title: Ehdotus: neuvoston päätös eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006 # Ehdotus: neuvoston päätös eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006 # Ehdotus: neuvoston päätös tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa suorina toimina # Ehdotus: neuvoston päätös ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006 (Euratom) # Ehdotus: neuvoston päätös tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina

text:
Avis juridique important

|

52001PC0279(01)

Ehdotus: Neuvoston Päätös eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006  /* KOM/2001/0279 lopull. - CNS 2001/0122 */

Virallinen lehti nro 240 E , 28/08/2001 s. 0194 - 0226

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006PERUSTELUTEurooppa-neuvosto antoi 23.-24. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa Lissabonin, Feiran ja Nizzan kokousten tavoin tukensa "eurooppalaista tutkimusaluetta" koskevalle hankkeelle ja pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään komission vuosille 2002-2006 ehdottaman tutkimuksen puiteohjelman kesäkuuhun 2002 mennessä.Tässä yhteydessä se korosti erityisesti, että tarkoin määriteltyjen painopisteiden puitteissa olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin uusia toteutusvälineitä, joilla pyritään antamaan uudelle puiteohjelmalle keinot edistää eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti.Komissio antoi ehdotuksensa puiteohjelmaksi 21. helmikuuta 2001. [1] Sen jälkeen neuvostolla ja parlamentilla on ollut mahdollisuus tutustua ehdotukseen ja keskustella siitä. Tutkimusasiain ministerit vaihtoivat ensivaikutelmiaan ohjelmasta 2.-3. maaliskuuta 2001 Uppsalassa järjestetyssä epävirallisessa tapaamisessa, ja neuvoston yksiköt ovat jo aloittaneet ehdotuksen tarkastelun.[1]  KOM (2001) 94.Euroopan parlamentilla on ollut kolme tilaisuutta keskustella ehdotuksesta, ja viimeisellä kerralla sillä olivat keskustelun perustana komissiolta yksityiskohtaiseen kyselyyn saadut vastaukset.Antamalla tässä vaiheessa ehdotuksensa puiteohjelman toteuttaviksi erityisohjelmiksi komissio haluaa helpottaa toimielimissä käynnistynyttä keskustelua ja tarjota keskustelun pohjaksi mahdollisimman paljon tietoa. Tätä samaa tavoitetta silmällä pitäen komissio antaa samanaikaisesti tiedonannon tavoista, joilla yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaa voitaisiin käyttää, jotta yhteisö voisi osallistua useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin ohjelmiin kansallisten tutkimusohjelmien yleisen verkottamisen yhteydessä. Lisäksi komissio antaa piakkoin ehdotukset puiteohjelmaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi. Varsinkin seuraavat ehdotusten osatekijät auttavat selkiyttämään kuvaa ehdotetun uuden puiteohjelman rakenteesta, sisällöstä ja toteutuksesta:- erityisohjelmiin jaettu rakenne - uudet toteutusvälineet ja niiden käyttö - suunniteltu tieteellinen ja teknologinen sisältö - Euratomin aloilla suunniteltu toiminta.RakennePuiteohjelman toteuttamiseksi ehdotetaan viiteen erityisohjelmaan perustuvaa rakennetta:- EY:n puiteohjelma:- erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", joka kattaa puiteohjelmaehdotuksen osiot "Tutkimuksen integrointi" ja "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen", - erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", - YTK:n toimia koskeva erityisohjelma.- Euratomin puiteohjelma:- erityisohjelma epäsuorille toimille ydinfission ja -fuusion alalla,- YTK:n toimia koskeva erityisohjelma. Tämä rakenne noudattaa suoraan puiteohjelman rakennetta ja vastaa tarkasti taustalla olevia poliittisia tavoitteita. Rakenne on yksinkertainen ja helppotajuinen ja sen avulla voidaan varmistaa ehdotettujen eri toimintatyyppien johdonmukainen käyttö niin, että voidaan pyrkiä eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista koskevaan kokonaistavoitteeseen ja ottaa huomioon eri toimien ominaispiirteet. Rakenteessa kootaan yhteen toisaalta kaikki tutkimus ja sen koordinointi sekä toisaalta toimet, joilla pyritään Euroopan tasolla strukturoimaan useita tutkimustoiminnan keskeisiä näkökohtia. Kussakin tapauksessa johdonmukaiseen toteutukseen päästään käyttämällä yhteistä ohjelmakomiteaa, jonka kokoonpano vaihtelee käsiteltävän alan mukaan. Lisäksi YTK:n toimien ominaispiirteet edellyttävät erillisiä erityisohjelmia EY:n toimille ja Euratomin toimille.Puiteohjelmaehdotuksen liitteessä II olevien ohjeellisten määrien mukaisesti ja niiden avulla varmistetaan, että toiminta vastaa sekä sisällön että rahoituksen osalta perustamissopimuksen ajatusta. Uudet toteutusvälineetUusi puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen syntyyn lähinnä ohjelmalle suunniteltujen toteutustapojen kautta. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat kolme uutta toteutusvälinettä, jotka ovat: huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin. Neuvosto ja Euroopan parlamentti kannattivat näitä uusia toteutusvälineitä eurooppalaista tutkimusaluetta koskevissa päätöslauselmissaan. Ne otetaan käyttöön, koska yhteisön toimintatapoja tutkimusalalla on muutettava, kuten on tuotu esiin monissa yhteisön tutkimuspolitiikkaa koskevissa raporteissa ja erityisesti äskettäin tehdyssä puiteohjelman viisivuotisarvioinnissa. Näiden toteutusvälineiden kehittely aloitettiin heti puiteohjelmaehdotuksen antamisen jälkeen. Komission yksiköt, kansalliset viranomaiset ja ohjelman kohderyhmät tutkimusorganisaatioissa, yliopistoissa ja yrityksissä ovat olleet tiiviissä yhteydessä keskenään ja käyneet yksityiskohtaisia keskusteluja toteutusvälineiden käytännön soveltamisesta. Lisäksi tästä aiheesta järjestettiin kaksi erityistä seminaaria 19. ja 20. huhtikuuta 2001 [2].[2]  Valmisteluasiakirjat osoitteessa http://europa.eu.int/comm/research/.Tämän perusteellisen selvitystyön ja keskustelujen tulosten pohjalta on voitu määritellä perusperiaatteet ja yleiset ehdot näiden uusien toteutusvälineiden käyttöä varten. Ne esitellään erityisohjelmaehdotusten liitteessä III ja ne koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:- kunkin toteutusvälineen erityistavoitteet,- toimityypit,- yhteistyökumppanuuksien muodostamista, toimintaa ja kehittämistä koskevat yleisehdot,- yhteisön tukeen sovellettavat ehdot. Näiden periaatteiden ja ehtojen tarkoituksena on varmistaa, että uudet toteutusvälineet edistävät tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, eli tutkimus- ja innovaatiotoiminnan pitkälle menevää integrointia Euroopassa siten, että käytännön toteutukseen jää kuitenkin runsaasti liikkumavaraa ja joustavuutta. Nimenomaan tämä on tunnusomaista uuden puiteohjelman toteutustavoille.Toteutusta tuetaan toimenpiteillä, joilla pyritään saamaan täysi hyöty Euroopan tutkimus- ja innovaatiopotentiaalista. Erityisesti rohkaistaan pk-yrityksiä osallistumaan kyseiseen toimintaan.Nämä näkökohdat liittyvät pääasiassa huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Yhteisön osallistuminen perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin on luonteeltaan toisenlaista toimintaa, jota on käsiteltävä muista erillään. Komissio antaa asiasta samanaikaisesti näiden ehdotusten kanssa tiedonannon, jolla pyritään käynnistämään tarvittava poliittinen keskustelu tästä puiteohjelman toteutustavasta.Tieteellinen ja teknologinen sisältöSen lisäksi, että uusi puiteohjelma pyrkii rakenteensa puolesta jäsentämään ja integroimaan tutkimustoimintaa, sen peruspiirteisiin kuuluu Tukholman Eurooppa-neuvoston painotusten mukaisesti myös voimavarojen kohdentaminen muutamille tarkoin määritellyille ensisijaisille aihealueille.Tämä näkyy erityisohjelmaehdotuksissa, joissa esitetään laajemmin ja selkeämmin puiteohjelmaehdotuksessa hahmotellut tavoitteet, tutkimusalat ja alakohtaiset tutkimusaiheet.Varsinaiset käytännön tutkimusten kohteet tarkentuvat työohjelmien laatimisen myötä ja määriteltäessä huippuosaamisen verkostojen toimintaohjelmia ja integroitujen hankkeiden työsuunnitelmia.Erityisohjelmien tavoitteet, sisältö ja toteutusjärjestelyt on arvioitu etukäteen. Tässä yhteydessä on erityisesti pyritty määrittelemään mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan seurattavissa ja mitattavissa olevat tavoitteet puiteohjelmaehdotuksen hahmotelmien mukaisesti.Painopistealoilla harjoitettavan toiminnan lisäksi erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" sisältää monia uusia tai uudella tavalla toteutettuja toimintakokonaisuuksia;- Kohdassa "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" harjoitettu toiminta, jolla pyritään vastaamaan yhteisön politiikan tarpeisiin tieteen eturintamaan kuuluvilla aloilla sekä löytämään ratkaisuja yllättäen esiin nouseviin kysymyksiin. Toiminta perustuu monivuotiseen kausisuunnitteluun, jossa tutkimusaiheet osittain arvioidaan ja valitaan vuosittain. - Kansallisten tutkimusohjelmien verkostoitumisen tukeminen sekä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ja -politiikan koordinointi. Tähän tarkoitukseen käytetään kevyitä ja joustavia menetelmiä. Kansainvälinen yhteistyö on puiteohjelmassa tärkeällä sijalla. Tällä alalla toimitaan monella tavalla: yhtäältä erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" avaamalla huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita kolmansien maiden tutkijoille ja tutkimusyksiköille, ja toisaalta tietyin erityistoimin erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", jossa tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. Kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" tuetaan yhteistyötä eurooppalaisten tiede- ja teknologiayhteistyöjärjestöjen kanssa ja kesken. Tällaiset järjestöt voivatkin osallistua kaikkeen ohjelmien toimintaan. Erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kuvauksessa määritellään jäsentävän toiminnan toteutusehdot ja mahdolliset aiheet. Tällainen toiminta koskee esimerkiksi innovaatioiden parissa työskentelevien tahojen verkostoitumisen edistämistä, erilaisia uusia liikkuvuuden tukimuotoja, tutkimusinfrastruktuureihin liittyvää integroitua toimintaa sekä tieteen ja yhteiskunnan välisiin suhteisiin liittyviä aihepiirejä ja järjestelyjä. Erityisohjelmien toteutuksessa otetaan täysin huomioon eurooppalaisen tutkimuksen alueellisiin näkökohtiin liittyvät eri piirteet sekä alueiden tunnustettu merkitys innovaatioprosessissa.Euratomin toimintaKoska Euratomin aloilla toteutettavat toimet ovat luonteeltaan erilaisia ja niillä on eri oikeusperusta, niillä on myös tiettyjä ominaispiirteitä. Tämän lisäksi ydinalalla eurooppalaista tutkimusaluetta on tarkasteltava hieman eri näkökulmasta. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen näyttäisi olevan helpompaa ydinfission alalla kuin muilla tieteen ja teknologian aloilla, koska alan tiede- ja teollisuusyhteisö on suhteellisen pieni ja sillä on pitkät yhteistyöperinteet. Hallitun ydinfuusion alalla eurooppalainen tutkimusalue on jo pitkälti todellisuutta, mistä voidaan kiittää kokonaisvaltaista eurooppalaista magneettisen fuusion tutkimusohjelmaa. Ehdotus epäsuorien ydinalan tutkimustoimien erityisohjelmaksi tarkentaa ja selventää huomattavasti Euratomin puiteohjelmaehdotuksen vastaavissa osissa esitettyjä hahmotelmia. Fissioteknologian alalla puiteohjelmaehdotuksessa määritellään painopisteeksi jätteen käsittely ja varastointi. Tällä alalla voitaisiin käyttää kahta EY:n puiteohjelman erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" painopistealoja varten suunnitelluista uusista toteutusvälineistä, nimittäin huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita. Loput fissioalan toimet liittyvät ydinturvallisuuden muihin näkökohtiin: säteilysuojeluun, innovatiivisten ratkaisujen tutkimukseen ja ydinalan koulutukseen. Nämä toimet voidaan toteuttaa pienehköinä hankkeina ja verkottamalla kansallisia toimia sekä käyttäen tarvittaessa uusia toteutusvälineitä. Lämpöydinfuusion alalla erityisohjelmaehdotuksessa kehitellään edelleen ja selvennetään Euratomin puiteohjelmaehdotuksessa esitettyjä suuntaviivoja. Tässä käytetään perustana 19. tammikuuta 2001 järjestetyn ministeritapaamisen tuloksia ja erityisesti komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa [3].[3]  SEC(2001) 385.Erityisohjelmaehdotuksessa määritellään ehdotetut painopisteet ja kaudella 2002-2006 toteutettavat toimet noudattaen yhteisön tällä alalla soveltamaa ja jatkonkin kannalta suotavana pidettyä reaktoripainotteista lähestymistapaa, eli osallistumista Next Step- toimintaan ja JET-laitosten käyttöön. Näiden painotusten siirtämiseksi käytäntöön on tehtävä valintoja. Yhteisön tämän alan toimien vaikutusten lisäämiseksi ja eurooppalaisen tutkimusalueen hengen mukaisesti ehdotetaankin, että voimavaroja keskitettäisiin monenväliseen toimintaan, johon osallistuu eurooppalaisia tutkimusalan toimijoita yhteishankkeiden kautta. Tällaisia ovat esimerkiksi tällä hetkellä JET ja jatkossa ITER, jos tarvittava päätös saadaan aikaan. Jo hyödylliseksi todettua Euroopan tasoista koordinointia on määrä jatkaa, mutta jäsenvaltioiden on otettava suurempi vastuu toimista, joissa reaktoripainotteisuus ja yhteys Next Step -hankkeeseen eivät ole yhtä vahvoja. Kaudella 2002-2006 olisi siirryttävä ohjelmaan, jossa on keskeistä sitoutuminen Next Step -hankkeeseen. Fuusiotutkimukselle ehdotetuista 700 miljoonasta eurosta 200 miljoonalla eurolla on tarkoitus tukea ITERin rakentamista, joka voisi alkaa puiteohjelmakauden toisella puoliskolla eli 2005-2006, ja josta on tehtävä erillinen päätös. Suurin osa yhteisön fuusiotutkimustoiminnasta kaudella 2002-2006 tähtää siis siirtymiseen nykyisin assosiaatioissa harjoitettavasta toiminnasta kaavailtuun fuusiofysiikan ja -teknologian liitännäisohjelmaan, kunhan ITER-hanke on vuoden 2006 jälkeen päässyt täyteen vauhtiinsa ja mikäli järjestelmän rakentamisesta on tuohon mennessä tehty päätös. Tehokas toteutusKoska puiteohjelman 2002-2006 tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymistä, se rakentuu kolmelle periaatteelle: i) toimintaa keskitetään tietyille painopistealoille, ii) kokonaisuutta pyritään jäsentämään luomalla tiiviitä yhteyksiä kansallisen tason toimiin ja iii) toteutusta yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan. Tarvetta parantaa puiteohjelman ja erityisohjelmien toteutusta on korostettu toistuvasti: parannuksia ovat peräänkuuluttaneet varsinkin neuvosto ja Euroopan parlamentti, puiteohjelman viisivuotisarvioinnin suorittanut asiantuntijaryhmä sekä tilintarkastustuomioistuin.Parannuksiin päästään suurimmaksi osaksi uusilla toimintatavoilla ja toteutusvälineillä, joiden tarkoituksena on auttaa toisaalta keskittämään toimintaa ja toisaalta vahvistamaan yhteyksiä eri tasoilla toteutetun toiminnan välillä. Huippuosaamisen verkostot ja integroidut hankkeet on suunniteltu tätä silmällä pitäen, ja ne perustuvat hajautetumpaan lähestymistapaan, joka antaa osallistujille paljon liikkumavaraa ja tuo toteutukseen tarvittavaa joustavuutta. Varsinaisille yhteistyöryhmittymille annetaan mahdollisuus kehittyä niin, että toiminnan edetessä mukaan voidaan ottaa uusia jäseniä ja vanhoja voi jättäytyä pois. Uusiin toteutusvälineisiin sovellettavat periaatteet kuvataan erityisohjelmaehdotusten liitteessä III. Tarkemmat toteutussäännöt määritellään osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä, joissa otetaan huomioon myös yhteisöjen taloudellisten etujen turvaaminen.Ohjelmien hallinnossa tullaan "ulkoistamaan" joitain esimerkiksi pk-yrityksiä koskevan ja tutkijoiden liikkuvuutta tukevan toiminnan osioita.Keskustelua tarvitaanKomission annettua ehdotuksensa EU:n tutkimuksen puiteohjelmaksi käydään aina laajoja ja vilkkaita keskusteluja. Näissä keskusteluissa, jotka ovat jo alkaneet, olisi puhuttava muustakin kuin tutkimusaloista ja -painotuksista, kuten yleensä on ollut tapana. Laajempi keskustelu olisi tärkeää, koska- puiteohjelmassa 2002-2006 otetaan käyttöön uusia toimintamuotoja, joilla voi olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia eurooppalaiseen tutkimustoimintaan, ja näille uusille toimintamuodoille olisi luotava mahdollisimman hyvät edellytykset; - tällaisenaan puiteohjelman toteutus edellyttää entistä voimakkaampaa sitoutumista Euroopan tutkimusalan päättäjiltä entistä korkeammalla tasolla kansallisissa tutkimusorganisaatioissa, korkeakouluissa ja yrityksissä; samoin se edellyttää lisää aloitteellisuutta ja laajempaa vastuunottoa osallistujilta. 2001/0122 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta 2002-2006EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4]  EYVLottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5],[5]  EYVLottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6],[6]  EYVLsekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006 (jäljempänä 'puiteohjelma 2002-2006') tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o .../.../EY [7] pannaan täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään yksityiskohtaiset toteutussäännöt ja erityisohjelmien kesto sekä osoitetaan tarpeellisiksi katsotut varat.[7]  EYVL(2) Puiteohjelma muodostuu kolmesta suuresta toimikokonaisuudesta, jotka ovat "Tutkimuksen integrointi", "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" ja "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" ja joista ensimmäiseksi ja kolmanneksi mainitut on epäsuorien toimien osalta määrä toteuttaa tämän erityisohjelman avulla.(3) Tähän ohjelmaan olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o .../.../EY [8] hyväksyttyjä sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tulosten levittämistä puiteohjelmassa (jäljempänä 'osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt').[8]  EYVL(4) Tämän puiteohjelman uusien toteutusvälineiden, joihin sisältyvät yksinkertaistetut ja hajautetut hallintomenettelyt ja ulkopuolisen teknisen tuen hyödyntäminen, avulla olisi oltava mahdollista - jos toteutusvälineitä hyödynnetään kaikilta osin - pienentää henkilöstö- ja hallintokustannuksia siten, että ne ovat enintään 5,5 prosenttia ohjelman toteuttamiseen tarvittavaksi katsotusta kokonaismäärästä.(5) Ohjelman toteutuksessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja innovaatioiden edistämistä Euroopan yhteisössä sekä tuettava pk-yritysten osallistumista ja kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin jäsenyyteen valmistautuviin maihin.(6) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita. (7) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede"  [9] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan  [10] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan  [11] perustuvaa toimintasuunnitelmaa. Sukupuolinäkökohdat otetaan huomioon tämän ohjelman toteutuksessa.[9]  KOM(1999) 76.[10]  Päätöslauselma 20.5.1999 (EYVL C 201, 16.7.1999).[11]  Päätöslauselma 3.2.2000 (PE 284.656).(8) Jotta kaikki ohjelman tarjoamat mahdollisuudet tulisivat hyödynnetyiksi, olisi edistettävä kaikkien asiaan liittyvien tahojen ja erityisesti jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden aktiivista osallistumista ja pyrittävä näin yhdessä parantamaan tutkimustoiminnan koordinointia Euroopassa muun muassa avaamalla ja verkostoimalla kansallisia ohjelmia ja jakamalla vapaasti tutkimustoimintaan liittyvää tietoa kaikilla tasoilla.(9) Tämä ohjelma olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon erityisesti tiedeyhteisön, yritysten, käyttäjien ja poliittisten päätöksentekijöiden asiaankuuluvat etunäkökohdat. Ohjelmassa toteutettavat tutkimustoimet on tarvittaessa sovitettava yhteisön eri aloilla harjoittaman politiikan tarpeisiin sekä tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen.(10) Koska tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [12] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen.[12]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(11) Komission olisi asianmukaisessa vaiheessa teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman kattamilla aloilla harjoitetusta toiminnasta.(12) Tässä ohjelmassa toimet tutkimustyön ensisijaisilla aihealueilla olisi toteutettava ainoastaan kolmentyyppisillä välineillä: huippuosaamisen verkostoilla, integroiduilla hankkeilla tai yhteisöjen osallistumisella yhdessä toteutettuihin kansallisiin tutkimusohjelmiin perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Hyväksytään puiteohjelman mukaisesti erityisohjelma 'Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen' (jäljempänä 'erityisohjelma') ajanjaksolle, joka alkaa [.....] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.2. Erityisohjelman tavoitteet sekä tieteelliset ja teknologiset painopisteet määritellään liitteessä I.2 artiklaErityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteen II mukaisesti 12 505 miljoonaa euroa, josta enintään 5,5 prosenttia saa olla komission hallintokuluja. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II.3 artikla1. Yhteisön osallistumiseen erityisohjelmaan sovelletaan rahoituksen osalta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä.2. Erityisohjelma toteutetaan puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteissä I ja III määriteltyjen sekä tämän päätöksen liitteessä III kuvailtujen toteutusvälineiden avulla.3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.4 artikla1. Komissio laatii erityisohjelman toteutusta varten työohjelman, jossa määritellään tarkemmin toteutusaikataulu sekä liitteessä I asetetut tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet.2. Työohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvä tutkimustoiminta jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtioissa sekä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Työohjelmaa tarkistetaan tarpeen mukaan.5 artikla1. Komissio vastaa erityisohjelman toteutuksesta.2. Tämän päätöksen 6 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan seuraaviin toimenpiteisiin:- 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatiminen ja tarkistaminen- muutosten tekeminen liitteessä II esitettyyn kokonaismäärän ohjeelliseen jakaumaan.6 artikla1. Komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY [13] 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta.[13]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kaksi kuukautta.7 artikla1. Komissio laatii säännöllisesti puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan mukaisen kertomuksen erityisohjelman toteutuksen edistymisestä.2. Komissio teettää puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklassa säädetyn riippumattoman arvioinnin erityisohjelman kattamilla aloilla toteutetuista toimista.8 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.    Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta puheenjohtaja  LIITE ITieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä toiminta-alat pääpiirteittäinJohdantoTällä ohjelmalla tuetaan huippuluokan tutkimusta ja eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä Euroopan kannalta erityisen tärkeillä ja erityisen paljon lisäarvoa tuottavilla painopistealoilla, jotka on määritelty puiteohjelmassa vuosille 2002-2006. Lisäksi edistetään sellaisten aiheiden tutkimusta, jotka puiteohjelman toteutuksen kuluessa todetaan tärkeiksi EU:n poliittisten tarpeiden tai uusilla tutkimuksen eturintamaan kuuluvilla tutkimusaloilla esiin nousevien mahdollisuuksien kannalta.Ohjelmassa pyritään yhdentämään Euroopassa tehtävää tutkimusta:- keskittämällä toimia ensisijaisille aihealueille siten, että hyödynnetään tehokkaita toteutusvälineitä (integroidut hankkeet ja huippuosaamisen verkostot). Näiden avulla saatetaan yhteen tutkimusalan toimijoita tarkoituksenmukaisiksi kokoonpanoiksi, jotta voidaan vastata ensisijaisten aihealueiden asettamiin haasteisiin ja päästä toiminnassa riittävän suureen mittakaavaan.- edistämällä verkostoitumista ja yhteistoimintaa kansallisten ja eurooppalaisten tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien välillä ja avaamalla kansallisia tutkimusohjelmia ensisijaisilla aihealueilla (käyttäen tarvittaessa muun muassa perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisia toimia) sekä myös muilla aloilla silloin kun siitä on hyötyä Euroopan tutkimusperustan kannalta.Ohjelma täydentää ohjelmaa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen erityisohjelmaa, ja se toteutetaan koordinoidusti näiden kanssa. 1. Tutkimuksen integrointi1.1. Tutkimuksen ensisijaiset aihealueetSuurin osa puiteohjelman varoista vuosina 2002-2006 käytetään ensisijaisten aihealueiden tutkimukseen. Yhteisön tutkimuspanostuksen voimakkaalla keskittämisellä pyritään luomaan huomattava vipuvaikutus, joka yhdessä puiteohjelman 2002-2006 muiden osien ja muiden -alueellisten, kansallisten, eurooppalaisten ja kansainvälisten - järjestelmien koordinoinnin kanssa tukee johdonmukaisia ja tehokkaita yhteisiä pyrkimyksiä kohti kokonaistavoitteita.Tutkimuksen ensisijaiset aihealueet ovat:- Terveysalan genomiikka ja bioteknologia- Tietoyhteiskunnan teknologia- Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät- Ilmailu ja avaruus- Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit- Kestävä kehitys ja globaalimuutos- Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa.Eri toimet kuvataan seuraavien tekijöiden osalta:- kokonaistavoitteet ja tulokset, joihin kullakin painopistealalla pyritään;- ne tutkimuksen aihealueet, joita pyritään tukemaan yhteisön toimilla.Tutkimuksen aihealueet kuvataan kokonaistavoitteiden ja tärkeimpien tutkimuspainotusten osalta. Kunkin tutkimustoiminnan sisältöä käsitellään tarkemmin erityisohjelman työohjelmassa.Yhteisö toimii kullakin aihealueella integroitujen hankkeiden ja huippuosaamisen verkostojen kautta. Niissä voidaan tutkimuksen ja teknologian kehittämisen lisäksi harjoittaa seuraavanlaista toimintaa sen mukaan, mikä kulloinkin on tarpeen tavoitteiden kannalta: demonstrointi sekä tulosten levittäminen ja hyödyntäminen; yhteistyö kolmansien maiden tutkijoiden ja tutkimusryhmien kanssa, inhimillisten voimavarojen kehittäminen, mukaan luettuna tutkijakoulutus, harjoitetun tutkimustoiminnan kannalta tärkeiden tutkimusvälineistöjen ja infrastruktuurien kehittäminen, sekä parempien yhteyksien luominen tieteen ja muun yhteiskunnan välille, mukaan luettuna naisten osallistuminen tieteentekoon.Yhden tai useamman aihealueen tavoitteisiin pääsemiseksi saattaa lisäksi olla tarpeen toteuttaa perustamissopimuksen 169 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tutkimustoimia.Pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) kannustetaan osallistumaan toimintaan, ja sukupuolten välinen tasa-arvo varmistetaan toiminnassa yleisellä tasolla.Innovatiivisuus on tärkeä tekijä, ja se on otettava huomioon TTK-toiminnan suunnittelussa ja toteutuksessa. Varsinkin huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin sisällytetään toimia, joiden avulla levitetään ja hyödynnetään osaamista ja, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, helpotetaan teknologian siirtoa ja tulosten hyödyntämistä. Tarvittaessa kiinnitetään erityishuomiota teknologian siirtoon pk-yrityksille ja tutkimustuloksista syntyvien yritysten perustamiseen keinona hyödyntää tutkimustuloksia.Tarkoituksena on kannustaa Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneita maita osallistumaan tähän erityisohjelmaan.Kansainvälinen yhteistyö on puiteohjelmassa tärkeällä sijalla. Erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" kansainvälistä toimintaa harjoitetaan kahdessa muodossa:- kolmansien maiden tutkijoiden, tutkimusryhmien ja tutkimuslaitosten osallistuminen huippusaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin varsinkin sellaisilla aihealueisiin sisältyvillä osa-alueilla, jotka liittyvät maailmanlaajuisiin kysymyksiin, ja joilla harjoitetaan kansainvälistä toimintaa,- erityiset kansainväliset yhteistyötoimet joidenkin maaryhmien kanssa yhteisön ulkosuhteiden ja kehitysapupolitiikan tukemiseksi.Puiteohjelman kansainvälisen yhteistyön tavoitteet ja muodot kuvataan osiossa "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi".Ensisijaisilla aihealueilla tehdään joissain tapauksissa tutkimusta perinteisten tieteenalojen välisillä raja-alueilla. Tällöin edistyminen edellyttää tieteidenvälistä ja monitieteellistä lähestymistapaa. Tällaisissa tapauksissa tätä ohjelmaa toteutettaessa kiinnitetään erityistä huomiota eri aihealueiden väliseen sekä näiden ja ohjelman osiossa "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" kuvattujen toimien väliseen koordinointiin.Tässä erityisohjelmassa otetaan tarvittaessa huomioon tutkimustoiminnan ja tutkimustulosten mahdollisten sovellusten eettiset, yhteiskunnalliset ja oikeudelliset näkökohdat sekä tieteen ja teknologian kehityksen sosioekonomiset vaikutukset ja tulevaisuudennäkymät. Tieteen ja teknologian kehitykseen liittyviä eettisiä näkökohtia tutkitaan erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen".Tämän erityisohjelman toteutuksessa ja siihen liittyvässä tutkimustoiminnassa noudatetaan muun muassa seuraavia eettisiä periaatteita: ihmisarvon suojelu, tietosuoja ja yksityisyyden suoja sekä eläinten- ja ympäristönsuojelu yhteisön oikeuden mukaisesti; asiaan liittyvät kansainväliset yleissopimukset ja säännöstöt, esim. Helsingin julistus, Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, UNESCOn yleismaailmallinen julistus ihmisen geeneistä ja ihmisoikeuksista; tutkimuksen suoritusmaassa voimassa oleva lainsäädäntö ja säännöstö. Tutkimushankkeiden osallistujien on tarvittaessa pyydettävä asianmukaisilta eettisiltä toimikunnilta lupa tutkimuksen aloittamiseen. Arkaluonteisia kysymyksiä koskevat hanke-ehdotukset arvioidaan järjestelmällisesti myös etiikan näkökulmasta. Erityistapauksissa eettisyyttä voidaan arvioida myös hankkeen toteutuksen aikana.1.1.1 Terveysalan genomiikka ja bioteknologia [14][14]  Tällä tai muillakaan puiteohjelman aloilla ei hyväksytä ihmisen kloonaamista lisääntymistarkoituksessa. Puiteohjelman yhteydessä ei tehdä tutkimusta, jolla muutetaan tai aiotaan muuttaa ihmisen geeniperimää, eikä tutkimusta, jonka tarkoituksena on tuottaa ihmisalkio tutkimus- tai terapeuttisiin tarkoituksiin. Eläinkokeet olisi mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro - tai vaihtoehtoisilla menetelmillä. Tutkimuksessa on vältettävä kärsimysten tuottamista eläimille tai rajoitettava kärsimykset mahdollisimman vähäisiksi sekä kiinnitettävä erityistä huomiota eläinkokeisiin ihmisen lähisukuisilla lajeilla (direktiivi 86/609ETY). Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen hyväksytään ainoastaan eettisesti perusteltavissa oleviin tarkoituksiin ja edellyttäen, että sitä tehtäessä huolehditaan eläinten hyvinvoinnista ja noudatetaan geneettisen monimuotoisuuden periaatteita.Ihmisen ja monien muiden lajien genomien sekvensointi merkitsee siirtymistä uudelle aikakaudelle ihmisen biologiassa. Se tarjoaa entistä paljon paremmat mahdollisuudet edistää ihmisten terveyttä sekä vilkastuttaa teollista ja taloudellista toimintaa. Näiden hyötyjen tavoitteiden saavuttamiseksi tällä aihealueella keskitytään integroimaan postgenomista tutkimusta asemansa jo vakiinnuttaneisiin biolääketieteen ja bioteknologian tutkimukseen. Lisäksi edistetään niin yksityisen kuin julkisenkin sektorin tutkimusvoimavarojen yhdentämistä kaikkialla Euroopassa, jotta voitaisiin lisätä yhtenäisyyttä ja saavuttaa kriittinen massa. Integroitu monitieteellinen tutkimus, joka mahdollistaa tiiviin vuorovaikutuksen teknologian ja biologian välillä, on välttämätöntä tällä aihealueella, jotta genomia koskeva tieto saadaan käyttöön käytännön sovelluksissa. Lisäksi on tärkeää, että toimintaan osallistuvat keskeiset intressiryhmät - erityisesti teollisuus, terveydenhuoltoala, päätöksentekijät, sääntelyviranomaiset ja potilasjärjestöt. Myös sukupuolten tasa-arvo tutkimusalalla taataan [15].[15]  Sairauksien syyt, kliiniset oireet, seuraukset ja hoito ovat usein erilaisia miehillä ja naisilla. Tämän vuoksi kaikessa tällä ensisijaisella aihealueella rahoitetussa toiminnassa on otettava tutkimussuunnitelmissa, metodologiassa ja tulosten analysoinnissa huomioon sukupuolten väliset mahdolliset erot.Aihealueeseen kuuluvalla työllä edistetään ja ylläpidetään monitieteellistä perustutkimusta, jonka tarkoituksena on hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti genomitietoa ihmisten terveyttä koskevien sovellusten tukemiseksi.Aihealueen tutkimus on olennainen osa Euroopan yhteisön toimia Euroopan bioteknologiateollisuuden tukemiseksi Eurooppa-neuvoston Tukholman kokouksen päätelmien mukaisesti. Sen avulla pyritään luomaan vahvat yhteydet kaikkien sellaisten toimien välille, jotka parantavat terveydenhuoltoon suuntautuneen bioteknologiateollisuuden ja erityisesti pk-yritysten innovointiedellytyksiä. Tämä käsittää yrittäjyyden ja investointimahdollisuuksien edistämisen riskipääoman avulla ja Euroopan investointipankin osallistumisen kautta. Lisäksi pyritään selvittämään rajoitukset, joita sääntely asettaa uusien genomiikan sovellusten kehittämiselle, ennakoimaan eettiset vaikutukset mahdollisimman varhaisessa vaiheessa sekä määrittämään ne laaja-alaiset vaikutukset, joita genomiikkatutkimuksella on yhteiskuntaan ja kansalaisiin.Aihealueen työllä edistetään myös Euroopan yhteisön terveysstrategian laatimista ja toteuttamista.Kansainvälinen yhteistyö on suotavaa kaikissa aihealueen toimissa. Tarpeen mukaan otetaan huomioon Euroopan yhteisön sitoumus vähentää köyhyyttä kehitysmaissa ja parantuneen terveyden merkitys köyhyyden vähentämisessä. Tämä on sopusoinnussa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan ja HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjuntaan suunnattujen Euroopan yhteisön nopeutettujen toimien kanssa.Tutkimuksen painopisteeti) Funktionaalisen genomiikan perustiedot ja -välineet:Tavoitteena on lisätä genomitiedon ymmärtämistä kehittämällä tietämysperustaa, välineitä ja resursseja, jotka ovat tarpeen ihmisten terveyden kannalta merkityksellisten geenien ja geenituotteiden (mukaan luettuina eläinten ja -kasvien malligenomit sekä mikrobigenomit) toiminnan selvittämiseksi sekä niiden keskinäisen ja ympäristövuorovaikutuksen tutkimiseksi. Tutkimustoimet kattavat seuraavat aihepiirit:- Geenien ilmentyminen ja proteomiikka: Tavoitteena on, että tutkijat voivat entistä paremmin ymmärtää geenien ja geenituotteiden toimintaa ja selvittää biologisia monimutkaisia säätelyverkkoja (biokompleksisuus), jotka ohjaavat biologisia perusprosesseja.Tutkimuksessa keskitytään kehittämään suurikapasiteettisia välineitä ja menetelmiä, joiden avulla voidaan seurata geenien ilmentymistä ja proteiiniprofiileja sekä tutkia proteiinien toimintaa ja keskinäistä vuorovaikutusta.- Rakennegenomiikka: Tavoitteena on, että tutkijat voivat määrittää nykyistä tehokkaammin ja useammissa tapauksissa proteiinien ja muiden makromolekyylien kolmiulotteisen rakenteen. Tämä on tärkeää proteiinien toiminnan selvittämiseksi ja välttämätöntä lääkkeiden kehittämisen kannalta. Tutkimuksessa keskitytään kehittämään suurikapasiteettisia menetelmiä, joiden avulla voidaan määrittää makromolekyylien kolmiulotteinen rakenne suurella resoluutiolla.- Vertaileva genomitutkimus ja populaatiogenetiikka: Tavoitteena on, että tutkijat voivat käyttää hyvin karakterisoituja malliorganismeja geenien toiminnan ennustamiseen ja testaamiseen ja hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti Euroopassa saatavana olevia populaatiokohortteja geenien toiminnan ja terveyden tai sairauden välisen yhteyden määrittämiseen. Tutkimuksessa keskitytään kehittämään malliorganismeja ja geeninsiirtomenetelmiä sekä geneettisen epidemiologian menetelmiä ja standardoituja genotyyppimääritysmenetelmiä.- Bioinformatiikka: Tavoitteena on, että tutkijoilla on käytettävissään tehokkaat välineet jatkuvasti lisääntyvän genomitiedon hallintaa ja tulkintaa varten sekä tiedon saattamiseksi tutkimusyhteisön käyttöön helposti saatavilla olevassa ja käyttökelpoisessa muodossa.Tutkimuksessa keskitytään kehittämään bioinformatiikan välineitä ja resursseja, joita käytetään tietojen varastoimiseen, louhintaan ja prosessointiin, sekä tietokoneavusteisen biologian menetelmiä käytettäväksi geenien toiminnan tietokoneavusteisessa ennustamisessa ja monimutkaisten säätelyverkkojen simuloinnissa.ii) Genomiikan ja bioteknologian sovellukset terveysalallaTämän toimintalinjan strategisena tavoitteena on parantaa Euroopan bioteknologiateollisuuden kilpailukykyä hyödyntämällä genomiikan ja bioteknologian kehityksen tuottamaa runsasta biologista aineistoa. Tutkimustoimet kattavat seuraavat aihepiirit:- Tekninen perusta uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitomenetelmien kehittämistä varten: Tavoitteena on luoda monitieteellinen tekninen perusta, jolla edistetään korkeakoulujen ja teollisuuden yhteistyötä genomitutkimuksen uusinta teknologiaa (esimerkiksi farmakogenomiikkaa) hyödyntäen. Näin parannetaan terveydenhuoltoa ja pienennetään kustannuksia, kun diagnoosit ovat entistä tarkempia, hoito on yksilöllisempää ja uusia lääkkeitä ja hoitomuotoja kehitetään entistä tehokkaammin ja kun käyttöön saadaan muita uudenlaisia huipputeknologiatuotteita.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: uusien turvallisempien ja tehokkaampien lääkkeiden kehittäminen järkevämmin ja nopeammin; uusien diagnoosimenetelmien kehittäminen; eläinkokeiden sijasta käytettävien uusien in vitro -testien kehittäminen; uusien ennaltaehkäisy- ja hoitomenetelmien, kuten somaattisen geeni- ja soluterapian (kantasoluterapia mukaan luettuna), ja immunoterapioiden kehittäminen ja testaus.- Tuki genomitutkimuksen alalle perustettavien uusyritysten innovatiiviselle tutkimustoiminnalle: Tavoitteena on helpottaa uusien, tutkimustuloksista syntyvien yritysten perustamista Euroopassa, tukea niiden kasvua niiden toiminnan alkuvaiheessa ja edistää niiden kehittymistä edelleen monikansallisessa ympäristössä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: postgenomiset innovaatiot, joilla on hyvät mahdollisuudet tuottaa terveyteen liittyviä sovelluksia ja joiden odotetaan synnyttävän uutta yritystoimintaa.Tehtävien valintojen yhteiskunnallisen vastuullisuuden, suuren yleisön hyväksynnän ja mainitun uuden teknologian tehokkaan kehittämisen takaamiseksi sääntelyviranomaisten, potilaiden ja koko yhteiskunnan on osallistuttava toimintaan aktiivisesti jo varhaisessa vaiheessa.iii) Sovellukset lääketieteen ja kansanterveyden alallaToimintalinjan strategisena tavoitteena on kehittää entistä parempia menetelmiä, jotka mahdollistavat ihmisten sairauksien ehkäisemisen ja hallinnan sekä elämisen ja ikääntymisen terveenä. Toimissa keskitytään yksinomaan genomiikan integroimiseen jo asemansa vakiinnuttaneisiin lääketieteellisiin menetelmiin, joilla tutkitaan sairauksiin ja terveyteen vaikuttavia tekijöitä. Tutkimus kattaa seuraavat aihepiirit:- Syöpä, sydän- ja verisuonitaudit sekä harvinaiset sairaudet: Tavoitteena on edistää kahden Euroopassa eniten terveysongelmia ja kuolemantapauksia aiheuttavan sairauden ennaltaehkäisyä ja hallintaa ja yhdistää Euroopan tutkimusresurssit harvinaisia sairauksia koskevissa toimissa.Tutkimuksessa on määrä yhdistää kliininen asiantuntemus ja resurssit sopiviin mallijärjestelmiin ja funktionaalisen genomiikan edistyksellisiin välineisiin läpimurtojen aikaansaamiseksi mainittujen sairauksien ehkäisyssä ja hoidossa.- Lääkeresistenssi: Tavoitteena on torjua merkittävää uhkaa, jonka lääkkeille vastustuskykyiset taudinaiheuttajat aiheuttavat kansanterveydelle.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: mikrobigenomeja sekä isännän ja patogeenin välistä vuorovaikutusta koskevan tiedon hyödyntäminen, jotta voidaan kehittää rokotteita ja vaihtoehtoisia hoitostrategioita mikrobilääkeresistenssiongelman ratkaisemiseksi; strategioiden kehittäminen mikrobilääkkeiden optimaalista kliinistä käyttöä varten; epidemiologista seurantaa ja tartuntatautien valvontaa koskevan Euroopan yhteisön verkoston tukeminen. - Aivotutkimus ja hermostosairaudet: Tavoitteena on käyttää genomitietoa hyväksi, jotta ymmärretään entistä paremmin aivojen toimintaa ja toimintahäiriöitä, saadaan lisää tietoa mentaalisista prosesseista sekä voidaan torjua neurologisia sairauksia ja edistää aivosolujen korjautumista.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: aivotoiminnan, aivovaurioiden, aivojen mukautumiskyvyn ja aivojen korjautumisprosessien sekä oppimisen, muistamisen ja kognitiivisten prosessien perustan ymmärtäminen molekyyli- ja solutasolla; neurologisten sairauksien ehkäisy- ja hoitostrategioiden laatiminen - Ihmisen kehityksen ja ikääntymisprosessin tutkimus: Tavoitteena on ymmärtää entistä paremmin ihmisen kehitystä ja erityisesti ikääntymisprosessia, jotta voidaan kehittää kansanterveysstrategioita terveen elämän ja ikääntymisen tukemiseksi. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: ihmisen kehityksen ymmärtäminen hedelmöityshetkestä nuoruusikään; terveeseen ikääntymiseen vaikuttavien molekyyli- ja solutason tekijöiden tutkiminen, mukaan luettuna niiden vuorovaikutus ympäristöön, käyttäytymiseen ja sukupuoleen liittyvien tekijöiden kanssa.iv) Merkittävimmät köyhyyteen liittyvät tartuntatauditStrategisena tavoitteena on käsitellä kolmen merkittävimmän tartuntataudin - HI-virus/aids, malaria ja tuberkuloosi - aiheuttamaa maailmanlaajuista ongelmaa. Tavoitteeseen pyritään kehittämällä tehokkaita hoitokeinoja erityisesti kehitysmaiden käyttöön. Kehitysmaiden on tarkoitus osallistua laajasti tähän toimintalinjaan erityisesti kliinisiä kokeita koskevan eurooppalaisen ohjelman (European Clinical Trials Platform) kautta.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: uusien lupaavien toimenpiteiden (rokotteet, hoitokeinot ja HIV-mikrobisidit) kehittäminen kohdesairauksia vastaan rahoittamalla tutkimusta alkaen (mikrobigenomiikkaa hyödyntävästä) molekyylien perustutkimuksesta aina prekliinisiin testauksiin ja toimivuuden todistamiseen saakka; kliinisiä kokeita koskevan eurooppalaisen ohjelman (European Clinical Trials Platform) perustaminen, jonka tarkoituksena on yhdistää ja tukea Euroopassa toteutettavia tämän alan toimia erityisesti kehitysmaiden käyttöön tarkoitettujen hoitomenetelmien osalta; eurooppalaisen tutkimusverkoston perustaminen eurooppalaisten aids-hoitoon liittyvien kliinisten kokeiden yhdenmukaistamiseksi ja keskinäisen täydentävyyden takaamiseksi (AIDS Therapy Trials Network).1.1.2 Tietoyhteiskunnan teknologiaTietoyhteiskunnan tekniikat muuttavat taloutta ja yhteiskuntaa. Sen lisäksi, että ne luovat uusia työ- ja liiketoimintatapoja, ne tarjoavat ratkaisuja merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin esimerkiksi terveydenhuollon, ympäristönsuojelun, turvallisuuden, liikkuvuuden ja työllisyyspolitiikan alalla. Näin ollen niillä on myös kauaskantoisia vaikutuksia arkeemme. Kyseessä on yksi talouden tärkeimmistä aloista, jolla on 2000 miljardin euron vuotuiset markkinat ja joka työllistää Euroopassa yli 12 miljoonaa ihmistä.Tällä ensisijaisella aihealueella tuetaan suoraan eurooppalaista tietoyhteiskuntapolitiikkaa, josta sovittiin Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksessa vuonna 2000 ja Tukholman kokouksessa vuonna 2001, ja jota tarkastellaan lähemmin eEurope-toimintasuunnitelmassa. Tämän alan toiminnalla varmistetaan Euroopan johtoasema yleisluontoisissa ja soveltavissa teknologioissa, jotka muodostavat tietotalouden ytimen. Toiminnalla pyritään lisäämään Euroopan yritysten innovatiivisuutta ja kilpailukykyä, sekä lisäämään hyötyjä Euroopan kansalaisille.Matkaviestinnässä ja kulutuselektroniikassa nähdyn kaltaisia menestystarinoita ei enää Euroopassa synny, ellei tutkimustoiminnassa todella pyritä riittävän suureen mittakaavaan tietoyhteiskunnan teknologian keskeisillä aloilla. Tästä syystä toiminnalla pyritään sitouttamaan tutkimusyhteisö keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteisiin ja helpotetaan yksityisen ja julkisen sektorin voimavarojen yhdistämistä koko Euroopan mittakaavassa keskeisen osaamisen vahvistamiseksi ja innovaatioiden edistämiseksi. Toimintaan sisältyy pitkän aikavälin riskipitoista tutkimusta ja kehitystä esimerkiksi kolmannen sukupolven jälkeisten langattomien ja matkaviestinnän järjestelmien alalla. Lisäksi harjoitetaan määriteltyihin tutkimusaloihin liittyvää keskeistä perustaa luovaa tutkimusta tulevissa ja kehitteillä olevissa teknologioissa.Vaikka huomattavaa edistystä onkin tapahtunut, emme vielä käytännössä hyödynnä läheskään kaikkia tietopohjaisten palvelujen suomia mahdollisuuksia. Tuotteet ja palvelut ovat vielä vaikeita käyttää ja monien ulottumattomissa, ja digitaaliajan syrjäytyminen lisääntyy Euroopassa ja koko maailmassa. Tutkimustoiminnassa keskitytään teknologian tulevaan sukupolveen, jossa tietokoneet ja verkot nivoutuvat arkiympäristöömme mahdollistaen monenlaisia palveluja ja sovelluksia helppokäyttöisten käyttöliittymien avulla. Ajatukseen tällaisesta "älykkäästä toimintaympäristöstä" kuuluu se, että käyttäjä - ihminen - on pääosassa syrjimättömän ja kaikille yhteisen osaamisyhteiskunnan tulevassa kehityksessä.Tämän aihealueen toimilla tuetaan eEurope-toimintasuunnitelmaa, tiedolle ja osaamiselle perustuvan yhteiskunnan kehittymistä kaikkialla Euroopassa ja heikoimmin kehittyneiden alueiden osallistumista. Lisäksi luodaan yhteyksiä EU:n panostusten ja kansainvälisen toiminnan välille. Pyrkimyksenä on päästä yhteisymmärrykseen aihealueen tutkimuksesta kansainvälisellä tasolla tarvittaessa esimerkiksi älykkäitä tuotantojärjestelmiä koskevan IMS-ohjelman tai käyttövarmuuskysymyksiä koskevan keskustelun kautta, jotta voitaisiin yhdistää äskettäin assosioitujen valtioiden tutkimusta tiiviimmin EU:n tutkimustoimintaan ja helpottaa yhteistyötä kehitysmaiden kanssa. Tutkimuksen painopisteeti) Tietoyhteiskunnan tekniikoiden soveltava tutkimus keskeisiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin vastaamiseksiTavoitteena on lisätä tietoyhteiskunnan tekniikoihin perustuvien ratkaisujen käyttöä ja tehokkuutta vastattaessa tärkeimpiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, sekä tuoda tätä teknologiaa kansalaisten, yritysten ja yhteisöjen saataville ajasta ja paikasta riippumatta mahdollisimman luotettavalla ja luontevalla tavalla.- Luottamusta ja luotettavuutta tukevien tekniikoiden tutkimus: Tavoitteena on kehittää tekniikoita keskeisiin tietoturvahaasteisiin, joita aiheutuu toimintaympäristön digitalisoitumisesta ja tarpeesta turvata yksilöiden ja yhteisöjen oikeudet. Tutkimustoiminnassa keskitytään perustietoturvamekanismeihin ja niiden yhteentoimivuuteen, dynaamisiin tietoturvaprosesseihin, kehittyneisiin salaustekniikoihin, yksityisyyden suojaa parantaviin tekniikoihin, digitaalisten hyödykkeiden käsittelytekniikoihin ja tekniikoihin, joilla tuetaan yritysten ja muiden organisaatioiden toimintojen luotettavuutta dynaamisissa ja liikkuvuuden sallivissa järjestelmissä.- Yhteiskunnallisiin haasteisiin liittyvä tutkimus: Painopisteenä on toimintaympäristön älykkyys, jolla pyritään laajentamaan kansalaisten osallisuutta tietoyhteiskunnassa, sekä kehittämään terveydenhuollon, turvallisuuden, liikkuvuuden ja ympäristön hallinta- ja tukijärjestelmiä sekä kulttuuriperinnön vaalimista. Lisäksi tuetaan eri alojen toimintojen yhdistämistä.Tietoyhteiskunnan syrjimättömyyttä koskevassa tutkimustoiminnassa keskitytään järjestelmiin, joilla tietoyhteiskunta tuodaan kaikkien ulottuville. Lisäksi keskitytään yhteiskunnallista osallisuutta edistävään, esteitä aiheuttamattomaan teknologiaan sekä apujärjestelmiin, joilla palautetaan tai korvataan vaurioituneita kehon toimintoja ja mahdollistetaan näin parempi elämänlaatu erityistarpeita omaaville kansalaisille ja heidän hoitajilleen. Terveydenhuollon alalla älykkäisiin järjestelmiin liittyvässä toiminnassa pyritään tukemaan terveydenhuollon ammattilaisia heidän tarjotessaan potilaille näiden tarpeisiin sovitettuja terveyspalveluja ja -tietoja, sekä edistämään väestön terveydentilan kohentumista ja sairauksien ehkäisyä. Lisäksi tutkitaan älykkäitä järjestelmiä, joilla parannetaan ihmisten ja omaisuuden suojaa sekä turvataan yhteiskunnallisia perusrakenteita.Liikenteen saralla kulkuneuvoinfrastruktuurin ja siirrettävien järjestelmien tutkimuksessa kehitetään sisäänrakennettuja turva-, käyttömukavuus- ja käyttötehokkuusominaisuuksia ja mahdollistetaan liikkuvuutta tukevien kehittyneen logistiikan tietopalvelujen ja sijaintisidonnaisten palvelujen tarjonta. Ympäristöalan tutkimuksessa keskitytään luonnonvarojen hallintaa, riskinhallintaa ja onnettomuustilanteiden hallintaa tukeviin tietopohjaisiin järjestelmiin. Vapaa-aikaan liittyen tutkitaan älykkäitä, liikkuvuutta tukevia viihde- ja matkailujärjestelmiä ja -sovelluksia. Kulttuuriperinnön alalla painotetaan älykkäitä järjestelmiä, jotka mahdollistavat aineellisten ja aineettomien kulttuuri- ja tiedeaineistojen dynaamiseen käytön ja säilyttämisen.- Työelämän ja yritystoiminnan haasteisiin liittyvä tutkimus: Tavoitteena on antaa yksilöille sekä yrityksille, julkishallinnolle ja muille organisaatioille keinot myötävaikuttaa luotettavan tietotalouden kehitykseen ja hyötyä siitä, sekä samalla parantaa työn ja työelämän laatua sekä tukea elinikäistä oppimista työtaitojen kohentamiseksi. Tutkimustoiminnalla pyritään myös paremmin ymmärtämään tietoyhteiskunnan teknologian kehityksen sosioekonomisia muutosvoimia ja vaikutuksia.Sähköisen liiketoiminnan ja sähköisen hallinnon tutkimuksessa keskitytään kehittämään eurooppalaisille yksityisille ja julkisille organisaatioille ja erityisesti pk-yrityksille yhteentoimivia järjestelmiä ja palveluja innovointikyvyn, arvonmuodostuksen ja kilpailukyvyn parantamiseksi tietotaloudessa. Lisäksi keskitytään tukemaan uusia liiketoiminnan ns. ekosysteemejä. Organisaatioiden tiedonhallintaa tutkittaessa pyritään tukemaan niiden innovatiivisuutta ja reagointikykyä tiedon koostamisen, yhteiskäytön, kaupan ja jakelun avulla. Sähköiseen ja langattomaan kaupankäyntiin liittyvässä toiminnassa keskitytään yhteentoimiviin monijärjestelmäsovelluksiin ja -palveluihin heterogeenisissa verkoissa. Tähän sisältyy ajasta ja paikasta riippumaton kaupankäynti, yhteistyö, työnkulun hallinta sekä sähköiset palvelut, jotka kattavat koko laajasti käsitetyn tuotteiden ja palvelujen arvonmuodostusketjun.Tietotekniikkaa hyödyntäviä työtapoja koskevassa tutkimustoiminnassa keskitytään uusiin työpaikan ratkaisuihin, joissa yhdistetään innovatiivisia tekniikoita luovuuden ja yhteistyön helpottamiseksi. Lisäksi painotetaan resurssien käytön tehostamista ja työskentelymahdollisuuksien ulottamista kaikille paikallisyhteisöissä. Oppimisen tietoteknisiä apuvälineitä kehitettäessä keskitytään käyttäjäkohtaisiin tarpeisiin sovitettuihin oppimismahdollisuuksiin ja niiden tarjontaan sekä luodaan oppilaitoksiin ja työpaikoille kehittyneitä oppimisjärjestelmiä, joissa hyödynnetään toimintaympäristöön sulautettua älykkyyttä. - Tieteen, tuotannon, liiketoiminnan ja yhteiskunnan monimutkaisten ongelmien ratkominen: Tavoitteena on kehittää teknologiaan, jolla maantieteellisesti hajallaan sijaitseva laskenta- ja tallennuskapasiteetti voidaan valjastaa käyttöön ja tarjota sitä saumattomasti hyödynnettäväksi monimutkaisten ongelmien ratkomiseksi tieteessä, teollisuustoiminnassa, yrityksissä yleensä ja koko yhteiskunnassa. Sovellusaloja ovat esimerkiksi ympäristönsuojelu, energiahuolto, terveydenhuolto, liikenne, teollinen suunnittelu, rahoitusala ja uusmedia.Tutkimustoiminnassa keskitytään uusiin laskentakapasiteetin hyödyntämismalleihin, kuten suurteholaskennan ja tiedonvaihdon GRID-tekniikoihin, peer-to-peer-tekniikoihin sekä näihin liittyviin välitysohjelmistoihin ja -laitteisiin, jotta päästäisiin käyttämään laajasti hajautettua suuren mittakaavan laskenta- ja tallennuskapasiteettia sekä kehittämään laajennettavissa olevia, luotettavia ja tietoturvaltaan kehittyneitä järjestelmäalustoja. Tarkoituksena on luoda myös uudenlaisia yhteistyövälineitä ja ohjelmointimenetelmiä, jotka tukevat sovellusten yhteentoimivuutta sekä simulointi-, visualisointi- ja tiedonlouhintavälineiden uusien sukupolvien kehittymistä. ii) Viestintä- ja tiedonkäsittelytekniikatTavoitteena on lujittaa ja kehittää edelleen Euroopan vahvuuksia matkaviestinnän, kulutuselektroniikan ja sulautettujen ohjelmistotekniikoiden kaltaisilla aloilla, sekä parantaa viestintä- ja tiedonkäsittelytekniikoiden suorituskykyä, kustannustehokkuutta, toiminnallisuutta ja muunneltavuutta. - Viestintä- ja verkkoteknologia: Tavoitteena on kehittää matka- ja langattoman viestinnän järjestelmien ja verkkojen uusia sukupolvia, jotka mahdollistavat optimaalisen palvelunkäytön paikasta riippumatta. Lisäksi kehitetään täysoptisia verkkoja, joilla voidaan lisätä verkkojen läpinäkyvyyttä ja kapasiteettia, ja luodaan tekniikoita, joiden avulla verkotetut audiovisuaalijärjestelmät ovat saatavilla käyttäjäkohtaisiin tarpeisiin sovitetulla tavalla.Maanpäällisissä ja satelliittivälitteisissä [16], langattomissa ja matkaviestinnän järjestelmissä keskitytään kolmannen sukupolven jälkeisiin tekniikoihin, joissa taataan erilaisten langattomien tekniikoiden yhteensopivuus ja saumaton yhteentoimivuus palvelu- ja hallintatasolla IP-perustalla. Lisäksi painotetaan taajuuksia tehokkaasti käyttäviä yhteyskäytäntöjä, välineitä ja tekniikoita, joiden avulla voidaan rakentaa langattoman viestinnän muunneltavia IP-yhteensopivia laitteita, järjestelmiä ja verkkoja. [16]  Satelliittiviestintään liittyvää toimintaa koordinoidaan "Ilmailu ja avaruus" -osion toiminnan kanssa. Täysoptisten verkkojen tutkimuksessa keskitytään optisten aallonpituuksien kanavien hallintaan, jolla mahdollistetaan joustava ja nopea palvelujen käyttö ja tarjonta. Lisäksi pohditaan LAN-verkkoihin liittyviä valokuituratkaisuja. Yhteentoimivien verkkoratkaisujen ja koko yhteysketjun kattavan verkonhallinnan tutkimuksessa tuetaan kokonaisvaltaista palveluntarjontaa ja palvelujen yhteentoimivuutta, sekä eri tyyppisten verkkojen ja järjestelmäalustojen yhteentoimivuutta. Tähän sisältyvät myös ohjelmoitavat verkot, jotka mahdollistavat dynaamisen ja reaaliaikaisen verkkoresurssien kohdentamisen ja asiakkaiden paremmat palvelunhallintatoiminnot. Tutkimustoiminnassa tarkastellaan myös tekniikoita, joiden avulla voidaan tarjota käyttäjäkohtaisiin tarpeisiin sovitettuja yhteyksiä verkotettuihin audiovisuaalijärjestelmiin ja sovelluksiin, sekä useita medioita yhdistäviin palveluympäristöihin ja verkkoihin, tietoturvattuihin digitaalitelevisiojärjestelmiin ja laitteisiin, joilla voidaan prosessoida, koodata, tallentaa, tunnistaa ja näyttää kolmiulotteisia hybridimultimediasignaaleja ja -objekteja. - Ohjelmistotekniikka, -palvelut ja hajautetut järjestelmät: Tavoitteena on kehittää uusia ohjelmistotekniikoita, monitoimintoisia palvelunluontiympäristöjä sekä välineitä monimutkaisten hajautettujen järjestelmien hallintaan. Pyrkimyksenä on luoda älykkyyttä toimintaympäristöön ja vastata haasteisiin, joita aiheutuu sovellusten ja palvelujen käytön ja valikoiman odotettavissa olevasta lisääntymisestä. Tutkimustoiminnassa keskitytään uusiin ohjelmisto-, järjestelmä- ja palvelutekniikoihin, joissa otetaan huomioon koottavuus, laajennettavuus, vakaus ja itsenäinen mukautuvuus. Lisäksi tarkastellaan täysin hajautettujen resurssien hallinnassa, ohjaamisessa ja käytössä tarvittavia välitysohjelmistoja ja -laitteistoja. Monitoimintoisiin palvelunluontiympäristöihin ja uusiin komponenttikokonaisuuksiin liittyvässä tutkimustoiminnassa pyritään kehittämään palveluominaisuuksia, kuten rakenneosien metatietoja, merkityspohjaista luokittelua ja taksonomiaa. Monimutkaisten hajautettujen järjestelmien järjestelmälliseen ja tarkkaan suunnitteluun, prototyyppimallintamiseen ja ohjaukseen liittyviä uusia strategioita, algoritmejä ja välineitä tarkastellaan esimerkiksi sulautettujen ohjaimien ja ympäristöön upotetun tiedonkäsittelykapasiteetin avulla. Toiminta kattaa myös yleisluonteisen objekti- ja tapahtumatunnistuksen kognitiiviset tekniikat.iii) Komponentit ja mikrojärjestelmät- Mikro-, nano- ja optoelektroniikka: Tavoitteena on alentaa mikro-, nano- ja optoelektronisten komponenttien ja järjestelmämikropiirien (ns. systems-on-chip) kustannuksia sekä parantaa niiden suorituskykyä, muunneltavuutta, laajennettavuutta, mukautuvuutta ja itsenäistä sopeutumiskykyä.Tutkimustoiminnassa keskitytään kokeilemaan CMOS-prosessien ja -laitetekniikoiden rajoja sekä parantamaan laitteiden toimintoja, suorituskykyä ja toimintojen integrointia. Lisäksi tarkastellaan vaihtoehtoisia prosessitekniikoita, laitetyyppejä, materiaaleja ja arkkitehtuureja, joilla voidaan vastata viestintä- ja tiedonkäsittelytarpeisiin. Erityisesti korostetaan RF-, monimuotosignaali- ja pientehoratkaisuja. Funktionaalisiin optisiin, optoelektronisiin ja fotoniikkakomponentteihin liittyvässä toiminnassa tarkastellaan tiedonkäsittelyssä, viestinnässä, kytkennässä, tallentamisessa, anturitekniikoissa ja kuvantamisessa käytettäviä laitteita ja järjestelmiä. Elektronipohjaisten nanolaitteiden sekä molekyylielektronisten laitteiden ja tekniikoiden tutkimuksessa keskitytään niihin laitteisiin ja tekniikoihin, joilla näyttäisi olevan laajat käyttömahdollisuudet, hyvät integrointimahdollisuudet ja massatuotantopotentiaalia.- Mikro- ja nanotekniikat, mikrojärjestelmät, näytöt: Tavoitteena on parantaa osajärjestelmien ja mikrojärjestelmien kustannustehokkuutta, suorituskykyä ja toiminnallisia ominaisuuksia sekä lisätä integrointi- ja pienennysastetta parantaen samalla rajapintaominaisuuksia toimintaympäristöön ja verkotettuihin laitteisiin ja järjestelmiin nähden. Tutkimuksessa keskitytään uusiin sovelluksiin ja toimintoihin, joissa hyödynnetään monitieteellistä vuorovaikutusta (elektroniikka, mekaniikka, kemia, biologia jne.) yhdistettynä mikro- ja nanorakenteiden ja uusien materiaalien käyttöön. Pyrkimyksenä on kehittää innovatiivisia, kustannustehokkaita ja luotettavia mikrojärjestelmiä ja muunneltavia, pienoiskokoisia osajärjestelmämoduleja. Tutkimuksen kohteena ovat myös edulliset, kapasiteetiltaan ja resoluutioltaan entistä kehittyneemmät näytöt sekä anturit (esim. edulliset katse- ja biometriikka-anturit) sekä haptista viestintää hyödyntävät laitteet. Nanolaitteiden ja -järjestelmien osalta tarkastellaan niiden perusilmiöiden, -prosessien ja -rakenteiden hyödyntämistä, joiden avulla voitaisiin kehittää uusia tai parantaa nykyisiä anturi- tai aktuaattoritoiminteita sekä parantaa niiden integroitavuutta ja valmistustekniikoita. iv) Tiedonhallinnan tekniikat ja käyttöliittymätTavoitteena on parantaa tietoyhteiskunnan tekniikoihin perustuvien sovellusten ja palvelujen saatavuutta sekä niiden mahdollistaman tiedonkäytön helppoutta tällaisten sovellusten ja palvelujen käyttöönoton laajentamiseksi ja nopeuttamiseksi.- Tiedonhallinnan tekniikat ja digitaalisisältö: Tavoitteena on tarjota automatisoituja ratkaisuja virtuaalisten tietoympäristöjen (esim. kollektiivimuistit) luomiseen ja järjestämiseen täysin uudenlaisten sisältö- ja mediapalvelujen ja -sovellusten edistämiseksi.Tutkimustyössä keskitytään tekniikoihin, joilla tuetaan tiedon hankintaa ja mallintamista, kuvaamista ja visualisointia, tulkintaa ja jakamista. Tällaisia toimintoja sisällytetään uusiin merkityspohjaisiin ja toimintaympäristöstään tietoisiin järjestelmiin, kuten kognitiivisiin ja agenttiteknologioihin perustuviin välineisiin. Toiminnassa tarkastellaan laajennettavissa olevia tietoresursseja ja ontologioita palvelujen yhteentoimivuuden helpottamiseksi ja seuraavan sukupolven merkityspohjaisten www-sovellusten mahdollistamiseksi. Lisäksi tutkitaan tekniikoita, joilla tuetaan multimediasisällön suunnittelua, luontia, hallintaa ja julkaisemista kiinteän ja siirtyvän liikenteen verkoissa ja päätelaitteissa, ja mahdollistetaan itsenäinen mukautuvuus käyttäjäkohtaisiin tarpeisiin. Pyrkimyksenä on edistää monimuotoisen ja vuorovaikutteisen sisällön kehittymistä käyttäjäkohtaisiin tarpeisiin sovitettuun yleislähetystoimintaan sekä kehittyneisiin ja luotettaviin media- ja viihdesovelluksiin.- Älykkäät rajapinnat ja käyttöliittymät: Tavoitteena on tarjota tehokkaampia tapoja käyttää ympäröivää tietoa ja kehittää helpompia ja luontevia menetelmiä vuorovaikutukseen ympäröivän älykkyyden kanssa.Tutkimustoiminnassa keskitytään kehittämään luontevia, muuntumiskykyisiä ja useita erityyppisiä antureita käyttäviä rajapintoja ja vuorovaikutteisia käyttöliittymiä älykkääseen toimintaympäristöön, joka on tietoinen käyttäjän läsnäolosta, henkilökohtaisista ominaisuuksista ja tarpeista, ja pystyy reagoimaan älykkäästi puheeseen tai eleisiin. Pyrkimyksenä on piilottaa teknologian monimutkaisuus tukemalla käyttäjän saumatonta vuorovaikutusta laitteiden sekä virtuaalisten tai fyysisten objektien ja ympäröivän tiedon kanssa monenlaisissa arkiympäristöissä. Lisäksi käsitellään monikielisiä ja -kulttuurisia käyttöliittymä- ja viestintätekniikoita, jotka tukevat oikein ajoitettua ja kustannustehokasta vuorovaikutteisten ja tietointensiivisten palvelujen tarjontaa ja täyttävät kielellisesti ja kulttuurisesti monimuotoisten käyttäjäyhteisöjen henkilökohtaiset, ammatilliset ja liiketoiminnalliset vaatimukset.1.1.3 Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmätKaksitahoinen siirtyminen yhtäältä tietoyhteiskuntaan ja toisaalta kestävään kehitykseen edellyttää toimintatavan muutosta tuotannon alalla sekä uutta tuote-palvelu-ajattelua. Euroopan tuotantoteollisuuden on kokonaisuudessaan siirryttävä raaka-ainepainottuneisuudesta tietopainotteisuuteen, määrästä laatuun, massatuotetuista yksikäyttötuotteista tilauksesta valmistettaviin, monikäyttöisiin, asiakkaan tarpeisiin sovitettuihin ja täydennetävissä ja paranneltavissa oleviin tuote-palveluihin. Lisäksi on pyrittävä siirtymään konkreettisista aineettomiin lisäarvotuotteisiin, -prosesseihin ja -palveluihin.Nämä muutokset liittyvät laajamittaisiin siirtymiin teollisen toiminnan rakenteissa. Muutoksen myötä entistä näkyvämmässä asemassa ovat innovatiiviset yritykset, joilla on verkostoitumisvalmiuksia ja osaamista uusissa hybriditekniikoissa, joissa yhdistetään nanoteknologiaa, materiaalitieteitä, suunnitteluoppeja, tietotekniikkaa sekä bio- ja ympäristötieteitä. Tällainen kehitys vaatii vahvaa yhteistyötä perinteisesti erillisten tieteenalojen välillä. Eturintaman yrityksille on ominaista myös voimakas synergia teknologian ja organisointikyvyn välillä. Molemmat näistä tekijöistä ovat tiukasti sidoksissa uusiin taitoihin.Menestyksekkäisiin teknologisiin ratkaisuihin pyrkiminen alkaa yhä varhaisemmassa vaiheessa suunnittelu- ja tuotantoprosesseissa. Uudet materiaalit ja nanoteknologia ovat tässä suhteessa keskeisessä asemassa innovaatioiden edistäjinä. Näistä syistä yhteisön tutkimustoimissa on siirrettävä painopistettä lyhyestä pidempään aikaväliin, ja innovaatioissa on vähittäin etenevän kehittämisen asemesta korostettava läpimurtoja. Kansainvälisyys on yhteisön tutkimuksen kannalta erittäin tärkeää.Tutkimuksen painopisteeti) NanoteknologiaNanoteknologia edustaa uutta lähestymistapaa materiaalitieteissä ja materiaalien valmistuksessa. Euroopalla on nanotieteissä vahva asema, joka on kyettävä muuntamaan todelliseksi kilpailueduksi eurooppalaisille yrityksille. Tavoite on kaksijakoinen: ensinnäkin pyritään edistämään T&K-panostuksiltaan voimakaan eurooppalaisen nanoteknologia-alan teollisuuden syntymistä, ja toisaalta halutaan edistää nanoteknologian käyttöönottoa nykyisillä teollisuudenaloilla. Tutkimus voi olla pitkäjänteistä ja riskipitoista, mutta lopullisena tavoitteena ovat kuitenkin teolliset sovellukset. Teollisuusyrityksiä ja pk-yrityksiä, myös uusyrityksiä, tuetaan aktiivisesti muun muassa edistämällä teollisuuden ja tutkimusyhteisön vahvaa vuorovaikutusta yhteenliittymissä, jotka toteuttavat riittävän suuria hankkeita.- Pitkän aikavälin monitieteellinen tutkimustoiminta, jossa pyritään ymmärtämään asiaan liittyviä ilmiöitä, hallitsemaan prosesseja ja kehittämään tutkimusvälineitä: Tavoitteena on laajentaa yleistä tietämysperustaa sovelluspainotteisissa nanotieteissä ja nanoteknologiassa, sekä kehittää huippuluokan tutkimusvälineitä ja -tekniikoita. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: mesoskooppiset ja molekyylitason ilmiöt, itsejärjestyvät materiaalit ja rakenteet, molekyyli- ja biomolekyylimekanismit ja -moottorit, monitieteelliset ja uudet lähestymistavat epäorgaanisten, orgaanisten ja biologisten materiaalien ja prosessien kehittämisessä.- Nanobioteknologia: Tavoitteena on tukea biologisten ja ei-biologisten kokonaisuuksien yhdistämistä, joka avaa uusia kehitysnäkymiä monissa sovelluksissa, kuten prosessointitekniikoissa ja lääke- ja ympäristötieteellisissä analyysijärjestelmissä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: lab-on-chip-tekniikat, liitynnät biologisiin kokonaisuuksiin, pintamuunnellut nanohiukkaset, kehittynyt lääkeaineiden annostelu sekä muut alat, joilla nanojärjestelmiä tai nanoelektroniikkaa yhdistetään biologisiin kokonaisuuksiin, biologisten molekyylien tai molekyylikompleksien prosessointi, manipulointi ja havainnointi, biologisten kokonaisuuksien sähköinen havainnointi, mikrofluidiikka, solujen kasvun edistäminen ja hallinta substraateissa.- Nanometriluokan tekniikat materiaalien ja komponenttien valmistukseen: Tavoitteena on kehittää uudenlaisia, erittäin suorituskykyisiä funktionaalisia ja rakennemateriaaleja säätelemällä niiden nanorakenteita. Tähän sisältyvät myös niiden tuotantoon ja käsittelyyn liittyvät tekniikat.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: nanorakenteiset seokset ja komposiitit, kehittyneet funktionaaliset polymeerimateriaalit ja nanorakenteiset funktionaaliset materiaalit.- Käsittely- ja hallintavälineiden ja -instrumenttien kehittäminen: Tavoitteena on kehittää instrumentoinnin uutta sukupolvea nanoluokan analyyseihin ja valmistukseen. Ohjeellisena tavoitteena on 10 nm:n luokkaa oleva piirrekoko tai resoluutio.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: erilaiset nanoluokan (litografiaan tai mikroskopiaan perustuvat) valmistustekniikat, läpimurtotekniikat, menetelmät tai instrumentit, jotka hyödyntävät aineen itsejärjestyvyysominaisuuksia ja auttavat kehittämään nanoluokan laitteita.- Alan sovellukset esimerkiksi terveydenhuollossa, kemian alalla, energia-alalla, optiikassa ja ympäristöalalla: Tavoitteena on edistää nanoteknologian käyttömahdollisuuksia läpimurtosovelluksissa yhdistelemällä materiaali- ja laitetekniikan saavutuksia teollisessa ympäristössä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: laskennallinen mallintaminen, kehittyneet tuotantotekniikat, ominaisuuksiltaan entistä parempien innovatiivisten materiaalien kehittäminen.ii) Älykkäät materiaalitUudet, mittavaa osaamista edellyttävät materiaalit, jotka tarjoavat uusia ominaisuuksia ja parempaa suorituskykyä, ovat keskeisessä asemassa eri tekniikoihin, laitteisiin ja järjestelmiin liittyvien innovaatioiden kannalta. Ne tukevat kestävää kehitystä ja kilpailukykyä esimerkiksi liikenteen, energiatekniikan, lääketieteen, elektroniikan ja rakennustekniikan alalla. Jotta Euroopalle voitaisiin varmistaa vahva asema kehittymässä olevan teknologian markkinoilla (joiden arvioidaan tulevana vuosikymmenenä kasvavan aivan toiseen suuruusluokkaan), kaikki asiaan liittyvät tahot on saatava mukaan kehitystyöhön eturivin osaajia kokoavien ja myös erittäin riskipitoista tutkimusta tekevien T&K-kumppanuuksien avulla sekä yhdistämällä materiaalitutkimusta ja teollisia sovelluksia. - Perustietämyksen lisääminen: Tavoitteena on kokeellisten, teoreettisten ja mallintavien apuvälineiden avulla ymmärtää monimutkaisia fysikaalis-kemiallisia ja biologisia ilmiöitä, joilla on merkitystä älykkäiden materiaalien hallinnan ja prosessoinnin kannalta. Näin voidaan luoda pohjaa sellaisten laajempien ja monimutkaisten tai itsejärjestyvien rakenteiden syntetisoinnille, joilla on tarkoin määritellyt fyysiset, kemialliset tai biologiset ominaisuudet.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: pitkän aikavälin monitieteellinen ja korkean kaupallisesti riskipitoinen toiminta uusien, ominaisuuksiltaan tarkoin määriteltyjen rakenteiden suunnittelemiseksi ja kehittämiseksi, supra- ja makromolekylaarisen rakennetekniikan kehittäminen keskittyen uudenlaisten erittäin monimutkaisten molekyylien ja niiden yhdisteiden synteesiin ja hyödyntämiseen sekä näiden mahdollisiin käyttökohteisiin.- Uusien materiaalien tuotantoon ja jalostamiseen liittyvä teknologia: Tavoitteena on sellaisten uusien älykkäiden materiaalien kestävä tuotanto, joilla on kulloisiinkin tarpeisiin sopivia ominaisuuksia ja joita voidaan käyttää makrorakenteiden rakenneosina. Tällaisilla uudenlaisilla materiaaleilla, jotka soveltuvat monien alojen sovelluksiin, olisi ominaisesti oltava sellaisia ominaisuuksia, joita voidaan soveltaa ennalta määritellyissä olosuhteissa. Lisäksi niiltä odotetaan entistä parempia sisä- tai pintaominaisuuksia paremman suorituskyvyn saavuttamiseksi.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin osa-alueisiin: uudet materiaalit, muokatut ja itsekorjautuvat materiaalit, lävistävät tekniikat, mukaan luettuna pintatiede ja -tekniikka.- Materiaalikehityksen tukena tarvittavat suunnittelu- ja valmistustekniikat: Tavoitteena on kuroa umpeen kuilua tietämyksen luomisen ja sen käytön välillä ja korjata näin puutteita, joita EU:n teollisuudella on materiaalikehityksen ja valmistusteollisuuden vuorovaikutuksessa. Tähän päästään kehittämällä uusia välineitä, jotka mahdollistavat uusien materiaalien tuotannon kestävää kilpailukykyä tukevalla tavalla. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: materiaalien suunnittelun, käsittelyn ja niihin liittyvien välineiden optimointiin liittyvät olennaiset näkökohdat, mekaaninen testaus, validointi ja jalostaminen, elinkaariajattelun, vanhentumismekanismien, bioyhteensopivuuden ja ympäristötehokkuuden huomioon ottaminen. iii) Uudet tuotantomenetelmätEntistä joustavammat, integroidummat, turvallisemmat ja puhtaammat uudet tuotantoratkaisut edellyttävät merkittäviä organisatorisia ja teknologisia kehitysaskeleita, jotka tukevat uusia tuotteita, prosesseja ja palveluja ja alentavat samalla (sisäisiä ja ulkoisia) kustannuksia. Tavoitteena on luoda tulevaisuuden teollisiin järjestelmiin välineitä, joita tarvitaan tehokkaaseen elinkaarisuunniteluun, tuotantoon, käyttöön ja kierrätykseen sekä suunnitella asianmukaisia organisaatiomalleja ja parantaa tiedon hallintaa. - Joustavien ja älykkäiden valmistusjärjestelmien kehittäminen: Tavoitteena on edistää teollisuuden siirtymistä tietointensiivisempään tuotantoon ja järjestelmäorganisaatioon sekä kokonaisvaltaisempaan tuotantoajatteluun, joka kattaa laitteistojen ja ohjelmistojen lisäksi myös ihmiset ja sen miten henkilöstö oppii ja jakaa osaamistaan. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: innovatiiviset, luotettavat, älykkäät ja kustannustehokkaat valmistusprosessit ja -järjestelmät sekä niiden sijoittaminen tulevaisuuden tehdasympäristöön; uusiin materiaaleihin ja niiden prosessointiin, mikrojärjestelmiin ja automaatioon, huipputarkkoihin tuotantolaitteisiin sekä tieto- ja viestintätekniikoihin ja anturi- ja ohjaustekniikoihin perustuvien hybriditekniikoiden käyttöönotto. - Järjestelmätutkimus ja riskienhallinta. Tavoitteena on tehdä teollisten järjestelmien kehityksestä entistä kestävämpää ja vähentää huomattavasti ja mitattavasti ympäristö- ja terveysvaikutuksia soveltamalla uusia teollisen toiminnan lähestymistapoja sekä lisäämällä resurssien käytön tehokkuutta. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: uusien laitteiden ja järjestelmien kehittäminen puhtaampaa, turvallisempaa ja vähemmän hiili-intensiivistä tuotantoa varten, yritysten suurempi vastuu tuotteista, luonnonvarojen käytöstä ja teollisuuden jätehuollosta; tuotannon, käytön ja kulutuksen vuorovaikutussuhteet sekä sosioekonomiset vaikutukset.- Tuotantojärjestelmien, tuotteiden ja palvelujen elinkaaren optimoiminen: Tuotteissa ja tuotannossa olisi entistä enemmän painotettava elinkaari- ja palvelunäkökohtia sekä otettava huomioon älykkyyden, kustannustehokkuuden, turvallisuuden ja puhtauden vaatimukset. Keskeisenä haasteena onkin sellaisten uusien elinkaariajatteluun perustuvien tuotantoratkaisujen kehittäminen, jotka luovat mahdollisuuksia uusille tuotteille, organisatorisille innovaatioille sekä tiedon tehokkaalle hallinnalle ja jalostamiselle arvoketjussa hyödynnettäväksi osaamiseksi. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: innovatiiviset tuote-palvelu-järjestelmät, joissa optimoidaan "suunnittelu-tuotanto-palvelu-elinkaaren loppu" - arvoketju kehittämällä ja hyödyntämällä hybriditeknologiaa ja uusia organisaatiorakenteita.1.1.4 Ilmailu ja avaruusEuroopan selkeät teknologiset ja teolliset vahvuudet ilmailussa ja avaruuden hyödyntämisessä ovat viime vuosikymmeninä monin tavoin parantaneet Euroopan kansalaisten elintasoa sekä edistäneet talouksien kehitystä ja kasvua Euroopassa sekä muualla maailmassa. Nämä taloudelliset hyödyt näkyvät korkeasti koulutettuna työvoimana ja kauppataseen ylijäämänä, ja niillä voi olla voimakas myönteinen vaikutus alaan liittyvien muiden talouden alojen kilpailukyvyn kehittymiseen.Vaikka ilmailu ja avaruus ovatkin erillisiä aloja, niillä on monia yhteisiä piirteitä, koska ne ovat erittäin T&K-intensiivisiä, tuotteiden kehitysajat ovat pitkiä ja investointitarpeet erittäin suuria. Kovan kilpailun, alojen strategisen merkityksen ja yhä tiukempien ympäristövaatimusten vuoksi on välttämätöntä pyrkiä jatkuvasti kehittyneempään tekniseen osaamiseen yhdistämällä ja keskittämällä Euroopan T&K-toimintaa, jotta päästäisiin perimmäiseen tavoitteeseen eli yhteiskunnan palvelemiseen entistä paremmin.Ilmailualan tutkimuksen suunnittelussa pidetään ohjenuorana strategista tutkimusohjelmaa (Strategic Research Agenda, SRA), josta alan eri tahot sopivat Euroopan tasolla uudessa Euroopan ilmailualan tutkimuksen neuvoa-antavassa elimessä (Advisory Council for Aeronautics Research in Europe). Kyseistä ohjelmaa käytetään perustana myös suunniteltaessa kansallisia ohjelmia. Tämän ansiosta alalla päästään parempaan täydentävyyteen ja yhteistyöhön kansallisten ja yhteisön toimien kesken. Avaruustutkimusta suunniteltaessa viitteenä toimii puolestaan eurooppalainen avaruusstrategia. Tavoitteena on koota keskeisiä toimijoita yhteisiä etuja palveleviin hankkeisiin ja luoda kiinteitä yhteyksiä muiden tahojen kuten eri avaruusjärjestöjen, Eurocontrolin ja alan yritysten harjoittamaan tutkimus- ja kehitystoimintaan. Lisäksi tarkastellaan mahdollisuuksia soveltaa näihin toimiin tarpeen mukaan yhteisön perustamissopimuksen asianmukaisia artikloja.Tutkimuksen painopisteeti) IlmailuRaportissaan Vision for 2020 ilmailualan eurooppalaiset johtajat korostavat tarvetta keskittää kansallista ja yhteisön tutkimustoimintaa yhteisen vision ja tutkimusstrategian ympärille. Tämän mukaisesti tutkimustoimintaa keskitetään alla kuvatuille neljälle osa-alueelle. Tutkimustoiminta koskee keskisuuria ja suuria kaupallisia ilma-aluksia, niiden järjestelmiä ja komponentteja sekä aluksiin ja maahan sijoitettavia ilmaliikenteen hallintajärjestelmien osia.- Kilpailukyvyn vahvistaminen: Tavoitteena on varmistaa, että kaikki alan valmistusteollisuuden kolme osa-aluetta (rungot, moottorit ja laitteistot) parantavat kilpailukykyään. Tähän pyritään alentamalla alusten kehityskustannuksia lyhyellä aikavälillä 20 ja pitkällä aikavälillä 50 prosenttia, sekä alentamalla alusten suoria käyttökustannuksia lyhyellä aikavälillä 20 ja pitkällä aikavälillä 50 prosenttia. Samalla parannetaan matkustusmukavuutta.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: integroidut suunnittelujärjestelmät ja -prosessit voimakkaasti hajautetun yritystoiminnan mahdollistamiseksi ja älykkäämpien tuotantotekniikoiden kehittämiseksi, uudet ilma-alusratkaisut, kehittyneet aerodynaamiset ominaisuudet, materiaalit ja rakenteet, moottoritekniikka, mekaaniset sekä sähkö- ja hydrauliikkajärjestelmät, paremmat matkustamo-olosuhteet ja multimedia-palvelujen hyödyntäminen matkustajien viihtyvyyden parantamiseksi.- Moottoripäästöjen ja melun aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentäminen. Päästöissä päämääränä on saavuttaa Kioton tavoitteet ja kompensoida ilmaliikenteen tuleva kasvu vähentämällä hiilidioksidipäästöjä pitkällä aikavälillä 50 prosenttia ja typen oksidien päästöjä lyhyellä aikavälillä 20 ja pitkällä aikavälillä 80 prosenttia. Meluhaittoja lentokenttien läheisyydessä pyritään vähentämään alentamalla melutasoa lyhyellä aikavälillä 4-5 dB:llä ja pitkällä aikavälillä 10 dB:llä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: pienipäästöiset poltto- ja voimalaitetekniikat, moottoritekniikat ja niihin liittyvät säätöjärjestelmät, pienen ilmanvastuksen aerodynamiikkaratkaisut, kevyet runkorakenteet ja kuumuutta kestävät materiaalit sekä paremmat lentojen toteutukseen liittyvät käytännön menettelyt, moottori- ja voimanlähdetekniikat, aeroakustiikka runkomelun vähentämisessä, kehittyneet meluntorjuntajärjestelmät sekä uudenlaiset lentojen toteutukseen liittyvät menettelyt lentokenttien läheisyydessä.- Ilma-alusten turvallisuuden parantaminen. Tavoitteena on pienentää onnettomuustiheyttä puoleen lyhyellä aikavälillä ja viidennekseen pitkällä aikavälillä vastapainoksi ilmaliikenteen kasvulle.Ennaltaehkäisevien turvatoimien osalta tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: järjestelmäturvallisuuden mallien tutkimus, vikasietoisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäjäkeskeinen ohjaamosuunnittelu, joka parantaa lentohenkilökunnan tilannetietoisuutta ongelmien hallitsemiseksi. Onnettomuuksien lieventämisessä keskitytään parempiin materiaaleihin ja rakenteisiin sekä kehittyneempiin turvajärjestelmiin.- Lentoliikennejärjestelmän toimintakapasiteetin ja turvallisuuden parantaminen. Tavoitteena on optimoida ilmatilan ja lentokenttien käyttö ja vähentää näin lentojen myöhästymisiä saumattoman yhtenäisen eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän avulla. Pyrkimyksenä on luoda ns. yhtenäinen eurooppalainen ilmatila.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: alusten ja kenttäjärjestelmien automaatio, viestintä-, navigointi- ja valvontajärjestelmät sekä operatiiviset menettelyt, joilla mahdollistetaan uusien ratkaisujen kuten ns. free-flight -järjestelmän käyttöönotto tulevassa eurooppalaisessa ilmaliikenteen hallintajärjestelmässä.ii) AvaruusTavoitteena on tukea eurooppalaisen avaruusstrategian toteuttamista erityisesti kohdentamalla ja keskittämällä toimintaa yhdessä Euroopan avaruusjärjestön ESAn ja jäsenvaltioiden kanssa muutamiin yhteisen edun mukaisiin yhteistoimiin. Erityisesti painotetaan avaruusjärjestöjen toimintaa täydentäviä toimia (maanpäällisten ja avaruusjärjestelmien ja -palvelujen yhdistäminen sekä kokonaisvaltaisten, koko yhteysketjun kattavien palvelujen demonstrointi). Tähän sisältyvät seuraavat osa-alueet:- Galileo: Yhteisyrityksenä tiiviissä yhteistyössä Euroopan avaruusjärjestön kanssa kehitetty eurooppalainen satelliittipaikannusjärjestelmä GALILEO otetaan kokonaisuudessaan käyttöön vuoteen 2008 mennessä. Tämän satelliittiperustan kautta tarjotut palvelut ulottuvat hyvin monille eurooppalaisen yhteiskunnan osa-alueille. Tarkkojen aika- ja sijaintitietojen saatavuudella tulee olemaan mittavia vaikutuksia monilla aloilla.Eurooppaan on tärkeää luoda tarvittavaa asiantuntemusta ja osaamista tämän kehittymässä olevan teknologian hyödyntämiseksi mahdollisimman tehokkaasti.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: tarkoista aika- ja sijaintitiedoista riippuvaisten monialaisten ratkaisujen, järjestelmien ja välineiden kehittäminen, korkealaatuisten, yhdenmukaisten ja saumattomien palvelujen ulottaminen kaikkiin ympäristöihin (kaupungit, sisätilat ja ulkotilat, maa, meri, ilma jne.), niin, että tästä syntyy synergiaetuja muunlaisen palveluntarjonnan kanssa (televiestintä, valvonta, seuranta jne.).- GMES: Tavoitteena on edistää satelliittivälitteisten tietopalvelujen markkinoiden kehittymistä kehittämällä teknologiaa, jolla voidaan kuroa umpeen kysynnän ja tarjonnan välistä kuilua.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: Euroopassa ja muualla kehitetyt anturit, data- ja tietomallit sekä erityyppisiin käyttötarpeisiin (esim. maailmanlaajuinen ympäristönseuranta, maankäytön, aavikoitumisen ja ympäristökriisien hallinta) vastaavien käytännön palvelujen prototyyppien luominen. Tutkimustoiminnassa voidaan käsitellä esimerkiksi raakatiedon hankintaa, koostamista ja luokittelua malleiksi, joissa yhdistetään avaruudesta ja maanpäällisistä lähteistä saatua tietoa kokonaisvaltaiseksi käytännön tietojärjestelmäksi. Tässä voidaan hyödyntää olemassa olevaa satelliittiperäistä tietoa, jota tarjoaa esimerkiksi Envisat sekä tulevia EarthWatch-hankkeet ja muita järjestelmiä. - Satelliittiviestintä: Satelliittiviestintä olisi tiiviimmin yhdistettävä osaksi laajempia televiestintäjärjestelmiä ja varsinkin maanpäällisiä järjestelmiä. [17][17]  Koska viestintäsatelliittien ja maanpäällisten tekniikoiden välillä on tiivis yhteys, tähän asiaan liittyvää toimintaa kuvaillaan ensisijaisen aihealueen "Tietoyhteiskunnan teknologia" yhteydessä.1.1.5 Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskitTämän ensisijaisen aihealueen toimilla pyritään tukemaan Euroopan kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia lisäämällä tietämystä ravinnon ja ympäristötekijöiden vaikutuksesta ihmisten terveyteen. Tavoitteena on, että kansalaiset saavat maa- ja kalataloustuotteiden tuotantojärjestelmän kattavan valvonnan ja integroinnin ansiosta entistä turvallisempia ja terveyttä edistäviä elintarvikkeita, mukaan luettuina kalat ja äyriäiset. Tarkastelemalla uudelleen perinteistä "maatilalta ruokapöytään" -periaatetta pyritään takaamaan, että kuluttajan etu on tärkein peruste kehitettäessä uusia ja turvallisempia elintarvikkeiden ja rehun tuotantoketjuja ("ruokapöydästä maatilalle" -periaate).Tämä käyttäjälähtöinen lähestymistapa näkyy aihealueen seitsemässä yksittäisessä tutkimustavoitteessa. Etusija annetaan integroidulle tutkimustoiminnalle, jossa tarkastellaan useita näistä tavoitteista.Tutkimuksen painopisteet- Ravintoon liittyvien sairauksien ja geneettisen alttiuden epidemiologia. Tavoitteena on tutkia ravinnon, aineenvaihdunnan, immuunijärjestelmän, perimän ja ympäristötekijöiden monimutkaisia yhteyksiä keskeisten riskitekijöiden määrittämiseksi ja yhteisten eurooppalaisten tietokantojen luomiseksi. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: epidemiologiset tutkimukset ruokavalion, elintarvikkeiden koostumuksen ja elämäntavan vaikutuksista terveyteen sekä tiettyjen sairauksien, allergioiden ja häiriöiden ehkäisemisen ja synnyn tutkiminen; ravinnonsaannin ja elintarvikkeiden koostumuksen mittaus- ja analysointimenetelmät ja -mallit, riskinarviointi, epidemiologiset ja hoitomallit; geneettisen vaihtelun vaikutusten tutkiminen funktionaalisen genomiikan uusien saavutusten avulla. - Ravinnon ja erityisesti geenimuunneltuja organismeja sisältävien tuotteiden terveysvaikutukset: Tavoitteena on luoda tieteellistä pohjaa terveyden edistämiselle ruokavalion avulla ja kehittää terveyttä edistäviä elintarvikkeita. Tavoitteeseen pyritään tuottamalla lisää ravintoaineiden metaboliaan liittyvää tietämystä sekä hyödyntämällä proteomiikan ja bioteknologian nykyisin tarjoamia mahdollisuuksia. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: ravinnon ja terveyden välisen yleisen yhteyden, elintarvikkeiden ainesosien sekä patogeenien, kemiallisten kontaminanttien ja uusien prionityyppisten aineiden vaikutukset elimistön toimintaan; sairauksien ehkäiseminen; ravinteiden tarve ja terveyttä edistävät hoitostrategiat; elintarvikkeita ja elintarviketuotantoa koskeviin kuluttaja-asenteisiin vaikuttavat tekijät; elintarvikkeiden terveyttä edistävät ominaisuudet; ravinteiden ja bioaktiivisten yhdisteiden riskien ja hyötyjen arvioinnin metodologia; eri ikäryhmien, erityisesti ikääntyneiden kuluttajien erityistarpeet.- Erityisesti geenimuunneltujen organismien jäljitykseen käytettävät jäljitysmenetelmät, jotka perustuvat muun muassa bioteknologian viimeaikaiseen kehitykseen: Tavoitteena on vahvistaa tieteellistä ja teknistä perustaa, jolla mahdollistetaan raaka-aineista myyntituotteeseen ulottuvan elintarvikeketjun täydellinen jäljitettävyys, mikä lisää kuluttajien luottamusta elintarvikehuoltoon.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: sellaisen teknologian ja metodologian kehittäminen, validointi ja yhdenmukaistaminen, joka takaa täydellisen jäljitettävyyden kaikissa elintarvikeketjun osissa; menetelmien laajentaminen suurempaan teollisuusmittakaavaan sekä toteuttaminen ja validointi kokonaisissa elintarvikeketjuissa; oikeellisuuden varmentaminen; pakkausmerkintöjen ja uusien HACCP-kriteerien validiteetti.- Kemiallisten kontaminanttien ja patogeenisten mikro-organismien (virusten, bakteerien, loisten ja uusien prionityyppisten tartunnanaiheuttajien) analyysi- ja osoitusmenetelmät: Tavoitteena on edistää elintarvikkeiden ja rehun turvallisuuden valvonnassa käytettävien luotettavien ja kustannustehokkaiden näytteenotto- ja mittausstrategioiden kehittämistä, parantamista, validointia ja yhdenmukaistamista ja tuottaa tarkkoja mittaustietoja riskianalyysiä varten.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: elintarvikevälitteisten patogeenien ja kemiallisten kontaminanttien analysoinnissa ja osoittamisessa sovellettavat menetelmät ja standardit, mukaan luettuina esinormatiiviset näkökohdat; nykyisten kontaminaation eston ja mittausvalvonnan menetelmien kehittäminen mallintamalla ja uusilla lähestymistavoilla; prionien osoittamiseen käytettävät testit ja prionien maantieteellinen kartoitus; prioniaineksen siirtyminen ja ympäristövaikutukset.- Entistä turvallisemmat tuotantomenetelmät ja terveellisemmät elintarvikkeet, (mukaan luettuina bioteknologian ja luonnonmukaisen maanviljelyn menetelmiin perustuvat elintarvikkeet): Tavoitteena on kehittää tuotantopanoksiltaan kevyempiä viljelytapoja ja jalostusprosesseja, joiden avulla voidaan tuottaa nykyistä turvallisempia ja terveyttä edistäviä elintarvikkeita ja rehuja, sekä parantaa niiden laatua innovatiivisen teknologian avulla. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: perinteisen, orgaanisen ja geenimuunneltuihin organismeihin perustuvan tuotannon ja jalostuksen sekä elintarvikkeiden turvallisuuden, laadun ja kilpailukyvyn erillinen ja vertaileva arviointi; näiden osa-alueiden kehittäminen parantamalla eläinten hyvinvointia, hyvää karjataloutta ja jätehuoltoa; tuotantomenetelmien muutokset ja innovatiivinen teknologia. - Rehujen ja niihin sisältyvien alkuperältään erilaisten ainesosien käytön vaikutus ihmisen terveyteen: Tavoitteena on saada lisää tietoa rehujen vaikutuksista elintarvikkeiden turvallisuuteen, vähentää epätoivottujen raaka-aineiden käyttöä ja kehittää uusia vaihtoehtoisia eläinten rehun raaka-aineita. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: rehujen aiheuttamien elintarvikevälitteisten sairauksien epidemiologiset tutkimukset; raaka-aineiden (mm. rehussa käytettyjen jätteiden ja eri lähteistä olevien sivutuotteiden), jalostusmenetelmien, lisäaineiden ja eläinlääkkeiden vaikutus eläinten ja ihmisten terveyteen; jätehuollon parantaminen tiettyjen riskiaineiden ja kiellettyjen aineiden poistamiseksi tuotantoketjusta; muiden proteiini-, rasva- ja energialähteiden kuin lihan ja luun käyttö optimaalisen eläinten kasvun, lisääntymiskyvyn ja elintarvikkeiden laadun saavuttamiseksi.- Ympäristöstä johtuvat terveysriskit: Tavoitteena on määritellä sellaiset ympäristötekijät joilla on haitallisia vaikutuksia terveyteen, ja saada lisää tietoa vaikutusmekanismeista sekä määritellä, miten tällaisia vaikutuksia ja riskejä voidaan ehkäistä tai minimoida. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: ympäristöön liittyvien terveysvaikutusten aiheuttajien, myös kontaminanttien, sekä fysiologisten vaikutusmekanismien määrittäminen; altistumisteiden ymmärtäminen sekä kumulatiivisen, pieniannoksisen altistumisen ja seka-altistuksen arvioiminen; pitkäaikaisvaikutukset; alttiiden alaryhmien määrittely ja suojeleminen; allergioiden lisääntymistä aiheuttavat ympäristötekijät ja -mekanismit; hormonaalisten haitta-aineiden vaikutukset; pitkäaikainen kemikaalien aiheuttama pilaantuminen sekä altistuminen useille eri ympäristötekijöille; veteen liittyvien sairauksien leviäminen (loiset, virukset, bakteerit jne.).1.1.6 Kestävä kehitys ja globaalimuutosKestävä kehitys mainitaan yhteisön perustamissopimuksessa yhtenä Euroopan yhteisön keskeisenä tavoitteena. Kysymyksiä, jotka edellyttävät kestävään kehitykseen liittyvää tutkimustoimintaa, ovat ilmastonmuutos, energian saannin varmuus, kestävä liikenne ja luonnonsuojelu sekä näiden vuorovaikutussuhteet ihmisen toiminnan kanssa. Tämän ensisijaisen aihealueen toimien tarkoituksena on vahvistaa sitä tieteellistä ja teknologista kapasiteettia, jota Eurooppa tarvitsee toteuttaakseen kestävän kehityksen mallia, sekä tukea merkittävästi kansainvälisiä pyrkimyksiä ymmärtää ja hallita globaalimuutosta sekä suojella ekosysteemien tasapainoa.1.1.6.1 Kestävän kehityksen teknologiatStrategisia tavoitteita ovat kasvihuonekaasu- ja epäpuhtauspäästöjen vähentäminen, energiansaannin varmuus, eri liikennemuotojen tasapainoinen käyttö sekä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lyhyellä aikavälillä mittavaa tutkimuspanosta, jolla edistetään jo kehitteillä olevien teknologioiden käyttöönottoa ja edesautetaan energiankulutuskäyttäytymisen ja liikenteen kysynnän mallien muuttumista. Kestävän kehityksen toteuttaminen pidemmällä aikavälillä edellyttää niin ikään voimakasta TTK-panostusta, jonka avulla varmistetaan luontaisesti puhtaiden uusiutuvien energialähteiden, vedyn ja polttokennojen taloudellisesti edullinen saatavuus ja poistetaan mahdolliset esteet niiden käyttöönoton tieltä.Tutkimuksen painopisteeti) Tutkimustoimet, joilla on vaikutuksia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälilläYhteisön TTK-toiminta on yksi keskeisistä välineistä, joiden avulla voidaan muuttaa merkittävästi nykyisiä kestävän kehityksen vastaisia kehityssuuntauksia, joille ovat tunnusomaisia lisääntyvä riippuvuus fossiilisista tuontipolttoaineista, energiankysynnän jatkuva kasvu, liikennejärjestelmien kasvava ruuhkaantuminen sekä hiilidioksidipäästöjen lisääntyminen. Muutoksia voidaan saada aikaan tarjoamalla uusia teknologisia ratkaisuja, jotka voivat vaikuttaa myönteisesti kuluttajien ja käyttäjien käyttäytymiseen lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Esitettäviä teknologisia ratkaisuja on määrä kehittää ja demonstroida kuluttajat ja käyttäjät käsittävissä pilottiympäristöissä, joissa tarkastellaan teknisten kysymysten lisäksi myös organisatorisia, institutionaalisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä.- Uusiutuvat energialähteet, energian tehokkaampi ja puhtaampi käyttö erityisesti kaupunkialueilla sekä uudet energiatehokkaat ja puhtaammat liikenneratkaisut: Tavoitteena on kehittää energiatehokasta teknologiaa, joka vähentää fossiilisten polttoaineiden tarvetta edistämällä energiatehokasta käyttäytymistä erilaisissa käyttäjäyhteisöissä, ja saada aikaan 12 prosentin energiasäästöt vuoteen 2010 mennessä. Niin ikään tavoitteena on siirtää energiataseen painopistettä sellaisten kestävien energiajärjestelmien suuntaan, joissa yhdistetään lämmön ja sähkön tuotanto sekä uusiutuvat energialähteet, ja kasvattaa näin uusiutuviin energialähteisiin perustuvien järjestelmien osuutta energiantuotannosta 6 prosentista 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: tärkeimpien uusien ja uusiutuvien energialähteiden kustannustehokkuuden ja luotettavuuden parantaminen sekä näiden energialähteiden yhdistäminen tavanomaiseen laajamittaiseen energiantuotantoon ja hajautettuun tuotantoon; rakennusten, kaukolämpöjärjestelmien ja lämmön ja sähkön yhteistuotannon tehokkuus; kysyntäpuolen toimenpiteet kaasun ja sähkön kulutuksen vähentämiseksi; uudet puhtaan kaupunkiliikenteen muodot; yksityisajoneuvojen käytön järkiperäistäminen; uusien energiatehokkaiden ajoneuvoratkaisujen ja uusien tai vaihtoehtoisten polttoaineratkaisujen yhdistäminen.- Kestävä liikenne: Yhteisen liikennepolitiikan ennusteiden mukaan Euroopan unionin tavaraliikenteen kysyntä kasvaa 38 prosenttia ja matkustajaliikenteen kysyntä 24 prosenttia vuoteen 2010 mennessä (vertailuvuosi 1998). Kasvavat liikennemäärät on hoidettava liikenneverkoissa, jotka ovat jo nykyisellään ruuhkaisia, ja kehityssuunta näyttää olevan sellainen, että vähemmän kestävien liikennemuotojen suhteellinen osuus liikennemääristä tulee todennäköisesti kasvamaan. Tavoitteena on näin ollen sekä torjua ruuhkautumista että hidastaa tätä kestämätöntä kehitystä tai jopa kääntää sen suunta muuttamalla liikennemuotojen painoarvoja suhteessa toisiinsa. Toteutettavilla lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimilla kehitetään uusia ratkaisuja ja teknologioita ja otetaan niitä käyttöön liikennejärjestelmässä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: turvallisempi ja ympäristöä säästävämpi liikenne erityisesti tie- ja meriliikenteen aloilla; sellaisten älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto, joiden avulla tehostetaan infrastruktuurin hallintaa; rautateiden yhteentoimivuuden mahdollistaminen; matkustaja- ja tavaraliikenteen intermodaalisuuden kehittäminen erityisesti logistiikkaketjun hallinnan parantamisen ja kuormausyksikköjen standardoinnin avulla.ii) Tutkimustoimet, joilla on vaikutuksia pitkällä aikavälilläPitkällä aikavälillä tavoitteena on kehittää uusiutuvia energialähteitä, vetyteknologioita ja polttokennoja, jotka ovat luontaisesti puhtaita ja jotka voidaan helposti yhdistää kestäväksi energialähteiden yhdistelmäksi sekä kiinteitä että liikenteen sovelluksia varten. Näin on määrä vähentää edelleen kasvihuonekaasupäästöjä myös Kioton pöytäkirjassa takarajaksi asetetun vuoden 2010 jälkeen. Näiden tekniikkojen laajamittainen kehitys tulevaisuudessa edellyttää, että niiden kustannus- ja muuta kilpailukykyä tavanomaisiin energialähteisiin nähden kyetään parantamaan huomattavasti. - Polttokennot: Nämä edustavat uutta kehitteillä olevaa teknologiaa, jonka on pitkällä aikavälillä määrä korvata suuri osa teollisuuden, rakennusten ja tieliikenteen nykyisistä polttojärjestelmistä. Polttokennojen etuja ovat parempi tehokkuus, pienemmät epäpuhtauspäästöt sekä potentiaalisesti alhaisemmat kustannukset. Pitkän aikavälin kustannustavoitteina ovat 50 euroa/kW tieliikenteen ja 300 euroa/kW erityisen kestävien kiinteiden sovellusten ja polttokennojen/elekrolyysilaitteiden osalta.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: polttokennotuotannon sekä rakennus-, liikenne- ja hajautetun sähköntuotannon sovellusten kustannusten vähentäminen; edellä mainituissa sovelluksissa käytettäviin alhaisen ja korkean lämpötilan polttokennoihin liittyvät kehittyneet materiaalit.- Vety: Tavoitteena on vakiinnuttaa vedyn asema energiamuotona. Tämä on keskeisen tärkeää tulevaisuuden kestävän energiatalouden kannalta. Pitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa perinteisten polttoaineiden verottomia kustannuksia vastaava energiakustannusten taso.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: vedyn puhdas ja kustannustehokas tuotanto fossiilisista polttoaineista (mukaan luettuina hiilidioksidin talteenotto ja maanalainen varastointi); vedyn kustannustehokas tuotanto elektrolyysin avulla uusiutuvista energialähteistä ja ydinenergiasta; vetyinfrastruktuuri, joka kattaa kuljetuksen, jakelun, varastoinnin ja käytön.- Aurinkosähköteknologia ja biomassa: Aurinkosähkö on energiamuoto, jolla voi pitkällä aikavälillä olla huomattava osuus koko maailman ja EU:n energiahuollossa. Tutkimuksen tavoitteena on poistaa kehityksen tärkein este, jonka muodostavat korkeat investointikustannukset. Nämä kustannukset on määrä laskea neljännekseen nykyisestä. Biomassaan liittyvissä toimissa on yleisenä tavoitteena tehdä bioenergiasta kilpailukykyistä tavanomaisten polttoaineiden kanssa.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: (aurinkosähkö) koko tuotantoketju perusmateriaaleista aurinkosähköjärjestelmään, aurinkosähköjärjestelmien integrointi elinympäristöön sekä sähköntuotannossa käytettävät suuret megawattiluokan aurinkosähköjärjestelmät; (biomassa) biomassan toimitus- ja käyttöketjussa olevat esteet seuraavilla osa-alueilla: polttotekniikat, sähköntuotannossa ja vedyn/synteesikaasun tuotannossa käytettävät kaasutustekniikat sekä liikenteen biopolttoaineet.1.1.6.2 GlobaalimuutosGlobaalimuutos käsittää erityisesti ihmisen toiminnasta aiheutuvat, eri ajanjaksojen kuluessa tapahtuvat monimutkaiset dynaamiset muutokset maapallon järjestelmän fysikaalisissa, kemiallisissa ja biologisissa rakenneosissa (ts. ilmakehässä, valtamerissä ja maassa). Tämän aihealueen tavoitteena on parantaa kykyä ymmärtää, havaita ja ennustaa globaalimuutosta sekä laatia ehkäisy-, lieventämis- ja sopeutumisstrategioita erityisesti kaikentyyppisiä kasvihuonekaasuja silmällä pitäen. Toiminta on määrä toteuttaa tiiviissä yhteistyössä alan kansainvälisten tutkimusohjelmien kanssa sekä siten, että otetaan huomioon asiaa koskevat yleissopimukset, kuten Kioton pöytäkirja. Tavoitteeseen voidaan päästä parhaiten toimilla, joiden tarkoituksena on laatia kestävän kehityksen toteuttamisen edellyttämiä yhteisiä ja kattavia toimintamalleja, joissa otetaan huomioon kestävään kehitykseen liittyvät ympäristö-, taloudelliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat sekä globaalimuutoksen vaikutukset maailman kaikkiin eri maihin ja alueisiin. Toiminnan avulla on määrä lähentää EU:n ja kansallisia tutkimustoimia, jotta kyettäisiin määrittelemään yksimielisesti "kestävyyden" tieteelliset kynnysarvot ja arviointimenetelmät. Lisäksi on määrä edistää kansainvälistä yhteistyötä, jotta saataisiin aikaan yhteisiä strategioita globaalimuutokseen liittyviin kysymyksiin reagoimista varten.Tutkimuksen painopisteet- Kasvihuonekaasujen päästöjen ja hiilinielujen (merten, metsien ja maaperän) ilmastovaikutukset ja niiden mekanismit: Tavoitteena on havaita ja kuvata globaalimuutosprosesseja, parantaa niiden maailmanlaajuisia ja alueellisia vaikutuksia koskevia ennusteita, arvioida vaikutusten lieventämisen eri vaihtoehtoja sekä kohentaa eurooppalaisten tutkijoiden mahdollisuuksia käyttää globaalimuutoksen tutkimusvälineitä ja -laitteistoja. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: hiilen ja typen kierrossa tapahtuvien muutosten ymmärtäminen ja kvantifiointi sekä kaikkien eri kasvihuonekaasujen lähteiden ja maan ja meren biosfäärin nielujen rooli; ilmaston dynamiikan ja vaihtelujen aiheuttamat ja niihin kohdistuvat vaikutukset, valtamerten ja ilmakehän kemia sekä niiden vuorovaikutukset; maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen ymmärtäminen ja ennustaminen; edellisiin liittyvät ilmiöt (esim. El Niño, stratosfäärin otsonikato; merenpinnan ja merten kiertoliikkeen muutokset) ja niiden vaikutukset.- Veden kierto: Tavoitteena on arvioida globaalimuutoksen ja erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksia veden kiertoon sekä veden laatuun ja saatavuuteen ja luoda perustaa vaikutusten lieventämiseen käytettävien hallintavälineiden kehittämiselle.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: ilmastonmuutoksen vaikutukset hydrologisiin muuttujiin, pohjaveden ja pintaveden jakautumiseen, makean veden ja kosteikkojen ekosysteemeihin sekä veden laatuun; valtamerten asema ja merkitys globaalin vedenkierron liikkeelle panevana voimana; hallintastrategiat ja niiden vaikutukset; veden kysynnän ja saatavuuden skenaariot. - Biologinen monimuotoisuus, geneettisten resurssien suojelu, maan ja meren ekosysteemien toiminta ja ihmisen toiminnan vuorovaikutus niiden kanssa: Tavoitteena on saada lisää tietämystä meren ja maan biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemien toiminnasta, ymmärtää ja minimoida ihmisten toiminnan vaikutukset niihin sekä varmistaa luonnonvarojen kestävä käyttö. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: ekosysteemien biologisen monimuotoisuuden, rakenteen, toiminnan ja dynamiikan muutosten sekä ekosysteemien toiminnan tulosten muutosten arviointi ja ennustaminen; yhteiskunnan, talouden, biologisen monimuotoisuuden ja elinympäristöjen väliset suhteet; biologiseen monimuotoisuuteen vaikuttavien tekijöiden ja sen vähenemisen lieventämisen yhdistetty arviointi; riskienarvioinnin, hoidon, suojelun ja ennallistamisen vaihtoehdot.- Ilmastonmuutokseen liittyvät aavikoitumisen ja luonnonkatastrofien mekanismit: Tavoitteena on valaista yhteyksiä ilmastonmuutoksen sekä aavikoitumisen ja luonnonkatastrofien mekanismien välillä ja parantaa näin riskien ja vaikutusten arviointia ja ennustamista, päätöksenteon tukimenetelmiä ja maan ja rannikkoalueiden kestävän käytön strategioita.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: Euroopassa tapahtuvan maan ja maaperän huonontumisen sekä aavikoitumisen laajamittainen ja kokonaisvaltainen arviointi ja näihin liittyvät ehkäisy- ja lieventämisstrategiat; maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen liittyvien hydrogeologisten vaarojen pitkän aikavälin ennustaminen; luonnonuhkien seurannan, kartoituksen ja hallinnan strategiat; katastrofivalmiuden ja vaikutusten lieventämisen parantaminen.- Ilmastonmuutoksen maailmanlaajuiset seurantajärjestelmät: Tavoitteena on tehdä systemaattisia havaintoja ilmastomuuttujista, jotta voidaan lujittaa ilmastonmuutosta koskevaa tutkimusta, koota yhteen pitkän aikavälin havaintoja meren, maan ja ilmakehän ympäristöjen mallintamista ja ennustamista varten, perustaa yhteisiä eurooppalaisia tietokantoja sekä osallistua kansainvälisiin ohjelmiin.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: sellaisten meren, maan ja ilmakehän perusmuuttujien havainnointi, joista tarvitaan tietoa maailmanlaajuista ilmastonmuutosta koskevaa tutkimusta ja hallintastrategioiden laatimista varten, sekä äärimmäisten luonnonilmiöiden havainnointi; laajat havainnointi-, seuranta-, kartoitus- ja mallinnusverkostot (joiden yhteydessä otetaan huomioon ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen valvontajärjestelmän (GMES) kehitys ja muodostetaan kolmen maailmanlaajuisen ympäristönhavainnointijärjestelmän (Global 3 Observing Systems eli G3OS) eurooppalainen ulottuvuus.1.1.7 Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassaLissabonin Eurooppa-neuvostossa todettiin, että siirtyminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa vaikuttaa kaikkiin ihmisten elämän osa-alueisiin. Tutkimustoiminnan yleisenä tavoitteena on luoda vankka tietämysperusta, jotta voidaan hallita tämä siirtymä, johon vaikuttavat sekä kansalliset, alueelliset ja paikalliset politiikat, ohjelmat ja toimet että yksittäisten kansalaisten, perheiden ja muiden yhteiskunnan yksikköjen päätöksenteko näiden käytettävissä olevan tiedon perusteella.Koska nämä haasteet ja niihin liittyvät kysymykset ovat erittäin monimuotoisia, laajoja ja keskenään riippuvaisia, tutkimukselta vaaditaan lähestymistapaa, jossa tehostetaan tuntuvasti tutkimuksen integrointia sekä monitieteellistä ja tieteenalojen rajat ylittävää yhteistyötä ja mobilisoidaan Euroopan yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tiedeyhteisöt tutkimaan näitä kysymyksiä. Toimien on myös määrä edistää yhteiskunta- ja humanististen tieteiden tutkimuksen perusteella esiin nousevien keskipitkän ja pitkän aikavälin yhteiskunnallisten haasteiden määrittämistä. Samoin on määrä varmistaa yhteiskunnan keskeisten etutahojen aktiivinen osallistuminen sekä tehdystä työstä saatujen tulosten kohdennettu levittäminen. Jotta voitaisiin tukea vertailevan monikansallisen ja tieteidenvälisen tutkimuksen kehittämistä - säilyttäen kuitenkin samalla tutkimusmenetelmien moninaisuus Euroopassa - on olennaisen tärkeää koota Euroopan tasolla entistä parempaa ja aidommin vertailtavissa olevaa tietoa sekä kehittää koordinoidusti tilastoja ja laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita erityisesti syntymässä olevaa osaamisyhteiskuntaa silmällä pitäen.Ohjelman kaikilla painopistealueilla varmistetaan sosioekonomisen tutkimuksen ja tulevaisuuden ennakointiin liittyvien elementtien asianmukainen koordinointi.Tutkimuksen painopisteeti) Eurooppalainen osaamisyhteiskuntaEurooppalaisen osaamisyhteiskunnan rakentaminen on Euroopan yhteisön selkeä poliittinen tavoite. Tutkimuksen tavoitteena on luoda ymmärrysperusta, jonka avulla voidaan varmistaa, että rakentaminen tapahtuu tavalla, joka on sopusoinnussa Euroopan olosuhteiden ja pyrkimysten kanssa. - Tiedon tuottamisen, jakamisen ja käytön sekä sen taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen tehostaminen. Tavoitteena on lisätä merkittävästi tietämystä tiedon ominaispiirteistä ja sen toimimisesta julkisena ja yksityisenä hyödykkeenä sekä luoda perustaa politiikan muotoilulle ja päätöksenteolle.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: tiedon luonne ja sen toiminta suhteessa talouteen, yhteiskuntaan ja innovointiin; taloudellisten ja yhteiskunnallisten instituutioiden muutos; tiedon tuotannon, jakelun ja käytön dynamiikka, tiedon kodifioinnin rooli sekä tieto- ja viestintätekniikan vaikutus. alueellisten rakenteiden ja sosiaalisten verkostojen merkitys näissä prosesseissa.- Vaihtoehdot ja valinnat kehitettäessä Lissabonin huippukokouksessa asetettujen EU:n tavoitteiden mukaista osaamisyhteiskuntaa. Tavoitteena on saada kokonaisvaltainen näkemys siitä, miten osaamisyhteiskunta voi edistää sellaisten yhteiskunnallisten tavoitteiden kuten kestävän kehityksen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja paremman elämänlaadun saavuttamista. Tässä yhteydessä on otettava asianmukaisesti huomioon erilaiset eurooppalaiset yhteiskuntamallit. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: eurooppalaisten yhteiskuntamallien ja elämänlaadun parantamistarpeen kanssa sopusoinnussa olevan osaamisyhteiskunnan piirteet; sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten ja sukupolvien väliset suhteet ja sosiaaliset verkostot; muutosten vaikutukset työhön ja työllisyyteen; mahdollisuudet saada koulutusta; elinikäinen oppiminen.- Eri tiet kohti osaamisyhteiskuntaa. Tavoitteena on tarjota koko Euroopan kattavia vertailevia näkökulmia ja luoda näin vankempi perusta, jonka varassa voidaan muotoilla ja toteuttaa kansallisesti ja alueellisesti strategioita osaamisyhteiskuntaan siirtymistä varten.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: globalisaation ja lähentymispaineiden suhde; vaikutukset alueiden välisten erojen kannalta; kulttuurien moninaisuuden ja lisääntyvien tietolähteiden Euroopan yhteiskunnille asettamat haasteet; tiedotusvälineiden rooli tässä yhteydessä.ii) Kansalaiset, demokratia ja uudet hallintotavatTyön tavoitteena on yksilöidä keskeiset tekijät, jotka aiheuttavat muutoksia hallintoon ja kansalaisena olemiseen, ja näiden muutosten vaikutukset sekä eri vaihtoehdot, joilla voidaan parantaa demokraattista hallintoa, ratkaista konflikteja, suojella ihmisoikeuksia sekä ottaa huomioon kulttuurinen monimuotoisuus ja identiteettien moninaisuus.- Euroopan yhdentymisen ja EU:n laajentumisen vaikutukset hallintoon ja kansalaisiin: Tavoitteena on selkeyttää keskeisiä vuorovaikutussuhteita Euroopan yhdentymisen ja EU:n laajentumisen sekä demokratian, institutionaalisten järjestelyjen ja kansalaisten hyvinvoinnin välillä.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: yhdentymisen, laajentumisen ja institutionaalisten muutosten väliset suhteet historiallisesta ja vertailevasta näkökulmasta; muuttuvan globaalin kontekstin vaikutukset ja Euroopan rooli; Euroopan unionin laajentumisen seuraukset unionin kansalaisten hyvinvoinnin kannalta.- Vastuualueiden määrittäminen ja uudet hallintotavat: Tavoitteena on tukea sellaisten monitasoisen hallinnon muotojen kehittämistä, jotka ovat vastuullisia, legitiimejä ja riittävän vahvoja ja joustavia suoriutumaan yhteiskunnallisista muutoksista, mukaan luettuina yhdentyminen ja laajentuminen, sekä varmistaa päätöksenteon tehokkuus ja legitiimiys.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: eri alueellisten tasojen sekä julkisen ja yksityisen sektorin vastuiden määrittäminen; demokraattinen hallinto, edustukselliset instituutiot sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli; yksityistäminen, yleinen etu, sääntelyn uudet lähestymistavat, yritysten hyvä hallintotapa; vaikutukset oikeudellisten järjestelmien kannalta.- Konfliktien ratkaisemiseen ja rauhan ja oikeuden palauttamiseen liittyvät turvallisuuskysymykset: Tavoitteena on tukea institutionaalisten ja sosiaalisten valmiuksien kehittämistä konfliktinratkaisun alalla, yksilöidä tekijöitä, jotka johtavat konfliktin ehkäisemisen onnistumiseen tai vastaavasti epäonnistumiseen sekä kehittää parempia toimintavaihtoehtoja konfliktitilanteissa tehtävää välitystyötä varten.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: eri maiden sisäisiin ja maiden välisiin konflikteihin johtavien tekijöiden tunnistaminen aikaisessa vaiheessa; eri aloilla konfliktien ehkäisy- ja välitystyössä ja oikeudenmukaisten ratkaisujen tekemisessä käytettävien menettelyjen vertaileva analyysi; Euroopan rooli alueellisilla ja kansainvälisillä foorumeilla näissä yhteyksissä.- Uudet kansalaisuuden muodot ja identiteetit: Tavoitteena on edistää kansalaisten osallistumista eurooppalaiseen päätöksentekoon sekä ymmärtää kansalaisuutta ja ihmisoikeuksia koskevista eurooppalaisista säännöksistä vallitsevia käsityksiä ja näiden säännösten vaikutuksia sekä tekijöitä, jotka mahdollistavat liikkuvuuden ja useiden eri identiteettien samanaikaisen olemassaolon.Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: uusien kansalaisuuden muotojen väliset suhteet, mukaan luettuina ei- kansalaisten oikeudet; suvaitsevaisuus, ihmisoikeudet, rasismi ja muukalaisviha; tiedotusvälineiden rooli eurooppalaisen julkisuuden kehittymisessä; kansalaisuuden ja identiteettien kehittyminen kulttuurisen ym. monimuotoisuuden sekä väestön lisääntyvän muuttoliikkeen yhteydessä; vaikutukset eurooppalaisen osaamisyhteiskunnan kehityksen kannalta.1.2. Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointiTämän otsikon alle kuuluvien toimien yleiset tavoitteet ovat seuraavat:- tukea politiikan muotoilua ja toteuttamista EU:n kannalta tärkeillä aloilla sekä antaa tukea silloin, kun tarvitaan erityistutkimusta taikka tutkimusta, joka täydentää ensisijaisilla aihealueilla tehtävää tutkimustyötä- tarkastella uusia ja esiin nousevia tieteellisiä ja teknologisia ongelmia ja mahdollisuuksia erityisesti tieteenalojen välisillä ja monitieteellisillä tutkimusaloilla silloin, kun tarvitaan toimia Euroopan tasolla, jotta voitaisiin hyödyntää mahdollisuudet parantaa strategisia asemia tietämyksen eturintamassa ja uusilla markkinoilla, tai ennakoida merkittäviä kysymyksiä, joita Euroopan yhteiskunnilla on vastassaan.Näiden toimien yhteinen piirre on, että ne toteutetaan useamman vuoden tähtäyksellä siten, että otetaan suoraan huomioon tärkeimpien toimijoiden (päätöksentekijöiden, teollisuuden käyttäjäryhmien, eturivin tutkijaryhmien ym.) tarpeet ja näkökannat.Yhteinen tutkimuskeskus edistää omassa ohjelmassaan tämän erityisohjelman osan tavoitteiden saavuttamista ja tukee näin tehtävänsä mukaisesti EU:n politiikan alojen kehittämistä.i) Politiikan tarpeita palveleva tutkimus ja eturivin tutkimusaiheetNämä toimet käsittävät kaksi tutkimusluokkaa:- Tutkimus, jota tarvitaan sekä unionin mahdollisten tulevien jäsenten että nykyisten jäsenvaltioiden etuja koskevien yhteisön politiikkojen laatimista, täytäntöönpanoa ja soveltamisen seurantaa varten. Tämä tutkimus voi olla seuraavanlaista (luettelo ei ole kattava):- yhteisten politiikkojen, mukaan luettuina yhteinen maatalouspolitiikka ja yhteinen kalastuspolitiikka, täytäntöönpanoa tukeva tutkimus; - yhteisön politiikan tavoitteita, kuten kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa [18], vihreässä kirjassa Energiahuoltostrategia Euroopalle [19] sekä yhteisön liikennepolitiikassa määritettyjä tavoitteita, tukeva tutkimus;[18]  KOM(2001) 31. [19]  KOM(2000) 769. - tutkimus, joka tukee yhteisön tärkeitä tavoitteita, kuten Euroopan komission viisivuotiselle toimikaudelleen asettamia tavoitteita ja Eurooppa-neuvoston antamiin poliittisiin suuntaviivoihin (esim. Lissabonin strategiaan) perustuvia tavoitteita talouspolitiikan, tietoyhteiskunnan ja eEurope-aloitteen, yritystoiminnan, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan, koulutuksen sekä kulttuurin alalla, mukaan luettuna tarvittavia tilastollisia välineitä ja menetelmiä koskeva tutkimus; - yhteisön muita politiikan lohkoja varten tarvittava tutkimus muun muassa terveyden (erityisesti kansanterveyden), aluekehityksen, kaupan, ulkosuhteiden ja kehitysavun sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla. - Tutkimus, joka vastaa uusien tieteidenvälisten ja monitieteellisten alojen tai kärkiosaamisen alojen tarpeisiin ja jolla pyritään auttamaan eurooppalaista tutkimustyötä reagoimaan huomattaviin ja odottamattomiin yksittäisiin tapahtumiin muun muassa ensisijaisiin aihealueisiin kuuluvilla aloilla. Toimet toteutetaan kutakin politiikan alaa ja kutakin painopisteeksi yksilöityä eturivin tutkimusaihetta varten laaditun monivuotisen ohjelman mukaisesti. Monivuotinen ohjelma laaditaan heti alusta alkaen niitä tutkimustarpeita varten, jotka ovat ennakoitavissa, ja niitä täydennetään vuotuisten arviointimenettelyjen perusteella erityisesti sellaisten (kummankin tutkimusluokan kannalta olennaisten) tarpeiden osalta, joita ei ole voitu aiemmin ennakoida.- Yhteisön politiikkaa tukevien toimien arvioinnin suorittaa käyttäjäryhmä, joka koostuu komission eri yksikköjen edustajista. Sillä ovat tukenaan kyseisten alojen tieteellisten komiteoiden sekä tieteen ja teollisuuden huippuasiantuntijoista muodostuvan riippumattoman neuvoa-antavan ryhmän lausunnot. Lisäksi tarpeiden määrittelyn tueksi kuullaan laajasti EU-maiden ja puiteohjelmaan assosioituneiden maiden etutahoja. - Käyttäjäryhmän suorittamassa arvioinnissa tarkastellaan, kuinka ehdotetut tutkimusaihepiirit tukevat politiikan muotoilua ja kehittämistä (esim. yhteydet valmisteilla oleviin lainsäädäntöehdotuksiin tai alaa koskeviin tärkeisiin määräaikoihin). Lisäksi arvioinnissa sovelletaan jäljempänä lueteltuja yleisiä arviointiperusteita.- Eturivin tutkimusaiheita koskevien toimien arvioinnissa käytetään apuna tieteen ja teollisuuden alojen huippuasiantuntijoista koostuvaa riippumatonta neuvoa-antavaa ryhmää.- Arvioinnissa sovelletaan molempien toimityyppien osalta seuraavia arviointiperusteita:- ehdotettujen tutkimusaihepiirien potentiaalinen panos EU:n kilpailukyvyn, sen tieteellisen ja teknologisen perustan lujittamisen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen aikaansaamisen kannalta; - ehdotettujen tutkimusaihepiirien ja lähestymistapojen tieteellinen relevanssi ja toteutettavuus. Jos ilmenee kriisitilanne, joka aiheuttaa kiireellisiä ja odottamattomia tutkimustarpeita, laadittua ohjelmaa voidaan muuttaa nopeutetulla menettelyllä, jossa niin ikään sovelletaan edellä lueteltuja arviointiperusteita. Laaditun ohjelman mukaiset toimet toteutetaan ehdotuspyyntöjen avulla. Ne toteutetaan pääasiassa seuraavissa muodoissa:- kohdennettuina ja yleensä suppeasti rajattuina yksittäisinä hankkeina, jotka toteutetaan tarpeisiin nähden sopivan kokoisten yhteistyökumppanuuksien avulla; - verkottamalla kansallisella tasolla toteutettavia tutkimustoimia, kun asetettujen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioissa olevan tutkimuskapasiteetin hyödyntämistä.Tietyissä perustelluissa tapauksissa voidaan käyttää rajoitetusti toteutusvälineitä, jotka ovat käytössä ensisijaisilla aihealueilla, jos näin voidaan parhaiten saavuttaa asetetut tavoitteet. Komissio valitsee ehdotukset riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman arvioinnin perusteella.ii) Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoimintaTavoitteetPienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yrityksillä) on keskeinen asema ja merkitys Euroopan kilpailukyvyn ja työpaikkojen luomisen kannalta. Ensinnäkin valtaosa Euroopan yrityksistä on pk-yrityksiä, ja toiseksi nämä yritykset ovat dynaamisen kehityksen ja muutoksen moottoreita uusilla markkinoilla erityisesti sellaisilla aloilla, joilla on kyse eturivin teknologiasta. Vaikka pk-yritykset muodostavatkin varsin epäyhtenäisen yritysyhteisön, niiden kaikkien haasteina ovat Euroopan sisämarkkinoiden toteuttamisen lisäämä kilpailu sekä tarve jatkuvaan innovointiin ja uusien teknologioiden käyttöönottoon. Tämän lisäksi yhä useammilla pk-yrityksillä on sekä tarve että halu kansainvälistää toimintaansa, kun ne etsivät uusia markkinoita ja liiketoimintamahdollisuuksia.Pk-yritykset osallistuvat pääasiassa toimiin, jotka toteutetaan tutkimustyön ensisijaisilla aihealueilla huippuosaamisen verkostojen ja integroitujen hankkeiden puitteissa. Lisäksi muodostetaan erityisesti pk-yrityksiä koskevat järjestelmät, joissa toteutetaan kollektiivisia tutkimustoimia ja tutkimusyhteistyötoimia. Näiden kohderyhmänä on ensisijaisesti se suuri pk-yritysten joukko, jolla on innovaatiokapasiteettia mutta niukasti tutkimusvalmiuksia. Tutkimusyhteistyöjärjestelmän piiriin sisällytetään kuitenkin myös tuki uusille huipputeknologian alan pk-yrityksille. Tämä toteutetaan järjestelyillä, joissa otetaan huomioon tällaisten yritysten erityistarpeet.Kaiken kaikkiaan pk-yrityksille osoitetaan vähintään 15 prosenttia budjetista, joka on varattu tutkimustyön integrointia koskevalle ohjelman osalle.Kollektiivinen tutkimusKollektiivinen tutkimus on tutkimustyön muoto, jossa TTK-työn suorittajat tekevät tutkimusta toimialajärjestöjen tai yritysryhmittymien hyväksi tavoitteena lujittaa laajojen pk-yritysyhteisöjen tietämysperustaa ja parantaa näin niiden yleistä kilpailukykyä. Tällainen tutkimustyö, joka toteutetaan Euroopan tasolla suurina ja useita vuosia kestävinä hankkeina, on tehokas tapa palvella laajoja toimialan osia niiden teknologisissa tarpeissa.Tämä toimenpide perustuu monissa jäsenvaltioissa jo olemassa oleviin järjestelmiin, ja sen tavoitteena on antaa yritysryhmittymille mahdollisuudet määrittää ja tuoda esiin tutkimustarpeita, jotka ovat yhteisiä monille Euroopan pk-yrityksille. Toiminnan tarkoituksena on lujittaa kokonaisten eurooppalaisten toimialojen yleistä teknologista perustaa. Toiminnan avulla luodaan yhteyksiä eri maiden yritysryhmittymien välille sekä rahoitetaan laajoja hankkeita, joissa hankkeiden koordinoijilla on entistä enemmän vastuuta. Näin toiminta auttaa osaltaan muotoilemaan eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitteiden mukaista kollektiivisen tutkimuksen ympäristöä.Kollektiivisia tutkimushankkeita voidaan toteuttaa muun muassa seuraavilla osa-alueilla:- yhteisiä ongelmia ja haasteita koskeva tutkimus (esim. säädösten asettamien vaatimusten täyttäminen, ympäristönsuojelun taso)- esinormatiivinen tutkimus (tutkimus, jolla luodaan tieteellistä perustaa eurooppalaisia normeja ja standardeja varten)- tutkimus, jonka tavoitteena on lujittaa tietyn alan tai tiettyjen alojen teknologista perustaa- "teknologisten välineiden" (esim. diagnostisten välineiden, turvalaitteiden) kehittäminen.Hankkeita hallinnoivat tarkoin määriteltyjä suuntaviivoja noudattaen joko Euroopan tasolla toimivat toimialajärjestöt taikka muut ryhmittymät tai vähintään kaksi kansallista teollisuuden järjestöä tai ryhmittymää, jotka ovat sijoittautuneet eri Euroopan maihin. Hallinnoijina voivat toimia myös pk-yritysten etuja ajavat eurooppalaiset taloudelliset etuyhtymät. Kussakin hankkeessa tietty pk-yritysten "ydinryhmä" seuraa hankkeen edistymistä aina tutkimuksen määrittelyvaiheesta saatujen tulosten levittämisvaiheeseen saakka.Aiheita määritettäessä ja ehdotuksia valittaessa sovelletaan kaksivaiheista menettelyä. Ensin julkaistaan ehdotuspyyntö, jolla pyydetään hakijoilta alustavia ehdotusluonnoksia. Tämän jälkeen ehdotusluonnokset, jotka on valittu jatkoon ensimmäisellä arviointikierroksella, täydennetään lopullisiksi ehdotuksiksi, ja lopullinen arviointi ja valinta tapahtuvat näiden ehdotusten perusteella. Kollektiivisten tutkimushankkeiden rahoitusmäärät ja sopimusjärjestelyt riippuvat hankkeiden tavoitteista seuraavasti:- Hankkeet, joiden tavoitteena on kohentaa tietyn toimialan kilpailukykyä, voivat saada yhteisön tukea enintään 50 prosenttia kaikista tukikelpoisista kustannuksista. Näissä tapauksissa tuen saava sopimuspuoli (toimialan ryhmittymät) saa omistukseensa hankkeesta saatavat tulokset.- Hankkeet, joilla on vahvasti lainsäädäntöön tai "yleiseen hyvinvointiin" liittyvä sisältö (esim. ympäristönsuojeluun tai kansanterveyden kohentamiseen liittyvät hankkeet), voivat saada enemmän rahoitusta. Näissä tapauksissa keskeisellä sijalla on tutkimustyön tulosten levittäminen Euroopan laajuisesti.Kaikissa tapauksissa huolehditaan esimerkiksi erityisten koulutus- ja demonstraatiotoimien ("käyttöönottotoimien") avulla tulosten levittämisestä pk-yritysten keskuudessa.TutkimusyhteistyöTutkimusyhteistyössä on kyse järjestelmästä, jossa pienehkö joukko eri maiden pk-yrityksiä, joilla on tiettyjä ongelmia tai tarpeita, teettää tarvittavan tutkimuksen TTK-työn suorittajalla ja saa tulokset omistukseensa. Hankkeet ovat suhteellisen lyhytkestoisia ja niissä voidaan käsitellä mitä tahansa tutkimusaihetta tai -alaa sen mukaan, mitä erityistarpeita ja -ongelmia kyseisillä pk-yrityksillä on. Muut yritykset (jotka eivät ole pk-yrityksiä) ja loppukäyttäjät voivat osallistua tutkimusyhteistyöhankkeisiin sillä edellytyksellä, että ne eivät ole hankkeissa johtavassa asemassa. Lisäksi niillä on vain rajoitettu oikeus käyttää tuloksia.Nuorten huipputeknologian alan pk-yritysten, mukaan luettuina uusyritykset, voi olla tarpeen teettää tiettyjä perustutkimustehtäviä yrityksen ulkopuolella, jotta ne voisivat laajentaa tai uudistaa oman tutkimustoimintansa pohjana olevaa tietämysperustaa. Tällaisessa tapauksessa yksittäinen pk-yritys, joka tarvitsee yhteistyötä jossakin muussa maassa toimivan, vaadittavan täydentävän tutkimusosaamisen omaavan TTK-työn suorittajan kanssa, voi hyödyntää tutkimusyhteistyöjärjestelmää. Näissä tapauksissa sovelletaan tulosten käyttöoikeuden osalta erityismääräyksiä.Tutkimusyhteistyö toteutetaan avoimen ehdotuspyynnön avulla. Tähän toimeen kuuluu myös erityisen jäsenvaltioissa ja ohjelmaan assosioituneissa maissa toimivan pk-yritysten kansallisten yhteyspisteiden verkon koordinointi. Kyseinen verkko tarjoaa alueellisella ja kansallisella tasolla pk-yrityksille tietoa ja apua kysymyksissä, jotka liittyvät yritysten osallistumiseen puiteohjelmaan ja siihen kuuluviin huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Toimia koordinoidaan tiiviisti kilpailija- ja markkinaseurantaan sekä teknologiaseurantaan liittyvien toimien sekä osa-alueen "Tutkimus ja innovaatiot" yhteydessä toteutettavien innovoinnin tukitoimien kanssa. Näin varmistetaan, että pk-yritykset voivat hyötyä kaikista tarjolla olevista toteutusvälineistä ja toimista.iii) Erityiset kansainväliset yhteistyötoimetPuiteohjelmassa toteutettavien kansainvälisten yhteistyötoimien yleisenä tavoitteena on edistää eurooppalaisen tutkimusalueen avaamista muuhun maailmaan päin. Nämä toimet ovat puiteohjelman erityinen panos tällaiseen avaamisprosessiin, joka edellyttää yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteistyötä.Tämän osa-alueen toimien tavoitteena on erityisesti:- auttaa EU:ssa ja puiteohjelmaan assosioituneissa maissa toimivia eurooppalaisia tutkijoita, yrityksiä ja tutkimusorganisaatioita saamaan käyttöönsä muualla maailmassa olevaa tietämystä ja asiantuntemusta; - auttaa varmistamaan Euroopan vahva ja yhtenäinen osallistuminen kansainvälisiin tutkimusaloitteisiin, joiden avulla laajennetaan tietämystä tai edistetään esimerkiksi terveyteen ja ympäristöön liittyvien tärkeiden maailmanlaajuisten kysymysten ratkaisua; - tukea tieteen ja teknologian osalta yhteisön ulkopolitiikan ja kehitysapupolitiikan toteutusta.Sen lisäksi, että kansainvälisillä yhteistyötoimilla avataan huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita kolmansien maiden tutkijoiden ja tutkimuslaitosten osallistumista varten, niitä toteutetaan erityistoimien muodossa.Nämä erityistoimet, joilla tuetaan yhteisön ulkopolitiikkaa ja kehitysapupolitiikkaa, koskevat kolmea maaryhmää: Välimeren alueen kolmannet maat, Venäjä ja IVY-maat sekä kehitysmaat.Erityistoimet toteutetaan siten, että ne täydentävät mainittujen maiden tutkijoiden ja yksikköjen osallistumista niille avoimiin huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Osallistumisen tapa vaihtelee aihepiirien ja maiden mukaan.Tutkimuksen painopisteet määritellään tässä toimityypissä niiden etujen ja tavoitteiden perusteella, jotka liittyvät yhteisön poliittiseen kumppanuuteen eri maaryhmien kanssa. Lisäksi otetaan huomioon kyseisten maaryhmien taloudelliset ja yhteiskunnalliset erityistarpeet.Tämän mukaisesti toimien painopisteitä ovat:- Välimeren alueen kolmansien maiden osalta ympäristöön, terveyteen ja veteen liittyvät kysymykset sekä kulttuuriperinnön suojelu tukien Euro-Välimeri-kumppanuuden kehittymistä;- Venäjän ja IVY-maiden osalta T&K-potentiaalin vakauttaminen, teollisen tuotantojärjestelmän muutoksiin liittyvät kysymykset, ympäristön- ja terveydensuojelu sekä erilaiset turvallisuusnäkökohdat; - kehitysmaiden osalta terveyteen ja kansanterveyteen liittyvät ongelmat, elintarvikkeiden turvallisuus ja luonnonvarojen järkiperäinen käyttö. Toiminta toteutetaan pienehköinä tutkimus-, kehitys- ja demonstraatiohankkeina, kansallisten toimien koordinointitoimina sekä tarvittaessa erityisinä tukitoimina.Yhteistyö Venäjän ja IVY-maiden kanssa toteutetaan erityisesti yhteisön ja jäsenvaltioiden yhdessä perustaman INTAS-rakenteen kautta.Kaikissa kolmessa tapauksessa yksi päätavoitteista on auttaa lujittamaan, vakauttamaan, kehittämään ja sopeuttamaan paikallisia tutkimusjärjestelmiä.Näin ollen puiteohjelman toimilla pyritään lisäämään koordinointia ja täydentävyyttä sellaisten hankkeiden kanssa, jotka toteutetaan muun muassa MEDA-ohjelman (Välimeren alueen kolmannet maat), Tacis-ohjelman (Venäjä ja IVY-maat), Euroopan kehitysrahaston (kehitysmaat) sekä ALA-rahaston (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat) rahoituksen turvin. Toimilla voidaan edistää näiden maiden tutkijavoimavarojen, tutkimusinfrastruktuurien sekä innovaatiokyvyn ja tulosten hyödyntämisvalmiuksien kehittymistä. 2. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminenEurooppalaisen tutkimusalueen perustamisen edellytyksenä on, että kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla toteutettavien tutkimus- ja innovaatiotoimien ja -politiikan yhtenäisyyttä ja koordinointia kyetään lisäämään.Yhteisön tämän alan toiminnan tavoitteena on edistää ja tukea ohjelmien koordinointia ja yhteisiä toimia jäsenvaltioiden kesken ja eurooppalaisten organisaatioiden välillä sekä lujittaa yhteistä tietämysperustaa, jota tarvitaan politiikan johdonmukaista kehittämistä varten. Toimia voidaan toteuttaa kaikille tieteen ja teknologian aloilla, mukaan luettuina puiteohjelman ensisijaiset aihealueet.2.1 Tutkimustoiminnan koordinointiKansallisten toimien koordinointiTavoitteena on edistää ja tukea useiden maiden yhdessä toteuttamia hankkeita aloilla, joihin liittyy yhteisiä strategisia etuja, saada aikaan synergiaa eri maissa jo käynnissä olevien toimien välillä koordinoimalla toimien toteutusta, avaamalla toimia vastavuoroisesti ja saattamalla tutkimustuloksia vastavuoroisesti muiden käyttöön sekä määrittää ja toteuttaa yhteisiä toimia.Kyseeseen tulevien toimien on oltava sellaisia ohjelmia tai ohjelman osia, välineitä, suunnitelmia tai aloitteita, joita toteutetaan kansallisella tai alueellisella tasolla ja joihin liittyy julkista rahoitusta, jolla tuetaan TTK-työtä, tutkimuskapasiteetin kehittämistä ja innovoinnin edistämistä. Toimet voivat olla kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai tutkimusvirastojen suoraan toteuttamia toimia taikka toimia, jotka toteutetaan Euroopan tiedesäätiön kaltaisten eurooppalaisten yhteistyörakenteiden puitteissa (esim. EUROCORES-yhteistyö).Yhteisö edistää toimia, joiden tavoitteena on verkostoida kansallisia ja alueellisia toimia ja ohjelmia, tukemalla:- erillisten toimien koordinointia, mukaan luettuna niiden vastavuoroinen avaaminen;- yhteisten toimien valmistelua ja hallinnointia. Tätä varten yhteisö toimii seuraavasti:- Se tukee ehdotuksia, jotka on valittu avoimen ehdotuspyynnön perusteella jätetyistä ehdotuksista (2 arviointikertaa/vuosi). Tarvittaessa voidaan julkaista ensin kiinnostuksenilmaisupyyntöjä ja niiden jälkeen kohdennettuja ehdotuspyyntöjä. Ehdotettavat hankkeet voivat koskea esimerkiksi strategisia selvityksiä ja suunnittelua, tiede- ja innovaatioyhteisön kuulemista, yhteisiä ehdotuspyyntöjä ja vertaisarviointipaneeleja, tiedon ja tulosten vaihtoa ja levittämistä, ohjelmien seurantaa ja arviointia sekä henkilöstövaihtoa. Ehdotusten arvioinnissa otetaan huomioon erityisesti seuraavat näkökohdat: hyödynnettävien resurssien laajuus, tieteellinen ja teknologinen relevanssi ja vaikutukset, odotettavissa oleva parannus tutkimusresurssien käytössä Euroopan tasolla sekä tarvittaessa ehdotusten mahdollisuudet edistää innovointia.- Se kehittää integroidun tietojärjestelmän, josta tiedot ovat helposti saatavissa, joka on käyttäjäystävällinen ja jota päivitetään säännöllisesti asianmukaisten tietojen tarjoamiseksi:- päätöksentekijöille ja ohjelmien hallinnoijille: toteutettavia ja suunnitteilla olevia kansallisia ohjelmia, järjestelmiä ja tutkimustoimia koskevat tiedot, joiden tarkoituksena on auttaa löytämään mahdollisuuksia koordinointiin, verkottamiseen tai yhteisten hankkeiden toteuttamiseen;- tiedeyhteisölle: tiedot kansallisista tai yhteisistä ohjelmista, joihin tutkijat voivat osallistua.Koordinointi Euroopan tasolla.Tavoitteena on lisätä täydentävyyttä ja synergiaa yhtäältä puiteohjelmassa toteutettavien yhteisön toimien ja muiden eurooppalaisten tieteellisten yhteistyöorganisaatioiden toimien välillä sekä toisaalta eri yhteistyöorganisaatioiden toimien välillä. Koordinoinnin ja yhteistyön lisäämisen myötä eri eurooppalaiset yhteistyöpuitteet voivat edistää tehokkaammin Euroopassa toteutettavien tutkimustoimien muodostaman kokonaisuuden yhtenäistämistä ja eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista. Yhteisön osallistumista kansainvälisiin toimiin voidaan tukea tapauksissa, joissa osallistumiseen on hyvät perusteet.- Muissa eurooppalaisissa yhteistyöjärjestelmissä toteutettava tiede- ja teknologiayhteistyöCOST on jo pitkään käytössä ollut itseohjautuva mekanismi, joka helpottaa eri aloilla koordinointia ja vaihtoa kansallista rahoitusta saavien tutkijoiden ja tutkimusryhmien välillä. Jotta COST toimisi jatkossa kustannustehokkaana välineenä, jonka avulla voidaan koordinoida tutkimusta eurooppalaisen tutkimusalueen sisällä, sen hallintojärjestelyt on sovitettava uuteen tilanteeseen. Tämä edellyttää, että COSTin jäsenvaltiot perustavat asianmukaisen organisaation, jolle voidaan myöntää rahoitustukea tästä ohjelmasta.Koordinointia Eurekan kanssa tehostetaan, jotta voitaisiin lisätä rahoituksen strategista yhtenäisyyttä ja täydentävyyttä erityisesti tutkimustyön ensisijaisilla aihealueilla. Tarvittaessa organisoidaan myös yhteistä tiedotusta ja viestintää. - Euroopan tieteellisen yhteistyön erityisjärjestöjen yhteistoiminta ja yhteiset aloitteetYhteisö edistää ja tukee eri tieteenalojen eurooppalaisten järjestöjen, kuten CERNin, ESAn, ESOn, EMBL:n, ESRF:n ja ILL:n, osalta yksittäisiä aloitteita, jotka tähtäävät yhtenäisyyden ja synergian lisäämiseen eri järjestöjen toimien sekä järjestöjen ja yhteisön toimien välillä erityisesti siten, että laaditaan yhteisiä lähestymistapoja ja toimia yhteistä etua koskevissa kysymyksissä. 2.2 Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhtenäinen kehittäminenTällä osa-alueella on tavoitteena edistää tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhtenäistä kehittämistä Euroopassa yksilöimällä jo varhaisessa vaiheessa yhteisiä haasteita ja yhteistä etua koskevia osa-alueita sekä tarjoamalla kansallisten ja Euroopan yhteisön päätöksentekijöiden käyttöön tietämystä ja päätöksenteon tukijärjestelmiä, jotka auttavat näitä politiikan muotoilussa.Tätä varten toteutetaan seuraavanlaisia toimia:- Analyysit ja selvitykset; kehityksen ennakointiin, tilastoihin sekä tiede- ja teknologiaindikaattoreihin liittyvä työNäihin toimiin kuuluvat tieteellistä ja teknologian alan toimintaa sekä tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa koskevat selvitykset, analyysit ja kehitysennusteet, joissa otetaan huomioon muodosteilla oleva eurooppalainen tutkimusalue. Kehityksen ennakointiin liittyvät toimet käsittävät erityisesti alakohtaisten keskustelufoorumien ja tietämyskannan kehittämisen tulevaisuutta koskevien analyysien käyttäjiä ja laatijoita varten, hyvien metodologisten toimintatapojen hyödyntämisen sekä Euroopan tiedettä ja teknologiaa koskevien keskipitkän ja pitkän aikavälin skenaarioiden laatimisen. Indikaattoreita koskeva työ käsittää tarkoituksenmukaisten ja yhtenäisten indikaattorien jatkokehittelyn esimerkiksi jäsenvaltioiden ja alueiden tieteellisen ja teknologisen tason vertailua varten. Tässä yhteydessä on otettava huomioon tutkimuksen ja innovoinnin eri ulottuvuudet ja niiden vaikutukset talouteen ja yhteiskuntaan.- Tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen esikuva-analyysi (benchmarking) kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasollaEnsimmäinen kansallisten TTK-politiikkojen esikuva-analyysi käynnistettiin vuonna 2000, ja se on määrä saada päätökseen vuoden 2002 puoliväliin mennessä. Saatavien kokemusten perusteella kehitetään seuraavissa vastaavissa analyyseissa käytettäviä menetelmiä ja indikaattoreita. Lisäksi vertailua laajennetaan maantieteellisesti ottamalla mukaan EU:n jäsenyyttä hakeneet maat sekä puiteohjelmaan assosioituneet maat. Niin ikään vertailuun sisällytetään muita aihepiirejä. Erityistä huomiota kiinnitetään parhaiden toimintatapojen levittämiseen sekä niiden käytön seurantaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja tutkimuksen alan toimijoiden kanssa. Innovoinnin alalla käynnissä olevaa vertailutyötä (tietojen keräämistä eri Euroopan maiden innovaatiopolitiikasta, "innovaatiotulostaulun" kehittämistä sekä päätöksentekijöistä koostuvien aihepiirikohtaisten ryhmien suorittamien innovaatiopolitiikkojen vertaisarviointien organisointia) laajennetaan yhtäältä maantieteellisesti ja alueellisesti ja toisaalta yhteiskunnallisesti ottamalla mukaan eri innovointitahot.- Euroopan tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen kartoittaminenHuippuosaamisen kartoittamistoimia laajennetaan kahdella eri tavalla: lisäämällä kartoitettavien aihepiirien määrää sekä saattamalla säännöllisesti tulokset ajan tasalle. Erityistä huomiota kiinnitetään käytettävissä olevan tiedon laajaan levittämiseen sekä kartoittamisen koordinointiin Euroopan tutkimustoiminnan yhdentämiseen tähtäävien toimien kanssa.- Euroopan tutkimuksen ja innovoinnin sääntely- ja hallintoympäristön kohentaminenTältä osin tavoitteena on tarkastella ja analysoida sääntelyn ja hallinnon aiheuttamia esteitä, yksilöidä ja levittää hyviä hallinnon toimintatapoja sekä auttaa muotoilemaan uusia lähestymistapoja. Kyseeseen tulevia osa-alueita ovat muun muassa: teollis- ja tekijänoikeudet; julkisen ja yksityisen sektorin suhteet tutkimuksen ja innovoinnin alalla; tietämyksen hyödyntäminen ja levittäminen; markkinoilla olevien uusien tuotteiden tai palvelujen käyttömahdollisuuksia koskevat säännöt; tutkimuksen ja innovoinnin rahoituksen ja erityisesti yksityisen sektorin investointien edistämisen mekanismit.LIITE IIRAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN>TAULUKON PAIKKA>LIITE III - OHJELMAN TOTEUTUSVÄLINEETKomissio käyttää erityisohjelman toteutuksessa eri välineitä seuraavien Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten mukaisesti: eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006 tehty päätös (2002/.../EY) ja yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä tehty päätös (2002/.../EY).Komissio arvioi hanke-ehdotukset noudattaen edellä mainituissa päätöksissä vahvistettuja perusteita ja tarkistaa ehdotusten asianmukaisuuden ohjelman tavoitteisiin nähden, ehdotusten tieteellisen ja teknologisen laadukkuuden sekä Euroopan tasolla saatavan lisäarvon ja osallistujien hallinnointivalmiudet.Yhteisön rahoitus myönnetään edellä mainittujen päätösten mukaisesti. Jos ohjelmaan osallistuva toimija on lähtöisin kehityksessä jälkeen jääneeltä alueelta, voi olla mahdollista saada täydentävää rahoitusta rakennerahastoista niissä rajoissa, jotka on määritetty tutkimustyöhön myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa.A. Uudet toteutusvälineet [22][22]  Sekä sellaisten kansallisten ohjelmien rahoitus, joita useat jäsenvaltiot toteuttavat perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti.A.1 Huippuosaamisen verkostotHuippuosaamisen verkostoja toteutetaan puiteohjelman seitsemällä ensisijaisella aihealueella ja perustelluissa tapauksissa yhteisön politiikan kannalta tarpeellisilla tutkimusaloilla sekä uusilla ja esiin nousevilla aloilla.Tämän välineen tavoitteena on vankistaa Euroopan tieteellistä ja teknologista huippuosaamista integroimalla lisääntyvässä määrin ja pysyvästi Euroopan jo olemassa olevaa tai käyttöön otettavaa uutta kansallista ja alueellista tutkimuskapasiteettia. Kunkin verkoston päämääränä on parantaa tietyn alan tietämystä kokoamalla yhteen riittävän suuri määrä (eli "kriittinen massa") osaamista.Verkosto organisoidaan yleensä siten, että kootaan tietty ydinosallistujien ryhmä, johon voidaan myöhemmin liittää muita. Osallistujat luovat virtuaalisen osaamiskeskuksen yhdentämällä merkittävältä osalta tai jopa kokonaan tutkimustoimintansa kyseisellä alalla. Tällainen tutkimustoiminta on usein monitieteellistä, ja sillä pyritään pitkän aikavälin tavoitteisiin eikä tiettyihin tarkasti ennalta määritettyihin tuloksiin tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa.Tällaisen yhdennetyn tutkimustoiminnan lisäksi verkoston yhteiseen toimintaohjelmaan kuuluvat myös muut yhdentämistoimet sekä toimet, jotka liittyvät huippuosaamisen levittämiseen verkoston ulkopuolelle.Tavoitteiden saavuttamiseksi verkostot toteuttavat näin ollen:- osallistujien yhdentämää tutkimustoimintaa- yhdentämistoimia, joita ovat erityisesti:- osallistujien tutkimustoimien sovittaminen toisiinsa siten, että voidaan lisätä niiden keskinäistä täydentävyyttä;- sähköisten tieto- ja viestintävälineiden kehittäminen ja käyttö sekä virtuaalisten ja vuorovaikutteisten työmenetelmien kehittäminen;- lyhytaikainen, keskipitkällä aikavälillä tapahtuva ja pitkäaikainen henkilöstövaihto, tutkijanpaikkojen avaaminen verkoston muiden jäsenten tutkijoille tai näiden kouluttaminen;- yhteisten tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen ja käyttö sekä olemassa olevien laitteistojen sovittaminen yhteistä käyttöä varten;- tuotetun tietämyksen yhteinen hallinnointi ja hyödyntäminen sekä innovointia edistävät toimet;- huippuosaamisen levittämistoimia, joita ovat tarpeen mukaan:- tutkijoiden koulutus;- tiedottaminen verkoston aikaansaannoksista ja tietämyksen levittäminen;- pk-yrityksissä tapahtuvaa teknologista innovointia tukevat palvelut, joiden tavoitteena on erityisesti ottaa käyttöön uutta teknologiaa;- verkoston tekemään tutkimukseen liittyvien tieteellis-yhteiskunnallisten kysymysten analysointi.Joidenkin toimien (kuten tutkijoiden koulutuksen) yhteydessä verkosto pyrkii huolehtimaan riittävästä julkisuudesta julkaisemalla hakemuspyyntöjä.Verkoston koko voi vaihdella aihealueiden ja aiheiden mukaan. Ohjeellisena periaatteena on, että osallistujia on oltava vähintään puolenkymmentä. Yhteisön rahoitus yhdelle huippuosaamisen verkostolle voi keskimäärin olla useita miljoonia euroja vuodessa.Verkostoja koskevien ehdotusten olisi sisällettävä seuraavat osatekijät:- yhteinen toimintaohjelma yleisesti hahmoteltuna ja ohjelman ensimmäisen vuoden sisältö eriteltynä tutkimustoimiin, yhdentämistoimiin ja huippuosaamisen levittämistoimiin;- osallistujien asema ja tehtävät siten, että yksilöidään osallistujien yhdentämät toimet ja resurssit;- verkoston toiminta (toimien koordinointi ja hallinnointi);- tietämyksen levittämistä koskeva suunnitelma ja tulosten hyödyntämisnäkymät.Hankekumppanien ryhmän koostumusta voidaan tarvittaessa muuttaa yhteisön alkuperäisen rahoituksen sallimissa rajoissa korvaamalla osallistujia toisilla tai ottamalla mukaan uusia osallistujia. Tämä tehdään useimmissa tapauksissa julkaisemalla asiaa koskeva hakemuspyyntö.Toimintaohjelmaa tarkistetaan vuosittain, ja tässä yhteydessä voidaan suunnata tiettyjä toimia uudelleen tai käynnistää uusia, alun perin suunnittelemattomia toimia, joita varten voidaan tarvita uusia osallistujia. Komissio voi julkaista ehdotuspyyntöjä sellaisen lisärahoituksen osalta, joka myönnetään esimerkiksi olemassa olevan verkoston yhdennettyjen toimien laajentamista tai uusien osallistujien mukaan ottamista varten.Yhteisön rahoitustuki on tietyn työkokonaisuuden suorittamiseen kytketty määräsumma. Summa lasketaan alun perin yhteisen toimintaohjelman toteuttamiseen kohdistettujen resurssien perusteella ja se maksetaan vuosittain ottaen huomioon toteutettavat toimet sekä kustannusselvitykset. Tarkoituksena on, että yhteisön tuki täydentää osallistujien omia resursseja siinä määrin, että se kannustaa riittävästi yhdentämiseen mutta ei kuitenkaan aiheuta sellaista taloudellista riippuvuutta, joka voisi vaarantaa verkoston kestävän yhteistyön.A.2 Integroidut hankkeetIntegroituja hankkeita toteutetaan puiteohjelman seitsemällä ensisijaisella aihealueella ja, mikäli perusteltua, yhteisön politiikan toteutuksessa ilmeneviä tarpeita vastaavilla tutkimusaloilla sekä uusilla ja esiin nousevilla aloilla.Tämän toteutusvälineen tavoitteena on lujittaa Euroopan kilpailukykyä ja edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin ongelmiin kokoamalla yhteen kriittinen massa eurooppalaisia TTK-resursseja ja eurooppalaista osaamista.Näin ollen jokaisen integroidun hankkeen tavoitteena on saada aikaan yksilöitävissä olevia tieteellisiä ja teknologisia tuloksia, joita voidaan soveltaa tuotteisiin, prosesseihin ja palveluihin. Integroidun hankkeen yhteydessä toteutettavilla toimilla onkin lähtökohtaisesti oltava selkeästi määritellyt tavoitteet myös silloin, kun kyse on riskialttiista tutkimuksesta.Hankkeet organisoidaan yleensä tärkeimmistä osallistujista muodostettavan ydinryhmän ympärille. Kaikki integroidussa hankkeessa toteutettavat toimet määritellään "toteutussuunnitelman" muodostamissa yleisissä puitteissa, ja ne voivat käsittää toimia, jotka liittyvät:- tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja/tai demonstrointiin;- tietämyksen hallinnointiin, levittämiseen ja siirtoon, joilla edistetään innovointia;- kyseessä olevan teknologian analysointiin ja arviointiin sekä sen hyödyntämiseen liittyviin kysymyksiin.Lisäksi toteutussuunnitelma voi tavoitteiden saavuttamiseksi käsittää toimia, jotka liittyvät: - tutkijoiden, opiskelijoiden, insinöörien ja teollisuusjohtajien koulutukseen erityisesti pk-yrityksiä silmällä pitäen;- uuden teknologian käyttöönoton tukemiseen erityisesti pk-yrityksissä;- tiedottamiseen ja viestintään sekä vuoropuheluun suuren yleisön kanssa hankkeessa tehtyä tutkimusta koskevista tieteellis-yhteiskunnallisista näkökohdista.Integroidun hankkeen koko voi vaihdella aihepiirien ja aiheiden mukaan riippuen siitä, minkälainen kriittinen massa on tarpeen, jotta tavoiteltavat tulokset saavutettaisiin parhaalla mahdollisella tavalla.Rahoitusmäärät integroitujen hankkeiden toimien muodostamille kokonaisuuksille voivat ulottua muutamasta miljoonasta eurosta useisiin kymmeniin miljooniin euroihin.Useimmissa tapauksissa integroitu hanke käsittää joukon yksittäisiä toimia, jotka liittyvät asetettujen tavoitteiden edellyttämän tutkimuksen tiettyihin osa-alueisiin ja jotka toteutetaan tiiviisti koordinoituina. Toimien laajuus ja rakenne vaihtelevat suoritettavien tehtävien mukaan. Joissakin tapauksissa integroitu hanke voidaan kuitenkin toteuttaa laajana hankkeena, joka koostuu ainoastaan yhdestä osasta.Integroituja hankkeita koskevien ehdotusten olisi sisällettävä seuraavat osatekijät:- hankkeen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet;- toteutussuunnitelman runko ja aikataulu siten, että esitetään selvästi eri osatekijöiden niveltyminen toisiinsa;- toteutusvaiheet ja kunkin vaiheen arvioidut tulokset;- osallistujien asema ja tehtävä konsortiossa ja kunkin erityisosaaminen;- hankkeen organisointi ja hallinto;- tietämyksen levittämistä ja tulosten hyödyntämistä koskeva suunnitelma;- arvioitu kokonaisbudjetti ja eri toimien budjetit sekä rahoitussuunnitelma, jossa yksilöidään eri rahoitusosuudet ja niiden alkuperä. Hankekumppanien ryhmän koostumusta voidaan tarvittaessa muuttaa yhteisön alkuperäisen rahoituksen sallimissa rajoissa korvaamalla osallistujia toisilla tai ottamalla mukaan uusia osallistujia. Tämä tehdään useimmissa tapauksissa julkaisemalla asiaa koskeva hakemuspyyntö.Toteutussuunnitelmaa tarkistetaan vuosittain. Tässä yhteydessä voidaan suunnata tiettyjä toimia uudelleen tai käynnistää uusia. Käynnistettäessä uusia toimia sekä silloin kun tarvitaan lisärahoitusta yhteisöltä, komissio määrittää kyseiset toimet ja niiden suorittajat ehdotuspyynnön avulla.Yhteisön rahoitus on osa rahoitussuunnitelmaa, joka voi käsittää myös muita rahoitusjärjestelyjä, kuten erityisesti Eureka tai Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) rahoitusvälineet. Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 50 prosenttia hankkeen kokonaisbudjetista jaettuna toimikohtaisiin budjetteihin. Rahoitus maksetaan ehdotetun toteutussuunnitelman perusteella vuosittain ja sitä voidaan muuttaa toteutettavien toimien sekä kustannusselvitysten mukaan. A.3 Kollektiiviset tutkimushankkeetKollektiivisia tutkimushankkeita voidaan toteuttaa kaikilla tieteen ja teknologian alueilla. Niitä suorittavat tutkimusyksiköt toimialojen järjestöjen tai yritysryhmittymien hyödyksi. Kollektiiviset hankkeet koskevat aihealueita ja aiheita, jotka ovat samanaikaisesti tärkeitä suurelle pk-yritysten joukolle näiden yhteisten ongelmien ratkaisussa.B Muut toteutusvälineetKomissio voi lisäksi käyttää ohjelman toteutuksessa:- kohdennettuja erityishankkeita, joiden avulla voidaan toteuttaa tutkimus- ja demonstraatiotoimia yhteisön politiikan tarpeita tai uusia tai esille nousemassa olevia tarpeita vastaavilla aloilla taikka erityisiä kansainvälisiä yhteistyötoimia;- tutkimusyhteistyöhankkeita kaikilla tieteen ja teknologian aloilla, jotta pk-yrityksille voidaan luoda mahdollisuudet päästä käyttämään sellaisten tutkimusyksikköjen palveluja, joilla on vaadittava tutkimuskapasiteetti tiettyjen tutkimustoimien toteuttamiseksi;- erityisiä koordinointi- ja tukitoimia, jotta voitaisiin saavuttaa ohjelmassa yksilöidyt tavoitteet, jotka liittyvät nimenomaan yhteisön politiikan tarpeisiin, uusiin tai esille nousemassa oleviin tarpeisiin, erityisiin kansainvälisiin yhteistyötoimiin ja eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamiseen;- liitännäistoimia, jotka ovat lisätoimenpiteitä ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tai joiden avulla valmistellaan yhteisön tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan politiikan tulevia toimia.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): TutkimusEY:n perustamissopimukseen perustuvat tutkimustoimet Toimenpiteen nimi:Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävästä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta. 1. Budjettikohta/-kohdatOsasto B6-6 epäsuorat toimet: kohdat määritellään tarkemmin vuoden 2003 budjettimenettelyn alussa valmisteilla olevan ABB-nimikkeistön mukaisesti.2. Numerotiedot2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 12 505 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina2.2. Toimenpiteen soveltamisaika:2002-2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen(vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa|X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen| | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista| | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin| | Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI|X| Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:Jotkin puiteohjelmaan assosioituneet valtiot osallistuvat erityisohjelman rahoitukseen.Assosiaatiosopimukset liittyvät puiteohjelmaan. Niiden uusimisesta neuvotellaan uuden puiteohjelman hyväksymisen jälkeen, joten kyseisten tulojen määrää on mahdoton ennustaa.Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen.3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEuroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artikla.Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1. Yhteisön toiminnan tarve5.1.1 Toiminnan tavoitteetKuten on todettu korkeimmalla poliittisella tasolla Eurooppa-neuvoston kokouksissa Lissabonissa, Feirassa, Nizzassa ja äskettäin Tukholmassa, tutkimus on keskeisessä asemassa tietotalouden ja osaamisyhteiskunnan maailmanlaajuisessa kehityksessä. Lissabonissa EU:n tulevan vuosikymmenen tavoitteeksi asetettiin, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Enemmän kuin koskaan tutkimus toimii taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen tärkeänä ylläpitäjänä sekä yritysten kilpailukyvyn, työllisyyden ja elämänlaadun keskeisenä tekijänä. Lisäksi tiede ja tekniikka ovat keskeisellä sijalla poliittisessa päätöksenteossa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla.Eurooppalaisen tutkimustoiminnan rakenteelliset heikkoudet ovat kuitenkin yhä olemassa. Nämä voidaan tiivistää neljään pääkohtaan:I. Investoinnit tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja yleisemmin osaamisen kehittämiseen (TTK, koulutus, aineistot) ovat riittämättömiä ja hajanaisia, mistä syystä olemme jääneet jälkeen kilpailijoistamme. Vuonna 1999 Euroopan unioni investoi 76 miljardia euroa vähemmän kuin Yhdysvallat tutkimus- ja kehitystoimintaan. EU jää kilpailijoistaan jälkeen, kun mittapuuna käytetään tutkimusvarojen suhdetta BKT:hen (vuonna 1999 luku oli EU:ssa 1,9 %, USA:ssa 2,6 % ja Japanissa [23] 2,9 %). Vuonna 1999 USA investoi osaamiseen 9 %, mikä on enemmän kuin EU:ssa (7,6 %) ja Japanissa (6,9 %). Ero kasvaa jatkuvasti.[23]  Tiedot vuodelta 1998.II. Tutkijavoimavarat ovat puutteelliset. Tutkijoiden osuus työvoimasta on EU:ssa (1998) 5,3/1000, Yhdysvalloissa (1993) 7,4/1000 ja Japanissa (1998) 8,9/1000. Japanissa yritysten palveluksessa on kaksi kertaa enemmän tutkijoita kuin EU:ssa. Suoraan korkea-asteen koulutukseen kohdennetut varat ovat EU:ssa 0,9 % BKT:sta, Yhdysvalloissa 1,4 % ja Japanissa 0,5 % (1997).III. Tieteellisiä saavutuksia ei pystytä riittävän hyvin muuntamaan innovatiivisiksi ja kilpailukykyisiksi tuotteiksi, vaikka tieteenteon tulokset ovatkin laadukkaita. Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa myönnetään patentteja miljoonaa asukasta kohti seuraavasti: EU:ssa 32, Yhdysvalloissa 49 ja Japanissa 88. Vuonna 1998 huipputeknologian tuotteiden kauppatase oli EU:ssa 28 miljardia euroa alijäämäinen (suuntaus on jatkunut koko vuosikymmenen), verrattuna 8 miljardin euron alijäämään Yhdysvalloissa ja 39 miljardin euron ylijäämään Japanissa. Huipputeknologiaan suunnattavan riskipääomarahoituksen osuus on Yhdysvalloissa 80 %, mutta EU:ssa vain 26 % ja Japanissa 23 %.IV. Euroopan tutkimuspolitiikka on hajanaista. EU:lla ei vielä ole kokonaisvaltaista tutkimuspolitiikkaa. Yhteisön puiteohjelman rinnalla käytössä on 15 kansallista tutkimuspolitiikkaa, joita ei koordinoida riittävästi tehokkaan organisoinnin ja hyödyntämisen edellyttämällä tavalla. Tämä koordinoinnin puute vaikuttaa myös tutkimusinfrastruktuurien luomiseen ja tehokkaaseen hyödyntämiseen. Ongelman helpottamiseksi komissio on ehdottanut ja neuvosto ja parlamentti ovat kannattaneet eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. Sen toteuttaminen edellyttää ehdottomasti koko yhteisön - sen jäsenvaltioiden ja tutkimustoimintaa harjoittavien tahojen - yhteistä panosta. Yhteisön tutkimuksen puiteohjelma (2002-2006) ja sen erityisohjelmat tukevat tätä pyrkimystä varsinkin siinä mielessä, että ne myötävaikuttavat EU:n tutkimuksen integrointiin, koordinointiin ja jäsentämiseen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamiseen.EU:n tieteellisen ja teknologisen järjestelmän rakennemuutos näiden heikkouksien korjaamiseksi vaatii tavoitteeseen suhteutettuja voimavaroja. Komissio on ehdottanut puiteohjelmalle yhteensä 17,5 miljardin euron rahoitusta, mikä vastaa aikaisempaa rahoitusmäärää korotettuna inflaation ja kasvun vaikutuksilla (määrä on kuitenkin edelleen vain 5-6 % julkisista T&K-menoista). Komissio uskoo, että tällaisella määrällä voisi olla merkittävä vaikutus tutkimusjärjestelmään itseensä, ja se voisi parantaa ainakin joitakin tutkimuksen kokonaisindikaattoreita. Lisäksi se voisi merkittävästi tukea kehitystä tutkimusohjelman painopistealoilla, jotka lisäävät talouskasvua EU:ssa. Yleisesti ottaen tällaisella rahoitusmäärällä yhteisön T&K-panokset voidaan pitää kaudella 2003-2006 saman tasoisena prosenttiosuutena BKT:sta kuin nyt.Puiteohjelmat on tarkoitus toteuttaa viidellä erityisohjelmalla, joista kolme perustuu Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen ja kaksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimukseen. Kullakin erityisohjelmalla on sille ominaiset toteutusvälineet, jotka kuvastavat puiteohjelman tavoitteita ja rakennetta:- Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" kattaa kohdassa "Tutkimuksen integrointi" ja kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" ehdotetut epäsuorat toimet, eli siihen on koottu tutkimus- ja koordinointitoiminta.- Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kattaa horisontaaliset, jäsentävät ja tukitoimet.- Kaksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) ohjelmaa kattavat YTK:n suorat toimet ydinenergian alalla ja muilla aloilla.- "Ydinenergia"-erityisohjelma kattaa ydinenergian alalla toteutettavat epäsuorat toimet.Kahden ensin mainitun erityisohjelman ja EY:n perustamissopimuksen 164 artiklassa mainittujen toimien välillä on selvä yhteys. Näille kahdelle erityisohjelmalla tarpeelliseksi katsottu rahamäärä kuvastaa puiteohjelmaehdotuksen liitteessä II esitettyä suhdetta toisaalta eri toimille varattujen osuuksien ja toisaalta kokonaismäärän eri osioita ja toimintaluokkia koskeva ohjeellisen jakauman välillä.Eurooppalaisen tutkimustoiminnan integrointiin pyritään kolmella uudella ohjelman toteutusvälineellä, joiden johdonmukainen käyttö edellyttää, että tutkimuksen eri painopistealojen toimet toteutetaan yhden ja saman erityisohjelman kautta. Vastaavasti koska merkittävä osa kansainvälisestä yhteistyöstä toteutetaan avaamalla verkostoja ja hankkeita kolmansien maiden tutkijoille ja organisaatioille, on tarkoituksenmukaista keskittää tämän alan toimia ja tutkimusta yhteen yhteiseen ohjelmaan.YTK:n toimilla on omat erityispiirteensä ja koska YTK:lla on oltava riittävästi itsemääräämisoikeutta rahoituksen suhteen, Euroopan yhteisöön liittyville toimille ja Euratomiin liittyville toimille on kummallekin oltava oma ohjelmansa.Seuraavassa on esitetty erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" toiminta-alat, niiden perustelut ja toiminnan mahdollinen Euroopan tasolla saatava lisäarvo.1. Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi1.1. Ensisijaiset aihealueet1.1.1. Terveysalan genomiikka ja bioteknologiaTällä alalla toteutettujen toimien tavoite on auttaa yhtenäisen tutkimustyön avulla Eurooppaa hyödyntämään elävien organismien genomin selvittämisessä saavutettujen läpimurtojen tuloksia etenkin kansanterveyden ja kansalaisten hyväksi sekä vahvistaa Euroopan bioteknologia-alan kilpailukykyä.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- On kehitettävä tietämysperustaa, välineitä ja resursseja, joita tarvitaan sovellusten perustana toimivan genomitiedon suomien mahdollisuuksien hyödyntämiseen yhdistämällä tutkimusvoimavaroja eri puolilta Eurooppaa yhdenmukaisuuden lisäämiseksi ja jotta toiminnassa päästään riittävän suureen mittakaavaan.- Postgenomisen tutkimuksen alalla odotetaan merkittäviä läpimurtoja terveydenhuoltoon ja lääketieteeseen liittyvissä uusissa tuotteissa, prosesseissa ja palveluissa.- Kolme tärkeintä tartuntatautia (HIV/AIDS, malaria ja tuberkuloosi) ovat erittäin vaikea maailmanlaajuinen ongelma, ja niistä aiheutuu 60 prosenttia kehitysmaiden tautikuormituksesta.1.1.2. Tietoyhteiskunnan teknologiaTämän alan toimilla pyritään Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmien ja eEurope-aloitteen tavoitteiden mukaisesti edistämään Euroopassa sellaisten tekniikoiden ja sovellusten kehitystä, jotka ovat keskeisiä tietoyhteiskunnan synnyn kannalta. Tarkoituksena on parantaa eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ja luoda Euroopan kansalaisille kaikilla EU:n alueilla mahdollisuus hyötyä mahdollisimman paljon osaamisyhteiskunnan kehityksestä.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Eurooppalaista tietotaloutta ja osaamisyhteiskuntaa on kehitettävä, kuten Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksessa on sovittu. Euroopan on lisättävä tietoyhteiskunnan tekniikoihin liittyvää tutkimuspanostustaan: puolet näiden tekniikoiden tutkimuksesta ja kehityksestä on keskittynyt Yhdysvaltoihin, 25 % Japaniin ja vain 15 % Eurooppaan.- Julkinen sektori on keskeisessä asemassa tuettaessa riskipitoista ja/tai pitkän aikavälin tutkimusta tietoyhteiskunnan teknologian tutkimuksessa ja saatettaessa yhteen tämän alan keskeisiä toimijoita yrityksistä ja yliopistoista pyrkimyksenä kehittää edelleen keskeisiä tekniikoita ja niiden sovelluksia, tutkia uraa uurtavia ratkaisuja ja lisätä tutkimusinvestointien tehokkuutta ja vaikutuksia.- Yhteisön toimet alan tutkimustoiminnassa tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden tehostaa jäsenvaltioiden hajanaista tutkimustoimintaa ja luoda ratkaisuja, jotka ovat yhteentoimivia ja toteuttamiskelpoisia kaikissa jäsenvaltioissa.- Kokemus on osoittanut, että ainoastaan tietoyhteiskunnan teknologian jatkuvalla ja tarkoituksenmukaisella tutkimuksella päästään toivottuihin tuloksiin. Euroopassa esimerkiksi Suomen saavutukset ovat selvä esimerkki alan T&K-investointien hyödyistä. Tietoyhteiskunnan teknologia on ollut tutkimuksen painopiste jo yli 30 vuotta ja alan T&K-investoinnit ovat maailmanlaajuisesti suurimpia BKT:hen nähden. - Tietoyhteiskunnan teknologiaan liittyvien alojen vuotuinen liikevaihto maailmassa on yli 2000 miljardia euroa ja ne työllistävät Euroopassa yli 12 miljoonaa henkilöä. Euroopan asemaa tietoyhteiskunnan tekniikoiden tuottajana on vahvistettava. Alan kaupan alijäämä EU:ssa on noin 28 miljardia euroa 500 miljardin euron EU-markkinoilla ja alijäämä kasvaa vuosittain noin 12 prosentilla huolimatta Euroopan johtoasemasta matkaviestinnässä.- Tietoyhteiskunnan tekniikoista on tullut kokonaistalouskasvun veturi alan oman kasvun vuoksi, mutta myös siksi, että integroituu yhä laajemmin muihin aloihin. Tietoyhteiskunnan tekniikoiden sovelluksiin yrityksissä, sähköisessä kaupassa, tietotekniikkaa hyödyntävissä työmenetelmissä liittyvä tutkimus avaa uusia markkinamahdollisuuksia, tarjoaa huomattavia tuottavuushyötyjä ja parantaa kaikkien alojen kilpailukykyä. Tietoyhteiskunnan tekniikoihin perustuvien tuotteiden ja palvelujen elinkaari lyhenee, ja teknologian käyttöönotto nopeutuu, mikä edelleen kiihdyttää teknologista muutosta.- Kehitteillä oleva tietoyhteiskunnan teknologian sukupolvi merkitsee voimakasta siirtymistä nykyistä PC-pohjaisista järjestelmistä ja "näppäimistö-hiiri-näyttö"-ajattelusta kohti toimintaympäristöön sulautettua älykkyyttä, jonka ansiosta kaikki kansalaiset voivat hyötyä tietoyhteiskunnan palveluista.- Alan innovaatiot tarjoavat käyttökelpoisia ratkaisuja merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin terveydenhuollossa, ympäristönsuojelussa, oppimisessa, turvallisuudessa, liikkuvuudessa, kulttuuriperinnön vaalimisessa ja työllisyyspolitiikassa.- Edistyminen tietoyhteiskunnan teknologiassa on edellytys kehitykselle monilla muilla tärkeillä tutkimusaloilla, kuten bioteknologiassa, fysiikassa energiateknologiassa jne.1.1.3. Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmätTämän alan toimilla pyritään saavuttamaan Euroopassa riittävät valmiudet ja resurssit, jotta huipputeknologiaa voitaisiin kehittää ja hyödyntää erityisesti ekotehokkuutta silmällä pitäen tulevien vuosien tuotteissa, palveluissa ja valmistusprosesseissa, jotka perustuvat erityisosaamiseen ja älykkäisiin ominaisuuksiin.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Euroopalle on jatkossakin taattava vahva asema näillä kehittymässä olevilla markkinoilla.- Nanomateriaaleille arvioidaan keskipitkällä aikavälillä yli 6 miljardin euron markkinoita (lääketieteen alalla) ja älykkäiden materiaalien markkinoiden arvoksi odotetaan useita satoja miljardeja euroja.- Älykkäillä materiaaleilla on suuria vaikutuksia teollisuusteknologian ja -järjestelmien kehitykseen ja epäsuorasti esimerkiksi energia-alaan, lääketieteeseen, elektroniikkaan, liikenteeseen ja rakennustekniikkaan.- Valmistusteollisuus on Euroopassa tärkeässä asemassa: 40 miljoonaa työpaikkaa ja 4000 miljardin euron markkinat.- Investointeja uusien tuotantomenetelmien alalla on lisättävä (tällä hetkellä noin 1000 euroa/asukas; Yhdysvalloissa vastaava luku 2000 euroa/asukas).1.1.4. Ilmailu ja avaruusTämän alan toimilla pyritään tutkimuspanostuksia yhdistämällä vahvistamaan alan eurooppalaisen teollisuuden asemaa yhä tiukemmin kilpailluilla maailmanmarkkinoilla ja toisaalta helpottamaan eurooppalaisen tutkimuspotentiaalin hyödyntämistä tällä alalla turvallisuuden ja ympäristönsuojelun parantamiseksi.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Tarvittavat investoinnit ovat mittavia (Yhdysvaltain investoinnit osa-alueesta riippuen kolmesta kuuteen kertaa suurempia).- Lentoliikenteen ennustettavissa olevat tarpeet maailmanlaajuisesti: noin 14 000 ilma-alusta seuraavien 15 vuoden aikana (markkina-arvo 1000 miljardia euroa). Lentoliikenne lisääntyy vuosittain noin 5 % parin seuraavan vuosikymmen ajan ja tuplaantuu seuraavan 20 vuoden aikana.- Satelliitteihin liittyvien markkinoiden merkitys (satelliittien ja laukaisualustojen vuotuinen liikevaihto maailmassa noin 40 miljardia euroa).- Pyrkimystä "yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan" on tuettava.1.1.5. Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskitTämän alan toimien tavoitteena on auttaa luomaan yhtenäistä tieteellistä ja teknistä perustaa, jota tarvitaan turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuotanto- ja jakelujärjestelmän kehittämiseen, ravintoon liittyvien riskien hallintaan erityisesti bioteknologian välineillä sekä ympäristön muutoksista aiheutuvien terveysriskien hallintaan.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Viimeaikaiset elintarvikkeisiin liittyvät ongelmat ovat korostaneet asiaan liittyvien kysymysten monimutkaista ja rajat ylittävää luonnetta.- Tehokkaiden ja luotettavien riskinarviointimenetelmien kehittäminen edellyttää monenlaisen asiantuntemuksen yhdistämistä.- Maatalous ja elintarviketeollisuus on yli kymmenellä miljoonalla työntekijällään erittäin suuri työllistäjä Euroopassa.- Ympäristötekijät vaikuttavat yhä voimakkaammin syövän, allergioiden ja astman kehittymiseen.- Kuluttajat vaativat entistä parempaa elintarvikkeiden jäljitettävyyttä.1.1.6. Kestävä kehitys ja globaalimuutosTämän alueen toimien tarkoituksena on vahvistaa niitä tieteellisiä ja teknologisia resursseja, joita Eurooppa tarvitsee toteuttaakseen kestävän kehityksen periaatetta, ja edistää merkittävästi kansainvälisiä pyrkimyksiä ymmärtää ja hallita globaalimuutosta sekä suojella ekosysteemien tasapainoa.1.1.6.1. Kestävän kehityksen teknologiatPerustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Energiansaannin epävakaudella, katkoksilla tai vähennyksillä ja jopa energianhintojen epävakaudella saattaa olla erittäin kielteisiä vaikutuksia yhteiskuntaan ja talouteen.- Huomattavien ilmastomuutosten uhka kasvaa merkittävästi, koska energiantuotantoon ja -käyttöön liittyvät hiilidioksidipäästöt ovat korkealla tasolla ja kasvavat jatkuvasti.- EU:n riippuvuus tuontienergiasta on jo 50 prosenttia ja sen odotetaan tulevina vuosina kasvavan (ellei asiaan puututa) 70 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.- Uusiutuvia energianlähteitä käyttävien tekniikoiden kustannukset ovat yleensä korkeampia kuin perinteisten fossiilisia polttoaineita käyttävien tekniikoiden. 1.1.6.2. GlobaalimuutosPerustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Euroopan on kyettävä nopeammin kehittämään kykyään ennustaa ja hallita globaalimuutosta ja sopeutua siihen EU:n kansalaisten elämänlaadun ylläpitämiseksi ja parantamiseksi sekä kansainvälisten yleissopimusten noudattamiseksi (Kioton pöytäkirja).- Kestävän kehityksen periaate on sisällytettävä EU:n toimintaan ja varsinkin energia-, liikenne-, ympäristö- ja yrityspolitiikkaan.- Otsonin on Euroopan kohdalla arvioitu vähenevän 7 prosentilla vuosikymmenessä, minkä myötä ultraviolettisäteily kasvaa jatkuvasti.- Ilmastonmuutos vaikuttaa luonnonvaroihin ja erityisesti veden saatavuuteen ja laatuun sekä luonnon monimuotoisuuteen.- Tulevaisuudessa ilmasto tulee edelleen lämpenemään, eikä tämän vaikutuksia Euroopassa ja sen alueilla vielä tunneta.- Tähän tutkimusalaan suunnataan maailmassa noin 2 miljardia euroa ja Euroopassa noin 500 miljoonaa euroa (puiteohjelma 20 prosenttia kaikista tähän suunnatuista EU:n varoista). 1.1.7. Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassaTämän alueen toiminnalla pyritään saamaan eurooppalaiset taloustieteiden, valtiotieteiden, yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden tutkijat yhdistämään runsaat ja monipuoliset kykynsä ja tekemään johdonmukaisesti yhdessä työtä osaamisyhteiskunnan syntymiseen ja kansalaisten ja instituutioiden välisiin uudenlaisiin suhteisiin liittyvien näkökohtien ymmärtämiseksi ja hallitsemiseksi.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Meidän on paremmin ymmärrettävä näkökohtia ja vaihtoehtoja, joita liittyy tavoitteeseen luoda Euroopasta "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta" rakentamalla eurooppalaista tietoyhteiskuntaa.- Meidän on ymmärrettävä paremmin ja pohdittava syvällisemmin näkökohtia ja vaihtoehtoja, joita liittyy uusien hallintotapojen kehittämiseen ja kehittymiseen laajentuvassa Euroopassa sekä tämän merkitystä Euroopan kansalaisille. 1.2. Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi1.2.1. Politiikan tarpeita palveleva tutkimus ja eturivin tutkimusaiheetTavoitteena on yhtäältä kehittää tutkimusta yhteisön muun politiikan tueksi ja toisaalta pystyä nopeasti käynnistämään tutkimustoimintaa odottamiin tieteellisiin ja teknologisiin tarpeisiin vastaamiseksi. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Yhteisön muuta politiikkaa tukevaa tutkimusta on kehitettävä. Tämän seikan ovat todenneet kaikki komission yksiköt, jotka harjoittavat yhteisön politiikkaa.- Yllättävien tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ilmaantuessa on pystyttävä nopeasti käynnistämään tutkimustoimintaa. Tämän asian tärkeyden ovat aiemmin osoittaneet esimerkiksi BSE-taudin kaltaiset nopeasti esiin tulevat ja ennakoimattomat ilmiöt. 1.2.2. Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoimintaNäillä erityistoimilla, jotka toteutetaan Euroopan kilpailukyvyn ja yritys- ja innovointipolitiikan tukemiseksi, on tavoitteena auttaa perinteisten ja uusien alojen eurooppalaisia pk-yrityksiä vahvistamaan teknologista kapasiteettiaan ja kehittämään kykyään toimia Euroopan laajuudessa ja kansainvälisesti.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Euroopan yrityksistä 99,8 prosenttia on pk-yrityksiä, ne vastaavat 66 prosentista työpaikoista ja 55 prosentista EU:n yksityisen sektorin liikevaihdosta.- Arvioiden mukaan pk-yritykset luovat tavarantoimittajina ja alihankkijoina lähes 50 prosenttia suurempien yritysten kilpailukyvystä.- Huipputeknologian pk-yritykset vastaavat kasvavasta osasta tutkimustoimintaa esimerkiksi tietotekniikan, multimedian ja bioteknologian kaltaisilla aloilla.- Tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma on tässä yhteydessä tärkeä rahoitusväline: viimeisen viiden vuoden aikana (1994-19999 tätä mahdollisuutta on käyttänyt yli 20 000 eurooppalaista pk-yritystä ja tyytyväisyystutkimuksen mukaan niistä lähes 96 prosenttia pitää valintaansa onnistuneena.1.2.3. Erityiset kansainväliset yhteistyötoimetPuiteohjelman yhteydessä toteutettavien kansainvälisten yhteistyötoimien yleisenä tavoitteena on edistää eurooppalaisen tutkimusalueen avaamista muuhun maailmaan päin.Erityistoimet koskevat kolmea maaryhmää: Välimeren alueen kolmannet maat, Venäjä ja IVY-maat sekä kehitysmaat.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Tiettyjä maailmanlaajuisia kysymyksiä (ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen) voidaan ratkaista vain yhteistyössä kolmansien maiden kanssa.- Eurooppa pyrkii suosituimmuusasemaan tiettyjen maaryhmien kanssa (uudet itsenäiset valtiot, Välimeren maat jne.). Tieteelliset kumppanuussuhteet kyseisten maiden kanssa helpottavat ja vahvistavat tällaisia suhteita.- Tietyillä mailla (kuten esimerkiksi kehitysmailla) on erityisongelmia, jotka vaativat koordinoitua toimintaa.- Maailmalta löytyy eurooppalaisille tutkijoilla tärkeää osaamista ja asiantuntemusta, jonka olisi oltava heidän käytettävissään.2. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen2.1. Tutkimustoiminnan koordinointiTavoitteena on edistää ja tukea useiden maiden yhdessä toteuttamia hankkeita aloilla, joihin liittyy yhteisiä strategisia etuja sekä lisätä synergiaa eri maissa jo käynnissä olevien toimien välillä koordinoimalla toimien toteutusta. Tavoitteena on myös lisätä täydentävyyttä ja synergiaa yhtäältä puiteohjelman yhteydessä toteutettavien yhteisön toimien ja muiden eurooppalaisten tieteellisten yhteistyöorganisaatioiden toimien välillä sekä toisaalta eri yhteistyöorganisaatioiden toimien välillä.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Pyritään välttämään päällekkäisyyksiä ja hajanaisuutta.- Kurotaan umpeen eroa heikoimmassa ja parhaimmassa asemassa olevien alueiden välillä.- Hyödynnetään jo meneillään olevaa toimintaa jäsenvaltioiden yhteistyön lujittamiseksi.2.2. Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhtenäinen kehittäminenTällä osa-alueella toteuttavien toimien tavoitteena on edistää tutkimus- ja innovaatiopolitiikan johdonmukaista kehittämistä Euroopassa yksilöimällä jo varhaisessa vaiheessa haasteita sekä yhteistä etua koskevia osa-alueita sekä tarjoamalla kansallisille päätöksentekijöille tietämystä ja päätöksentekotyökaluja, jotka auttavat näitä politiikan muotoilussa.Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo- Tulevaisuudentutkimuksen tuloksia on käytettävä järjestelmällisemmin, jotta Euroopan kannalta tärkeitä tieteeseen ja teknologiaan liittyviä kysymyksiä voitaisiin paremmin ennakoida, jotta tällaisissa kysymyksissä voitaisiin luoda yhteisiä näkemyksiä, ja jotta eurooppalaiselle tiede- ja teknologiapolitiikalle voitaisiin yleisemminkin luoda strategista pohjaa.- Tiede- ja teknologia-alan päätöksentekijät vaativat yhä voimakkaammin käyttöönsä yhteisiä, tarkoituksenmukaisia ja vertailukelpoisia indikaattoreita.- Eri maiden tutkimuspolitiikan kehittämiseen ja tehostamiseen tarvitaan strategisia apuvälineitä, kuten eri maiden vertailuja.- Tutkimusalan toimijoiden ja tutkimustulosten käyttäjien on pystyttävä helposti löytämään tarvitsemaansa erityisasiantuntemusta.5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetKomissio teki ennakkoarvioinnin erityisohjelmia koskevia ehdotuksia laatiessaan. Arvioinnissa otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät:- riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2000 tekemä puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarviointi ja sen suositukset;- komission tekemä viidennen puiteohjelman (1998-2002) puolivälin arviointi, joka on julkaistu tiedonannossa KOM(2000) 612, 4.10.2000, ja esitetty yksityiskohtaisesti komission valmisteluasiakirjassa SEC(2000) 1780, 23.10.2000;- laajat keskustelut asiaan liittyvien tahojen kanssa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevista kahdesta tiedonannosta [24] vuoden 2000 kuluessa ja puiteohjelmaehdotuksesta vuoden 2001 alussa;[24]  KOM(2000) 6, 18.1.2000. KOM(2000) 612, 4.10.2000.- sarja komission itse tekemiä ja teettämiä tutkimuksia taloudellisista, poliittisista ja ennusteita koskevista näkökohdista sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan vaikutuksista.Ennakkoarvioinnin tulokset näkyvät varsinkin ohjelmien rakenteessa, niiden tavoitteissa ja painopisteissä sekä toteutusvälineissä.Tavoitteet ja painopisteet valittiin tiukasti niiden Euroopan tasolla saatavan lisäarvon mukaan.Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia painopistepistealoja ja valittuja toimia koskevia näkökohtia. Näiden perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo kuvataan tarkemmin kohdassa 5.1 ja odotetut tulokset kohdassa 5.2.- Tutkimustoiminnan kustannukset ja laajuus ylittävät yhden maan valmiudet ja edistyminen edellyttää taloudellisten ja inhimillisten resurssien kokoamista riittävän suuriksi kokonaisuuksiksi (esim. genomiikka, nanoteknologia, ilmailu). - Yhteistyöstä koituu taloudellisia etuja (mittakaavaedut) ja hyötyjä yksityisen sektorin tutkimustoiminnalle ja teolliselle kilpailukyvylle (esim. tietoyhteiskunnan teknologia, nanoteknologia, älykkäät materiaalit, uudet tuotantomenetelmät, ilmailu ja avaruus, ja erityisesti pk-yrityksiä koskevat tutkimustoimet).- Tarve kehittää ja ylläpitää EU:n asemaa sen kannalta strategisilla aloilla (esim. vahvan aseman säilyttäminen ilmailu- ja matkapuhelinalalla sekä aurinkosähköteknologian nykyisellään suhteellisen heikkojen mahdollisuuksien parantaminen).- Tarve koota yhteen toisiaan täydentävään osaamista eri maista erityisesti monitieteellisten ongelmien ratkaisemiseksi (esim. elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit, kestävä kehitys ja globaalimuutos, tutkimuksen ja innovoinnin koordinoinnin tukeminen ja tutkimuspolitiikan yhdenmukainen kehittäminen).- Yhteydet EU:n painotuksiin ja etuihin sekä yhteisön lainsäädäntöön ja toiminta-aloihin (esim. ilmailu ja avaruus, elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit, kestävä kehitys ja globaalimuutos, kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa, kansainvälinen yhteistyö, EU:n tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi).- Tarve ylikansalliseen tutkimukseen ongelmien esiintymislaajuuden tai tieteellisten syiden vuoksi (esim. elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit, kestävä kehitys ja globaalimuutos, kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa, kansainvälinen yhteistyö, tutkimuksen ja innovoinnin koordinoinnin tukeminen ja tutkimuspolitiikan yhdenmukainen kehittäminen).Toteutukseen on suunniteltu kolme uutta toteutusvälinettä, jotka luonteensa puolesta edellyttävät yhteisön tasoista toimintaa, ja joilla pyritään seuraaviin tavoitteisiin:- toiminnan riittävän suuri mittakaava ja tutkimustoiminnan integrointi- tiiviimmät yhteydet erityisohjelmien ja jäsenvaltioiden toimien välillä sekä kansallisten ohjelmien koordinointi- yhteistyö EU:n kannalta strategisesti tärkeillä aloilla ja ratkaisujen löytäminen EU:n tärkeimpiin haasteisiin- eurooppalaisen tieteenteon ja teknologian laadun ja kiinnostavuuden kehittäminen- tieteen ja teknologian kehittämisen tulosten levittäminen ja hyödyntäminen kaikkialla EU:ssa.Jossa yhteisön pyrkimyksillä olisi mahdollisimman paljon vaikutusta puiteohjelman seitsemällä painopistealalla, näiden alojen toiminnassa käytetään ainoastaan seuraavia kolmea toteutusvälinettä:a) Huippuosaamisen verkostotTämän toteutusvälineen tarkoituksena on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teknologista huippuosaamista. Kunkin verkoston päämääränä on parantaa tietyn alan tietämystä kokoamalla osaamista yhteen riittävän suureksi kokonaisuudeksi. Tällaiset tutkimustoimet ovat usein monitieteellisiä ja tähtäävät pitkän aikavälin tavoitteisiin. Niissä ei pyritä saavuttamaan tarkoin ennalta määriteltyjä tuloksia tuotteiden prosessien tai palvelujen muodossa, vaan tarkoituksen on päästä nykyisten ja tulevien tutkimusvalmiuksien asteittaiseen ja kestävään yhdentymiseen Euroopassa sekä kansallisella että alueellisella tasolla. Niinpä verkoston jäsenet noudattavat virtuaalisen osaamisverkoston aikaansaamiseksi yhteistä toimintaohjelmaa, johon ne integroivat suurelta osin tai kokonaan kyseisen alan toimintansa.b) Integroidut hankkeetTämän toteutusvälineen tavoitteena on lisätä Euroopan kilpailukykyä ja edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin ongelmiin kokoamalla eurooppalaisia tutkimus- ja kehitysresursseja ja eurooppalaista osaamista riittävän suureksi kokonaisuudeksi. Näin ollen jokaisen integroidun hankkeen tavoitteena on saada aikaan tietty määrä selkeitä tuloksia tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa. Integroidussa hankkeessa harjoitettavalla toiminnalla onkin lähtökohtaisesti oltava selkeä tavoite myös silloin, kun kyse on riskialttiista tutkimuksesta. Kaikki integroidussa hankkeessa toteutettavat toimet määritellään "toteutussuunnitelman" muodostamissa yleisissä puitteissa.c) Osallistuminen yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla)Tämän toteutusvälineen tavoitteena on edistää ja tukea koko EU:n hyödyksi jäsenvaltioiden järjestelmällisen toiminnan (ohjelmien) johdonmukaista ja koordinoitua toteutusta koko unionia hyödyttävillä erityisen tärkeillä aloilla. Pyrkimyksenä on myös tehostaa kansallisten toimien vaikutusta EU:n mittakaavassa useita jäsenvaltioita hyödyttävillä aloilla. Puiteohjelman painopistealoilla toteutetuilla kansallisilla ohjelmilla tarkoitetaan hallitusten, alueviranomaisten tai kansallisten tutkimusorganisaatioiden ohjelmia. Niiden yhteistoteutukseen kuuluu yhdenmukaisten työohjelmien laatiminen, rahoituksen kohdentamisen koordinointi, toiminnan uudelleensuuntaaminen täydentävyyden parantamiseksi ja yhteisten ehdotuspyyntöjen käyttö.Tätä toteutusvälinettä ei ole ennen käytetty, koska se edellyttää halukkuutta jäsenvaltioiden keskinäiseen koordinointiin ja paljon tiiviimpää valmisteluvaihetta verrattuna perinteisempiin hankkeisiin. Nyt - erityisesti Lissabonin huippukokouksen ja avoimen koordinointimenetelmä myötä - ajan katsotaan kuitenkin olevan kypsä tämän tyyppiselle toimintamuodolle. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetVuonna 2000 tehdyn puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarvioinnin tulokset on otettu huomioon laadittaessa erityisohjelmia, ja huomiota on kiinnitetty varsinkin seuraaviin suosituksiin:- Euroopan puutteet sen kilpailijoihin nähden tutkimuksen ja kehityksen alalla on korjattava- jäsenvaltioiden ja yhteisön tutkimuspolitiikan on täydennettävä johdonmukaisesti toisiaan, ja komissiolla on keskeinen asema tämän tavoitteen saavuttamisessa- puiteohjelmalla on myönteinen vaikutus, koska "sen avulla korjataan Euroopassa ilmenneet puutteet siten, että korkeakoulujen ja eri teollisuudenalojen tutkijoille annetaan tilaisuus harjoittaa yhdessä sovellettua tutkimusta"- puiteohjelman 1998-2002 raskasta hallintoa on kevennettävä ja "puiteohjelman hallintorakenteita ja menettelyjä on uudelleenarvioitava"- yhteisön tutkimustoimet on sijoitettava osaksi laajempaa, todella eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa- ohjelmia on keskitettävä paremmin- yhteisön poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava tutkimustoimintaa- puiteohjelman on kehitettävä kohti entistä joustavampia toteutusvälineitä ottaen huomioon kaikki perustamissopimuksen tarjoamat mahdollisuudet.Lisäksi viidennen puiteohjelman puolivälin arvioinnin tuloksena mukautettiin erityisohjelmien vuosittaisia työohjelmia. Tarkoituksena oli keskittää tutkimustoimia entistä paremmin ja käynnistää seuraavassa puiteohjelmassa suunniteltujen toimien kannalta tärkeitä pilottihankkeita (verkostot, hankeryhmittymät, teollisuuden tutkimusohjelmat, suuren mittakaavan hankkeet jne.). 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännötEurooppalaisen tutkimusalueen integrointiin ja lujittamiseen tähtäävän erityisohjelman suunnitellut toimet esitellään jäljempänä tutkimusaloittain. Tällaisen jaottelun avulla voidaan tuoda esiin odotettuja tuloksia, vaikutuksia puiteohjelman tai yhteisön kokonaistavoitteisiin ja näihin mahdollisesti liittyviä tuloksellisuusindikaattoreita. Esitetyt hahmotelmat ovat lähinnä suuntaa-antavia eivätkä muodosta lopullisesti sovittuja tavoitteita.Painopistealojen ja toteutusvälineiden yhteydet esitetään jäljempänä taulukossa.1. Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi1.1. Ensisijaiset aihealueet1.1.1. Terveysalan genomiikka ja bioteknologiai) Funktionaalisen genomiikan perustiedot ja -välineet(Geenien ilmentyminen ja proteomiikka; Rakennegenomiikka; Vertaileva genomitutkimus ja populaatiogenetiikka; Bioinformatiikka)ii) Genomiikan ja bioteknologian sovellukset terveysalalla(Tekninen perusta uusien diagnoosi-, ennaltaehkäisy- ja hoitomenetelmien kehittämistä varten; Tuki genomitutkimuksen alalle perustettavien uusyritysten innovatiiviselle tutkimustoiminnalle)iii) Sovellukset lääketieteen ja kansanterveyden alalla(Syöpä, sydän- ja verisuonitaudit sekä harvinaiset sairaudet; Lääkeresistenssi; Aivotutkimus ja hermostosairaudet; Ihmisen kehityksen ja ikääntymisprosessin tutkimus)iv) Merkittävimmät köyhyyteen liittyvät tartuntatauditOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit)- Kehitetään välineitä, joiden avulla genomitietoa voidaan hyödyntää (suurikapasiteettiset välineet, tarvittavat malliorganismit ja bioinformatiikka). - Hankitaan lisää tietoa terveyteen ja sairauksiin liittyvistä geeneistä.- Autetaan alentamaan terveydenhuollon kustannuksia tarkempien diagnoosien ja hoitojen avulla.- Alennetaan uusien lääkkeiden kehityskustannuksia ja -aikoja. - Tuetaan Euroopan bioteknologia-alan kilpailukykyä.- Kehitetään eläinkokeiden vaihtoehdoksi uusia in vitro -testejä.- Lisätään uusien tehokkaiden rokotteiden ja uusien hoitomuotojen määrää varsinkin sairaalavirusten hoidossa.- Lisätään julkisia ja yksityisiä investointeja kehitysmaiden terveydenhuollon tutkimukseen.- Lisätään Euroopan ja kehitysmaiden välisiä yhteistyökumppanuuksia.1.1.2. Tietoyhteiskunnan teknologiai) Tietoyhteiskunnan tekniikoiden soveltava tutkimus keskeisiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin vastaamiseksi(Luottamusta ja luotettavuutta tukevien tekniikoiden tutkimus; Yhteiskunnallisiin haasteisiin liittyvä tutkimus; Työelämän ja yritystoiminnan haasteisiin liittyvä tutkimus; Tieteen, tuotannon, liiketoiminnan ja yhteiskunnan monimutkaisten ongelmien ratkominen)ii) Viestintä- ja tiedonkäsittelytekniikat(Viestintä- ja verkkoteknologia; Ohjelmistotekniikka, -palvelut ja hajautetut järjestelmät)iii) Komponentit ja mikrojärjestelmät(Mikro-, nano- ja optoelektroniikka; Mikro- ja nanotekniikat, mikrojärjestelmät, näytöt) iv) Tiedonhallinnan tekniikat ja käyttöliittymät(Tiedonhallinnan tekniikat ja digitaalisisältö; Älykkäät rajapinnat ja käyttöliittymät)Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Euroopan vahvempi johtoasema tietoyhteiskunnan teknologiassa. Euroopan menestyksen lujittaminen esimerkiksi matkaviestinnässä, verkkoteknologiassa, kuluttajaelektroniikassa, mikroelektroniikassa ja sulautetuissa ohjelmistotekniikoissa. Indikaattorit: Sopivia makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tietoyhteiskunnan teknologian tuotanto ja osuus BKT:sta.- Kolmannen sukupolven jälkeiset maanpäälliset ja satelliittivälitteiset langattoman ja matkaviestinnän järjestelmät Euroopassa sekä verkkotekniikoiden keskinäinen lähentymiskehitys seuraan sukupolven Internet-ympäristössä. Indikaattorit: Markkinaosuudet, teknologian käytön levinneisyys.- Sähköisen ja langattoman liiketoiminnan ratkaisut ajasta ja paikasta riippumattomaan kaupankäyntiin koko laajennetun tuote-palvelu-ajattelun mukaisessa arvonmuodostusketjussa. Indikaattorit: Tuotantotiedot eri aloista, myös palvelualoista. - Sähköisten maksu- ja asiointitapahtumien tietoturvan parantaminen, yksityisyyden suojan kehittäminen tietoyhteiskunnan teknologian sovelluksissa ja välineiden kehittäminen tietoverkkorikollisuuden vastaiseen toimintaan. Indikaattorit: Tietoverkko- ja talousrikollisuus.- Kansalaisten laajempi osallistuminen tietoyhteiskuntaan sekä tehokkaammat terveydenhuollon, turvallisuuden, liikkuvuuden ja ympäristön hallinta- ja tukijärjestelmät. Sellaisten apujärjestelmien kehittäminen, joilla palautetaan tai korvataan vaurioituneita kehon toimintoja. Indikaattorit: Käyttäjätyytyväisyystutkimukset (esim. diagnostiikan kehityksestä), terveys- ja turvallisuustilastot.- Ratkaisut, joiden avulla kansalaiset voivat oppia ajasta ja paikasta riippumatta heidän tarpeisiinsa sopivalla tavalla. Ratkaisujen kehittäminen tiedon koostamista, yhteiskäyttöä, kauppaa ja jakelua varten. Indikaattorit: Käyttäjätutkimukset, kyselyt.1.1.3. Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmäti) Nanoteknologia(Pitkän aikavälin monitieteellinen tutkimustoiminta, jossa pyritään ymmärtämään asiaan liittyviä ilmiöitä, hallitsemaan prosesseja ja kehittämään tutkimusvälineitä; Nanobioteknologia; Nanometriluokan tekniikat materiaalien ja komponenttien valmistukseen; Käsittely- ja hallintavälineiden ja -instrumenttien kehittäminen; Alan sovellukset esimerkiksi terveydenhuollossa, kemian alalla, energia-alalla, optiikassa ja ympäristöalalla)ii) Älykkäät materiaalit(Perustietämyksen lisääminen; Uusien materiaalien tuotantoon ja jalostamiseen liittyvä teknologia; Materiaalikehityksen tukena tarvittavat suunnittelu- ja valmistustekniikat)iii) Uudet tuotantomenetelmät(Joustavien ja älykkäiden valmistusjärjestelmien kehittäminen; Järjestelmätutkimus ja riskienhallinta; Tuotantojärjestelmien, tuotteiden ja palvelujen elinkaaren optimoiminen)Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Lisätään tutkimukseen suunnattuja yksityisen sektorin taloudellisia ja henkilöresursseja pyrkimällä toiminnassa riittävän suureen mittakaavaan tällä teollisuuspainotteisella alalla.- Lisätään nanoteknologian, älykkäiden materiaalien sekä uusien tuotteiden ja prosessien käyttöä pk-yrityksissä, joilta odotetaan mittavaa (> 20 %) osallistumista tähän toimintaan.- Vähennetään mahdollisimman tehokkaasti luonnonvarojen käytöstä aiheutuvia päästöjä ja jätteitä elinkaariajattelun mukaisesti.- Kehitetään ja yhdistellään osaamista tieteen ja teknologian eri aloilta ja eri lähteistä, muun muassa EU:n jäsenyyttä hakeneista maista.1.1.4. Ilmailu ja avaruusi) Ilmailu(Kilpailukyvyn vahvistaminen; Moottoripäästöjen ja melun aiheuttamien ympäristövaikutusten vähentäminen; Ilma-alusten turvallisuuden parantaminen; Lentoliikennejärjestelmän toimintakapasiteetin ja turvallisuuden parantaminen)ii) Avaruus(Galileo; GMES; Satelliittiviestintä)Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Säilytetään Euroopan johtoasema ilmailualalla.- Alennetaan ilma-alusten suoria käyttökustannuksia lyhyellä aikavälillä 20 ja pitkällä aikavälillä 50 prosentilla.- Pienennetään onnettomuustiheyttä lyhyellä aikavälillä puoleen ja pitkällä aikavälillä viidennekseen.- Saavutetaan kymmenessä vuodessa valmiudet 16 miljoonaan vuotuiseen lentoon.1.1.5. Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskitRavintoon liittyvien sairauksien ja geneettisen alttiuden epidemiologiaYmpäristöstä johtuvat terveysriskitRavinnon ja erityisesti geenimuunneltuja organismeja sisältävien tuotteiden terveysvaikutuksetErityisesti geenimuunneltujen organismien jäljitykseen käytettävät jäljitysmenetelmät, jotka perustuvat muun muassa bioteknologian viimeaikaiseen kehitykseenKemiallisten kontaminanttien ja patogeenisten mikro-organismien (virusten, bakteerien, loisten ja uusien prionityyppisten tartunnanaiheuttajien) analyysi- ja osoitusmenetelmätEntistä turvallisemmat tuotantomenetelmät ja terveellisemmät elintarvikkeet, (mukaan luettuina bioteknologian ja luonnonmukaisen maanviljelyn menetelmiin perustuvat elintarvikkeet)Rehujen ja niihin sisältyvien alkuperältään erilaisten ainesosien käytön vaikutus ihmisen terveyteenOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Määritellään validoituja biologisia merkkiaineita osoittamaan altistumista tai vaikutuksia ihmisten terveyteen.- Lisätään ravintoketjussa tehtyjen tarkastusanalyysien määrää.- Lisätään ruoka-ainelajikkeiden ja ravintoeläinkantojen/rotujen määrää.- Lisätään entistä turvallisempien tuotantotekniikoiden määrää.- Vähennetään kaupallisten elintarvikkeiden kokonaisbakteerikantaa.1.1.6 Kestävä kehitys ja globaalimuutos1.1.6.1 Kestävän kehityksen teknologiati) Tutkimustoimet, joilla on vaikutuksia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä(Uusiutuvat energialähteet, energian tehokkaampi ja puhtaampi käyttö erityisesti kaupunkialueilla sekä uudet energiatehokkaat ja puhtaammat liikenneratkaisut; Kestävä liikenne)ii) Tutkimustoimet, joilla on vaikutuksia pitkällä aikavälillä(Polttokennot; Vety; Aurinkosähköteknologia ja biomassa)Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Tuetaan poliittista tavoitetta vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2010 mennessä, ja ylläpitää suuntausta vuoden 2010 jälkeen (Kioton pöytäkirja).- Tuetaan uusiutuvien energialähteiden osuuden kaksinkertaistamista (kuudesta kahteentoista prosenttiin) vuoteen 2010 mennessä (uusiutuvien energialähteiden valkoinen kirja); vähennetään energiankulutusta 12 prosentilla vuoteen 2010 mennessä järkiperäistämällä käyttöä ja vähentämällä kysyntää; käännetään tuontienergiasta riippuvuuden kasvu (50:stä 70:een prosenttiin) laskuun. - Tuetaan uusien ja uusiutuvien energialähteiden kustannusten alenemista fossiilisten polttoaineiden kanssa kilpailukykyiselle tasolle.1.1.6.2. GlobaalimuutosKasvihuonekaasujen päästöjen ja hiilinielujen (merten, metsien ja maaperän) ilmastovaikutukset ja niiden mekanismi; Veden kiertoBiologinen monimuotoisuus, geneettisten resurssien suojelu, maan ja meren ekosysteemien toiminta ja ihmisen toiminnan vuorovaikutus niiden kanssaIlmastonmuutokseen liittyvät aavikoitumisen ja luonnonkatastrofien mekanismitIlmastonmuutoksen maailmanlaajuiset seurantajärjestelmätOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Kehitetään välineitä alueellisten ilmastonmuutosten ennustamiseen.- Kehitetään hallintavälineitä veden saatavuuden heikentymisen vaikutusten lieventämiseen.- Kehitetään Euroopan tieteellistä panosta asiaa koskevien yleissopimusten yhteydessä ja asiaan liittyvässä päätöksenteossa ja lisätään näin Euroopan tutkimustoiminnan yhdenmukaisuutta kansainvälisissä yhteyksissä.- Arvioidaan muiden kuin kasvihuonekaasujen epäsuoria vaikutuksia ilmastoon.- Luodaan verkosto biologisen monimuotoisuuden seurantaan ja kehitetään kunnostusmahdollisuuksia.- Valaistaan ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien välisiä yhteyksiä.- Luodaan välineitä, joiden avulla voidaan paremmin ennakoida ja lieventää luonnonkatastrofien (tulvat, myrskyt, tulipalot, lumivyöryt ja maanvyörymät) seurauksia.- Luodaan yleiseurooppalaisia tietokantoja globaalimuutoksen muuttujista.1.1.7. Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassai) Eurooppalainen osaamisyhteiskunta(Tiedon tuottamisen, jakamisen ja käytön sekä sen taloudellisen ja yhteiskunnallisen vaikutuksen tehostaminen; Vaihtoehdot ja valinnat kehitettäessä Lissabonin huippukokouksessa asetettujen EU:n tavoitteiden mukaista osaamisyhteiskuntaa; Eri tiet kohti osaamisyhteiskuntaa)ii) Kansalaiset, demokratia ja uudet hallintotavat(Euroopan yhdentymisen ja EU:n laajentumisen vaikutukset hallintoon ja kansalaisiin; Vastuualueiden määrittäminen ja uudet hallintotavat; Konfliktien ratkaisemiseen ja rauhan ja oikeuden palauttamiseen liittyvät turvallisuuskysymykset; Uudet kansalaisuuden muodot ja identiteetit)Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Tarvitaan vertailevia tutkimuksia, ja niihin liittyvää tiedonkeruuta ja menetelmäkehitystä, Euroopan siirtymisestä osaamisyhteiskuntaan talouden ja yhteiskunnan eri osa-alueilla.1.2. Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi1.2.1 Politiikan tarpeita palveleva tutkimus ja eturivin tutkimusaiheetYhteisön politiikan laatimista, täytäntöönpanoa ja soveltamisen seurantaa varten tarvittava tutkimusTutkimus, joka vastaa uusien tieteidenvälisten ja monitieteellisten alojen tai kärkiosaamisen alojen tarpeisiinOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Vahvempi ja tehokkaampi tuki yhteisön politiikalle: pääosastot määrittelevät vastuualueidensa tavoitteet ja odotetut tulokset.- Nopeampi reagointi ja joustavampi toiminta tieteellisiin, teknologisiin ja sosioekonomisiin haasteisiin liittyvissä kysymyksissä.1.2.2. Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoimintaKollektiivinen tutkimus(Yhteisiä ongelmia ja haasteita koskeva tutkimus; Esinormatiivinen tutkimus; Tutkimus, jonka tavoitteena on lujittaa tietyn alan tai tiettyjen alojen teknologista perustaa; teknologisten välineiden kehittäminen)TutkimusyhteistyöOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Pk-yritysten laaja osallistuminen erityisohjelmaan (yli 15 % kohdan "Tutkimuksen integrointi" rahoituksesta) T&K-henkilöstön lisäämisen ja koulutuksen, teknologian kehittämisen ja tulosten hyödyntämisen muodossa.- Osallistumisen indikaattorit on määritelty ja niitä käytetään mittaamaan pk-yritysten osallistumista puiteohjelmaan (osuus kustakin aihepiirikohtaisesta ohjelmasta, osallistuminen maittain, uudet tulokkaat, koko, ikä, naisten osallistuminen...). 1.2.3 Erityiset kansainväliset yhteistyötoimetToimet, joilla autetaan EU:ssa ja puiteohjelmaan assosioituneissa maissa toimivia eurooppalaisia tutkijoita, yrityksiä ja tutkimusorganisaatioita saamaan käyttöönsä muualla maailmassa olevaa tietämystä ja asiantuntemusta Toimet, joilla autetaan varmistamaan Euroopan vahva ja yhtenäinen osallistuminen kansainvälisiin tutkimushankkeisiinToimet, joilla tuetaan tieteen ja teknologian osalta yhteisön ulkopolitiikan ja kehitysapupolitiikan toteutusta Erityistoimet, jotka koskevat kolmea maaryhmää: Välimeren alueen kolmannet maat, Venäjä ja IVY-maat sekä kehitysmaatOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Kolmansien maiden laajempi ja vahvempi osallistuminen yhteisön tutkimustoimintaan.- Voimakkaampi ja näkyvämpi toiminta kansainvälisissä yhteyksissä keskeisten maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemiseksi.- Parempi tieteellinen ja teknologinen tuki ulkopolitiikalle ja kehitysapupolitiikalle.2. Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen2.1. Tutkimustoiminnan koordinointiKansallisten toimien koordinointi(Tuki toimien koordinointia, verkostoitumista sekä yhteisten toimien suunnittelua ja toteutusta koskeville ehdotuksille; Integroidun tietojärjestelmän kehittäminen)Koordinointi Euroopan tasolla(Muissa eurooppalaisissa yhteistyöjärjestelmissä toteutettava tiede- ja teknologiayhteistyö; Euroopan tieteellisen yhteistyön erityisjärjestöjen yhteistoiminta ja yhteiset aloitteet)Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Luodaan kansallisten ohjelmien verkostoja- Arvioidaan jäsenvaltioiden saavutuksia ja todettuja eroja innovaatiotoiminnassa. 2.2. Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan yhtenäinen kehittäminenAnalyysit ja selvitykset (kehityksen ennakointiin, tilastoihin sekä tiede- ja teknologiaindikaattoreihin liittyvä työ)Tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen esikuva-analyysi (benchmarking) kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasollaEuroopan tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen kartoittaminenEuroopan tutkimuksen ja innovoinnin sääntely- ja hallintoympäristön kohentaminenOdotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit- Syvällisempään tietoon perustuva päätöksenteko toteutettaessa EU:n tiede- ja teknologiapolitiikkaa ja määriteltäessä sen painotuksia.- Tieteen ja teknologian päätöksentekijöiden ja poliittisten organisaatioiden laaja osallistuminen ennustepohjaiseen, EU:n päätöksentekoa tukevaan toimintaan.- Euroopan tieteen ja teknologian vuosikertomuksen julkaiseminen, mukaan luettuina keskeiset tiedot eurooppalaisesta tutkimusalueesta.- Tutkimukset uusien ja parempien indikaattorien laatimiseksi politiikan kannalta merkittävillä aloilla sekä uusien tilastotietokantojen kehittäminen.- Ensimmäisen vertailukierroksen tulosten julkistaminen.- Ensimmäisten tietojen julkistaminen huippuosaamisen keskittymistä.-  Puiteohjelman toteutustavat ja rahoitusvälineet ovat tavoitteiden mukaisesti seuraavat:>TAULUKON PAIKKA>(1) Lisäksi erityisohjelman kaikissa osissa voidaan toteuttaa liitännäistoimia. Yhteisön rahoitustuen saajina ovat yritykset (erityisesti pk-yritykset), tutkimuskeskukset, korkeakoulut ja tutkimustoimia rahoittavat kansalliset ja eurooppalaiset organisaatiot. Viimeksi mainitut voivat toimia myös yhteisön rahoitustuen välittäjinä.5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännötKomissio vastaa toimenpiteiden toteutuksesta. Tietyissä perustelluissa tapauksissa se voi käyttää tässä ulkopuolista apua.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)Muistutettakoon, että Euroopan yhteisön puiteohjelman kokonaismäärärahat ovat 16 275 miljoonaa euroa. Puiteohjelmien 2002-2006 määrärahat ovat näin ollen yhteensä 17 500 miljoonaa euroa.6.1.1 Rahoitustuki maksusitoumusmäärärahoina, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Jakauma aloittain  //  Yhteensä1) Tutkimuksen integrointi  //  12 055 Terveysalan genomiikka ja bioteknologia  //  2 000 Tietoyhteiskunnan teknologia  //  3 600 Nanoteknologia, älykkäät materiaalit ja uudet tuotantomenetelmät  //  1 300 Ilmailu ja avaruus  //  1 000 Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit  //  600 Kestävä kehitys ja globaalimuutos  //  1 700 Kansalaiset ja hallinto eurooppalaisessa osaamisyhteiskunnassa  //  225Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi  //  1 630 Politiikan tarpeita palveleva tutkimus ja eturivin tutkimusaiheet  //  880 Erityisesti pk-yrityksiä koskeva tutkimustoiminta  //  450 Erityiset kansainväliset yhteistyötoimet  //  3002) Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen  //  450Toimien koordinoinnin tukeminen  //  400Tutkimuspolitiikkojen yhtenäisen kehittämisen tukeminen  //  50YHTEENSÄ  //  12 505Kunkin tavoitteen osuuden vuosittaisella jakautumisella ei ole tässä vaiheessa merkitystä. Sen voidaan kuitenkin sanoa olevan tarkassa suhteessa koko erityisohjelmaan, joka puolestaan noudattelee puiteohjelmaa. Varojen jakautuminen erityisohjelmien sisällä määritellään työohjelmien laatimisen yhteydessä.6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat)Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla.6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi)Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) vuotuinen laajuus on noin 3500 uutta sopimusta (kaikissa luokissa yhteensä) ja vuosibudjetti 3000 miljoonaa euroa.Vuosien 2002-2006 epäsuorien toimien vuosibudjetti on noin 3700 miljoonaa euroa, eli reaalikasvua on noin 13 %.Kuten kohdassa 5.1.2 todetaan, uuden puiteohjelman toteutukseen on suunniteltu kolmea uutta toteutusvälinettä, jotka ovat: huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla).Edellisiin puiteohjelmiin verrattuna näissä toteutusvälineissä mennään pelkkiä tiedehankkeita pidemmälle, ja pyritään tutkimuksen integroimiseen varsinkin kokoamalla osaamista ja resursseja määrätyillä aloilla riittävän suuriksi kokonaisuuksiksi.Puiteohjelman 2002-2006 hallinnossa tämä mittakaavan korostaminen näkyy rahoitustuen hankekohtaisen määrän huomattavana kasvuna, mutta toisaalta vuosittain tehtävien sopimusten määrän merkittävänä pienenemisenä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHINKomissio aikoo perusteellisesti uudistaa puiteohjelman toteutusta ja ehdottaa kahden epäsuorien, muuhun kuin ydinenergiaan liittyvien tutkimustoimien ohjelman henkilöstömenojen ja muiden hallinnollisten menojen ylärajan alentamista 5,5 prosenttiin.Toistaiseksi viidennen puiteohjelman niissä osissa, jotka liittyvät epäsuoriin, muuhun kuin ydinenergiaan liittyviin tutkimustoimiin, henkilöstömenojen ja muiden hallinnollisten menojen yläraja on 7,0 prosenttia.Näillä näkymin tällaiset menot viidennessä puiteohjelmassa pysyttelevät lähellä ylärajaa, ehkä hieman sen alapuolella.Ellei puiteohjelman toteutustapoja muutettaisi, ja koska tähän menoluokkaan olisi jätettävä jonkin verran liikkumavaraa, komissiolla ei olisi syytä poiketa 7 prosentin yleisestä ylärajasta. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että seuraavan ohjelman ehdotettu budjetti kasvaa inflaation mukaisesti ja mahdollistaa pienen lisäyksen talouskasvun myötä.Yleistä enimmäismäärää voitaisiin alentaa vain, jos tuottavuus paranisi ja ohjelman hallintoon tehtäisiin merkittäviä muutoksia. Tilanteeseen voitaisiin soveltaa esimerkiksi seuraavia suhteellisen rajoittavia olettamuksia:- virkahenkilöstön määrä jäädytetään vuoden 2002 tasolle (1654 virkaa), jolloin oletettu 2 prosentin vuotuinen tuottavuuden paraneminen kompensoi ohjelman reaalikasvua- vuotuinen 2 prosentin inflaatioaste, joskin henkilöstökulut yleensä kasvavat hieman tätä nopeammin- ulkopuolisesta henkilöstöstä aiheutuvat kulut jäädytetään vuoden 2002 tasolle.Yllä kuvatussa tilanteessa komissio voisi ehdottaa yleisen enimmäismäärän alentamista noin 6 prosenttiin.Komissio on kuitenkin valmis sitoutumaan paljon merkittävämpään vähennykseen, eli enimmäismäärän alentamiseen 7,0 prosentista 5,5 prosenttiin. Tämä vapauttaisi huomattavasti varoja, noin 230 miljoonaa euroa, kohdennettavaksi suoraan tutkimushankkeisiin.Tämä edellyttää kuitenkin vastaavia tuottavuusparannuksia kaikessa tutkimustoiminnassa. Esitetty 5,5 prosentin enimmäismäärä on yleinen hallintokulujen yläraja, joka kattaa kokonaan erityisohjelmat "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" sekä "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen". Ohjelmia toteuttaessaan komissio varmistaa, että hallinnolliset kulut jakautuvat asianmukaisesti niiden yksiköiden kesken, jotka tutkimustoimintaa hallinnoivat. Tässä jakaumassa otetaan huomioon hallinnoitava kokonaisbudjetti, kolmen uuden toteutusvälineen käytön laajuus, työvoimavaltaisuus ja teknologian viimeisin kehitys toiminnan aloilla hankkeiden elinkaaren eri vaiheissa. Tässä otetaan huomioon hankkeiden pituus ja tarve varmistaa, että aiemmissa puiteohjelmissa tehtyjä sopimuksia hallinnoidaan tehokkaasti.Tämän mahdollistaisi pääasiassa uudessa puiteohjelmassa ehdotettujen uusien toteutusvälineiden laajamittainen käyttöönotto. Nämä uudet toteutusvälineet olisivat siis huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla). Näiden avulla voitaisiin säästää ohjelman hallinnointikuluissa.Toisin sanoen 5,5 prosentin yläraja kuvastaa komissio vakaata aikomusta uudistaa perusteellisesti puiteohjelman toteutusta.- On hyvä muistaa, että vaikka uusia toteutusvälineitä käytettäisiinkin täysin komission ehdotuksen mukaisesti, niiden vaikutukset hallintomenoihin näkyvät vasta asteittain. Kaudella 2003-2006 suuri osa komissio hallinnollisesta toiminnasta liittyy vielä aiempien puiteohjelmien toteutukseen ja loppuunsaattamiseen.Koska epäsuoraa tutkimustoimintaa koskevien sopimusten kesto on keskimäärin neljä vuotta, vuoden 2003 alussa odotettavissa olisi noin 13 000 voimassa olevaa sopimusta, joiden arvo on noin 6 600 miljoonaa euroa.Epäsuorien, muuhun kuin ydinenergiaan liittyvien tutkimustoimien henkilö- ja hallintomenojen 5,5 prosentin ylärajan noudattaminen edellyttäisi siis puiteohjelman hallintouudistusten kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämistä.- Uusien toteutusvälineiden avulla olisi mahdollisimman pitkälle pyrittävä vähentämään komission hallinnoimien yksittäisten hankkeiden ja sopimusten määrää.- Niiden hallintoa olisi huomattavasti yksinkertaistettava ja keskitettävä.- Kaikki mahdollisuudet ulkoistaa teknisiä tukitoimintoja ja tiettyjen toimintaluokkien hallinnon joitakin tehtäviä olisi käytettävä silloin tämä alentaa hallinnon kokonaiskuluja.Tämä edellyttäisi myös tehokasta ohjelma- ja budjettirakennetta, ja alennettua 5,5 prosentin ylärajaa sovellettaisiin kahteen epäsuorien, muuhun kuin ydinenergiaan liittyvien tutkimustoimien ohjelmaan kokonaisuudessaan.Tämä ehdotus on täysin sidoksissa uusien toteutusvälineiden käyttöönottoon komission ehdotuksen mukaisesti. Kaikki komission ehdotukseen tehdyt muutokset aiheuttavat muutoksia myös hallinnollisten kustannusten ylärajaan.7.1. Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>Epäsuorille tutkimustoimille on laadittu suunnitelma, joka sisältää 954 A-virkaa, 273 B-virkaa ja 427 C-virkaa, eli yhteensä 1654 virkaa (EY ja Euratom, myös SAB 3/2001).  Tähän olisi lisättävä toimintabudjetin kohdasta "osallistuminen tutkimuspolitiikan laatimiseen ja toteuttamiseen" 166 virkaa, joilla ei ole vaikutusta ohjelmien budjettiin.  7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät kuvaavat kokonaismenoja koko ohjelmakautena.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät kuvaavat kokonaismenoja tämän erityisohjelman nelivuotisen toteutuksen aikana. Vuotuiset kokonaismenot ovat siis 172, 000 miljoonaa euroa.>TAULUKON PAIKKA>8. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäErityisohjelmien tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista ja ne toteutetaan rinnakkain ja tiiviissä yhteistyössä samoihin tavoitteisiin tähtäävien muiden yhteisön ja kansallisten toimien kanssa. Tutkimustoiminnan ominaispiirteiden ja hyvin monilla tasoilla toteutettujen hyvin erityyppisten toimenpiteiden vuoksi on vaikeaa määritellä syy-seuraus-suhteita, joten tulosten ja vaikutusten seuranta ja arviointi on erittäin monimutkaista.Aiemmista ohjelmista saatujen kokemusten ja meneillään olevien metodologisten tutkimusten perusteella ollaan laatimassa tai on jo laadittu menetelmiä tavoitteiden kehittämiseksi sekä puiteohjelman, sen täytäntöön panevien erityisohjelmien sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen tähtäävien toimien tulosten ja vaikutusten seuraamiseksi ja arvioimiseksi. Komissio tarkastelee näiden menetelmien kehittymistä hyvissä ajoin ennen ohjelmien toteuttamista.Näillä keinoilla pyritään vähitellen ottamaan käyttöön johdonmukainen järjestelmä tiedonkeruuta ja tilastointia varten. Tässä yhteydessä on tarkoitus kehittää erityisesti puiteohjelmaa varten joukko yleisiä indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida ohjelmien vaikutuksia erityisesti kohdassa 5.1 kuvattuihin EU:n kohtaamiin haasteisiin (investoinnit tutkimuksen, kehitykseen ja osaamiseen yleisesti ja EU:n kannalta tärkeimmillä aloilla; tutkijavoimavarat, tutkimustulosten hyödyntäminen, kansallisten ja yhteisön tutkimusohjelmien johdonmukaisuus ja tutkimusinfrastruktuurien tukeminen).Lisäksi on tarkoitus kehittää joukko ohjelmien tavoitteita vastaavia tarkempia indikaattoreita, jotka liittyvät erityisesti ohjelmissa syntyvän tietämyksen tuottamiseen, hallinnointiin, verkottamiseen, hyödyntämiseen ja vaikutuksiin. Asiaa on jo hahmoteltu kohdassa 5.2 otsakkeen "Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit" alla.8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot- Vuosiseuranta: Komissio seuraa jatkuvasti puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja käyttää tarvittaessa apunaan sopivaa asiantuntemusta. Komissio arvioi erityisesti, onko tavoitteita, painopisteitä, välineitä, rahoituskeinoja ja hallinnointia mukautettu tilanteen mukaan.Tavoitteena on lisätä ja parantaa perustiedon järjestelmällistä keruuta, yhdenmukaisuutta ja laatua analyysien ja seurannan tehostamiseksi ja riittävän tiedon tuottamiseksi viisivuotisarviointia varten. Suunnitteilla on myös yhteinen itsearviointijärjestelmä, jotta yhteisön tutkimusvastaavat kiinnittäisivät enemmän huomiota toteutuksen ja tulosten seurantaan ja ohjelmien vaikutuksiin. Lisäksi aiotaan varmistaa, että puiteohjelman, erityisohjelmien ja eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisen seuranta on yhdenmukaista.Vuosikertomus: Puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamisen edistymisestä julkaistaan vuosikertomus, joka perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuosikertomus sisältää muun muassa vuosiseurannan tulokset, kuvaukset tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla toteutetuista toimista ja niiden tulosten levittämisestä ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisesta edellisenä vuonna sekä kuluvan vuoden työohjelman.- Viisivuotisarviointi: Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa ja sen erityisohjelmia koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana, tavoitteiden saavuttamisesta ja toiminnan vaikutuksista kyseistä ajanjaksoa koskeviin tavoitteisiin nähden. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETVaikka rahoituskoordinaattori toimittaakin raportteja, joissa osallistujien kirjanpidot yhdistetään, rahoituskoordinaattorin on pidettävä komission saatavilla kaikki asiakirjat, jotka komissio tarvitsee voidakseen suorittaa tilintarkastuksen ja joista käy ilmi myös osallistujien kirjanpidon yhdistämisen tapa ja ajankohta.Komissio suorittaa tilintarkastuksia tarvittaessa ja varsinkin silloin, kun sillä on syytä epäillä, että kulut eivät vastaa työraporteissa kuvattua työn etenemistä.Euroopan yhteisön tarkastusten suorittamiseen käytetään joko yhteisön omaa henkilökuntaa tai tarkastettavan osallistujan lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastettava osallistuja voi osoittaa.Komissio varmistaa myös, että tutkimuksen toteuttamisen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä ja oikeasuhteisia seuraamuksia.Tätä tarkoitusta varten kaikkiin ohjelmien toteuttamista koskeviin juridisiin asiakirjoihin, myös yksittäisiin sopimuksiin ja vakiosopimuksiin, on sisällyttävä tarkistuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99.Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat seikat- erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EY:n taloudellisia etuja tuen valvonnalla ja tarkastuksilla;- määräys osallistumisesta petostentorjunnan alan hallinnollisiin tarkastuksiin asetusten (EY) N:o 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 mukaisesti;- hallinnollisten seuraamusten soveltaminen kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustalle listalle joutumista;- maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 256 artiklan mukaisesti.