               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden (TACit) ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’
                  1
               , tuli voimaan väliaikaisesti 1. tammikuuta 2021
                  2
               .

               Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’osapuolet’, sopivat tekevänsä yhteistyötä varmistaakseen, että niiden vesillä harjoitettava yhteisiin kalakantoihin kohdistuva kalastustoiminta on ympäristön kannalta kestävää pitkällä aikavälillä ja edistää taloudellisten ja sosiaalisten etujen saavuttamista, kunnioittaen kaikilta osin osapuolten harjoittamia itsenäisten rantavaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia.

               Osapuolten yhteisenä tavoitteena on hyödyntää yhteisiä kalakantoja sellaisilla tasoilla, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suuremmiksi ja ylläpidetään tällä tasolla.

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan mukaan osapuolet käyvät neuvotteluja sopiakseen seuraavan vuoden TACeista.

               Sen vuoksi komissio aloittaa unionin puolesta neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa yhteisen kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2021–2022.

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  3
                edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitamisen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa. Siinä edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla.

               Lisäksi siinä säädetään, että unioni toteuttaa parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi.

               Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 28 artiklassa säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa edellä mainittuja tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan. Mainitun asetuksen 33 artiklan mukaan unioni pyrkii kaikin tavoin saamaan aikaan yhteisiä järjestelyjä yhteisten kantojen kalastusta varten, jotta kestävä hoito olisi mahdollista.

               Neuvostolle 7. tammikuuta 2021 toimitetussa komission epävirallisessa asiakirjassa (asiakirja 5031/21) ja neuvostolle 14. tammikuuta 2021 toimitetussa tarkistetussa epävirallisessa asiakirjassa (asiakirja 5031/1/21 REV 1), jossa annetaan menettelyä koskevia lisäselvityksiä, esitetyn lähestymistavan perusteella ja ottaen huomioon neuvoston 26. tammikuuta 2021 antamassaan asiakirjassa 5543/21 esittämät ohjeet, on aiheellista määrittää Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta TACien vahvistamiseen yhteisille kannoille vuodeksi 2021 ja eräille syvänmeren kannoille vuosiksi 2021–2022.

               Neuvoston säännöllinen ja täysipainoinen osallistuminen kautta koko neuvottelumenettelyn varmistetaan neuvoston ja komission välisellä laajalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä menettelyn kussakin vaiheessa.  Komissio pyrkii yhteistyössä neuvoston kanssa saamaan hyväksynnän unionin kannalle asianmukaisella tasolla, myös ohjeistusta ennen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen päättymistä. Komission yksiköt keskustelevat kalastustyöryhmän kanssa hyvissä ajoin ennen kutakin neuvottelukierrosta, muun muassa seuraavan kierroksen etenemistavasta, ja raportoivat sille kunkin neuvottelukierroksen jälkeen. Jäsenvaltioiden edustajat kutsutaan osallistumaan EU:n valtuuskunnan jäseninä. Paikalla tapahtuvasta koordinoinnista huolehditaan.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unionin puolesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytäviä neuvotteluja varten pidettävissä kokouksissa otettava kanta TACien vahvistamiseen yhteisille kannoille vuodeksi 2021 ja eräille syvänmeren kannoille vuosiksi 2021 ja 2022.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               On aiheellista määrittää unionin puolesta otettava kanta kalastusmahdollisuuksia koskeviin, osapuolten välillä sovittaviin järjestelyihin TACien täytäntöön panemiseksi EU:n oikeudellisen kehyksen puitteissa.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä kauppa- ja yhteistyösopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1. päivästä tammikuuta 2021, kunnes se ratifioidaan ja tulee voimaan. Kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti unionin on neuvoteltava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa meren elollisten luonnonvarojen ja erityisesti yhteisten kalakantojen yhteisestä hoidosta vuonna 2021. Tämä velvoite on YK:n merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 63 artiklan mukainen.

               Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä on määrä käydä neuvotteluja, koska osapuolten on kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan 2 kohdan, FISH.6 artiklan 4 kohdan a–d alakohdan ja FISH.6 artiklan 6 kohdan mukaisesti pyrittävä sopimaan järjestelyistä, jotka koskevat kalastusmahdollisuuksia ja niihin erottamattomasti liittyviä edellytyksiä kalenterivuonna 2021 ja tiettyjen syvänmeren kantojen osalta vuosina 2021–2022 ja joita sovelletaan 1. tammikuuta 2021 alkaen.

               Vaikka unioni on määrittänyt kalastusmahdollisuudet 1. päivästä tammikuuta 2021 alkaen siten, kuin neuvosto on ne vahvistanut
                  4
               , niistä olisi sovittava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan mukaisesti.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta kauppa- ja yhteistyösopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos mainitulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohta. Asetus (EU) N:o 1380/2013 on oikeusperusta, jossa määritellään periaatteet otettavaksi huomioon tässä kannassa.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 43 artiklan 3 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0036 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’
                  5
               , allekirjoitettiin unionin puolesta 30 päivänä joulukuuta annetulla neuvoston päätöksellä 2020 (EU) 2020/2252
                  6
                annetun valtuutuksen nojalla. Kauppa- ja yhteistyösopimusta sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021.

               (2)Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta sopivat kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.2 artiklan mukaisesti tekevänsä yhteistyötä varmistaakseen, että niiden vesillä harjoitettava yhteisiin kalakantoihin kohdistuva kalastustoiminta on ympäristön kannalta kestävää pitkällä aikavälillä ja edistää taloudellisten ja sosiaalisten etujen saavuttamista, kunnioittaen kaikilta osin osapuolten harjoittamia itsenäisten rantavaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia. Osapuolten yhteisenä tavoitteena on hyödyntää yhteisiä kalakantoja sellaisilla tasoilla, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton takaavaa biomassatasoa suuremmiksi ja ylläpidetään tällä tasolla.

               (3)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti unionin on neuvoteltava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa meren elollisten luonnonvarojen ja erityisesti yhteisten kalakantojen yhteisestä hoidosta.

               (4)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH.6 artiklan mukaan unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta käyvät neuvotteluja sopiakseen suurimmista sallituista saaliista, jäljempänä ’TACit’, yhteisten kalakantojen osalta vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen osalta vuosiksi 2021 ja 2022.

               (5)Komissio käy kalastukseen liittyvät vuosittaiset neuvottelut niiden unionin kantojen pohjalta, jotka neuvosto vahvistaa perussopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

               (6)Komissio aloittaa sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvottelut kyseisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta. Neuvoston säännöllinen ja täysipainoinen osallistuminen tähän menettelyyn varmistetaan neuvoston ja komission välisellä laajalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä.

               (7)Euroopan parlamentille olisi tiedotettava viipymättä ja kattavasti menettelyn kaikista vaiheista, kuten SEUT-sopimuksen 218 artiklan 10 kohdassa määrätään, jotta se voi käyttää täysimääräisesti oikeuksiaan perussopimusten mukaisesti.

               (8)Neuvottelu- ja raportointivaatimusten olisi oltava yhteensopivia komission ulkoisen edustuksen valtuuksien kanssa, ja niillä olisi varmistettava neuvottelujen nopea ja oikea-aikainen lopputulos. Vahvistetussa työskentelymenetelmässä olisi myös kunnioitettava komission aloiteoikeutta.

               (9)Neuvoston tehtävänä on vahvistaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee TACien vahvistamista yhteisille kannoille vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kannoille vuosiksi 2021–2022.

               (10)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013
                  7
                2 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitamisen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa.

               (11)Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdassa edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla. Lisäsi olisi varmistettava, että kalastuksenhoito on sopusoinnussa meristrategiapuitedirektiivin mukaisen ympäristön hyvän tilan saavuttamista koskevan tavoitteen kanssa (2 artiklan 5 kohdan j alakohta). Mainitun asetuksen 2 artiklan 5 kohdassa säädetään myös, että unioni tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 3 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdassa säädetään, että unioni toteuttaa hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 28 artiklassa säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa näitä tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan, ja mainitun asetuksen 33 artiklassa säädetään unionin ja kolmansien maiden yhteisesti tärkeiden kantojen hoidon periaatteista ja tavoitteista sekä kalastusmahdollisuuksien vaihtamista tai kantojen yhteistä hoitoa koskevista sopimuksista.

               (12)Unioni on vahvistanut 1 päivästä tammikuuta 2021 sovellettavat kalastusmahdollisuudet
                  8
                kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH 7 artiklan mukaisesti, mutta niistä olisi vielä sovittava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

               (13)On aiheellista vahvistaa neuvottelujen aikana unionin puolesta otettava kanta, koska neuvottelujen tulos olisi saatettava osaksi unionin oikeutta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta yhteisten kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamiseen vuosiksi 2021–2022 esitetään liitteissä I ja II.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14–1462.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/2252, annettu 29 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2–10).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)

                        Neuvoston asetus (EU) 2021/92, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021(EUVL L 31, 29.1.2021, s. 31–192).

                     (5)

                        EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14–1462.

                     (6)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/2252, annettu 29 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2–10).

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)

                        Neuvoston asetus (EU) 2021/92, annettu 28 päivänä tammikuuta 2021, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2021 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 31–192).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.2.2021
            COM(2021) 68 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 2021 suurimpien sallittujen saaliiden ja eräiden syvänmeren kantojen vuosien 2021 ja 2022 suurimpien sallittujen saaliiden vahvistamiseen

               LIITE 1

               Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävissä neuvotteluissa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee suurimpien sallittujen saaliiden (TACit) vahvistamista yhteisille kalakannoille vuodeksi 2021 ja eräille syvänmeren kalakannoille vuosiksi 2021–2022.

               1.Periaatteet

               Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävien neuvottelujen puitteissa unioni pyrkii

               (a)varmistamaan, että sovitut TACit ovat kansainvälisen oikeuden ja erityisesti vuonna 1982 tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämisestä ja hoidosta vuonna 1995 tehdyn YK:n sopimuksen määräysten mukaisia;

               (b)varmistamaan unionin kansainvälisten sitoumusten noudattamisen;

               (c)yhtenäisyyteen ja synergiaan unionin kahdenvälisissä kalastussuhteissaan kolmansien maiden kanssa harjoittaman politiikan kanssa ja yhdenmukaisuuteen muun politiikkaansa kanssa, erityisesti ulkosuhteiden, työllisyyden, ympäristön, kaupan, kehityksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla;

               (d)siihen, että suurimmat sallitut saaliit määritetään yhteisesti linjassa yhteisen kalastuspolitiikan keskeisten suojelutavoitteiden, kestävän enimmäistuoton (MSY) mahdollistavan tason ja sovellettavien monivuotisten suunnitelmien kanssa;

               (e)noudattamaan yhteisen kalastuspolitiikan ulkoista ulottuvuutta koskevasta komission tiedonannosta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettuja neuvoston päätelmiä
                  1
               ;

               (f)varmistamaan yhdenmukaisuuden suhteessa komission tiedonantoon Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021 (COM/2020/ 248 final)
                  2
               ;

               (g)varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionin laivastolle samojen periaatteiden ja vaatimusten perusteella kuin sovelletaan unionin lainsäädännön nojalla, sekä edistämään näiden periaatteiden ja vaatimusten yhdenmukaista täytäntöönpanoa;

               (h)vahvistamaan vuoden 2021 kalastusmahdollisuuksia koskevien vuotuisten neuvottelujen aikataulut.

               2.Suuntaviivat

               Unioni pyrkii tarvittaessa pääsemään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sopimukseen kalastusmahdollisuuksista (TACit ja niihin olennaisesti liittyvät toimenpiteet) vuodeksi 2021 ja eräiden syvänmeren kantojen kalastusmahdollisuuksista vuosiksi 2021 ja 2022 seuraavassa esitetyn lähestymistavan mukaisesti.

               Unioni harkitsee tarvittaessa erityisen lähestymistavan soveltamista yksittäisissä tapauksissa tai kysymyksissä pyrkien kuitenkin samaan aikaan saavuttamaan tuloksia, jotka edistävät yleisenä tavoitteena olevaa kalastuksen ja meren elollisten luonnonvarojen kestävää hoitoa yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tavoitteiden mukaisesti. Näin toimiessaan komissio tekee tiivistä yhteistyötä neuvoston kanssa neuvoteltaessa sellaisen lähestymistavan kehittämisestä, jolla edistetään YKP:n tavoitteita ja varmistetaan kestävä kalastus YKP:n kolmen ulottuvuuden kannalta (ympäristöön liittyvä, taloudellinen ja yhteiskunnallinen) seuraavien periaatteiden mukaisesti:

               (a)pyritään vahvistamaan TACit parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella, jotta varmistetaan kestävää enimmäistuottoa vastaavan tason saavuttaminen tai sen säilyttäminen, ja jos tällaista lausuntoa ei ole saatavilla, noudatetaan kalastuksenhoidon ennalta varautuvaa lähestymistapaa;

               ·Englannin kanaalin länsiosan silliä, Skotlannin länsipuolisen alueen punakampelaa ja merianturaa sekä läntisten vesialueiden seitiä koskevista TACeista ei ole saatu kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) tieteellistä lausuntoa. Sen vuoksi ja koska liikakalastuksen riskiä ei ole ilmennyt, unionin olisi pyrittävä siihen, että TACit säilytetään vuoden 2020 tasoisina.

               ·Pikkupääkampelan ja mustaeväkampelan, piikkikampelan ja silokampelan, tuulenkalan ja keisarihummerin (nephrops) TACien osalta ICESin lausunnon kattaman alueen ja kalastuksenhoitoalueen välillä on epäsuhta. Joissakin tapauksissa TAC kattaa useamman kuin yhden lajin, kun taas joskus lausunnot koskevat vain yhtä lajia ja sen eri kantoja yhden TACin sisällä. Tällaisten TACien osalta unionin olisi tarkasteltava parhaita käytettävissä olevia lausuntoja yhtenä kokonaisuutena edellisvuosien tapaan, myös silloin, kun lausunto sisältää sekä kestävää enimmäistuottoa (MSY) koskevan että varovaisuusperiaatteen mukaisen arvion.

               (b)pyritään määrittämään TACien tasot YKP:n kestävän enimmäistuoton tavoitteen ja sovellettavien monivuotisten suunnitelmien mukaisesti niiden 27 TACin osalta, joista on saatavilla MSY-arviointi ja FMSY-lausunto;

               ·Jos monivuotiset suunnitelmat mahdollistavat ICESin määrittelemien FMSY-arvon vaihteluvälien soveltamisen, unionin olisi pyrittävä hyödyntämään tätä mahdollisuutta, edellyttäen että monivuotisissa suunnitelmissa vahvistetut edellytykset täyttyvät, ja määrittämään optimaalinen taso lausunnossa esitetyt määrälliset ja laadulliset tekijät huomioon ottaen.

               ·Unionin olisi myös otettava huomioon se, että sekakalastuksessa on vaikeaa kalastaa kaikkia kantoja samanaikaisesti kestävän enimmäistuoton tasolla, erityisesti silloin, kun pullonkaulalaji-ilmiön (kiintiön tyrehtyminen) välttäminen on erittäin vaikeaa. Tämä koskee seuraavia TACeja:

               ·Kelttienmeren turska (nollakiintiötä koskeva lausunto). Tämän kannan arvioidaan olevan lisääntymisen turvaavan raja-arvon alapuolella, eikä kalastaminen FMSY-tasoilla eikä edes nollasaalis vuonna 2021 edistäisi riittävästi kannan palauttamista raja-arvon yläpuolelle vuonna 2022. Unionin olisi pyrittävä ottamaan käyttöön sivusaalis-TAC ja vahvistamaan se tasoille, joilla vältetään muiden lajien kiintiön tyrehtyminen mutta otetaan kuitenkin huomioon kyseisen haavoittuvan kannan lisäsuojelun tarve. Kelttienmeren valkoturska on niin ikään raja-arvon alapuolella, mutta kalastaminen FMSY-arvon vaihteluvälin alemmilla tasoilla tuo kannan takaisin vähimmäistason yläpuolelle. Koska näihin kahteen kantaan kohdistuva kalastuspaine on pidettävä alhaisena, koljan TAC olisi pyrittävä vahvistamaan kestävään enimmäistuottoon liittyvän kalastuskuolevuuden alemmille tasoille, mahdollisesti säilyttämällä vuoden 2020 TAC.

               ·Unioni pyrkii liittämään TACeihin alueellistamisen yhteydessä laadittuja korjaavia toimenpiteitä, jotka jäsenvaltiot ovat esittäneet yhteisinä suosituksina täytäntöönpantaviksi vuonna 2021.

               ·Molempien sillikantojen, joista on annettu nollasaalista koskeva lausunto (7 ghk – MSY-lausunto ja 5b6b6aN – varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto), kalastus on viime vuosina pidetty alhaisella tasolla, ja pyynti on rajoitettu tieteellisen lisäarvioinnin mukaisiin tasoihin.  Unionin olisi pyrittävä jatkamaan tätä lähestymistapaa soveltamalla tieteellisiin tai tutkimustarkoituksiin harjoitettavaa kalastusta koskevia TACeja aiempia vuosia vastaavilla tasoilla.

               (c)pyritään pääsemään sopimukseen noudattaen ennalta varautuvaa lähestymistapaa, joka vastaa ICESin 43:sta TACista (joista on laadittu varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto) antamaa yleistä lausuntoa;

               ·Varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto annetaan pääasiassa (monivuotisten suunnitelmien alaisista) sivusaaliskannoista. On myös joitakin (monivuotisten suunnitelmien alaisia) kohdekantoja, joista ICES ei ole pystynyt esittämään kestävää enimmäistuottoa koskevaa arviointia. Myös näistä TACeista olisi sovittava varovaisuusperiaatteen mukaisen lausunnon perusteella.

               ·Joistakin TACeista on annettu useamman vuoden kattava varovaisuusperiaatteen mukainen lausunto (esim. karjukalat, Pohjanmeren molva ja läntisten vesialueiden molva). Näissä tapauksissa unionin olisi pyrittävä pitämään TACit vakaina kyseisinä vuosina. Koska näiden TACien käyttöaste on kyseisissä kalastuksissa hyvin vähäistä, unioni voisi sopia alhaisesta tasosta (ICES:n lausuntoa alemmasta) kolmelle keilan TACille (Pohjanmeri, alueet 5/6/7 ja alueet 1/2/14).

               ·Skotlannin läntisten merialueiden turska (nollasaalista koskeva lausunto). Kyseisen kannan tila vastaa Kelttienmeren kannan tilaa. Sivusaalis-TAC on tässä yhteydessä perusteltu, jotta vältetään kiintiöiden (erityisesti koljan) tyrehtyminen. Jotta kyseisen kannan kalastuspaine voitaisiin pitää alhaisena, Skotlannin läntisten merialueiden koljan TACista (kestävää enimmäistuottoa koskeva lausunto) olisi sovittava Kelttienmeren koljaa koskevan lähestymistavan mukaisesti ja pyrittävä asettamaan se kestävän enimmäistuoton mukaisen kalastuskuolevaisuuden (FMSY) vaihteluvälin alaosaan, mahdollisesti säilyttämällä nykyinen TAC.

               (d)pyritään yhdenmukaisuuteen unionin erityisen lähestymistavan kanssa erityisesti piikkihain, kultakuoreen ja ankeriaan osalta;

               (e)pyritään vahvistamaan ja pitämään voimassa kiellettyjen lajien luettelo, joka on laadittu ajan myötä tieteellisten lausuntojen, erityisesti syvänmeren haita koskevan yleisen pyyntikiellon, perusteella;

               (f)pyritään sopimaan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa menetelmästä  hyväksyttyjen TACien mukauttamiseksi ja mukautusten soveltamiseksi poikkeusten soveltamisen jälkeen (de minimis -poikkeukset ja eloonjäämisasteeseen perustuvat vapautukset kaikkien saaliiden purkamisvelvoitteeseen). Unionin olisi pyrittävä saavuttamaan mahdollisimman suuri lähentymistaso tällaisten poikkeusten osalta;

               (g)pyritään pääsemään sopimuksen pohjoisen meribassin säilyttämistä varten kehitetyn lähestymistavan jatkamisesta ja erityisesti vuoden 2021 kalastusmahdollisuuksia koskevaan asetukseen sisältyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta sen varmistamiseksi, että yleinen kalastuspaine pysyy ICESin tieteellisten lausuntojen mukaisena;

               (h)pyritään sopimaan muista, TACeihin toiminnallisesti liittyvistä toimenpiteistä kalastusmahdollisuuksia koskevan asetuksen mukaisesti ja sen sallimissa puitteissa, ja erityisesti säilyttämään erityisedellytykset, jotka esitetään TAC-taulukoiden alaviitteissä, sekä alueiden väliset joustomahdollisuudet vuosiksi 2020 ja 2021 vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien mukaisesti;

               (i)pyritään sopimaan vuosittaisista joustomahdollisuuksista YKP-asetuksen ja erityisesti sen 15 artiklan 9 kohdan mukaisesti;

               (j)ryhdytään alustaviin keskusteluihin, jotta voitaisiin varmistaa riittävä mahdollisuus kiintiöiden ulkopuolisten lajien kalastustoiminnan jatkamiseen kestävällä tavalla, tämän kuitenkaan rajoittamatta kantaa, jonka EU:n ottaa erityiskalastuskomiteassa, jolla on sopimuksen nojalla toimivalta hyväksyä tällaisia toimenpiteitä;

               (k)ryhdytään alustaviin keskusteluihin EU:n ja Norjan välisten kiintiöiden siirtojen kaltaisista kiintiöiden siirroista ja mahdollisuuksista vaihtaa kiintiöitä vuoden aikana;

               (l)puolletaan toimenpiteitä, joilla kehitetään ja edistetään välineiden (teknologia, tietojenvaihtojärjestelmät, rekisterit jne.) käyttöä, jotta voidaan tukea ja helpottaa sopimuksen täytäntöönpanoa, ja varmistetaan, että kyseiset välineet ovat yhteensopivia unionissa vastaavia tarkoituksia varten kehitettyjen välineiden kanssa;

               (m)puolletaan toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään avoimuutta, vuoropuhelua ja yhteistyötä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa.

               LIITE 2

               Vuotuisten TAC-neuvottelujen yhteydessä pidettävissä sopimuspuolten kokouksissa otettavan unionin kannan tarkentaminen

               Samalla kun unioni harkitsee erityisesti yksittäisiä kantoja koskevaa lähestymistapaa, kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyviä toimenpiteitä tai erityistä lähestymistapaa edellyttäviä hoitotoimenpiteitä, se pyrkii saamaan aikaan tuloksia, jotka edistävät yleisenä tavoitteena olevaa kalastuksen ja meren elollisten luonnonvarojen kestävää hoitoa YKP:n tavoitteiden mukaisesti ja joilla varmistetaan kestävä kalastus YKP:n kolmen ulottuvuuden kannalta (ympäristöön liittyvä, taloudellinen ja yhteiskunnallinen).  Näin toimiessaan komissio tekee tiivistä yhteistyötä neuvoston kanssa neuvottelujen aikana ja tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.

               Neuvoston säännöllinen ja täysipainoinen osallistuminen koko neuvottelumenettelyyn varmistetaan neuvoston ja komission välisellä laajalla koordinoinnilla ja yhteistyöllä tämän menettelyn aikana. Tähän sisältyvät paikalla pidettävät koordinointikokoukset, esittelyt, tilannekatsaukset ja keskustelut, kansallisten valtuuskuntien täysipainoinen osallistuminen neuvotteluihin, myös osana EU:n valtuuskuntaa, sekä tarvittaessa tekniset kokoukset. Neuvottelujen aikana komissio ottaa huomioon kansallisten valtuuskuntien tämän koordinointimenettelyn yhteydessä ilmaiseman kannan.

               Neuvottelu- ja raportointivaatimus ei saa menettelyllisesti rajoittaa komission ulkoiseen edustukseen liittyviä oikeuksia, ja on myös varmistettava, ettei se vaikuta kielteisesti neuvottelujen tuloksiin.  Edellä mainituissa yhteistyövaatimuksissa on kunnioitettava komission aloiteoikeutta.

               Neuvottelujen aikana unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tieteelliset ja muut olennaiset tiedot liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja suuntaviivojen mukaisesti. Tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon kirjallisessa pöytäkirjassa, johon kirjataan osapuolten kauppa- ja yhteistyösopimuksen FISH 6 artiklan mukaisesti käymien neuvottelujen tuloksena käyttöön ottamat järjestelyt.

               Tätä varten ja näiden tietojen perusteella komissio esittää neuvostolle riittävän ajoissa ennen pöytäkirjan allekirjoittamista unionin kannan ehdotettua tarkennusta koskevat yksityiskohdat neuvottelujen tulosten vahvistamista varten.

               Jos sopimuksen osapuolten kokouksissa, mukaan lukien paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen kannan tarkentamisesta siltä osin, kuin kyseessä ovat lopulliset TACit tai muut kalastusmahdollisuuksiin toiminnallisesti liittyvät toimenpiteet, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi, jotta liitteessä I määritellyssä unionin kannassa voitaisiin ottaa huomioon uudet seikat.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Kohti kestävämpää kalastusta EU:ssa: tilannekatsaus ja suuntaviivat vuodeksi 2021, 16.6.2020, COM(2020) 248 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseen
            {SWD(2021) 235 final}

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan kansainvälisessä sokerineuvostossa (ISC) unionin puolesta otettava kanta määräenemmistöäänestykseen, joka on suunniteltu järjestettäväksi kansainvälisen sokerisopimuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Äänestyksen tarkoituksena on suosittaa Kansainvälisen sokerijärjestön, jäljempänä ’järjestö’, jäsenille kasainvälisen sokerisopimuksen muuttamista sen osittaiseksi tarkistamiseksi heinäkuussa 2019 aloitettujen neuvottelujen tuloksen mukaisesti.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Vuoden 1992 kansainvälinen sokerisopimus

               Vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tavoitteena on lisätä kansainvälistä yhteistyötä maailmanlaajuisissa sokeria suoraan tai välillisesti koskevissa asioissa, tarjota foorumi hallitustenvälisille sokerin ja maailman sokeritalouden edistämistä koskeville neuvotteluille, helpottaa kauppaa keräämällä ja jakamalla tietoa maailman sokerimarkkinoista ja muista makeutusaineista sekä edistää sokerin lisääntynyttä kysyntää erityisesti muuta kuin sen perinteistä käyttöä varten.

               Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1993.

               Unioni on sopimuksen osapuoli.
                  1
                Sopimus tehtiin neuvoston päätöksellä 92/580/ETY, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 1993. Se tehtiin alun perin kolmeksi vuodeksi eli 31. joulukuuta 1995 asti, minkä jälkeen sen voimassaoloa on jatkettu säännöllisin väliajoin aina kahdeksi vuodeksi kerrallaan sopimuksen 45 artiklan mukaisesti. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin heinäkuussa 2019
                  2
               , ja sopimus on nyt voimassa 31. joulukuuta 2021 saakka. Komissio on laatinut ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla sopimuksen voimassaoloa jatketaan joulukuuhun 2023. Ehdotuksen hyväksymismenettely on kesken.

               On unionin etujen mukaista osallistua sokerialaa koskevaan kansainväliseen sopimukseen, kun otetaan huomioon alan merkitys useille jäsenvaltioille ja unionin sokerialan taloudelle.

               2.2.Kansainvälinen sokerineuvosto

               ISC on elin, joka vastaa kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Se hyväksyy säännöt ja päätökset, muun muassa oman ja komiteoidensa työjärjestyksen sekä järjestön varainhoito- ja henkilöstösäännöt. ISC pitää hallussaan tarvittavat asiakirjat ja julkaisee vuosikertomuksen sekä muita tarpeellisina pitämiään tietoja.

               Sopimuksen osapuolilla on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella sopimuksen osapuolella on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa määriteltyjen kriteerien mukaisesti. ISC tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, jollei sopimuksessa vaadita määräenemmistöä.

               2.3.Kansainvälisen sokerineuvoston suunniteltu säädös

               Komissio sai neuvostolta vuonna 2017 luvan
                  3
                aloittaa ISC:ssä sopimuksen muiden osapuolten kanssa neuvottelut sopimuksen uudistamiseksi erityisesti niiden erojen osalta, joita järjestön jäsenten välillä on niiden äänimäärissä, maksuosuuksissa ja suhteellisessa asemassa sokerin maailmanmarkkinoilla. Lupaa jatkettiin vuonna 2019, ja se on voimassa 31. joulukuuta 2021 saakka.
                  4

               ISC päätti 19. heinäkuuta 2019 järjestetyssä 55. istunnossaan aloittaa neuvottelut YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) ohjauksessa. Neuvotteluissa on kyse sopimuksen osittaisesta tarkistamisesta, ja niissä keskitytään kolmeen osa-alueeseen: hallinnollinen talousarvio ja jäsenten maksuosuudet (25 artikla); tavoitteiden, tutkimusten, seurannan ja tutkimustyön laajentaminen muiden sokeriin liittyvien tuotteiden (erityisesti bioetanolin) sisällyttämiseksi 1, 32, 33 ja 34 artiklan soveltamisalaan; ja toimeenpanevan johtajan nimityssäännöt (23 artikla).

               (a)Hallinnollinen talousarvio ja jäsenten maksuosuudet (25 artikla)

               Komissio on esittänyt neuvostolta saamansa neuvotteluvaltuutuksen perusteella konkreettisia ehdotuksia 25 artiklan muuttamiseksi. Kyseisellä artiklalla säännellään hallinnollisen talousarvion hyväksymistä ja jäsenten maksuosuuksia. Ehdotuksen taustalla on se, että järjestölle suoritettavia maksuosuuksia koskevien nykysääntöjen mukaan unionin osuus maksuosuudesta on pysynyt vuodesta 1992 käytännössä muuttumattomana, vaikka sokerin maailmanmarkkinat ja varsinkin unionin suhteellinen asema niillä ovat sittemmin muuttuneet huomattavasti. Tästä johtuen unionille on viime vuosina langennut suhteettoman suuri osuus järjestön talousarviomenoista
                  5
                ja vastuista. Tilanteen korjaamiseksi komissio aloitti neuvottelut tarkistetusta laskutavasta ja toimivammasta tarkistusmekanismista. Ehdotetussa laskutavassa asiaankuuluvia indikaattoreita – tuotanto, kulutus, vienti, tuonti ja maksukyky – painotetaan yhtä paljon ja otetaan huomioon ajan mittaan tapahtuvat rakenteelliset muutokset soveltamalla vuotuista tarkistusmekanismia, joka perustuu viiden vuoden liukuviin keskiarvoihin. Jotta äänten jakautuminen vastaisi maailman sokerimarkkinoiden nykytilannetta, ehdotukseen sisällytettiin siirtymäkauden mekanismi, jolla äänimäärän vuotuinen muutos rajataan 15 prosenttiin viitenä ensimmäisenä vuotena ja 20 prosenttiin siirtymäkauden jäljellä olevalta osalta. Siirtymäkauden enimmäiskesto on 10 vuotta. Komissio tuki unionin puolesta ja sille annetun neuvotteluvaltuutuksen nojalla sopimuksen 25 artiklan muuttamista neuvottelutuloksen mukaisesti.

               (b)Tavoitteiden, tutkimusten, seurannan ja tutkimustyön laajentaminen muiden sokeriin liittyvien tuotteiden sisällyttämiseksi 1, 32, 33 ja 34 artiklan soveltamisalaan

               Sopimuksen osittaista tarkistamista koskevien neuvottelujen aikana muut sopimuksen osapuolet ehdottivat muutoksia 1 artiklaan (Tavoitteet), 32 artiklaan (Tiedotus- ja tutkimustoiminta), 33 artiklaan (Markkinoiden seuranta, kulutus ja tilastot) ja 34 artiklaan (Tutkimus ja kehitys). Ehdotetut muutokset koskivat

               (1)bioetanolin sisällyttämistä sopimuksen yleisiin tavoitteisiin (I luku, 1 artikla);

               (2)laaja-alaisempaa lähestymistapaa ”tiedotus- ja tutkimustoimintaan” (IX luku, 32 artikla), ”markkinoiden seurantaan, kulutukseen ja tilastoihin” (IX luku, 33 artikla) ja ”tutkimukseen ja kehitykseen” (X luku, 34 artikla) lähinnä muiden sokeriin liittyvien tuotteiden (erityisesti bioetanolin) sisällyttämiseksi kyseisiin toimintoihin.

               Komissio tuki unionin puolesta ja sille annetun neuvotteluvaltuutuksen nojalla näitä muutoksia, koska bioetanolin mukaanotto ei muuta sopimuksen 1 artiklassa esitettyä yleistä tarkoitusta.

               Edellä a ja b kohdassa esitetyistä muutoksista keskusteltiin pitkään, ja niiden lopullisesta muotoilusta päästiin yksimielisyyteen ISC:n 57. istunnossa, joka järjestettiin marraskuussa 2020.

               (c)Toimeenpanevan johtajan nimityssäännöt (23 artikla)

               Brasilia ehdotti joulukuussa 2020 muutosta sopimuksen 23 artiklan sääntöihin koskien toimenpanevan johtajan nimitystä. Suurin muutos koskee toimeenpanevan johtajan toimikausien rajaamista kahteen. Sopimuksen IV luvussa ja siihen liittyvien hallinnollisten sääntöjen IX luvussa ei ole mitään mainintaa näistä seikoista. Vaikka muutosehdotus toimitettiin sovitun määräajan (31.1.2020) jälkeen, EU tuki muutoksen sisällyttämistä sopimukseen sen osittaisen tarkistuksen yhteydessä, koska sillä pyritään parantamaan järjestön toimintaa ja edistämään yleistavoitetta järjestön uudistamisesta. Muutoksen lopullisesta muotoilusta ja sen sisällyttämisestä sopimukseen sen osittaisen tarkistuksen yhteydessä päästiin yksimielisyyteen ISC:n 58. istunnossa, joka järjestettiin kesäkuussa 2021.

               Kaikki edellä mainitut muutokset, joista päästiin yksimielisyyteen sopimuksen osittaista tarkistusta koskevissa neuvotteluissa, olisi hyväksyttävä sopimuksen 44 artiklassa esitettyä menettelyä noudattaen, jotta ne tulisivat voimaan: ”Neuvosto voi määräenemmistöllä antaa jäsenille suosituksen tämän sopimuksen muuttamiseksi. Neuvosto voi asettaa määräajan, jonka jälkeen jokainen jäsen ilmoittaa talteenottajalle muutoksen hyväksymisestä omalta osaltaan. Muutos tulee voimaan 100 päivän kuluttua siitä, kun talteenottaja on vastaanottanut ilmoitukset muutoksen hyväksymisestä jäseniltä, joilla on vähintään kaksi kolmasosaa kaikkien jäsenten 11 ja 25 artiklan mukaisesta kokonaisäänimäärästä, taikka neuvoston määräenemmistöllä mahdollisesti määräämänä myöhempänä päivänä. Neuvosto voi asettaa määräajan, johon mennessä jäsenet ilmoittavat, hyväksyvätkö ne muutokset ja, jollei muutos ole määräaikana tullut voimaan, se katsotaan rauenneeksi. Neuvosto toimittaa talteenottajalle tiedot, jotka ovat tarpeen sen määrittämiseksi, riittävätkö vastaanotetut hyväksymisilmoitukset saattamaan muutoksen voimaan.”

               Edellä siteeratun artiklan nojalla ISC aikoo seuraavassa, 26. päivälle marraskuuta 2021 suunnitellussa istunnossaan

               ·suosittaa jäsenille sopimuksen muuttamista joko yksimielisesti tai, jos yksimielisyyteen ei päästä, määräenemmistöllä;

               ·hyväksyä aikataulun muutosten täytäntöönpanolle joko yksimielisesti tai, jos yksimielisyyteen ei päästä, määräenemmistöllä. Järjestön sihteeristö on ehdottanut aikataulua 44 artiklan mukaisen muuttamismenettelyn täytäntöönpanolle ja sopimuksen osittaista tarkistusta koskevien neuvottelujen tuloksena sovittujen, sopimuksen artikloihin tehtävien muutosten voimaantulolle. Ehdotettu aikataulu esitettiin ISC:lle sen 18. kesäkuuta 2021 järjestetyssä 58. istunnossa. Istunnon aikana yksikään jäsen ei vastustanut ehdotettua täytäntöönpanoaikataulua.

               Ehdotetun täytäntöönpanoaikataulun tärkeimmät päivämäärät:

               ·Jäsenten on toimitettava muutosten hyväksymisilmoitus talteenottajalle viimeistään 30. kesäkuuta 2023. Tätä määräaikaa ehdotetaan, jotta jäsenillä olisi tarpeeksi aikaa suorittaa valtiosäännön edellyttämät toimenpiteet sopimukseen tehtävien muutosten hyväksymiseksi.

               ·Jos talteenottaja on saanut hyväksymisilmoitukset jäseniltä, joilla on yhteensä vähintään kaksi kolmasosaa kokonaisäänimäärästä, muutokset tulevat voimaan 31. lokakuuta 2023. Tämä määräaika on osapuilleen 123 päivää hyväksymisilmoitusten vastaanottamiselle asetetun määräajan (30.6.2023) jälkeen. Jäsenet, jotka eivät ole toimittaneet hyväksymisilmoitusta kyseiseen päivämäärään mennessä, lakkaavat olemasta sopimuksen osapuolia.

               ·Tällöin jäsenet hyväksyvät sopimuksen muutetussa 25 artiklassa esitettyä uutta laskutapaa käyttäen tarkistetun äänten jakautumisen ja maksuosuudet vuodelle 20245 ISC:n vuoden 2023 toisessa istunnossa, joka järjestetään marraskuun viimeisellä tai joulukuun ensimmäisellä viikolla 2023.

               ·Muutettu sopimus tulee voimaan 1. tammikuuta 2024. Päivämäärä on sovitettu sopimuksen voimassaolon, sellaisena kuin sitä on viimeksi jatkettu 1. päivästä tammikuuta 2022 joulukuun 31. päivään 2023, päättymiseen.
                  6
                ISC:n on määrä hyväksyä tämä voimassaolon pidennys 26. marraskuuta 2021 järjestettävässä istunnossaan.

               ·Jos talteenottaja on saanut 31. lokakuuta 2023 mennessä hyväksymisilmoitukset jäseniltä, joilla on yhteensä alle kaksi kolmasosaa kokonaisäänimäärästä, muutokset eivät tule voimaan ja sopimus pysyy ennallaan.

               Edellä esitetty aikataulu on yhdenmukainen sopimuksen 44 artiklan määräysten kanssa.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tämän päätöksen tarkoituksena on saada komissiolle neuvoston valtuutus äänestää unionin puolesta ISC:n 26. marraskuuta 2021 järjestettävässä 59. istunnossa sen puolesta, että järjestön jäsenille suositetaan sopimuksen muuttamista sen osittaista tarkistamista koskevien neuvottelujen tuloksen mukaisesti. Luonnos sopimuksen muuttamiseksi sisältää muutoksia 1, 25, 23, 32, 33 ja 34 artiklaan (tarkempia tietoja 2.3 kohdan a, b ja c alakohdassa). Muutokset ovat tulosta sopimuksen osittaista tarkistusta koskevista neuvotteluista.

               Järjestön uudistaminen niin, että se vastaa paremmin käytäntöjä, joita unioni noudattaa muissa kansainvälisissä perushyödyketoimielimissä, sekä maailman sokerimarkkinoilla vuodesta 1992 tapahtunutta kehitystä, on selvästi unionin etujen mukaista. Uudistus johtaisi avoimuuteen niin jäsenten äänestysvelvollisuuksien kuin maksuosuuksienkin suhteen. Toimeenpanevan johtajan nimittämistä koskevien selkeiden sääntöjen käyttöönotto ja tämän toimikausien määrän rajaaminen ovat linjassa sopimuksen uudistamista koskevan unionin tavoitteen kanssa, ja etanolin muodollisella sisällyttämisellä järjestön tavoitteisiin ja työohjelmaan sopimuksen sisältö mukautetaan vastaamaan olemassa olevaa käytäntöä.

               Tämän päätöksen toisena tarkoituksena on saada komissiolle neuvoston valtuutus äänestää unionin puolesta 26. marraskuuta 2021 järjestettävässä ISC:n 59. istunnossa sellaisen täytäntöönpanoaikataulun puolesta, jolla varmistetaan, että sopimuksen muuttamiseen liittyvät eri vaiheet on esitetty selvästi ja että muutos tulee voimaan viimeistään 1. tammikuuta 2024.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  7
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               ISC:n suunniteltu säädös muuttaa sopimusta, joka on unionia sitova kansainvälinen sopimus. Suunnitellulla säädöksellä on siis oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Näin ollen ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan (maataloustuotteiden kauppaan).

               Näin ollen ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska ISC:n säädöksellä muutetaan sopimusta, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2021/0286 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, jonka unioni teki neuvoston päätöksellä 92/580/ETY
                  8
               1, osapuoli ja Kansainvälisen sokerijärjestön, jäljempänä ’järjestö’, jäsen.

               (2)Sopimuksen 8 artiklan nojalla kansainvälinen sokerineuvosto hoitaa tai huolehtii kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Sopimuksen 13 artiklan nojalla kansainvälinen sokerineuvosto tekee päätöksensä periaatteessa yksimielisesti. Jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, jollei sopimuksessa vaadita määräenemmistöä.

               (3)Sopimuksen 25 artiklan mukaan järjestön jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella järjestön jäsenellä on tietty äänimäärä, joka tarkistetaan vuosittain kyseisessä artiklassa esitettyjen kriteerien mukaisesti.

               (4)Järjestön jäsenten äänten jakautuminen, jonka perusteella määritetään myös jäsenten järjestölle suorittamat maksuosuudet, ei kuitenkaan enää vastaa todellista tilannetta maailman sokerimarkkinoilla.

               (5)Järjestölle suoritettavia maksuosuuksia koskevien sopimuksen sääntöjen mukaisesti määritetty unionin maksuosuus on pysynyt vuodesta 1992 lähtien samana, vaikka sokerin maailmanmarkkinat ja varsinkin unionin suhteellinen asema niillä ovat sittemmin muuttuneet huomattavasti. Tästä johtuen unionille on viime vuosina langennut suhteettoman suuri osuus järjestön talousarviomenoista ja vastuista.

               (6)Neuvoston päätöksellä (EU) 2017/2242
                  9
               2 komissio sai neuvostolta luvan aloittaa kansainvälisessä sokerineuvostossa sopimuksen muiden osapuolten kanssa neuvottelut sopimuksen uudistamiseksi erityisesti niiden erojen osalta, joita järjestön jäsenten välillä on niiden äänimäärissä, maksuosuuksissa ja suhteellisessa asemassa sokerin maailmanmarkkinoilla. Neuvoston päätöksellä (EU) 2019/2136
                  10
               3 lupaa jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2021.

               (7)Saamansa luvan perusteella komissio on osallistunut neuvotteluihin järjestön jäsenmaiden kanssa ja esittänyt konkreettisia muutosehdotuksia sopimuksen 25 artiklaan, jolla säännellään hallinnollisen talousarvion hyväksymistä ja jäsenten maksuosuuksia. Kansainvälinen sokerineuvosto päätti 55. istunnossaan, joka järjestettiin 19 päivänä heinäkuuta 2019, avata neuvottelut sopimuksen osittaiseksi tarkistamiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) ohjauksessa ennen marraskuussa 2019 järjestettävää seuraavaa kokoustaan.

               (8)Useiden järjestön jäsenten esittämien pyyntöjen johdosta kansainvälinen sokerineuvosto päätti, että sen lisäksi, että tarkistetaan sopimuksen 25 artiklaa, kuten unioni oli ehdottanut, virallisia neuvotteluja olisi käytävä myös muista sopimuksen osa-alueista, erityisesti sopimuksen tavoitteista (1 artikla), järjestön toiminnan painopisteistä (32, 33 ja 34 artikla) sekä toimeenpanevan johtajan nimityssäännöistä (23 artikla). Kyseisiä artikloja koskevien muutosten lopullisesta muotoilusta sovittiin kansainvälisen sokerineuvoston 57. istunnossa, joka järjestettiin marraskuussa 2020, ja 58. istunnossa, joka järjestettiin kesäkuussa 2021.

               (9)Kaikki näissä neuvotteluissa sovitut muutokset on hyväksyttävä sopimuksen 44 artiklassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Kyseisen artiklan mukaan kansainvälinen sokerineuvosto voi määräenemmistöllä antaa järjestön jäsenille suosituksen sopimuksen muuttamiseksi. Unioni, joka on sopimuksen 7 artiklan mukaisesti kansainvälisen sokerineuvoston jäsen, voi osallistua tähän määräenemmistöäänestykseen, jonka tarkoituksena on aloittaa menettely sopimuksen institutionaalisten rakenteiden muuttamiseksi.

               (10)Sopimuksen osittaisen tarkistuksen täytäntöönpanoaikataulun mukaan sopimuksen 44 artiklan mukainen määräenemmistöäänestys, jossa jäsenille suositellaan sopimuksen muuttamista, järjestetään kansainvälisen sokerineuvoston 59. istunnossa, joka on määrä järjestää marraskuussa 2021.

               (11)Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa unionin puolesta kansainvälisen sokerineuvoston 59. istunnossa otettava kanta, koska sopimuksen muuttaminen sen osittaista tarkistamista koskevien neuvottelujen tuloksen huomioon ottavalla tavalla on unionin edun mukaista.

               (12)Lisäksi on aiheellista vahvistaa unionin puolesta kansainvälisen sokerineuvoston 59. istunnossa otettava kanta sopimuksen muuttamisen täytäntöönpanoaikatauluun, koska muutosten täytäntöönpano viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024 on unionin edun mukaista,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta otettava kanta määräenemmistöäänestykseen, joka on määrä toteuttaa 26 päivänä marraskuuta 2021 järjestettävässä kansainvälisen sokerineuvoston 59. istunnossa vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen 44 artiklan nojalla, esitetään tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        PVM: 12.7.2021

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        14 20 03 06 Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

                        MÄÄRÄRAHAT:

                        2021: 6 300 000 euroa

                        2.

                        NIMI:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseen

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Vahvistaa kansainvälisessä sokerineuvostossa unionin puolesta otettava kanta määräenemmistöäänestykseen, joka järjestetään kansainvälisen sokerisopimuksen 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja jonka tarkoituksena on suosittaa Kansainvälisen sokerijärjestön jäsenille kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamista sen osittaiseksi tarkistamiseksi heinäkuussa 2019 aloitettujen neuvottelujen tuloksen mukaisesti. Tarkistus koskee pääasiassa tarkistettua laskutapaa ja toimivampaa tarkistusmekanismia ja sen tarkoituksena on normalisoida EU:n osuus järjestön talousarviokustannuksista ja vastuista.

                        5.

                        TALOUSARVIOVAIKUTUS

                        12 KK:N JAKSOLLA

                           (milj. euroa)

                        KULUVANA VARAINHOITOVUOTENA

                        2021

                        (milj. euroa)

                        SEUR. VARAINHOITOVUOTENA

                        2022

                        (milj. euroa)

                        5,0

                        MENOT

                        –
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (TUET/INTERVENTIOT)

                        –
                              KANSALLISILTA VIRANOMAISILTA

                        –
                              MUISTA LÄHTEISTÄ

                        5,1

                        TULOT

                        –
                              EU:N OMAT VARAT
                           (MAKSUT/TULLIT)

                        –
                              KANSALLISET LÄHTEET

                        2023              (milj. euroa)

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        5.2

                        LASKUTAPA:

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        KYLLÄ

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        –

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        –

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        KYLLÄ

                        HUOMAUTUKSIA:

                        Ehdotuksella voi olla talousarviovaikutuksia vuodesta 2024, mutta niitä ei voida tällä hetkellä kvantifioida. Unionin osuus maksuosuudesta riippuu EU:lle muutetussa sopimuksessa vahvistettavasta lopullisesta äänimäärästä. EU:n osuus todennäköisesti pienenee.

                     (1)

                        Neuvoston päätös 92/580/ETY, 13.11.1992 (EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2019/1251, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2019, kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamiseen (EUVL L 195, 23.7.2019, s. 18).

                     (3)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/2242, annettu 30 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (4)

                        Neuvoston päätös (EU) 2019/2136, annettu 5 päivänä joulukuuta 2019, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 324, 13.12.2019, s. 3).

                     (5)

                        Kunkin jäsenen maksuosuutta järjestön vuotuisesta talousarviosta laskettaessa käytetään 25 artiklan mukaisesti määritettyä äänimäärää ja äänikohtaista rahamäärää.

                     (6)

                        Komissio on laatinut ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla sopimuksen voimassaoloa jatketaan joulukuuhun 2023. Ehdotuksen hyväksymismenettely on kesken.

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (8)
                  1
                        Neuvoston päätös 92/580/ETY, tehty 13 päivänä marraskuuta 1992, vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (9)
                  2
                        Neuvoston päätös (EU) 2017/2242, annettu 30 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (10)
                  3
                        Neuvoston päätös (EU) 2019/2136, annettu 5 päivänä joulukuuta 2019, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi (EUVL L 324, 13.12.2019, s. 3).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 8.9.2021
            COM(2021) 537 final
            LIITE
            asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseen
            {SWD(2021) 235 final}

               LIITE

               Kansainvälisen sokerineuvoston (ISC) 59. istunnossa järjestettävässä määräenemmistöäänestyksessä unionin puolesta otettava kanta on äänestää seuraavien puolesta:

               (a)suositetaan Kansainvälisen sokerijärjestön jäsenille kansainvälisen sokerisopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, muuttamista sen osittaista tarkistamista 1, 23, 25, 32, 33 ja 34 artiklan osalta koskevien neuvottelujen tuloksen huomioon ottamiseksi;

               (b)hyväksytään kesäkuussa 2021 järjestetyssä ISC:n 58. istunnossa sovittu aikataulu, jossa vahvistetaan määräajat sopimuksen 44 artiklassa esitetyn menettelyn eri vaiheille;

               (c)pannaan täytäntöön a alakohdassa tarkoitetut muutokset b alakohdassa tarkoitetun aikataulun mukaisesti sen varmistamiseksi, että muutokset tulevat voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024.

               Unionin edustajat ISC:ssä voivat sopia teknisistä mukautuksista ISC:n muihin asiakirjoihin ilman erillistä neuvoston päätöstä unionin puolesta otettavasta kannasta, jos mukautukset ovat tulosta ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitetuista muutoksista.