kehittäessä toimintaa teollis- ja tekijänoikeuksien alalla ja henkilöstöresurssien liikkuvuutta sekä edistäessä miesten ja naisten tasavertaisuutta tiedemaailmassa.Lisäksi on otettu huomioon kansallisten, alueellisten ja paikallisviranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden, ammattiliittojen, tutkimuslaitosten, viestinten ja suuren yleisön tarpeet.2. Uusi luonnos Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksiUusi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösluonnos pohjautuu aikaisemmalle päätökselle ja sen kattamana ajanjaksona tehdylle työlle. Lisäksi on otettu huomioon Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean lausunto jäsenvaltioiden ja käyttäjien kommentit.2.1. YleistavoiteEuroopan parlamentin ja neuvoston päätösluonnoksen yleinen tavoite on ylläpitää ja parantaa tiedettä, teknologiaa ja innovaatioita koskevaa yhteisön tilastotietojärjestelmää. Tarkoituksena on näin tukea ja seurata yhteisön politiikkoja.Tämä yleinen tavoite saavutetaan yksittäisillä tilastoalan toimilla.Ensimmäiseksi on jatkettava jäsenvaltioiden toimittamiin ja muista lähteistä saatuihin tietoihin perustuvien yhteisön tilastojen tuotantoa.Toiseksi on kehitettävä uusia säännöllisesti toimitettavia tilastomuuttujia. Etusijalle asetetaan innovaatiotilastot (yritysten markkinoille tuomat parannetut tuotteet ja menetelmät), tiede- ja teknologia-alan henkilöstöresurssit, patenttitilastot (jotka saadaan jäsenvaltioiden patenttivirastojen ja Euroopan patenttitoimiston tietokannoista) ja huipputekniikkatilastot (tuotteiden ja palveluiden yksilöiminen ja luokittelu, talouden suorituskykyä ja sen taloudellista kasvua edistävä vaikutus). Tämän lisäksi on erityinen tarve kehittää sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastoja tieteen ja teknologian alalla.Kolmanneksi on parannettava ja ajantasaistettava nykyisiä käsitteitä ja menetelmiä koskevia standardeja ja käyttöoppaita ja parannettava tietojen laatua, erityisesti niiden vertailtavuutta ja ajantasaisuutta.2.2. ErityistavoitteetOhjelman yleistavoite voidaan eritellä seuraaviin tavoitteisiin:- lujittaa ja parantaa yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen viitekehystä määrittelemällä kaikkein asianmukaisimmat käsitteet ja menetelmät. On ilmennyt erityistä tarvetta tehdä tarkistuksia T&K-tilastoja käsittelevään käsikirjaan (Frascati), innovaatioita käsittelevään Oslon käsikirjaan sekä Canberran käsikirjaan, joka käsittelee henkilöresursseja tieteen ja teknologian alalla. Tarkistuksia tarvitaan myös tiede- ja teknologiatilastojen alueelliseen ulottuvuuteen.- lujittaa ja laajentaa tiedettä ja teknologiaa koskevaa yhteisön tilastotietojärjestelmää varmistamalla, että nykyisiä ja uusia indikaattoreita toimitetaan ja levitetään säännöllisesti. Erityistä tarvetta on laajentaa tilastotietojärjestelmää palvelusektorille ja parantaa sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastoja tieteen ja teknologian alalla.- edistää ja tukea jäsenvaltioiden tiede- ja teknologiatilastojen vertailtavuutta ja johdonmukaisuutta. Tarvetta on erityisesti koordinoida T&K-toiminnan mittaus- menetelmiä.- parantaa tiedon ajantasaisuutta ja helpottaa tilastotietojen saatavuutta.Ehdotettu päätös kattaa kaikki nämä toimenpiteet ja niiden tavoitteena on:- vastata laajan käyttäjäkunnan tarpeisiin ja varmistaa samalla se, että kansallisille viranomaisille tietojenkeruusta koituvaa taakkaa rajoitetaan ja että lisäkustannukset pidetään mahdollisimman pieninä.- rajoittaa tutkittavien yksiköiden vastaustaakkaa erityisesti niiden yritysten osalta, joiden on vastattava tilastokyselyihin. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä lisäksi hallinnollisia rekistereitä ja muita lähteitä, jotka tarjoavat riittävän laadun ja tarkkuuden.- yhdenmukaistaa kyselylomakkeita ja tutkimusmenetelmiä jäsenvaltioiden kesken ja, mikäli on mahdollista, tehdä se yhteistyössä muiden ylikansallisten elinten kanssa.2001/0197 (COD)Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä  (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsovat seuraavaa:(1) Yhteisön politiikan tukemiseksi tarvitaan vertailukelpoisia tilastoja, jotka koskevat tutkimusta ja kehittämistä ja teknologiainnovaatioita sekä tiedettä ja teknologiaa yleensä.(2) Tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen monivuotisesta kehittämisohjelmasta 24 päivänä tammikuuta 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä (94/78/EY, Euratom) [1], joka koskee ajanjaksoa 1994-1997 korostetaan, että tavoitteena on tarjota yhteisön viitekehys tilastoille ja luoda yhteisön kattava yhdenmukaistettu tilastotietojärjestelmä tälle alalle.[1]  EYVL L 38, 9.2.1994, p. 30(3) Vuosien 1994-1997 ohjelmasta annetussa loppuraportissa [2] korostetaan, että työtä olisi jatkettava, tiedot olisi tuotava saataville entistä nopeammin, alueellista kattavuutta laajennettava ja tietojen vertailukelpoisuutta parannettava.[2]  EYVL(4) Yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 1998-2002 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/126/EY [3] mukaisesti tilastotietojärjestelmän on tuettava tiede- ja teknologiapolitiikkojen hallinnointia yhteisössä ja arvioitava alueiden T&K- ja innovointikykyä rakennerahastojen hallinnointia varten.[3]  EYVL L 42, 16.61999, p. 1(5) Tietojen hyödyllisyyden ja vertailtavuuden varmistamiseksi komission olisi vahvistettava jäsenvaltioiden toimittamien tietojen yksityiskohdat ottaen huomioon OECD:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen tekemä työ.(6) Yhteisön tiede- ja teknologia- ja innovaatiopolitiikoissa kiinnitetään erityistä huomiota eurooppalaisten yritysten tiede- ja teknologiapohjan lujittamiseen, jotta yritykset voisivat parantaa kansainvälistä ja alueellista innovatiivisuuttaan ja kilpailukykyään. Huomiota kiinnitetään myös tietoyhteiskunnan toiminnasta saatavaan hyötyyn, teknologian siirron tehostamiseen, toiminnan kehittymiseen teollis- ja tekijänoikeuksien alalla henkilöstöresurssien liikkuvuuteen sekä miesten ja naisten tasavertaisuuden edistämiseen tiedemaailmassa.(7) Kustannustehokkuuden periaatetta on sovellettava tietojen keruussa käytettäviin menetelmiin elinkeinoelämän ja hallinnon osalta kuitenkin niin, että säilytetään tiedon riittävä laatu.(8) On välttämätöntä, että virallisten tiede- ja teknologiatilastojen kehitystä koordinoidaan siten, että täytetään kansallisten, alueellisten ja paikallisviranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, taloudellisten toimijoiden, ammattialajärjestöjen ja suuren yleisön tarpeet.(9) Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen" (1999-2002) 25 päivänä tammikuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/173/EY [4] otetaan huomioon työn päällekkäisyyden välttämiseksi.[4]  EYVL L 64, 12.3.1999, p. 105(10) Naisista ja tieteestä 20 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston päätöslauselmassa 1999/C 201/01 korostetaan tiedon tarvetta naisten osallistumisesta tieteen ja teknologian kehitykseen.(11) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä eli menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksen 1999/468/EY [5] 2 artiklassa tarkoitetut hallintotoimenpiteet, on päätettävä käyttäen kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä.[5]  EYVL L 184, 17.7.1999, p. 23(12) Päätöksellä 89/382/ETY/Euratom [6] perustettua Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu edellä mainitun päätöksen 3 artiklan mukaisesti.[6]  EYVL L 181, 28.6.1989, p. 47(13) Tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea (Crest) on antanut asiasta lausunnon,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaTämän päätöksen tavoitteena on perustaa tiede-, teknologia- ja innovaatiotilastoja koskeva yhteisön tilastotietojärjestelmä yhteisön politiikkojen tukemista ja seurantaa varten.2 artiklaEdellä 1 artiklassa esitetty tavoite toteutetaan seuraavilla yksittäisillä tilastotoimilla:- Jäsenvaltiot toimittavat tilastotietoja säännöllisesti ja asetetuissa määräajoissa, erityisesti kaikkien sektoreiden T&K-toimintaa koskevia tilastotietoja, ja ottavat huomioon alueellisen ulottuvuuden sekä T&K- toiminnan rahoitusta koskevat tilastotiedot mukaan lukien T&K:n rahoitukseen osoitettuja julkisia talousarviovaroja koskevat tilastotiedot- Kehitetään uusia säännöllisesti tuotettavia tilastomuuttujia, joilla mitataan tiede- ja teknologiapoltiikkojen tuotosta, tiedon levinneisyyttä ja yleisemmin innovaatiotoiminnan tuloksia, joita tarvitaan yhä enemmän tietoon perustuvissa talousjärjestelmissä tiede- ja teknologiapoltiikkojen laadinnassa ja arvioinnissa. Etusijalla ovat varsinkin seuraavat alueet:- innovaatio (yritysten markkinoille tuomat parannetut tuotteet ja menetelmät)- tieteen- ja teknologian henkilöstöresurssit- patentit (jotka saadaan jäsenvaltioiden patenttivirastojen ja Euroopan patenttitoimiston tietokannoista)- huipputekniikkatilastot (tuotteiden ja palveluiden yksilöiminen ja luokittelu, taloudellista kilpailukykyä ja sen vaikutusta taloudelliseen kasvuun osoittavat mittarit)- sukupuolen mukaan eritellyt tilastot tieteen ja teknologian alalla- parannetaan ja ajantasaistetaan käsitteitä ja menetelmiä koskevia nykyisiä standardeja ja käyttöoppaita siten, että kiinnitetään erityisesti huomiota palvelusektorin käsitteisiin ja T&K-toiminnan mittaamismenetelmien koordinointiin- parannetaan tietojen laatua ja erityisesti tietojen vertailtavuutta, tarkkuutta ja ajantasaisuutta- parannetaan tietojen levittämistä, saatavuutta ja tilastotietojen dokumentointiaJäsenvaltioiden käytössä oleva tietojen keruu- ja käsittelykapasiteetti otetaan huomioon.3 artiklaTämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 4 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.4 artikla1. Komissiota avustaa päätöksen 89/382/ETY/Euratom 1 artiklalla perustettu yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitea.2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä yhdessä sen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan.3. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.5 artiklaKomissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2 artiklassa säädettyjen toimien täytäntöönpanosta arviointikertomuksen viiden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein.Tässä kertomuksessa käsitellään muun muassa toimien kustannuksia ja vastaajille koituvaa taakkaa suhteessa tietojen saatavuuden tuomiin hyötyihin ja käyttäjien tyytyväisyyteen.Komissio voi ehdottaa kertomuksen perusteella toimia tämän päätöksen toimivuuden parantamiseksi.6 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.7 artiklaTämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYS1. Toimenpiteen nimiEuroopan parlamentin ja neuvoston päätösehdotus yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä.2. Budjettikohta/-kohdatPääluokka III (komissio), B osaB5-60, B6 (DG ENTR), B6 (DG RTD), B2 (DG REGIO)3. OikeusperustaEuroopan yhteisön perustamissopimuksen 285 artiklan mukaisesti tehtävä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen tuotannosta ja kehittämisestä.4. Toimenpiteen kuvaus4.1 Toimenpiteen yleistavoiteEuroopan parlamentin ja neuvoston päätösluonnoksen yleistavoite on ylläpitää ja parantaa tiedettä, teknologiaa ja innovaatioita koskevaa yhteisön tilastotietojärjestelmää. Tarkoituksena on näin tukea ja seurata yhteisön politiikkoja.Tämä yleinen tavoite saavutetaan yksittäisillä tilastoalan toimilla:Ensimmäiseksi on jatkettava jäsenvaltioiden toimittamiin ja muista lähteistä saatuihin tietoihin perustuvien yhteisön tilastojen tuotantoa.Toiseksi on kehitettävä uusia säännöllisesti toimitettavia tilastomuuttujia. Etusijalle asetetaan innovaatiotilastot (yritysten markkinoille tuomat uudet ja parannetut tuotteet ja menetelmät), tiede- ja teknologia-alan henkilöstöresurssit, patenttitilastot (jotka saadaan jäsenvaltioiden patenttivirastojen ja Euroopan patenttitoimiston tietokannoista) ja huipputekniikkatilastot (tuotteiden ja palveluiden yksilöiminen ja luokittelu, talouden suorituskykyä ja sen taloudellista kasvua edistävä vaikutus). Tämän lisäksi on erityinen tarve kehittää sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastoja tieteen ja teknologian alalla.Kolmanneksi on parannettava ja ajantasaistettava nykyisiä käsitteitä ja menetelmiä koskevia standardeja ja käyttöoppaita ja parannettava tietojen laatua, erityisesti niiden vertailtavuutta ja ajantasaisuutta.4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännötJatkuva tilastojen kehittäminen ja tuotanto.Evaluointi viisivuotiskauden 2001-2005 jälkeen.5. Menojen ja tulojen luokitus5.1 Ei-pakolliset menot5.2 Jaksotetut määrärahat5.3 Oletettu tulolajiTilastojen myynti (julkaisuina ja tietokantoina) kattaa osittain tuotantokustannukset.6. Meno-/tulolajiYhteisön talousarviosta tuleva rahoitusosuus kattaa vain osan yhteisön tilastotietoja toimittavien kansallisten tilastolaitosten tai muiden kansallisten viranomaisten tekemän tilastointityön kokonaiskustannuksista. Säännöllisten tilastojen tuotanto ja toimittaminen, jotka kuuluvat kiinteästi tilasto-ohjelmaan, perustuvat toissijaisuusperiaatteeseen, ja siten kansalliset viranomaiset vastaavat toiminnallisista ja hallinnollisista kustannuksista.Yhdenmukaistamisesta yhteisön tasolla koituvat lisäkustannukset uusien tilastoindikaattoreiden kehittämisestä ja menetelmien parantamisesta voidaan kattaa osittain yhteisön talousarviosta tulevalla rahoituksella.Palveluja hankitaan palvelutoimeksiantosopimusten kautta. Tähän sisältyy Eurostatin työtä vaativia toimintoja kuten yhteisön käyttämien menetelmien parantaminen, uusien tilastoindikaattoreiden kehittäminen, tilastotietokantojen hallinta, tilastotiedon julkaiseminen, levittäminen ja analysointi.7. Rahoitusvaikutukset7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)Arviot perustuvat Eurostatin kokemuksiin aikaisemmasta yhteisön tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä innovaatioita koskevien yhteisön tilastojen monivuotisesta kehittämisohjelmasta 1993-1997.- Kansallisten viranomaisten työn kustannusvaikutusten arviot perustuvat jäsenvaltioissa tehdyistä aikaisemmista tutkimuksista saatuihin kokemuksiin. Kustannukset ovat pääasiassa kansallisten tilastolaitosten menoja, jotka aiheutuvat pilottitutkimusten käynnistämisestä sekä projektia koskevien raporttien laatimisesta ja täysimittaisten tutkimusten aiheuttamista lisäkustannuksista.- Eurostatin työn kustannusvaikutusten arviot perustuvat samankaltaisista aikaisemmista tutkimuksista saatuihin kokemuksiin vaadittavien resurssien (konsultit, asiantuntijat, tietokannanhoitaja, toimistohenkilöstö) ja toimenpiteen aikataulunmukaisen keston osalta.7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden keskenPäätösluonnoksesta aiheutuvat kokonaismenot viiden vuoden ajalta voivat olla 7 500 000 euroa. Menot voidaan kohdistaa innovaatiopolitiikkaan ja budjettikohtiin B5-60, B6 (DG ENTR), B6 (DG RTD) ja B2 (DG REGIO).Rahoitusta tarvitsevat ensisijaisesti tilastotiedon julkaiseminen ja levittäminen, uusien tilastoindikaattoreiden kehittäminen ja metodologian parantaminen. Arvioidaan, että yli puolet kustannuksista koostuu kohdasta 2) eli uusien tilastoindikaattoreiden kehittämisestä ja ne tulevat jäsenvaltioiden rahoitettaviksi yhteisön innovaatiotutkimuksen varoista. Syynä on suunnitelma järjestää täysimittaisia tutkimuksia joka neljäs vuosi (2001 ja 2005) ja suppeampia tutkimuksia välivuosina.Maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa euroa (käypiin hintoihin)>TAULUKON PAIKKA>7.4 Sitoumus- ja maksumäärärahojen aikataulumiljoonaa euroa (käypiin hintoihin)>TAULUKON PAIKKA>8. Petostenvastaiset toimenpiteetEnnen kuin toimitetuista tiedoista maksetaan, ne tarkastetaan komission yksiköissä ottaen huomioon sopimusvelvoitteet sekä taloudellisuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteet. Petosten torjuntatoimet (valvonta, raportointi jne.) mainitaan kaikissa sopimuksissa, jotka komissio tekee maksunsaajien kanssa.9. Kustannustehokkuusanalyysi9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmäKohdassa 4.1 määritelty ohjelman yleistavoite voidaan eritellä seuraaviin tavoitteisiin:- lujittaa ja parantaa yhteisön tiede- ja teknologiatilastojen viitekehystä määrittelemällä kaikkein asianmukaisimmat käsitteet ja menetelmät. On ilmennyt erityistä tarvetta tehdä tarkistuksia T&K-tilastoja käsittelevään käsikirjaan (Frascati), innovaatioita käsittelevään Oslon käsikirjaan sekä Canberran käsikirjaan, joka käsittelee henkilöresursseja tieteen ja teknologian alalla. Tarkistuksia tarvitaan myös tiede- ja teknologiatilastojen alueelliseen ulottuvuuteen.- lujittaa ja laajentaa tiedettä ja teknologiaa koskevaa yhteisön tilastotietojärjestelmää varmistamalla, että nykyisiä ja uusia indikaattoreita toimitetaan ja levitetään säännöllisesti. Erityistä tarvetta on laajentaa tilastotietojärjestelmä palvelusektorille ja parantaa sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastoja tieteen ja teknologian alalla.- edistää ja tukea jäsenvaltioiden tiede- ja teknologiatilastojen vertailtavuutta ja johdonmukaisuutta. Tarvetta on erityisesti koordinoida T&K-toiminnan mittaus- menetelmiä.- parantaa tiedon ajantasaisuutta ja helpottaa tilastotietojen saatavuutta.Ehdotettu päätös kattaa kaikki nämä toimenpiteet ja niiden tavoitteena on:- vastata laajan käyttäjäkunnan tarpeisiin ja varmistaa samalla se, että kansallisille viranomaisille tietojenkeruusta koituvaa taakkaa vähennetään ja että lisäkustannukset pidetään mahdollisimman pieninä.- rajoittaa tutkittavien yksiköiden vastaustaakkaa erityisesti niiden yritysten osalta, joiden on vastattava tilastokyselyihin. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä lisäksi hallinnollisia rekistereitä ja muita lähteitä, jotka tarjoavat riittävän laadun ja tarkkuuden.- yhdenmukaistaa kyselylomakkeita ja tutkimusmenetelmiä jäsenvaltioiden kesken ja mahdollisuuksien mukaan yhteistyössä muiden ylikansallisten elinten kanssa.Päätöksestä on hyötyä yhteisön toimielimille niiden tukiessa yhteisön tiede-, teknologia- ja innovaatiopolitiikkoja, lujittaessa eurooppalaisten yritysten tiede- ja teknologiapohjaa, jotta yritykset voisivat parantaa kansainvälistä ja alueellista innovatiivisuuttaan ja kilpailukykyään, hyödyntäessä tietoyhteiskunnan tarjoamia etuja ja edistäessä teknologian siirtoa, kehittäessä toimintaa teollis- ja tekijänoikeuksien alalla ja henkilöstöresurssien liikkuvuutta sekä edistäessä miesten ja naisten tasavertaisuutta tiedemaailmassa.Lisäksi on otettu huomioon kansallisten, alueellisten ja paikallisviranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden, ammattiliittojen, tutkimuslaitosten, viestinten ja suuren yleisön tarpeet.9.2 Toimenpiteen perustelutYhä enemmän tietoon perustuvissa talousjärjestelmissä tarvitaan luotettavia ja asianmukaisia tilastoindikaattoreita, jotta voidaan laatia ja arvioida tiede- ja teknologiapolitiikkaa. Nykyiset tilastoindikaattorit ovat hyödyllisiä, mutta niillä on rajoituksensa varsinkin, jos halutaan mitata tiede- ja teknologiatoimien tuloksia, tiedon levittämistä ja yleisemmin innovaatiojärjestelmien suorituskykyä. On ilmennyt tarvetta kehittää uuden sukupolven tilastomuuttujia, joilla edellä mainittuja asioita voidaan arvioida.Säädös luo viitekehyksen yhdenmukaistetuille tilastoille. Säädöksessä täsmennetään tuotettavat ja toimitettavat tilastomuuttujat sekä menetelmät, käsitteiden määritelmät, toimitusväli, ajantasaisuus ja parannuksia varten tehtävät pilottitutkimukset.Ilman säädöstä työn on perustuttava herrasmiessopimukseen. Herrasmiessopimus voi myös olla samoilla linjoilla edellä mainittujen seikkojen kanssa, mutta se ei sido jäsenvaltioita lainvoimaisesti. Tällainen sopimus on heikompi työväline yhdenmukaistettujen tilastojen tuottamisessa ja uusien indikaattoreiden kehittämisessä.Jäsenvaltiot rahoittavat suuren osan tästä toimesta. Niillä on jo käytössään T&K-toimintaa koskevan tilastotiedon keruujärjestelmä ja T&K:n rahoitus julkisista talousarviovaroista, ja ne toimittavat tiedot Eurostatille. Useissa jäsenvaltioissa on myös innovaatiotutkimuksen tuotantojärjestelmä, mutta joissakin jäsenvaltioissa nämä järjestelmät ovat puutteellisia. Tarvetta on edelleen parantaa menetelmiä ja järjestelmiä tulosten yhdenmukaistamiseksi jäsenvaltioiden välillä.Lisäksi uusien tilastoindikaattoreiden kehittäminen vaatii henkilöresursseja sekä jäsenvaltioissa että Eurostatissa. Tämä liittyy sekä käsitteiden ja menetelmien kehittämiseen ja näiden uusien indikaattoreiden tuotantojärjestelmän luomiseen.Ehdotetun päätöksen mukaisilta toimenpiteiltä odotetut johdannais- ja kerrannaisvaikutukset parantavat tiede- ja teknologiatilastotietojen laatua Euroopan unionissa ja mahdollisuuksien mukaan muissa Euroopan maissa. Luotettavat ja ajantasaiset tiedot ovat välttämättömiä yhteisön ohjelmien seurantaa, arviointia ja laadintaa varten. Ehdotetun järjestelmän rakenne on suunniteltu siten, että tuloksia voidaan käyttää parhaiten hyväksi työn optimoimiseksi ja synergiaetujen saamiseksi.Suurimmat ongelmat, jotka voivat vaikuttaa mittausten tuloksiin, syntyvät silloin, kun jäsenvaltiot tai komissio eivät anna käyttöön tarvittavia resursseja.Tämän päätöksen mukaisia toimia ei voida toteuttaa ilman komission rahoitusta.9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointiPäätöksellä 89/382/ETY/Euratom perustettu Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitea seuraa ehdotetun päätöksen mukaisia tilastotoimia yhteisön tilasto-ohjelman toteuttamisen yhteydessä.Eurostat laatii raportin edistymisestä vuosittain. Raportissa esitetään yhteenveto kunkin hankkeen päätavoitteista ja vuoden tärkeimmistä aikaansaannoksista. Raportissa esitetään myös tilastot henkilö-, budjetti- ja tietojenkäsittelyresurssien sekä teknisten ja hallinnollisten resurssien käytöstä raportointijakson aikana.Komissio esittää viiden vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen 2 artiklassa säädettyjen toimien täytäntöönpanosta.10. Hallintomenot ( (budjetin pääluokka III, osa A)Henkilöstö- ja hallinnollisiin resursseihin liittyvät vaatimukset sisältyvät suorittaville viranomaisille osoitetun rahoituksen allokointiin.10.1 Lisääkö ehdotettu toimenpide henkilöstötarvetta komissiossa>TAULUKON PAIKKA>10.2 Henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutusIndikaattori: vuotuiset henkilöstömenot 1998euroa>TAULUKON PAIKKA>10.3 Ilmoittakaa muut ehdotetun toimenpiteen aiheuttamat hallinnolliset menoteuroa>TAULUKON PAIKKA>Määrärahat otetaan Eurostatin nykyisistä määrärahoista.