               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.11.2021
            COM(2021) 671 final
            2021/0352(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kansainvälisen merenkulkujärjestön 32. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän mukaisiin ohjeisiin tehtävien muutosten hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä unionin puolesta otettavasta kannasta Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) 32. yleiskokouksessa, joka pidetään etäkokouksena 6.–15. joulukuuta 2021.

               Yleiskokouksen 32. istunnossa on määrä hyväksyä ehdotus Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) vuoden 2021 katsastusohjeiksi ja kumota yleiskokouksen päätöslauselma A.1140(31), jolla IMO:n yleiskokous hyväksyi 31. istunnossaan Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) vuoden 2019 katsastusohjeet.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kansainvälistä merenkulkujärjestöä (IMO) koskeva yleissopimus

               Kansainvälinen merenkulkujärjestö, jäljempänä ’IMO’, on perustettu Kansainvälistä merenkulkujärjestöä koskevalla yleissopimuksella. IMO:n tarkoituksena on toimia yhteistyöfoorumina kaikenlaisia kansainvälisen kauppamerenkulun teknisiä kysymyksiä koskevien säännösten ja menettelytapojen alalla. Sen pyrkimyksenä on myös edistää tiukimpien mahdollisten määräysten yleistä hyväksymistä meriturvallisuuden, navigoinnin tehokkuuden sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisen ja torjunnan alalla yhtäläisten toimintaedellytysten edistämiseksi. Se pyrkii myös käsittelemään asiaan liittyviä hallinnollisia ja oikeudellisia seikkoja.

               Yleissopimus tuli voimaan 17. maaliskuuta 1958.

               Kaikki jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia.

               2.2.Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO)

               IMO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta ja turvatoimista sekä alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä. IMO on yleinen standardeja laativa viranomainen kansainvälisen merenkulun turvallisuuden, turvatoimien ja ympäristönsuojelun alalla. Sen tärkein tehtävä on luoda oikeudenmukainen ja tehokas merenkulkualan sääntelykehys, joka hyväksytään ja pannaan täytäntöön yleisesti.

               IMO:n jäsenyys on avoin kaikille valtioille, ja kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat IMO:n jäseniä. EU:n ja IMO:n väliset suhteet perustuvat erityisesti valtioiden välisen neuvoa-antavan merenkulkujärjestön (IMCO) ja Euroopan yhteisöjen komission vuonna 1974 tekemään yhteistyöjärjestelyyn.

               IMO:n yleiskokous on järjestön hallintoelin. Se koostuu kaikista IMO:n jäsenvaltioista, jotka kokoontuvat joka toinen vuosi, ja se voi hyväksyä toimenpiteitä, joista on sovittu IMO:n viidessä pääkomiteassa. Näihin viiteen komiteaan kuuluvat meriturvallisuuskomitea (MSC) ja meriympäristön suojelukomitea (MEPC).

               2.3.Suunniteltu IMO:n yleiskokouksen säädös

               Yleiskokouksen on määrä hyväksyä 6.–15. joulukuuta 2021 pidettävässä 32. istunnossaan muutoksia HSSC-järjestelmän mukaisiin ohjeisiin.

               Suunniteltujen muutosten tarkoituksena on päivittää ohjeet siten, että niissä otetaan huomioon pakollisiin oikeudellisiin välineisiin tehdyistä muutoksista, joita on tulossa voimaan 31. joulukuuta 2021 asti, johtuvat vaatimukset.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1.Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän vuoden 2021 katsastusohjeiden hyväksyminen ja päätöslauselman A.1140(31) kumoaminen

               Lippuvaltion toimeenpano- ja valvontatyötä käsittelevä alakomitea, joka on IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa käsittelevän alakomitean (III-alakomitea) edeltäjä, päätti tarkistaa HSSC:n katsastusohjeita jatkuvasti. Katsastusohjeet päivitetään sen vuoksi IMO:n yleiskokouksen jokaisessa istunnossa. Katsastusohjeiden viimeisin versio on päätöslauselmassa A.1140(31), ja se hyväksyttiin yleiskokouksen 31. istunnossa vuonna 2019.

               IMO:n III-alakomitea perusti kuudennessa istunnossaan Kiinan koordinoiman kirjallista menettelyä käyttävän ryhmän, joka tarkastelee HSSC:n mukaisia katsastusohjeita ja ei-tyhjentävää luetteloa velvoitteista, jotka perustuvat IMO:n oikeudellisten välineiden täytäntöönpanoa koskevaan säännöstöön (III-säännöstö). Tämä oli tehty samalla tavalla aiemmissa III-alakomitean istunnoissa.

               Kirjallista menettelyä käyttävää ryhmää pyydettiin jatkamaan katsastusohjeiden muutosluonnosten laatimista. Muutokset johtuvat asiaa koskeviin pakollisiin oikeudellisiin välineisiin tehtävistä muutoksista, joita on määrä tulla voimaan 31. joulukuuta 2021 asti, ottaen huomioon MEPC:n ja MSC:n istuntojen tulokset. Päivitetyt HSSC-katsastusohjeet ja nykyiset ohjeet sisältävän päätöslauselman A.1140(31) kumoaminen hyväksytään MSC:n 104. istunnossa ja MEPC:n 77. istunnossa. Kun päätöslauselmaluonnos on hyväksytty molemmissa komiteoissa, se toimitetaan hyväksyttäväksi yleiskokouksen 32. istunnossa.

               Säännöllisellä uudelleentarkastelulla varmistetaan, että HSSC:n katsastusohjeet pysyvät ajan tasalla. Hyväksyttävässä päivityksessä selvennetään muun muassa, että vanhentuneita primääriakkuja, jotka täyttävät päätöslauselman MSC.149(77) liitteessä olevan 12.6 kohdan vaatimukset, voidaan käyttää ainoastaan kaksisuuntaisten VHF-radiopuhelinlaitteiden toiminnan tutkimiseen ja tarkastamiseen. Unionin olisi kannatettava näitä muutoksia, koska niillä varmistetaan, että katsastusohjeissa otetaan huomioon uusin kehitys.

               3.2.Asiaa koskeva EU:n lainsäädäntö ja EU:n toimivalta

               Asetuksessa (EY) N:o 391/2009
                  1
                vahvistetaan alusten tarkastus- ja katsastuslaitoksia koskevat yhteiset säännöt ja standardit. Asetuksen liitteessä I olevan B osan 7 kohdan k alakohdan mukaan hyväksytyn laitoksen on varmistettava, että lakisääteiset katsastukset ja tarkastukset suoritetaan IMO:n hyväksymien yhdenmukaistettuun katsastus- ja todistustenantojärjestelmään liittyvien katsastusohjeiden mukaisesti.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen tai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  2
               .

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               IMO:n yleiskokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Kansainvälistä merenkulkujärjestöä koskevalla yleissopimuksella.

               Säädös, joka yleiskokouksen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös voi vaikuttaa ratkaisevasti alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 sisältöön. Tämä johtuu siitä, että asetuksen mukaan hyväksytyn laitoksen on varmistettava, että lakisääteiset katsastukset ja tarkastukset suoritetaan IMO:n hyväksymien yhdenmukaistettuun katsastus- ja todistustenantojärjestelmään liittyvien katsastusohjeiden mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät meriliikenteeseen. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0352 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kansainvälisen merenkulkujärjestön 32. yleiskokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän mukaisiin ohjeisiin tehtävien muutosten hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälistä merenkulkujärjestöä, jäljempänä, ’IMO’, koskeva yleissopimus tuli voimaan 17 päivänä maaliskuuta 1958.

               (2)IMO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö, joka vastaa merenkulun turvallisuudesta ja turvatoimista sekä alusten aiheuttaman meren ja ilman pilaantumisen ehkäisemisestä. Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat IMO:n jäseniä. Unioni ei ole IMO:n jäsen.

               (3)Yleissopimuksen 15 artiklan j alakohdan nojalla yleiskokous voi hyväksyä meriturvallisuutta, laivojen aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisyä ja torjuntaa sekä muita merenkulun vaikutuksia merelliseen ympäristöön koskevia sääntöjä ja ohjeita, jotka kansainvälisillä asiakirjoilla tai niiden mukaisesti on määrätty järjestön ratkaistavaksi, tai kyseisiä sääntöjä tai ohjeita koskevia muutoksia, jotka sille on esitetty.

               (4)IMO:n yleiskokouksen on määrä hyväksyä 6–15 päivänä joulukuuta 2021 pidettävässä 32. istunnossaan Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän (HSSC) mukaiset vuoden 2021 katsastusohjeet ja kumota IMO:n yleiskokouksen päätöslauselma A.1140(31), joka sisältää HSSC:n vuoden 2019 katsastusohjeet.

               (5)On aiheellista vahvistaa IMO:n yleiskokouksen 32. istunnossa unionin puolesta otettava kanta, koska HSSC-katsastusohjeisiin tehtävät muutokset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön erityisesti alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 391/2009 osalta.

               (6)HSSC:n vuoden 2021 katsastusohjeiden hyväksyminen ja HSSC:n vuoden 2019 katsastusohjeiden kumoaminen ovat osa säännöllistä uudelleentarkastelua. Unionin olisi sen vuoksi kannatettava näitä muutoksia, koska niillä varmistetaan HSSC:n katsastusohjeiden pysyminen ajan tasalla.

               (7)Unionin kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n yleiskokouksen jäseniä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kansainvälisen merenkulkujärjestön, jäljempänä ’IMO’, yleiskokouksen 32. istunnossa unionin puolesta otettava kanta on kannattaa asiakirjassa III 7/17/Add.1 olevassa 8 jaksossa ja liitteessä 6 esitettyjen Harmonized System of Survey and Certification -järjestelmän mukaisten vuoden 2021 katsastusohjeiden hyväksymistä sekä IMO:n yleiskokouksen päätöslauselman A.1140(31) kumoamista.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät yhdessä ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat IMO:n yleiskokouksen jäseniä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 391/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, alusten tarkastamis- ja katsastamislaitoksia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista. EUVL L 131, 28.5.2009, s. 11–23.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.11.2021
            COM(2021) 672 final
            2021/0350(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman kauppajärjestön 12. ministerikokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee neuvoston päätöstä Maailman kauppajärjestön 12. ministerikokouksessa unionin puolesta otettavasta kannasta useiden päätösten suunniteltuun hyväksymiseen. Tämä ehdotus kattaa seuraavat alat:

               1.Kalastustuet

               2.Kauppa ja terveys

               3.TRIPS-sopimuksen mukaisiin immateriaalioikeuksiin liittyvät toimenpiteet covid-19-pandemian ja muiden pandemioiden yhteydessä

               4.Avoimuuden parantaminen maatalouden alalla

               5.Kotimainen maataloustuki

               6.Julkinen varastointi elintarviketurvan tarkoituksissa

               7.Maatalouden vientirajoitukset, mukaan lukien Maailman ruokaohjelman poikkeus vientirajoituksista

               8.Maatalouden vientikilpailu

               9.Maatalouden markkinoille pääsy

               10.Maatalouden erityissuojamekanismi

               11.Maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnoinnista tehdyn sopimuksen (tariffikiintiöitä koskeva Balin päätös) uudelleentarkastelu

               12.Puuvilla

               13.Vähiten kehittyneet maat sekä erityis- ja erilliskohtelu

               14.Ilmoitukset

               15.Kauppaan liittyvät kysymykset

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Maailman kauppajärjestön perustamissopimus (WTO-sopimus)

               Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksella, jäljempänä ’WTO-sopimus’, pyritään saavuttamaan WTO-sopimuksen johdanto-osassa mainitut tavoitteet. WTO-sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1995.

               Euroopan unioni on sopimuksen sopimuspuoli.
                  1
                Myös kaikki 27 EU:n jäsenvaltiota ovat sopimuksen osapuolia. WTO voi tehdä päätöksiä WTO-sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

               2.2.Maailman kauppajärjestön ministerikokous

               Ministerikokous on WTO:n ylin päätöksentekoelin, joka kokoontuu vähintään kerran kahdessa vuodessa. Päätökset tehdään käytännössä yksimielisesti.

               Seuraava ministerikokous järjestetään Genevessä Sveitsissä (30. marraskuuta – 3. joulukuuta 2021).

               2.3.Suunnitellut WTO:n ministerikokouksen säädökset

               WTO:n 12. ministerikokouksessa on määrä hyväksyä 3. joulukuuta useita päätöksiä seuraavilla aloilla:

               1.Kalastustuet

               2.Kauppa ja terveys

               3.TRIPS-sopimuksen mukaisiin immateriaalioikeuksiin liittyvät toimenpiteet covid-19-pandemian ja muiden pandemioiden yhteydessä

               4.Avoimuuden parantaminen maatalouden alalla

               5.Kotimainen maataloustuki

               6.Julkinen varastointi elintarviketurvan tarkoituksissa

               7.Maatalouden vientirajoitukset, mukaan lukien Maailman ruokaohjelman poikkeus vientirajoituksista

               8.Maatalouden vientikilpailu

               9.Maatalouden markkinoille pääsy

               10.Maatalouden erityissuojamekanismi

               11.Tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen uudelleentarkastelu

               12.Puuvilla

               13.Vähiten kehittyneet maat sekä erityis- ja erilliskohtelu

               14.Ilmoitukset

               15.Kauppaan liittyvät kysymykset

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tämän ehdotuksen tavoitteena on mahdollistaa EU:n liittyminen mahdolliseen WTO:n konsensukseen suunniteltujen säädösten hyväksymisestä ministerikokouksessa.

               Vielä ei ole selvää, pääsevätkö WTO:n jäsenet konsensukseen, ja jos pääsevät, missä määrin, mutta neuvoston on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti vahvistettava etukäteen 12. ministerikokouksessa otettava EU:n kanta.
                  2

               On huomattava, että EU:n kantaa, jolla tuetaan sähköisiin siirtoihin sovellettavia tulleja koskevan moratorion jatkamista sekä vuonna 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen XXIII artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja valituksia (ilman sopimusrikkomusta tehtävät ja muista tilanteista johtuvat valitukset) koskevan moratorion jatkamista, ei sisällytetä tähän ehdotukseen, koska 27. marraskuuta 2015 annetussa neuvoston päätöksessä (EU) 2015/2236 säädetään, että tämä voidaan tehdä määräämättömäksi ajaksi.

               Tämä ehdotus kattaa seuraavat kysymykset, joista voidaan antaa päätöksiä:

               ·Kalastustuet: Monenvälinen sopimus tiettyjen kalastustukien poistamista koskevista säännöistä sisältyy YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 14 osatavoitteeseen 6 (tavoite 14.6), josta sovittiin valtioiden tai hallitusten johtajien kesken vuonna 2015 ja WTO:n ministerikokouksen 13. joulukuuta 2017 tekemässä päätöksessä (WT/MIN(17)/64). Neuvottelut ovat käynnissä, ja EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               ·Kauppa ja terveys: Keskustelut kauppa- ja terveyskysymyksistä aloitettiin vuonna 2020. Kolmetoista samanmielistä maata eli ns. Ottawa-ryhmä esitti WTO:ssa 24. marraskuuta 2020 ehdotuksen (WTO/GC/223) kauppaa ja terveyttä koskevasta aloitteesta sopimiseksi vastauksena nykyisiin ja tuleviin pandemioihin. Aloitteessa esitettiin useita toimia, jotka koskivat erityisesti vientirajoituksia, kauppaa helpottavia toimenpiteitä ja avoimuuden parantamista. EU oli yksi aloitteen alkuperäisistä puolestapuhujista. Ehdotuksessa myös kannustettiin WTO:ta tiivistämään yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa kriisivalmiustyössä. Ajan mittaan tukijoiden määrä nousi 26:een. WTO:ssa esitettiin 15. heinäkuuta 2021 tarkistettu ehdotus yleisneuvoston julistusluonnokseksi (WT/GC/W/823) kauppapolitiikan toimista covid-19-pandemian torjumiseksi ja selviytymiskyvyn parantamiseksi tulevien pandemioiden varalta. EU:n olisi tuettava mahdollista lopputulosta tällä alalla, kun on kyse vientirajoituksista, kauppaa helpottavista toimenpiteistä, avoimuuden parantamisesta ja muista kysymyksistä, jotka sisältyvät tuoreimpaan ehdotukseen yleisneuvoston julistusluonnokseksi. Tämä voi kattaa myös WTO:n työohjelman, joka koskee 12. ministerikokouksen jälkeistä työtä ja jonka tavoitteena on parantaa jäsenten kykyä selviytyä tulevista pandemioista.

               ·TRIPS-sopimuksen mukaisiin immateriaalioikeuksiin liittyvät toimenpiteet covid-19-pandemian ja muiden pandemioiden yhteydessä: Nämä neuvottelut ovat osa WTO:ssa parhaillaan käytäviä keskusteluja siitä, miten kauppajärjestelmällä voidaan edistää covid-19-rokotteiden ja -hoitomuotojen yleistä saatavuutta. Muutamat WTO:n jäsenet toimittivat 21. toukokuuta 2021 WTO:n TRIPS-neuvostolle tiedonannon, johon sisältyi tarkistettu ehdotus vapautukseksi tietyistä TRIPS-sopimuksen määräyksistä covid-19:n ehkäisemisen, rajoittamisen ja hoitomuotojen tarkoituksissa (IP/C/W/669/Rev.1). EU toimitti 4. kesäkuuta 2021 WTO:n yleisneuvostolle tiedonannon kiireellisistä kauppapoliittisista toimista vastauksena covid-19-kriisiin (WT/GC/231) ja WTO:n TRIPS-neuvostolle vastaavia toimia koskevan tiedonannon immateriaalioikeuksien osalta (IP/C/W/680). EU toimitti WTO:n TRIPS-neuvostolle 18. kesäkuuta 2021 tiedonannon, johon sisältyi luonnos julistukseksi TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä pandemian yhteydessä (IP/C/W/681). Julistusluonnoksella pyritään selkeyttämään tai helpottamaan TRIPS-sopimuksessa määrätyn pakkolisenssijärjestelmän käyttöä, jotta se toimisi mahdollisimman tehokkaasti pandemian yhteydessä. Asian tärkeyden vuoksi EU:n olisi tuettava lopputulosta, joka on edellä mainittujen EU:n tiedonantojen mukainen. Lisäksi EU:n puolesta otettavan kannan olisi oltava riittävän joustava, jotta voidaan ottaa huomioon meneillään olevan tekstipohjaisen prosessin dynaaminen luonne, myös ministerikokouksessa käytettävän välineen osalta. EU:n olisi erityisesti oltava valmis hyväksymään muita osatekijöitä, joita muut WTO:n jäsenet saattavat esittää ja joilla pyritään tehostamaan tai yksinkertaistamaan TRIPS-sopimuksessa määrättyjen joustojen käyttöä covid-19-pandemian, muiden pandemioiden tai muiden kansanterveyteen liittyvien äärimmäisen kiireellisten olosuhteiden yhteydessä.

               ·Avoimuuden parantaminen maatalouden alalla: EU on vakuuttunut siitä, että sen ehdotus (JOB/AG/213) ministeritason päätökseksi, joka koskee avoimuuden parantamista maatalouden alalla ja jota Kanada, Japani ja Yhdysvallat tukevat, voisi toimia perustana 12. ministerikokouksessa tehtävälle päätökselle. Ehdotuksessa esitetään, miten avoimuutta voitaisiin parantaa maatalouden kaikilla osa-alueilla. Tämä on tärkeä aloite 12. ministerikokouksen kannalta, sillä pandemia on tuonut korostetusti esiin tarpeen parantaa avoimuutta ja ennustettavuutta maataloustuen ja maataloustuotteiden kaupan alalla. Tämä aloite voisi olla uskottava osa elintarviketurvaa koskevaa asialistaa, jonka WTO:n pääjohtaja on asettanut yhdeksi painopisteistä 12. ministerikokouksessa.

               ·Kotimainen maataloustuki: Kauppaa vääristävää kotimaista maataloustukea koskevat neuvottelut perustuvat WTO:n maataloussopimuksen 20 artiklaan. Ne ovat osa Dohan kehitysohjelman toimeksiantoa 14. marraskuuta 2001 annetun Dohan ministerikokouksen julkilausuman (WT/MIN(01)/DEC/1) mukaisesti. Neuvotteluissa esitettyjen eriävien näkemysten vuoksi EU katsoo, että mahdollinen lopputulos voisi olla työohjelma, joka koskee kauppaa vääristävän kotimaisen tuen uudistamista 12. ministerikokouksen jälkeisellä ajalla.

               ·Julkinen varastointi elintarviketurvan tarkoituksissa: Neuvotteluissa pyritään sopimaan pysyvästä ratkaisusta, jolla voidaan täyttää tavoite, joka asetettiin 7. joulukuuta 2013 annetussa Balin ministerikokouksen päätöksessä julkisesta varastoinnista elintarviketurvan tarkoituksissa (WT/MIN(13)/38-WT/L/913). Pysyvää ratkaisua tulkitaan 27. marraskuuta 2014 annetussa yleisneuvoston päätöksessä (WT/L/939). Tavoite toistettiin 19. joulukuuta 2015 annetussa Nairobin ministerikokouksen päätöksessä (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Tämä kysymys voi sisältyä kotimaista tukea koskevaan työohjelmaan.

               ·Maatalouden vientirajoitukset: Neuvottelut maatalouden vientirajoituksista, mukaan lukien Maailman ruokaohjelman poikkeus vientirajoituksista, ovat osoittaneet, että suuri osa WTO:n jäsenistä tukee sitoumusta olla asettamatta tällaisia rajoituksia humanitaarisiin tarkoituksiin tehtäville hankinnoille. Asian tärkeyden vuoksi EU:n olisi edelleen tuettava ehdotusta asiaa koskevaksi ministeritason päätökseksi, joka voisi olla tärkeä osa elintarviketurvapakettia 12. ministerikokouksessa. EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               ·Maatalouden vientikilpailu: Vientikilpailun alalla olisi tarpeen pyrkiä parantamaan sekä avoimuutta että sääntöjä, mutta neuvottelut ovat osoittaneet, että kiinnostus on vähäistä. Avoimuuden parantamisessa on kuitenkin jonkin verran mahdollisuuksia edistyä 12. ministerikokouksen aikana. EU onkin sisällyttänyt useita tähän aiheeseen liittyviä ehdotuksia yhteisesti esitettyyn ehdotukseensa (JOB/AG/213) ministeritason päätökseksi avoimuuden parantamisesta maatalouden alalla. Vientikilpailun alalla on ollut käynnissä vientikilpailua koskevan Nairobin päätöksen (WT/MIN(15/45)) kolmivuotinen uudelleentarkastelu säännöllisessä maatalouskomiteassa kyseisen päätöksen 5 kohdan mukaisesti. Tavoitteena on tarkastella uudelleen päätökseen sisältyviä sääntöjä. Uudelleentarkastelua on kuitenkin päätetty lykätä maatalouskomitean seuraavaan kokoukseen, joka järjestetään maaliskuussa 2022. Lykkäämispäätös saattaa edellyttää ministeritason päätöstä 12. ministerikokouksessa. EU tukee lykkäämistä.

               ·Maatalouden markkinoille pääsy: Maatalouden markkinoille pääsyä koskevista neuvotteluista käydyt keskustelut ovat osoittaneet, ettei WTO:ssa ole minkäänlaista halukkuutta tai realistisia mahdollisuuksia käynnistää lähiaikoina uudelleen neuvotteluja tullien alentamisesta. Jotkin WTO:n jäsenet ovat kuitenkin esittäneet ehdotuksia neuvottelujen aloittamiseksi 12. ministerikokouksen jälkeen. Eräs ehdotuksista koskee tullitariffien yksinkertaistamista ja sisältää arvotullivastaavien (Ad Valorem Equivalents, AVE) laskelmia. EU katsoo, että avoimuuden parantaminen on ainoa mahdollinen lopputulos markkinoille pääsyn alalla. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös Australian, Brasilian, Kanadan ja Ukrainan ehdotus (JOB/AG/212), joka koskee sovellettavien tariffimuutosten avoimuutta ja matkalla olevien tavaroiden kohtelua ja jota EU tukee. EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               ·Maatalouden erityissuojamekanismi: Koska näkemykset eroavat toisistaan ja koska jäsenten sitoutuminen on puutteellista, 12. ministerikokouksessa ei odoteta saavutettavan lopputulosta tällä alalla. On kuitenkin EU:n edun mukaista varmistaa, että erityissuojamekanismista ei neuvotella erikseen vaan osana laajempia markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja.

               ·Tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen uudelleentarkastelu: Keskusteluissa, jotka koskevat maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnoinnista tehdyn sopimuksen (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) uudelleentarkastelua, olisi päästävä lopputulokseen viimeistään 31. joulukuuta 2021. Päätös, jolla Yhdysvallat ja kehittyvät maat vapautetaan vajaakäyttöä koskevasta mekanismista, on tällä hetkellä kattavuudeltaan epätasainen, mitä ei voida hyväksyä. Koska keskustelut käydään säännöllisessä maatalouskomiteassa, on mahdollista, että ministeritason sijaan lopputulosta harkitaan yleisneuvoston tasolla. EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               ·Puuvilla: Koska neuvotteluissa esitetyt näkemykset ovat eriäviä, 12. ministerikokouksen todennäköisin lopputulos ovat yksittäiset parannukset avoimuuteen. EU on sisällyttänyt ehdotuksen avoimuuden parantamisesta puuvillantuotannon alalla yhteisesti esitettyyn ehdotukseen (JOB/AG/213) ministeritason päätökseksi avoimuuden parantamisesta maatalouden alalla.

               ·Vähiten kehittyneet maat sekä erityis- ja erilliskohtelu: Neuvottelut erityis- ja erilliskohtelua koskevista määräyksistä ovat osa Dohan kehitysohjelmaa. Mahdollinen 12. ministerikokouksen lopputulos voi olla se, että selkeytetään nykyisiä määräyksiä tai myönnetään lisää erityis- ja erilliskohtelua vähiten kehittyneille maille ja mahdollisesti myös muille muita heikommassa asemassa oleville WTO:n jäsenille. Asian tärkeyden vuoksi EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               ·Ilmoitukset: Koska avoimuutta ja nykyisten ilmoitusvaatimusten noudattamista on tarpeen parantaa, EU esitti ehdotuksen yleisneuvoston päätökseksi menettelyistä, joilla parannetaan avoimuutta ja WTO-sopimusten mukaisten ilmoitusvaatimusten noudattamista (JOB/GC/204/Rev.7). Neuvottelut ovat käynnissä, ja EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               ·Kauppaan liittyvät kysymykset: Jotta voitaisiin tehostaa WTO:n säännöllisten neuvostojen ja komiteoiden työtä erityisesti kauppaan liittyvien kysymysten käsittelyn osalta, EU esitti WTO:lle ehdotuksen yleisneuvoston päätökseksi menettelyohjeista, jotka on tarkoitettu kauppaan liittyviä kysymyksiä käsitteleville WTO:n neuvostoille ja komiteoille (WT/GC/W/777/Rev.6). Neuvottelut ovat käynnissä, ja EU:n olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               Koska neuvotteluja käydään parhaillaan kaikilla edellä mainituilla aloilla, komissio odottaa, että neuvosto tekee päätöksen EU:n kannasta neuvottelujen lopputuloksiin heti, kun tilanne on ministerikokouksessa selvä asianomaisten tekstien osalta.

               Aloite on kaikilta osin johdonmukainen suhteessa voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin. Samankaltaisia päätöksiä on valmisteltu aiempia WTO:n ministerikokouksia varten – viimeksi vuonna 2017 pidettyä WTO:n 11. ministerikokousta varten.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  3

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               WTO:n ministerikokous on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu WTO-sopimuksella. WTO:n ministerikokouksella on WTO-sopimuksen IV artiklan 1 kohdan mukaan valta tehdä päätöksiä kaikista monenkeskisten kauppasopimusten alaisista asioista, myös päätöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

               Edellä mainituilla suunnitelluilla säädöksillä on oikeusvaikutuksia, sillä ne voivat vaikuttaa unionin oikeuksiin ja velvoitteisiin.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyy yhteiseen kauppapolitiikkaan, koska suunnitellut Dohan kehitysohjelmaan liittyviä kysymyksiä koskevat mahdolliset päätökset kuuluvat sen piiriin.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0350 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman kauppajärjestön 12. ministerikokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/800/EY
                  4
               , ja WTO-sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.

               (2)WTO-sopimuksen IV artiklan 1 kohdan ja IX artiklan 1 kohdan mukaan Maailman kauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, ministerikokous voi tehdä päätöksiä konsensuksella.

               (3)WTO:n ministerikokous voi 30 päivänä marraskuuta – 3 päivänä joulukuuta 2021 pitämässään 12. kokouksessaan antaa päätöksiä kalastustuista, kaupasta ja terveydestä, TRIPS-sopimuksen mukaisiin immateriaalioikeuksiin liittyvistä toimenpiteistä covid-19-pandemian ja muiden pandemioiden yhteydessä, avoimuuden parantamisesta maatalouden alalla, kotimaisesta maataloustuesta, julkisesta varastoinnista elintarviketurvan tarkoituksissa, maatalouden vientirajoituksista, mukaan lukien Maailman ruokaohjelman poikkeus vientirajoituksista, maatalouden vientikilpailusta, maatalouden markkinoille pääsystä, maatalouden erityissuojamekanismista, tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen uudelleentarkastelusta, puuvillasta, vähiten kehittyneistä maista sekä erityis- ja erilliskohtelusta, ilmoituksista ja kauppaan liittyvistä kysymyksistä.

               (4)On aiheellista vahvistaa WTO:n ministerikokouksessa unionin puolesta otettava kanta, koska päätökset tulevat olemaan unionia sitovia.

               (5)Kalastustukia koskevat neuvottelut ovat osa Dohan kehitysohjelmaa. Ne on määritelty painopistealueeksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteen 14 osatavoitteessa 6 (tavoite 14.6), josta valtioiden tai hallitusten johtajat sopivat vuonna 2015, ja WTO:n ministerikokouksen 13 päivänä joulukuuta 2017 tekemässä päätöksessä (WT/MIN(17)/64). Koska kauppa ja kestävä kehitys ovat tärkeitä kysymyksiä ja koska unioni on ollut yksi puolestapuhujista, unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (6)Keskustelut kauppa- ja terveyskysymyksistä aloitettiin vuonna 2020. Kolmetoista samanmielistä maata (niin sanottu Ottawa-ryhmä) esitti WTO:ssa 24 päivänä marraskuuta 2020 ehdotuksen (WTO/GC/223) kauppaa ja terveyttä koskevasta aloitteesta sopimiseksi vastauksena nykyisiin ja tuleviin pandemioihin. EU oli yksi aloitteen alkuperäisistä puolestapuhujista. WTO:ssa esitettiin 15. heinäkuuta 2021 tarkistettu ehdotus yleisneuvoston julistusluonnokseksi (WT/GC/W/823) kauppapolitiikan toimista covid-19-pandemian torjumiseksi ja selviytymiskyvyn parantamiseksi tulevien pandemioiden varalta. Asian tärkeyden vuoksi unionin olisi tuettava lopputulosta tällä alalla.

               (7)Neuvottelut TRIPS-sopimuksen mukaisiin immateriaalioikeuksiin liittyvistä toimenpiteistä covid-19-pandemian ja muiden pandemioiden yhteydessä ovat osa WTO:ssa parhaillaan käytäviä keskusteluja siitä, miten kauppajärjestelmällä voidaan edistää covid-19-rokotteiden ja -hoitomuotojen yleistä saatavuutta. Muutamat WTO:n jäsenet toimittivat 21. toukokuuta 2021 WTO:n TRIPS-neuvostolle tiedonannon, johon sisältyi tarkistettu ehdotus vapautukseksi tietyistä TRIPS-sopimuksen määräyksistä covid-19:n ehkäisemisen, rajoittamisen ja hoitomuotojen tarkoituksissa (IP/C/W/669/Rev.1). Unioni toimitti 4 päivänä kesäkuuta 2021 WTO:n yleisneuvostolle tiedonannon kiireellisistä kauppapoliittisista toimista vastauksena covid-19-kriisiin (WT/GC/231) ja WTO:n TRIPS-neuvostolle vastaavia toimia koskevan tiedonannon immateriaalioikeuksien osalta (IP/C/W/680). EU toimitti WTO:n TRIPS-neuvostolle 18 päivänä kesäkuuta 2021 tiedonannon, johon sisältyy ehdotus julistukseksi TRIPS-sopimuksesta ja kansanterveydestä pandemian yhteydessä (IP/C/W/681). Sen tarkoituksena on selventää tai helpottaa TRIPS-sopimuksessa määrätyn pakkolisenssijärjestelmän käyttöä, jotta se toimisi mahdollisimman tehokkaasti pandemian yhteydessä. Asian tärkeyden vuoksi unionin olisi tuettava lopputulosta edellä mainittujen EU:n tiedonantojen mukaisesti. Lisäksi EU:n puolesta otettavan kannan olisi oltava riittävän joustava, jotta voidaan ottaa huomioon meneillään olevan tekstipohjaisen prosessin dynaaminen luonne, myös ministerikokouksessa käytettävän välineen osalta. EU:n olisi erityisesti oltava valmis hyväksymään muita osatekijöitä, joita muut WTO:n jäsenet saattavat esittää ja joilla pyritään tehostamaan tai yksinkertaistamaan TRIPS-sopimuksessa määrättyjen joustojen käyttöä covid-19-pandemian, muiden pandemioiden tai muiden kansanterveyteen liittyvien äärimmäisen kiireellisten olosuhteiden yhteydessä.

               (8)Neuvottelut avoimuuden parantamisesta kaikilla maatalouden osa-alueilla ovat saaneet uutta huomiota covid-19-pandemian aikana, koska tällaiset parantamistoimet auttavat pitämään kauppavirrat avoimina. Avoimuus on olennainen tekijä maataloussopimuksen mukaisten seurantavelvoitteiden ja neuvottelujen tiedonsaannin kannalta sekä sen varmistamiseksi, että maatalousmarkkinat ja -kauppa säilyvät oikeudenmukaisina, toimivina ja joustavina. Asian tärkeyden vuoksi unioni on yhdessä Kanadan, Japanin ja Yhdysvaltojen kanssa tehnyt ehdotuksen ministeritason päätökseksi avoimuuden parantamisesta maataloudessa (JOB/AG/213), minkä vuoksi unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (9)Kauppaa vääristävää kotimaista maataloustukea koskevat neuvottelut liittyvät WTO:n maataloussopimuksen 20 artiklaan, ja ne ovat olleet osa Dohan kehitysohjelman toimeksiantoa 14 päivänä marraskuuta 2001 annetun Dohan ministerikokouksen julkilausuman (WT/MIN(01)/DEC/1) nojalla. Neuvotteluissa esitettyjen eriävien näkemysten vuoksi EU katsoo, että mahdollinen lopputulos voisi olla työohjelma, joka koskee kauppaa vääristävän kotimaisen tuen uudistamista 12. ministerikokouksen jälkeisellä ajalla. Asian tärkeyden vuoksi unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (10)Neuvotteluissa pyritään sopimaan pysyvästä ratkaisusta, jolla voidaan täyttää tavoite, joka asetettiin 7. joulukuuta 2013 annetussa Balin ministerikokouksen päätöksessä julkisesta varastoinnista elintarviketurvan tarkoituksissa (WT/MIN(13)/38-WT/L/913). Pysyvää ratkaisua tulkitaan 27. marraskuuta 2014 annetussa yleisneuvoston päätöksessä (WT/L/939). Tavoite toistettiin 19. joulukuuta 2015 annetussa Nairobin ministerikokouksen päätöksessä (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Asian tärkeyden vuoksi unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta. Tämä kysymys voi sisältyä kotimaista tukea koskevaan työohjelmaan.

               (11)Neuvottelut maatalouden vientirajoituksista, mukaan lukien Maailman ruokaohjelman poikkeus vientirajoituksista, ovat osoittaneet, että suuri osa WTO:n jäsenistä tukee sitoumusta olla asettamatta tällaisia rajoituksia humanitaarisiin tarkoituksiin tehtäville hankinnoille. Kun otetaan huomioon ehdotus ministeritason päätökseksi tästä asiasta ja se, että tämä on tärkeä osa elintarviketurvapakettia 12. ministerikokouksessa, unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (12)Säännöllisessä maatalouskomiteassa on käyty Nairobin vientikilpailupäätökseen sisältyvien sääntöjen (WT/MIN(15/45)) kolmivuotista uudelleentarkastelua kyseisen päätöksen 5 kohdan mukaisesti. Uudelleentarkastelua on kuitenkin päätetty lykätä maatalouskomitean seuraavaan kokoukseen, joka järjestetään maaliskuussa 2022. Lykkäämispäätös saattaa edellyttää ministeritason päätöstä 12. ministerikokouksessa. EU tukee lykkäämistä. Lisäksi keskustelut ovat osoittaneet, että jäsenet ovat jossain määrin kiinnostuneita parantamaan vientikilpailun avoimuutta. EU onkin sisällyttänyt useita tähän aiheeseen liittyviä ehdotuksia yhteisesti esitettyyn ehdotukseensa (JOB/AG/213) ministeritason päätökseksi avoimuuden parantamisesta maatalouden alalla. Koska unioni on ollut yksi puolestapuhujista, sen olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (13)Maatalouden markkinoille pääsyä koskevista neuvotteluista käydyt keskustelut ovat osoittaneet, ettei WTO:ssa ole minkäänlaista halukkuutta tai realistisia mahdollisuuksia käynnistää lähiaikoina uudelleen neuvotteluja tullien alentamisesta. Jotkin WTO:n jäsenet ovat kuitenkin esittäneet ehdotuksia neuvottelujen aloittamiseksi 12. ministerikokouksen jälkeen. Eräs ehdotuksista koskee tullitariffien yksinkertaistamista ja sisältää arvotullivastaavien (Ad Valorem Equivalents, AVE) laskelmia. EU katsoo, että avoimuuden parantaminen on ainoa mahdollinen lopputulos markkinoille pääsyn alalla. Tähän sisältyy myös Australian, Brasilian, Kanadan ja Ukrainan esittämä ja EU:n tukema ehdotus (JOB/AG/212) sovellettavien tariffimuutosten avoimuudesta ja matkalla olevien tavaroiden kohtelusta. Unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (14)Keskusteluja maatalouden erityissuojamekanismista on jatkettu käsiteltävänä olevien ehdotusten ja Nairobin ministerikokouksen päätöksen (WT/MIN(15)/43 – WT/L/978) mukaisesti. Koska näkemykset eroavat toisistaan ja koska jäsenten sitoutuminen on puutteellista, 12. ministerikokouksessa ei odoteta saavutettavan lopputulosta tällä alalla. On kuitenkin EU:n edun mukaista varmistaa, että erityissuojamekanismista ei neuvotella erikseen. Unionin olisi näin ollen tuettava erityissuojamekanismia koskevaa lopputulosta vain, jos lopputulos on osa laajempia markkinoille pääsyä koskevia neuvotteluja.

               (15)Keskusteluissa, jotka koskevat maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnoinnista tehdyn sopimuksen (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) uudelleentarkastelua, olisi päästävä lopputulokseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. Päätös, jolla Yhdysvallat ja kehittyvät maat vapautetaan vajaakäyttöä koskevasta mekanismista, on tällä hetkellä kattavuudeltaan epätasainen, mitä ei voida hyväksyä. Koska keskustelut käydään säännöllisessä maatalouskomiteassa, on mahdollista, että ministeritason sijaan lopputulosta harkitaan yleisneuvoston tasolla. Unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (16)Puuvillaa koskevia keskusteluja on jatkettu puuvillaa koskevan Balin ministerikokouksen päätöksen (WT/MIN(13)/41 – WT/L/916) 5, 6 ja 7 kohdassa ja puuvillaa koskevan Nairobin ministerikokouksen päätöksen (WT/MIN(15)/46 – WT/L/981) 14 kohdassa vahvistetuissa puitteissa. Koska neuvotteluissa esitetyt näkemykset ovat eriäviä, 12. ministerikokouksen todennäköisin lopputulos voisivat olla yksittäiset parannukset avoimuuteen. Unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (17)Neuvottelut erityis- ja erilliskohtelua koskevista määräyksistä ovat osa Dohan kehitysohjelmaa. Mahdollinen 12. ministerikokouksen lopputulos saattaa merkitä nykyisten määräysten selkeyttämistä tai erityis- ja erilliskohtelun lisäämistä vähiten kehittyneille maille ja mahdollisesti myös muille muita heikommassa asemassa oleville WTO:n jäsenille. Asian tärkeyden vuoksi unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta.

               (18)Yleisneuvostossa käydään parhaillaan keskusteluja ilmoituksista ja erityisesti ehdotuksista yleisneuvoston päätökseksi menettelyistä, joilla parannetaan avoimuutta ja WTO-sopimusten mukaisten ilmoitusvaatimusten noudattamista (JOB/GC/204/Rev.7). Koska on tärkeää parantaa avoimuutta ja voimassa olevien ilmoitusvaatimusten noudattamista ja koska unioni on yksi ehdotuksen puolestapuhujista, unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta tällä alalla.

               (19)Yleisneuvostossa käydään parhaillaan keskusteluja kauppaan liittyvistä kysymyksistä ja erityisesti päätöksestä, joka koskee kauppaan liittyviä kysymyksiä käsitteleville WTO:n neuvostoille ja komiteoille tarkoitettuja menettelyohjeita (WT/GC/W/777/Rev.6). Koska on tärkeää tehostaa WTO:n säännöllisten neuvostojen ja komiteoiden työtä erityisesti kauppaan liittyvien kysymysten osalta ja koska unioni on yksi ehdotuksen puolestapuhujista, unionin olisi tuettava sovittua lopputulosta tällä alalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               WTO:n ministerikokouksen 12. istunnossa unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               liitytään WTO:n jäsenten välillä saavutettuun konsensukseen, jotta voidaan antaa päätöksiä kalastustuista, kaupasta ja terveydestä, TRIPS-sopimuksen mukaisiin immateriaalioikeuksiin liittyvistä toimenpiteistä covid-19-pandemian ja muiden pandemioiden yhteydessä, avoimuuden parantamisesta maatalouden alalla, kotimaisesta maataloustuesta, julkisesta varastoinnista elintarviketurvan tarkoituksissa, maatalouden vientirajoituksista, mukaan lukien Maailman ruokaohjelman poikkeus vientirajoituksista, maatalouden vientikilpailusta, maatalouden markkinoille pääsystä, maatalouden erityissuojamekanismista, tariffikiintiöitä koskevan Balin päätöksen
                  5
                uudelleentarkastelusta, puuvillasta, vähiten kehittyneistä maista sekä erityis- ja erilliskohtelusta, ilmoituksista ja kauppaan liittyvistä kysymyksistä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös
                  94/800/EY
                  , tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).

                     (2)

                        Jos konsensus tämänhetkisten odotusten vastaisesti virallistetaan kansainvälisessä sopimuksessa, jolla muutetaan WTO-sopimusta, tai tiettyjen WTO:n jäsenten monenvälisessä kansainvälisessä sopimuksessa, komissio esittää tarvittavat ehdotukset SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan mukaisesti sen jälkeen, kun tekstit on annettu ja avattu hyväksymistä varten 12. ministerikokouksessa tai asianomaisille WTO:n jäsenille 12. ministerikokouksessa.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        EUVL L 336, 23.12.1994, s. 1.

                     (5)

                        Kun otetaan huomioon WTO-sopimuksen IV artiklan 2 kohdan toinen virke, tämä kattaa mahdollisen WTO:n jäsenten välisen konsensuksen maataloussopimuksen 2 artiklassa määriteltyjen maataloustuotteiden tariffikiintiöiden hallinnointia koskevan sopimuksen (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) (tariffikiintiöitä koskeva Balin päätös) uudelleentarkastelua koskevan päätöksen hyväksymisestä yleisneuvoston kokouksessa.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.11.2021
            COM(2021) 673 final
            2021/0351(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 muuttamiseen
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta Euroopan yhteisön ja Euroopan talousalueen väliseen sopimukseen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, sisältyvän, ETA-sopimuksen 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 muuttamiseen. Ehdotuksella muutetaan sääntöjä, joita sovelletaan ETA:n EFTA-valtioiden (Norja, Islanti ja Liechtenstein) osallistumiseen unionin ohjelmiin. Tarkoituksena on ottaa huomioon vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen erityispiirteet siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vaikutuksesta rahoitusosuuteen, jonka ETA:n EFTA-valtiot maksavat EU:n talousarvioon.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.ETA-sopimus

               ETA-sopimuksen tavoitteena on edistää Euroopan unionin, Islannin, Liechtensteinin ja Norjan välisten, tasapuolisiin kilpailuedellytyksiin ja samojen sääntöjen noudattamiseen perustuvien kauppa- ja taloussuhteiden jatkuvaa ja tasapainoista vahvistamista, jotta voidaan luoda yhdenmukainen Euroopan talousalue, jäljempänä ’ETA’. ETA-sopimuksessa taataan ETA:n yksityishenkilöille ja talouden toimijoille yhtäläiset oikeudet ja velvollisuudet sisämarkkinoilla. Siinä määrätään neljää vapautta (tavaroiden, palvelujen, henkilöiden ja pääoman vapaa liikkuvuus) koskevien EU:n säädösten saattamisesta osaksi 30 ETA-maan lainsäädäntöä. ETA-sopimus kattaa lisäksi yhteistyön muilla tärkeillä aloilla, kuten tutkimus ja kehitys, koulutus, sosiaalipolitiikka, ympäristö, kuluttajansuoja, matkailu ja kulttuuri, joita kutsutaan yhteisesti ”sivuaviksi ja horisontaalisiksi” politiikoiksi.

               ETA-sopimuksen 82 artiklassa määritellään säännöt, joita olisi sovellettava ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuuteen, kun ne osallistuvat unionin ohjelmiin. ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 32 määritellään tarkemmin säännöt, joita olisi sovellettava 82 artiklan täytäntöönpanoa koskevien taloudellisten yksityiskohtien osalta.

               2.2.ETA:n sekakomitea

               ETA:n sekakomitea on perustettu ETA-sopimuksen 92 artiklan nojalla. ETA:n sekakomitea koostuu sopimuspuolten edustajista, ja se voi tehdä päätöksiä, joista sovitaan unionin ja yhdellä äänellä puhuvien ETA:n EFTA-valtioiden välillä.

               Sekakomitean tehtävänä on huolehtia sopimuksen tehokkaasta täytäntöönpanosta ja toiminnasta. Tässä tarkoituksessa se huolehtii mielipiteiden ja tietojen vaihdosta sekä tekee päätöksiä ETA-sopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja sen pöytäkirjoihin liittyvissä asioissa. Tätä varten pöytäkirjaa 32 voidaan ETA-sopimuksen 98 artiklan perusteella muuttaa ETA:n sekakomitean päätöksellä sopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa sekä 99, 100, 102 ja 103 artiklassa määrätyllä tavalla.

               Oikeusvarmuuden ja ETA:n yhdenmukaisuuden takaamiseksi ETA:n sekakomitean olisi tehtävä päätös liitteiden ja pöytäkirjojen muuttamisesta unionin lainsäädännön kehityksen huomioon ottamiseksi. Näitä muutoksia olisi sovellettava samanaikaisesti unionin lainsäädäntöön tehtyjen muutosten kanssa ja ottaen asianmukaisesti huomioon sopimuspuolten sisäiset menettelyt.

               2.3.Suunniteltu ETA:n sekakomitean säädös

               ETA:n sekakomitean on määrä hyväksyä muutokset ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 32, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on määrittää yksityiskohtaiset edellytykset ETA:n EFTA-valtioiden osallistumiselle EU:n ohjelmiin, jotta siihen voidaan sisällyttää uuden monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä johtuvat tarvittavat muutokset ja Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisesta aiheutuvat talousarviovaikutukset.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on sisällyttää ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 32 viisi kohtaa:

               Täydennetään 1 artiklaa sisällyttämällä siihen seuraavat määräykset:

               ·määräys ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuudesta EU:n talousarvioon otettuihin määrärahoihin aiempien toimien loppuun saattamista koskeviin budjettikohtiin liittyviä maksuja varten Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen seurauksena. Aiempien toimien loppuun saattamista koskevat budjettikohdat sisältävät yksinomaan vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa allekirjoitettuihin sitoumuksiin liittyviä maksuja, joista Yhdistynyt kuningaskunta maksaa osuutensa, kunnes kaikki sitoumukset on maksettu. ETA-sopimuksessa ei tehdä eroa aiempien toimien loppuun saattamista koskevien budjettikohtien ja uusia EU:n ohjelmia koskevien budjettikohtien välillä, mikä johtaisi siihen, että ETA:n EFTA-valtiot maksaisivat EU:n talousarvioon tarpeettoman suuret rahoitusosuudet. On syytä muistaa, että aiempien laajentumisten yhteydessä on sovellettu käänteistä mekanismia, jonka seurauksena ETA:n EFTA-valtiot maksoivat EU:n talousarvioon tarvittavaa vähemmän. Sen jälkeen kun pöytäkirjaa 32 on muutettu, mekanismia ei enää sovelleta EU:n laajentumisen yhteydessä, ja se johtaisi aiempien toimien loppuun saattamista koskevien budjettikohtien osalta suurempaan suhdelukuun;

               ·määräys Next Generation EU -välineen (NGEU) määrärahojen ottamisesta mukaan, kun lasketaan ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuutta Horisontti Eurooppa ‑ohjelman ja unionin pelastuspalvelumekanismin rahoittamiseen, jotta voidaan ottaa huomioon näiden ohjelmien määrärahojen kasvu;

               ·kaksi lisämääräystä, joilla selvennetään, miten ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuus lasketaan, jos EU laajentuu tai jäsenvaltio eroaa unionista.

               Lisätään uusi 8 artikla, jossa käsitellään ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuuksien taloudellisia yksityiskohtia talousarviotakuiden osalta. Talousarviotakuiden erityisluonteen vuoksi ETA:n EFTA-valtion rahoitusosuutta ei voida sisällyttää kaikissa muissa EU:n ohjelmissa käytettävään vakiomenettelyyn. Talousarviotakuita varten myönnettävä rahoitusosuus vahvistetaan sen sijaan erillisissä rahoitusosuussopimuksissa.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova ETA-sopimuksen 104 artiklan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään, että ”ETA:n sekakomitean tässä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa tekemät päätökset sitovat, jollei niissä toisin määrätä, voimaantulostaan lähtien sopimuspuolia, joiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon ja soveltamisen turvaamiseksi”. Lisäksi ETA-sopimuksen 119 artiklan mukaan ”liitteet ja säädökset, joihin liitteissä viitataan, sellaisina kuin ne ovat mukautettuina tätä sopimusta varten, sekä pöytäkirjat ovat erottamaton osa tätä sopimusta”.

               ETA-sopimuksen 103 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jos tällaista ilmoitusta ei ole tehty kuuden kuukauden kuluessa ETA:n sekakomitean päätöksestä, ETA:n sekakomitean päätöstä sovelletaan väliaikaisesti, kunnes valtiosäännön asettamat vaatimukset on täytetty, jollei sopimuspuoli ilmoita, että päätöstä ei voida soveltaa väliaikaisesti. Viimeksi mainitussa tapauksessa tai, jos sopimuspuoli ilmoittaa, ettei ETA:n sekakomitean päätöstä ratifioida, 102 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu raukeaminen tulee voimaan kuukauden kuluttua tällaisesta ilmoituksesta, mutta ei kuitenkaan aikaisemmin kuin sinä päivänä, jona vastaava EY:n säädös pannaan täytäntöön yhteisössä.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Komissio toimittaa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Komissio toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen sisältö ja luonne eivät ole pelkästään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2894/94 tarkoitettuja teknisiä mukautuksia. Näin ollen unionin kannan vahvistaa neuvosto.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  1

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               ETA:n sekakomitea on perustettu ETA-sopimuksella. Säädös, joka ETA:n sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla ETA-sopimuksen 103 ja 104 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta yhdessä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan kanssa.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellulla säädöksellä pyritään varainhoitosääntöjä ja taloudellista avustamista koskeviin tavoitteisiin, ja siihen sisältyy niitä koskevia osatekijöitä. Näitä suunnitellun säädöksen eri näkökohtia ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

               Ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat sen vuoksi seuraavat määräykset: Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 122 artikla ja 322 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 122 artikla ja 322 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohta.

               5.Talousarviovaikutukset

               Suunnitellulla säädöksellä muutetaan EU:n määrärahoihin lisättävien, ETA:n EFTA-valtioilta tulevien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrän laskentaa niin, että a) ETA:n EFTA-valtioiden suhdeluku, jota sovelletaan aiempien toimien loppuun saattamista koskevissa budjettikohdissa oleviin määriin, pienenee – aiheuttamatta määrärahojen puutetta – ja b) NGEU-välineen määrärahat sisällytetään ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuuden laskentaan, jolloin ETA:n EFTA-valtioiden rahoitusosuus kasvaa ohjelmissa, joihin ne osallistuvat ja jotka saavat NGEU-välineen määrärahoja (Horisontti Eurooppa -ohjelma ja unionin pelastuspalvelumekanismi).

               6.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska ETA:n sekakomitean säädöksellä muutetaan 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehtyä ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 32, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2021/0351 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 muuttamiseen

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 122 artiklan ja 322 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  2
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta, jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)Euroopan unionin lainsäädäntöä on muutettu erityisesti hyväksymällä Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi 14 päivänä joulukuuta 2020 annettu neuvoston asetus (EU) 2020/2094 ja elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241.

               (3)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA-sopimuksen 92 artiklalla perustettu ETA:n sekakomitea voi tehdä päätöksiä ETA-sopimuksen 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 muuttamisesta ETA-sopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa sekä 99, 100, 102 ja 103 artiklassa määrätyllä tavalla.

               (4)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 määräyksiä olisi muutettava.

               (5)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn pöytäkirjan 32 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (2)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.11.2021
            COM(2021) 673 final

            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 muuttamiseen

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖSLUONNOS

               N:o [...],

               annettu […],

               82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi 14 päivänä joulukuuta 2020 annetussa neuvoston asetuksessa (EU) 2020/2094 osoitetaan lisää ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja Horisontti Eurooppa -ohjelmaan ja unionin pelastuspalvelumekanismiin. ETA-sopimuksen 82 artiklan täytäntöönpanoa koskevissa taloudellisissa yksityiskohdissa (ETA-sopimuksen pöytäkirja 32) on aiheellista selventää, että EFTA-valtioiden rahoitusosuuksien laskemisessa käytettävää laskentaperustetta olisi korotettava neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 1 kohdan mukaisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavilla määrärahoilla siinä suhteessa kuin EFTA-valtiot osallistuvat kyseisiin ohjelmiin.

               (2)ETA-sopimuksen 82 artiklassa määrätään, että vuosittain laskettava suhdeluku, jonka mukaan EFTA-valtioiden EU:n talousarvioon suorittamat rahoitusosuudet määräytyvät, on EFTA-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden BKT:n suhde. Jos Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä 24 päivänä tammikuuta 2020 tehdyssä sopimuksessa vahvistetaan, että Yhdistyneen kuningaskunnan on edelleen maksettava EU:n talousarvioon rahoitusosuus suhteessa sen osuuteen vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisista sidotuista määrärahoista, on asianmukaista, että Yhdistyneen kuningaskunnan BKT otetaan huomioon, kun lasketaan suhdelukua budjettikohdille, jotka sisältävät yksinomaan vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa allekirjoitettujen sitoumusten loppuun saattamiseen liittyviä maksuja.

               (3)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 32 olisi muutettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.
                     Lisätään pöytäkirjassa 32 olevaan 1 artiklaan kohdat seuraavasti:

               ”10.
                     ETA-sopimuksen 82 artiklan mukaisen operatiivisen rahoitusosuuden laskemiseksi maksusitoumus- ja maksumäärärahoja, jotka otetaan kyseisiksi vuosiksi lopullisesti hyväksyttyyn unionin talousarvioon Horisontti Eurooppa -puiteohjelman (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695) ja unionin pelastuspalvelumekanismin (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/836) rahoittamiseksi, korotetaan määrärahoilla, jotka vastaavat kyseisiin toimiin osoitettuja ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094
                  1
                3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               11.
                     Laskettaessa niiden budjettikohtien suhdelukua, jotka sisältävät yksinomaan vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja sitä edeltävän monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa allekirjoitettujen sitoumusten loppuun saattamiseen liittyviä maksuja, ETA-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa määritelty EFTA-valtioiden suhdeluku on kunkin EFTA-valtion markkinahintaisen bruttokansantuotteen sekä toisaalta EU:n jäsenvaltioiden, Yhdistyneen kuningaskunnan ja kyseisen EFTA-valtion yhteenlaskettujen markkinahintaisten bruttokansantuotteiden suhde. Tämä suhdeluku lasketaan kutakin varainhoitovuotta varten viimeisten saatavilla olevien tilastotietojen perusteella 7 artiklan mukaisesti.

               12.

                     Jollei ETA:n sekakomitea toisin sovi, laskettaessa ETA-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa määriteltyä suhdelukua sille varainhoitovuodelle, jonka aikana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklassa tarkoitettu sopimus uuden jäsenvaltion liittymisestä tulee voimaan ennen kyseisen vuoden heinäkuun 1 päivää, EU:n jäsenvaltioiden markkinahintainen bruttokansantuote sisältää uuden jäsenvaltion markkinahintaisen bruttokansantuotteen.

               13.
                     Jollei ETA:n sekakomitea toisin sovi, laskettaessa ETA-sopimuksen 82 artiklan 1 kohdassa määriteltyä suhdelukua sille varainhoitovuodelle, jonka aikana Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklassa tarkoitettu sopimus jäsenvaltion eroamisesta tulee voimaan kyseisen vuoden heinäkuun 1 päivän jälkeen, EU:n jäsenvaltioiden markkinahintainen bruttokansantuote sisältää eroavan jäsenvaltion markkinahintaisen bruttokansantuotteen.”

               2.
                     Lisätään pöytäkirjaan 32 seuraava artikla:

               ”8 artikla

               Talousarviotakuisiin osallistumista koskevat erityissäännöt

               Talousarviotakuisiin osallistumiseen liittyviä EFTA-valtioiden rahoitusosuuksia koskevat erityiset taloudelliset yksityiskohdat, mukaan lukien menettely niiden rahoitusosuuden määrittämiseksi, vahvistetaan erityisissä rahoitusosuussopimuksissa, joilla voidaan täydentää tässä pöytäkirjassa määrättyjä yksityiskohtia. Rahoitusosuus muodostuu rahoitusosuudesta, joka on tarkoitettu talousarviotakuun osittaiseen rahoittamiseen ja vastaavan ehdollisen velan ottamiseen, tai se on vaihtoehtoisesti käteissuoritus talousarviotakuun täysimääräiseen rahoittamiseen erityisissä rahoitusosuussopimuksissa määrättyjen ehtojen mukaisesti.”

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty*.

                  2Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  […]

                     (1)

                        EUVL L 443I, 22.12.2020, s. 23.

                     (2)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.][Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.]