title: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0423

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 28.7.2006KOM(2006) 423 lopullinen2006/0143 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSelintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä(komission esittämä)PERUSTELUT1) EHDOTUKSEN TAUSTA |110 | ( Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Osana yhteisön lainsäädännön parantamista toimintamallilla, joka kattaa koko elintarvikeketjun, komissio ilmoitti elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevässä valkoisessa kirjassa aikovansa päivittää ja täydentää lisäaineiden ja aromien alalla voimassaolevaa lainsäädäntöä sekä antaa entsyymejä koskevia erityissäännöksiä. (Valkoisen kirjan toimet 11 ja 13.) Tämän ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta huolehtien samalla elämän ja ihmisten terveyden suojelun korkeasta tasosta elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien alalla. Tavoitteeseen pääsemiseksi ehdotuksessa on tarkoitus perustaa yhtenäinen, keskitetty, tehokas, nopea ja avoin hyväksymismenettely, joka perustuu Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) suorittamaan riskinarviointiin sekä riskien hallintaan, jossa komissio ja jäsenvaltiot ovat mukana sääntelykomiteamenettelyn kautta. Ehdotuksessa komissiolle annetaan tehtäväksi viranomaisen suorittamien tieteellisten arviointien perusteella laatia jokaisen asiaankuuluvien aineiden luokan osalta yleisesti hyväksyttyjen aineiden luettelo ja ylläpitää ja päivittää sitä. Aineen sisällyttäminen tällaiseen luetteloon merkitsee kaikille yhteisön markkinoiden toimijoille annettua yleistä hyväksyntää aineen käyttöön. |120 | ( Yleistä Valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden edistämiseksi sekä elintarviketurvallisuuteen, ihmisten terveyden suojeluun ja asianomaisten tuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvistä tehokkuussyistä komissio on valmistellut samanaikaisesti kolme muuta asetusehdotusta, joissa kyseisten aineiden yhteisön markkinoille saattamisen edellytykseksi asetetaan yhdenmukaisten vaatimusten noudattaminen ja hyväksynnän saaminen. 1. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikelisäaineista. 2. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvike-entsyymeistä. 3. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elintarvikkeissa ja niiden pinnalla käytettäviksi tarkoitetuista aromeista ja tietyistä elintarvikkeiden aromaattisista ainesosista. Kyseisiä aineita koskevaa ehdotettua uutta sääntelyä on täydennettävä perustamalla yhtenäinen hyväksymismenettely, ottaen huomioon, että nykyiset erilaiset kansalliset hyväksymismenettelyt voivat mahdollisesti johtaa erilaisiin tuloksiin ja siten haitata kyseisten aineiden vapaata liikkuvuutta ja vääristää vapaata kilpailua. |130 | ( Voimassaolevat säännökset 1. Neuvoston direktiivi 89/107/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1988, elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä. Kyseisessä direktiivissä vahvistettu menettely on samankaltainen kuin tässä ehdotuksessa sikäli, että myös siihen sisältyy yhteisössä sallittujen lisäaineiden luettelon laatiminen. Se poikkeaa tässä ehdotuksessa esitetystä menettelystä etenkin seuraavilta osin: Nykyinen menettely on vanhentunut, koska siinä ei hyödynnetä elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan riskinarvioinnin uusia puitteita, jotka on vahvistettu elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevista menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002. Lisäaine sisällytetään sallittujen aineiden luetteloon hyväksymällä yhteispäätösmenettelyyn perustuva direktiivi eikä käyttäen asetusta ja komiteamenettelyä, kuten tässä ehdotuksessa. 2. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2232/96, annettu 28 päivänä lokakuuta 1996, elintarvikkeissa käytettyjä tai käytettäväksi tarkoitettuja aromiaineita koskevan yhteisön menettelyn määräämisestä. Kyseisessä asetuksessa vahvistettu menettely on samankaltainen kuin tässä ehdotuksessa esitetty sikäli, että siinä komissiolle annetaan tehtäväksi laatia sallittujen aromiaineiden luettelo ja että kyseinen luettelo hyväksytään komiteamenettelyä noudattaen. Se poikkeaa tässä ehdotuksessa esitetystä menettelystä monella tapaa ja etenkin seuraavilta osin: Nykyinen menettely on vanhentunut, koska siinä ei hyödynnetä elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan riskinarvioinnin uusia puitteita, jotka on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 178/2002. Kyseessä on menettely, jossa jäsenvaltiot ainoastaan ilmoittavat komissiolle kaikista aromiaineista, joita voidaan käyttää direktiivin 88/388/ETY mukaisesti niiden alueella kaupan pidetyissä elintarvikkeissa. Toisin kuin tässä ehdotuksessa, kyseisessä asetuksessa ei säädetä yksityisen toimijan mahdollisuudesta jättää hyväksyntää koskeva hakemus. Sen mukaan laaditaan sallittujen aromiaineiden luettelo, mutta siinä ei säädetä luettelon päivityksestä. Nykyinen menettely ei ole selkeä uusien aineiden osalta eikä menettelyn eri vaiheisiin liittyvien määräaikojen osalta. |140 | ( Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ehdotettu asetus on Lissabonin strategian yleislinjausten mukainen, minkä lisäksi se vastaa komission tavoitteita, jotka koskevat yksinkertaistamista ja parempaa sääntelyä. |2) SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |( Sidosryhmien kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus osallistujista Kuulemismenettelyt ja kuullut organisaatiot esitellään yksityiskohtaisesti lisäaineita, entsyymejä ja aromeja koskevan kunkin asetusehdotuksen perusteluissa. |212 | Yhteenveto vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Kuulluissa ryhmissä on suhtauduttu myönteisesti ajatukseen yhtenäisestä, yksinkertaistetusta, avoimesta ja nopeasta menettelystä. Jäsenvaltiot ovat arvostelleet sitä, että kansalliset viranomaiset toimivat hyväksymismenettelyssä pakollisina välittäjinä mahdollisen hakijan ja komission välillä. Tällaista ylimääräisen vaiheen sisältävää menettelyä on pidetty byrokratiaa lisäävänä haittatekijänä, joka viivästyttää menettelyä tarpeettomasti. Sen vuoksi tämän ehdotuksen mukaisessa yhtenäisessä menettelyssä kansallisten viranomaisten ”postinkantajan” tehtävät on poistettu. Jotkin kuluttajajärjestöt ovat ilmaisseet huolensa siitä, että yhteispäätösmenettelyn korvaaminen komiteamenettelyllä lisäaineiden hyväksymisen yhteydessä vähentäisi avoimuutta nykyisestä. Komiteamenettelyn käyttö on kuitenkin suotavaa, koska sen myötä menettely on yhtenäinen kyseisten kolmen aineen osalta. Nykyisin lisäaineiden alalla sovellettava yhteispäätösmenettely on yksittäistapaus elintarvikelainsäädännössä, eikä sen käyttö ole perusteltua lisäaineisiin liittyvien suurempien riskien vuoksi. |( Asiantuntijoiden käyttö |229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |230 | ( Vaikutusten arviointi Tällä ehdotuksella tai tarkastelluilla vaihtoehdoilla ei ole ympäristövaikutuksia. 1. Ei toteuteta mitään toimia Taloudelliset vaikutukset Lisäaineiden ja aromien nykyiset hyväksymismenettelyt ovat hitaita ja vanhentuneita. Nykyinen lainsäädäntö ei ole selkeä ja siinä on puutteita, mikä heikentää oikeusvarmuutta ja saattaa haitata teollisuuden innovaatiotoimintaa ja jarruttaa teknistä kehitystä. Sosiaaliset vaikutukset Asianomaisten aineiden turvallisuusarviointiin liittyvät erilaiset kansalliset toimintatavat voivat johtaa erilaisiin suojan tasoihin. Tilanne voi aiheuttaa hämmennystä kuluttajissa ja heikentää luottamusta viranomaisiin, sisämarkkinoihin ja elintarvikelainsäädännön tieteelliseen perustaan. 2. Ei toteuteta lainsäädäntötoimia Toteutettavat toimet ovat sidoksissa asianomaisten alojen toimien luonteeseen. Koska on sovittu aineiden yleisen yhteisön tasolla hyväksymisen periaatteesta, lainsäädäntötoimi on välttämätön yhtenäisen, tehokkaan ja nopean menettelyn varmistamiseksi. Taloudelliset vaikutukset Koordinointiin perustuva ratkaisu (mahdollisesti menettelyohjeiden laatiminen asianomaisille osapuolille tai yhteisön säännöstö) ei tarjoaisi suojaa eikä oikeusvarmuutta, jotka ovat teollisuudelle välttämättömiä. Tällainen ratkaisu poikkeaisi lisäksi muiden elintarvikeaineiden hyväksyntien sääntelyssä noudatetusta käytännöstä. Tilanteella voisi olla kielteisiä taloudellisia vaikutuksia sikäli, että se saattaisi jarruttaa teollisuuden innovaatiotoimintaa. Sosiaaliset vaikutukset Noudatettaviin menettelyihin liittyvä oikeudellinen epävarmuus voisi vähentää tieteellisen arvioinnin tehokkuutta ja alentaa ihmisten terveyden suojelun tasoa. Tilanne voisi heikentää kuluttajien luottamusta. 3. Puretaan sääntelyä Taloudelliset vaikutukset Sääntelyn purkaminen johtaisi erilaisten kansallisten hyväksymismenettelyjen perustamiseen, mikä puolestaan voi lisätä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten hallinnollista taakkaa. Lisäksi asianomaisten toimijoiden olisi haettava hyväksyntää erikseen kaikissa jäsenvaltioissa, joissa tuotetta halutaan pitää kaupan. Sosiaaliset vaikutukset Aineiden turvallisuusarvioinnissa käytettävät erilaiset menettelyt johtaisivat erilaisiin suojan tasoihin, mikä voisi aiheuttaa hämmennystä kuluttajissa ja heikentää heidän luottamustaan. |231 | Komissio on tehnyt vaikutusten arvioinnin lainsäädäntö- ja työohjelmansa mukaisesti. Arviointia koskeva raportti on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/food/food/chemicalsafety/additives/index_en.htm. |3) EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | ( Tiivistelmä ehdotuksesta Tässä ehdotuksessa esitetään elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien hyväksymismenettelyä, joka on yhtenäinen, nopea ja avoin (aineiden luettelon päivitys). Yhteisön hyväksyntä myönnetään avoimesti ja keskitetysti viranomaisen tieteellisen lausunnon perusteella edellyttäen, että alakohtaisissa elintarvikesäädöksissä määritellyt hyväksymisperusteet täyttyvät. Hyväksyminen toteutetaan komiteamenettelyä koskevien sääntöjen mukaisesti annettavan asetuksen muodossa. |310 | ( Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artikla. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on parantaa sisämarkkinoiden toimintaedellytyksiä, koska ehdotetun menettelyn mukaisesti hyväksyttyjä tuotteita voidaan käyttää kaikkialla yhteisössä. Suunniteltu asetus johtaa elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien käyttöä koskevien jäsenvaltioiden säännösten yhdenmukaistamiseen sellaisen hyväksyttyjen aineiden luettelon muodossa, jonka komissio laatii kyseisen asetuksen nojalla. |320 | ( Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska ehdotuksen soveltamisala ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. |Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: |321 | Ehdotuksen tavoitteena on perustaa yhteisön laajuinen keskitetty hyväksymismenettely. Kansallisten säännösten avulla ei saavutettaisi tätä tavoitetta, vaikka annettaisiin samanaikaisesti kansallisia säännöksiä, joiden sisältö olisi tämän asetuksen kaltainen. Hyväksymismenettelyä koskeva yhteisön säädös täydentää kolmea muuta tällä alalla ehdotettua yhdenmukaistamissäädöstä. |323 | Hyväksymismenettelyjen perustaminen jokaiseen jäsenvaltioon erikseen tekisi hyväksymisistä huomattavasti raskaampia ja lisäisi tarpeettomasti jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja toimijoille koituvaa hallinnollista taakkaa. |Ehdotuksen tavoitteet voidaan paremmin saavuttaa yhteisön tasoisin toimin seuraavista syistä: |324 | Asianomaisten aineiden hyväksymismenettelyä koskevat yhteisön toimet ovat tehokkaampia kuin jäsenvaltioiden toimet, koska kaikki kyseisiä tuotteita yhteisön markkinoille saattavat toimijat hyötyvät täysimääräisesti yhteisön toimista ja kuluttajat saavat samantasoisen suojan kaikissa jäsenvaltioissa. |325 | Kyseisellä alalla toteutettavat yhteisön toimet lisäävät oikeusvarmuutta ja tehokkuutta alan toimijoiden kannalta sekä edistävät hallinnon yksinkertaistamista, sisämarkkinoiden toimintaa ja kuluttajansuojaa. |327 | Ehdotus koskee yksinomaan keskitettyä hyväksymismenettelyä. |Ehdotus noudattaa näin ollen toissijaisuusperiaatetta. |( Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Ehdotettu säädös liittyy menettelyyn, ja siinä noudatetaan kyseisillä aloilla vahvistettua markkinoille saattamista edeltävän hyväksymisen periaatetta. Koordinointiin perustuva ratkaisu tekisi asianomaisten aineiden hyväksymismenettelystä huomattavasti nykyistä raskaamman. Ehdotetussa säädöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisellä sääntelyllä tavoiteltuihin perusteltuihin tavoitteisiin pääsemiseksi, ja nämä tavoitteet ovat sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja ihmisten terveyden suojelu. |332 | Ehdotetun säädöksen myötä perustettavat menettelyt johtavat hyväksyntäasiakirjojen käsittelyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen järkevöitymiseen. Jo nyt viranomainen suorittaa asiakirjojen tieteellisen arvioinnin (paitsi entsyymien osalta) ja komissio käsittelee niitä. Ehdotus vaikuttaa siis komission ja viranomaisen nykyisiin menettelyihin, tosin rajallisesti. Ehdotettu menettely vähentäisi huomattavasti jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa ja antaisi niille mahdollisuuden suunnata resursseja etenkin lainsäädännön täytäntöönpanoon ja tarkastustoimintaan. Uusien sääntöjen ansiosta toimijat hyötyisivät selkeästä, avoimesta, tehokkaasta ja nopeasta menettelystä, jossa jätetään vain yksi hyväksyntää koskeva hakemus. Laatimalla yhteisössä hyväksyttyjen aineiden luettelo ja päivittämällä sitä voidaan helpottaa myös kyseisten tuotteiden vapaata liikkuvuutta ja parantaa alan tiedotusta. |( Säädöslajin valinta |341 | Ehdotettu säädöslaji: asetus. |342 | Muut säädöstyypit eivät soveltuisi seuraavista syistä: Ehdotettu säädös on sidoksissa asianomaisten alojen sääntelyn luonteeseen. Muu ratkaisu (direktiivi, käytännesäännöt, suuntaviivat) tekisi kyseisten aineiden hyväksymismenettelystä huomattavasti nykyistä raskaamman eikä tarjoaisi tarvittavaa oikeusvarmuutta. |4) TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |5) LISÄTIETOJA |510 | ( Yksinkertaistaminen |511 | Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöpuitteita, (kansallisiin tai yhteisön tason) viranomaisiin sovellettavia hallinnollisia menettelyjä sekä laitoksiin ja yksityishenkilöihin sovellettavia hallinnollisia menettelyjä. |512 | Yhdessä asetuksessa kuvataan lisäaineiden, entsyymien ja aromien hyväksymisessä noudatettava menettely. |513 | Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat seurata hyväksymismenettelyn kaikkia vaiheita ilman, että niille koituu tarpeetonta hallinnollista taakkaa. |514 | Asianomaiset toimijat saavat täysimääräisesti kaikki keskitetyn, avoimen ja ajallisesti rajatun menettelyn edut. Hyväksynnän myöntäminen yhteisön luetteloa päivittävällä asetuksella nopeuttaa huomattavasti hyväksymismenettelyä. |515 | Ehdotus sisältyy yhteisön säännöstön ajantasaistamista ja yksinkertaistamista koskevaan komission ohjelmaan ja sen lainsäädäntö- ja työohjelmaan viitteenä 2005/SANCO/034. |560 | ( Euroopan talousalue Ehdotettu säädös koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, ja sitä olisi sen vuoksi sovellettava myös Euroopan talousalueeseen. |570 | ( Ehdotuksen yksityiskohtainen selitys luku- tai artiklakohtaisesti I luku: Yleiset periaatteet Perustetaan yhtenäinen menettely lisäaineiden, entsyymien ja aromien hyväksymistä ja arviointia varten. Menettelyn on tarkoitus olla yksinkertainen, nopea ja tehokas noudattaen kuitenkin hyvän hallintotavan ja oikeusvarmuuden periaatteita. Sen keskeisenä osana on komission laatiman ja ylläpitämän hyväksyttyjen aineiden luettelon päivittäminen alakohtaisissa säännöksissä määritellyin perustein. II luku: Yhtenäinen menettely Ehdotetussa menettelyssä päivityshakemukset on osoitettava komissiolle, eikä niitä toimiteta ensin kansalliselle viranomaiselle. Komissio toimittaa hakemusasiakirjat viranomaiselle ja jäsenvaltioille ja pyytää viranomaiselta lausuntoa, joka on annettava kuuden kuukauden kuluessa. Päivitysten vaikutusten sitovuuden varmistamiseksi ehdotuksessa esitetään päivitysten hyväksymisen oikeudelliseksi muodoksi komiteamenettelyllä hyväksyttävää asetusta. Kun luetteloa päivitetään tämän asetusehdotuksen mukaisesti, on otettava huomioon muita olennaisia perusteltuja seikkoja. Aloittaessaan päätöksentekoprosessia komissio voi siis riskinhallinnasta vastaavana tahona ehdottaa toimenpidettä, joka eroaa viranomaisen vastuulla toteutetun riskinarvioinnin tuloksista. Tällaisissa tapauksissa komission olisi perusteltava syyt eroavaan päätökseen. Tämä käytäntö on yhdenmukainen riskianalyysia koskevien Codex Alimentariuksen yleisten periaatteiden kanssa. III luku: Muut säännökset Alakohtaisten elintarvikesäädösten erityispiirteiden huomioon ottamiseksi tässä ehdotuksessa komissiolle annetaan valtuudet päättää viranomaista kuultuaan menettelyn yksityiskohdista, ja ehdotukseen sisältyy jonkin verran joustavuutta monimutkaisten ja arkaluonteisten asiakirjojen ollessa kyseessä. Tiedot, jotka eivät ole luottamuksellisia, olisi asetettava julkisesti saataville. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että tämän ehdotuksen mukaisesti hyväksytystä aineesta aiheutuu vakavia riskejä ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, on vahvistettava ehdotuksen mukaisia kiireellisiä toimenpiteitä. |2006/0143 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSelintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystäEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[1],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[2],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsovat seuraavaa:(1) Turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden vapaa liikkuvuus on sisämarkkinoiden olennainen osa, joka vaikuttaa merkittävästi kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin sekä heidän taloudellisiin ja sosiaalisiin etuihinsa.(2) Ihmisten elämän ja terveyden korkeatasoinen suojelu olisi varmistettava yhteisön politiikkojen toteuttamisessa.(3) Ihmisten terveyden suojelemiseksi lisäaineiden, entsyymien ja aromien käyttö ihmisten ravinnossa edellyttää niiden turvallisuuden arviointia ennen markkinoille saattamista yhteisössä.(4) Elintarvikelisäaineista ... päivänä ...kuuta ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o XXX/2006[3], elintarvike-entsyymeistä ... päivänä ...kuuta ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o YYY/2006[4] ja elintarvikearomeista ja tietyistä elintarvikkeiden aromaattisista ainesosista ... päivänä ...kuuta ... annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o ZZZ/2006[5] vahvistetaan kyseisten aineiden arviointia ja hyväksymistä koskevat yhdenmukaistetut perusteet ja vaatimukset.(5) Elintarvikelisäaineita, elintarvike-entsyymejä ja elintarvikearomeja, joille on tehtävä turvallisuusarviointi asetuksen (EY) N:o ZZZ/2006 mukaisesti, saa saattaa markkinoille tai käyttää elintarvikkeissa alakohtaisten elintarvikesäädösten edellytysten mukaisesti ainoastaan, kun ne on sisällytetty yhteisön luetteloon.(6) Näissä puitteissa olisi suotavaa vahvistaa kyseisille kolmelle aineiden luokalle yhtenäinen yhteisön laajuinen arviointi- ja hyväksymismenettely, joka on tehokas, ajallisesti rajattu ja avoin, jotta edistetään kyseisten aineiden vapaata liikkuvuutta yhteisön markkinoilla.(7) Yhtenäisen menettelyn on perustuttava hyvän hallintotavan ja oikeusvarmuuden periaatteisiin, ja se on pantava täytäntöön näitä periaatteita noudattaen.(8) Tällä asetuksella täydennetään aineiden hyväksymismenettelyä koskevaa sääntelykehystä vahvistamalla menettelyn eri vaiheet, siihen liittyvät määräajat, siihen osallistuvien toimijoiden tehtävät ja sovellettavat periaatteet. Menettelyn tiettyjen näkökohtien osalta on kuitenkin tarpeen ottaa huomioon alakohtaisten elintarvikesäädösten erityispiirteet.(9) Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevista menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002[6] vahvistettujen elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan riskinarvioinnin puitteiden mukaisesti aineille saa antaa markkinoille saattamista koskevan luvan vasta sen jälkeen, kun niille on tehty mahdollisimman korkeat vaatimukset täyttävä tieteellinen arviointi, jossa arvioidaan kaikki riskit, joita ne voivat aiheuttaa ihmisten terveydelle. Arviointi on toteutettava Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (jäljempänä ’viranomainen’) vastuulla, minkä jälkeen komissio tekee riskinhallintaa koskevan päätöksen noudattaen sääntelymenettelyä, joka takaa tiiviin yhteistyön komission ja jäsenvaltioiden välillä.(10) On tiedossa, että joissakin tapauksissa ei pystytä pelkästään tieteellisellä riskinarvioinnilla saamaan kaikkia niitä tietoja, joihin riskinhallintaa koskevan päätöksen pitäisi perustua, ja huomioon voidaan ottaa muita perusteltuja tekijöitä, jotka ovat tarkasteltavana olevan asian kannalta merkityksellisiä.(11) Jotta asianomaisten alojen toimijat ja yleisö saisivat tiedot voimassaolevista hyväksynnistä, hyväksytyt aineet olisi kirjattava yhteisön luetteloon, jonka laadinnasta, ylläpidosta ja julkaisemisesta vastaa komissio.(12) Verkostotoiminta viranomaisen ja sen tehtäviin liittyvillä aloilla toimivien jäsenvaltioiden elinten välillä on yksi viranomaisen toiminnan perusperiaatteista. Sen vuoksi viranomainen voi lausunnon laadinnassa käyttää apunaan verkostoa, joka on asetettu sen käyttöön asetuksen (EY) N:o178/2002 36 artiklalla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tehtäviin liittyvillä aloilla toimivien elinten verkoston osalta 23 päivänä joulukuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2230/2004[7].(13) Yhtenäisen aineiden hyväksymismenettelyn on vastattava avoimuuden ja yleisölle tiedottamisen vaatimuksiin, ja siinä on myös taattava hakijan oikeus tiettyjen tietojen luottamuksellisena pitämiseen.(14) Asetuksen (EY) N:o 178/2002 41 artiklan mukaan viranomaisen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001[8].(15) Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 ja 54 artiklassa vahvistetaan menettelyt, kun on kyse kiireellisistä toimenpiteistä, jotka koskevat yhteisöstä peräisin olevia tai kolmannesta maasta tuotuja elintarvikkeita. Niiden mukaan komissio voi toteuttaa tällaisia toimenpiteitä tilanteissa, joissa elintarvikkeesta aiheutuu todennäköisesti vakava riski ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai ympäristölle, eikä tällaista riskiä voida tyydyttävällä tavalla hallita kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.(16) Tehokkuuden ja lainsäädännön yksinkertaistamisen varmistamiseksi olisi tarkasteltava keskipitkällä aikavälillä mahdollisuutta laajentaa yhtenäisen menettelyn soveltamisala koskemaan muuta elintarvikealan voimassaolevaa sääntelyä.(17) Koska tämän asetuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin kansallisten lakien ja asetusten nykyisten erojen vuoksi vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.(18) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[9] mukaisesti,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:I LUKU YLEISET PERIAATTEET1 artikla Aihe ja soveltamisala1. Tässä asetuksessa vahvistetaan elintarvikkeissa tai niiden pinnalla käytettävien tai käytettäviksi tarkoitettujen elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien, elintarvikearomien ja elintarvikearomien raaka-aineiden (jäljempänä ’aineet’) yhtenäinen hyväksymismenettely (jäljempänä ’yhtenäinen menettely’), jolla edistetään kyseisten aineiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä.2. Yhtenäinen menettely tarjoaa puitteet niiden aineiden luettelojen päivitystä koskeville menettelyllisille yksityiskohdille, joiden markkinoille saattaminen hyväksytään yhteisössä asetusten (EY) N:o XXX/2006, (EY) N:o YYY/2006 ja (EY) N:o ZZZ/2006 nojalla (jäljempänä ’alakohtaiset elintarvikesäädökset’).3. Perusteet, joiden mukaisesti aineet voidaan sisällyttää 2 artiklassa säädettyyn yhteisön luetteloon, 7 artiklassa tarkoitetun asetuksen sisältö ja tarvittaessa meneillään olevia menettelyjä koskevat siirtymäsäännökset annetaan alakohtaisissa elintarvikesäädöksissä.2 artiklaYhteisössä hyväksyttyjen aineiden luettelo1. Aineet, joiden saattaminen yhteisön markkinoille hyväksytään alakohtaisten elintarvikesäädösten nojalla, mainitaan luettelossa (jäljempänä ’yhteisön luettelo’), jonka sisällöstä säädetään kyseisissä säännöksissä. Komissio päivittää yhteisön luetteloa. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .2. Yhteisön luettelon päivittämisellä tarkoitetaana) aineen lisäämistä yhteisön luetteloon;b) aineen poistamista yhteisön luettelosta;c) sellaisten edellytysten, eritelmien tai rajoitusten lisäämistä tai muuttamista, jotka liittyvät aineen esiintymiseen yhteisön luettelossa.II LUKUYHTENÄINEN MENETTELY3 artiklaYhtenäisen menettelyn keskeiset vaiheet1. Yhteisön luettelon päivitykseen johtava yhtenäinen menettely voidaan käynnistää komission omasta aloitteesta tai hakemuksesta. Hakemuksen esittäjänä voi olla jäsenvaltio tai henkilö, jota asia koskee, ja tällainen henkilö voi edustaa useita asiaan liittyviä henkilöitä 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä vahvistetuin edellytyksin (jäljempänä ’hakija’).2. Komissio pyytää ennakkoon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (jäljempänä ’viranomainen’) lausunnon 5 artiklan mukaisesti.Edellä olevassa 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen päivitysten tapauksessa komissio pyytää viranomaiselta lausunnon ainoastaan, kun päivityksellä saattaa olla vaikutusta kansanterveyteen.3. Yhtenäinen menettely päättyy, kun komissio antaa päivitystä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti.4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, komissio voi päättää yhtenäisen menettelyn ja olla jatkamatta aiottua päivitystä missä tahansa menettelyn vaiheessa, jos se katsoo päivityksen olevan perusteeton. Se ottaa tarvittaessa huomioon viranomaisen lausunnon, kaikki yhteisön lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan.Tällöin komissio ilmoittaa asiasta soveltuvissa tapauksissa suoraan hakijalle ja mainitsee kirjeessään syyt, joiden vuoksi se katsoo päivityksen olevan perusteeton.4 artiklaMenettelyn käynnistäminen1. Kun komission käsiteltäväksi esitetään hakemus yhteisön luettelon päivittämiseksi, komissioa) antaa hakijalle kirjallisen vastaanottoilmoituksen 14 arkipäivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta;b) soveltuvissa tapauksissa antaa hakemuksen viranomaiselle tiedoksi ja esittää sille lausuntopyynnön.Komissio saattaa hakemuksen jäsenvaltioiden saataville.2. Kun komissio käynnistää menettelyn omasta aloitteestaan, se ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille ja esittää soveltuvissa tapauksissa viranomaiselle lausuntopyynnön.5 artiklaViranomaisen lausunto1. Viranomainen antaa lausuntonsa kuuden kuukauden kuluessa asianmukaisen hakemuksen vastaanottamisesta.2. Viranomainen toimittaa lausuntonsa komissiolle, jäsenvaltioille ja soveltuvissa tapauksissa hakijalle.6 artiklaRiskinarviointia koskevat täydentävät tiedot1. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa viranomainen pyytää täydentäviä tietoja hakijalta, 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa voidaan pidentää. Viranomainen vahvistaa hakijaa kuultuaan määräajan, jonka kuluessa kyseiset tiedot voidaan toimittaa, ja ilmoittaa komissiolle tarvittavasta määräajan pidennyksestä. Jos komissio ei ilmoita vastustavansa sitä kahdeksan arkipäivän kuluessa viranomaisen ilmoituksesta, 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määräajan pidennys tulee voimaan ilman eri toimenpiteitä.2. Jos täydentäviä tietoja ei toimiteta 1 kohdassa tarkoitetussa pidennetyssä määräajassa, viranomainen laatii lausuntonsa jo toimitettujen tietojen perusteella.3. Kun hakija antaa täydentäviä tietoja omasta aloitteestaan, sen on toimitettava ne viranomaiselle ja komissiolle. Tällöin viranomainen antaa lausuntonsa alkuperäisessä määräajassa.4. Viranomainen saattaa täydentävät tiedot jäsenvaltioiden saataville.7 artikla Yhteisön luettelon päivitysKomissio toimittaa yhdeksän kuukauden kuluessa viranomaisen lausunnosta 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle asetusluonnoksen yhteisön luettelon päivittämisestä ottaen huomioon viranomaisen lausunnon, kaikki yhteisön lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan.Jos asetusluonnos ei ole viranomaisen lausunnon mukainen, komissio toimittaa eroavuuksia koskevan selvityksen.Asetus annetaan 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.8 artiklaRiskinhallintaa koskevat täydentävät tiedot1. Kun komissio pyytää hakijalta täydentäviä tietoja riskinhallintaa koskevista näkökohdista, se vahvistaa yhteistoiminnassa hakijan kanssa määräajan, jonka kuluessa kyseiset tiedot voidaan toimittaa. Tällöin 7 artiklassa tarkoitettua määräaikaa voidaan pidentää.2. Jos täydentäviä tietoja ei toimiteta 1 kohdassa tarkoitetussa pidennetyssä määräajassa, komissio toimii jo toimitettujen tietojen perusteella.III LUKUMUUT SÄÄNNÖKSET9 artiklaSoveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt1. Jäljempänä olevan 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti alakohtaisten elintarvikesäädösten antamista seuraavien 24 kuukauden kuluessa annetaan tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt etenkin seuraavista aiheista:a) 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hakemuksen sisältö, laadinta ja esittäminen;b) hakemuksen asianmukaisuuden tarkastamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt;c) 5 artiklassa tarkoitetussa viranomaisen lausunnossa vaadittavien tietojen luonne.2. Edellä olevassa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseksi komissio kuulee viranomaista, joka esittää sille kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä ehdotuksen kyseisten aineiden riskien arvioimiseksi tarvittavista tiedoista.10 artiklaMääräaikojen pidentäminenKomissio voi pidentää 5 artiklan 1 kohdassa ja 7 artiklassa tarkoitettuja määräaikoja omasta aloitteestaan tai soveltuvissa tapauksissa viranomaisen pyynnöstä, jos se on perusteltua asiakirja-aineiston luonteen vuoksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan 1 kohdan soveltamista. Tällöin komissio ilmoittaa soveltuvissa tapauksissa hakijalle määräajan pidennyksestä ja sen perusteista.11 artiklaAvoimuusViranomainen varmistaa toimintansa avoimuuden asetuksen (EY) N:o 178/2002 38 artiklan mukaisesti. Se julkaisee erityisesti lausuntonsa viipymättä. Lisäksi se julkistaa lausuntopyynnöt ja 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut määräajan pidennykset.12 artiklaLuottamuksellisuus1. Hakijan antamista tiedoista voidaan käsitellä luottamuksellisina niitä tietoja, joiden ilmaiseminen voisi vahingoittaa merkittävästi hakijan kilpailuasemaa.Seuraavia tietoja ei saa kuitenkaan pitää luottamuksellisina:a) hakijan nimi ja osoite ja aineen nimi;b) aineen ja sen tietyissä elintarvikkeissa tai elintarvikkeiden luokissa tai elintarvikkeiden pinnalla käyttöä koskevien edellytysten selkeä kuvaus;c) aineiden turvallisuuden arvioinnin kannalta merkitykselliset tiedot;d) soveltuvissa tapauksissa analyysimenetelmä(t).2. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi hakijan on merkittävä annetuista tiedoista ne, joita toivotaan käsiteltävän luottamuksellisina. Tällöin on esitettävä todennettavat perustelut.3. Komissio päättää, mitkä tiedot voidaan käsitellä luottamuksellisina, ja ilmoittaa asiasta hakijalle.4. Saatuaan tiedoksi komission kannan hakija voi kolmen viikon kuluessa peruuttaa hakemuksensa toimitettujen tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. Tietojen luottamuksellisuus turvataan tämän määräajan päättymiseen asti.5. Komission, viranomaisen ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet niille tämän asetuksen nojalla toimitettujen tietojen asianmukaisen luottamuksellisuuden varmistamiseksi, lukuun ottamatta tietoja, jotka on julkistettava olosuhteiden niin vaatiessa ihmisten tai eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi.6. Jos hakija peruuttaa tai on peruuttanut hakemuksensa, viranomaisen, komission ja jäsenvaltioiden on säilytettävä kaupallisten ja teollisten tietojen luottamuksellisuus, mukaan luettuna tutkimus- ja kehitystiedot sekä tiedot, joiden luottamuksellisuudesta komissio ja hakija ovat eri mieltä.7. Edellä olevan 1–6 kohdan soveltaminen ei vaikuta tiedonkulkuun komission, jäsenvaltioiden ja viranomaisen välillä.13 artiklaKiireelliset tapauksetYhteisön luettelossa olevaa ainetta koskevassa kiireellisessä tapauksessa on etenkin viranomaisen lausunto huomioon ottaen toteutettava asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 ja 54 artiklassa säädettyjen menettelyjen mukaisia toimenpiteitä.14 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 58 artiklalla perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.15 artiklaJäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaisetViimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja viranomaiselle kunkin alakohtaisen elintarvikesäädöksen osalta yhtenäiseen menettelyyn liittyvän toimivaltaisen viranomaisen nimi ja osoite sekä yhteyspiste.IV LUKULOPPUSÄÄNNÖS16 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan kunkin alakohtaisten elintarvikesäädöksen osalta 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltamispäivästä.Asetuksen 9 artiklan soveltaminen aloitetaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] EUVL C […], […], s. […].[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EUVL L […], […], s. […].[4] EUVL L […], […], s. […].[5] EUVL L […], […], s. […].[6] EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1642/2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 4).[7] EUVL L 379, 24.12.2004, s. 64.[8] EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.[9] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.


Avis juridique important

|

52000PC0111

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus jalkaväkimiinojen vastaisesta toiminnasta

Virallinen lehti nro C 248 E , 29/08/2000 s. 0115 - 0118

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS JALKAVÄKIMIINOJEN VASTAISESTA TOIMINNASTA(komission esittämä)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1] EYVL Lnoudattaa perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisö on huolestunut sellaisilla alueilla sijaitsevista jalkaväkimiinoista ja muista räjähtämättömistä taisteluvälineistä, joiden siviiliväestö yrittää toipua siellä käydyistä aseellisista selkkauksista.(2) Jalkaväkimiinat synnyttävät kärsimystä ja uhreja erityisesti maailman köyhimmissä osissa. Ne haittaavat merkittävästi talouden kehittymistä ja ovat este pakolaisten ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden paluulle sekä humanitaariselle avustustoiminnalle, jälleenrakennukselle, kunnostukselle ja normaalien yhteiskuntaolojen palautumiselle.(3) Euroopan yhteisö on sitoutunut tavoitteeseen hävittää jalkaväkimiinat täysin koko maailmasta tulevina vuosina.(4) Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot osallistuvat kaikkein eniten kansainvälisiin pyrkimyksiin jalkaväkimiinojen aiheuttamien kärsimysten voittamiseksi.(5) Tämä asetus on välitön vastaus jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehtyyn sopimukseen (Ottawan sopimus).(6) Näin ollen rahoitusapua olisi annettava ensisijaisesti niille yhteisön ulkopuolisille maille, jotka ovat sitoutuneet jalkaväkimiinojen vastaiseen toimintaan ja ovat Ottawan sopimuksen sopimuspuolia.(7) Tällainen lähestymistapa ei saa olla esteenä yhteisön toimille missä tahansa syntyvissä humanitaarisissa hätätilanteissa.(8) Yhteisön miinojen vastainen toiminta on usein erottamaton osa humanitaarisen avun hankkeita taikka kunnostamis-, jälleenrakennus- tai kehittämishankkeita, mutta se on samalla erillistä ja erikoistunutta toimintaa, jolla on omat ensisijaiset tavoitteensa, toimintavaatimukset ja poliittiset periaatteet.(9) Tällaisten hankkeiden osana, samoin kuin miinanraivausteknologian tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmissa, uusia ja käynnissä olevia toimia rahoitetaan jatkossakin erityisistä budjettikohdista, ja niitä tuetaan, täydennetään ja koordinoidaan tarpeen mukaan tämän asetuksen nojalla.(10) Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa perusta yhtenäiselle ja tehokkaalle lähestymistavalle yhteisön miinojen vastaisessa toiminnassa ehdottamalla integroivaa strategiaa, jota koordinoitaisiin tiiviisti komission, jäsenvaltioiden ja kansainvälisen yhteisön kesken kaikissa miinojen vastaisen toiminnan vaiheissa.(11) On tarpeen varmistaa näiden toimien yhtenäisyys Euroopan unionin ulkopolitiikan, myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa.(12) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [2] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne olisi hyväksyttävä kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädetyn hallintomenettelyn mukaisesti.[2] EYVL L 194, 17.7.1999, s. 23.(13) Koska jalkaväkimiinat ovat hengenvaarallisia ja ongelma maailmanlaajuinen, sen ratkaisu edellyttää tehokkaita, joustavia ja tarvittaessa nopeita päätöksentekomenettelyjä yhteisön toimen rahoittamiseksi.(14) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 2 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen rahoitusmäärä sisältyy tähän asetukseen ilman, että sillä on vaikutusta perustamissopimuksessa määriteltyihin budjettivallan käyttäjän valtuuksiin.(15) Yhteisön olisi varmistettava mahdollisimman suuri avoimuus rahoitusavun täytäntöönpanossa ja tiukka valvonta määrärahojen käytössä.(16) Yhteisön taloudellisten etujen suojelu sekä petosten ja väärinkäytösten torjunta ovat erottamaton osa tätä asetusta,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Tämän asetuksen tarkoituksena on vahvistaa menettelyt yhteisön toimien täytäntöönpanemiseksi sekä edistää johdonmukaista ja yhtenäistä, humanitaarista miinanraivausta koskevaa strategiaa yhteisössä ja kansainvälisellä tasolla vastauksena jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehtyyn sopimukseen, jäljempänä 'Ottawan sopimus'.2. Tässä asetuksessa tarkoitettuja toimia toteutetaan yhteisön ulkopuolisten maiden alueella, tai ne liittyvät suoraan yhteisön ulkopuolisissa maissa, erityisesti kaikkein haavoittuvimmissa maissa ja ensisijaisesti kehitysmaissa syntyviin tilanteisiin.2 artikla1. Yhteisön miinojen vastaisen toiminnan päätavoitteena on:(a) tukea humanitaarista miinanraivausta koskevan strategian laatimista, seurantaa ja täytäntöönpanoa,(b) tukea miinoista kärsiviä maita Ottawan sopimuksesta niille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa,(c) luoda ja pitää yllä kansallisia rakenteita ja paikallisia toimintaedellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinojen vastaisen toiminnan toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti,(d) vastata humanitaarisiin hätätilanteisiin, estää onnettomuuksien syntyminen ja tukea miinojen uhrien kuntoutusta, ja(e) tukea miinojen vastaiseen toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa.2. Tämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa mitä tahansa miinojen vastaista toimintaa, muun muassa(a) miinoista tiedottamista,(b) asiantuntijoiden koulutusta,(c) epäilyksenalaisten alueiden kartoittamista ja merkitsemistä,(d) maamiinojen paikantamista ja tunnistamista,(e) (humanitaaristen standardien mukaista) miinanraivausta ja maamiinojen tuhoamista,(f) uhrien tukemista ja kuntoutusta,(g) tiedonhallintaa (myös maantieteellisiä tietojärjestelmiä), sekä(h) muita toimia, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ja muiden vaarallisten sodankäyntijätteiden ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa etusijalla ovat toimet, joilla vastataan välittömiin ja ennalta arvaamattomiin olosuhteisiin, joita syntyy taistelujen puhjetessa, suurten ihmisryhmien siirtyessä miinoitetuille alueille sekä muissa vastaavissa tilanteissa, kuten rauhansopimusten täytäntöönpanemiseksi annettavan hätäavun yhteydessä. Etusijalle asetetaan myös toimet miinoista eniten kärsivissä maissa, joissa jalkaväkimiinat ja muut räjähtämättömät taisteluvälineet aiheuttavat monia siviiliuhreja tai joissa näiden välineiden esiintyminen tai epäily siitä haittaa merkittävällä tavalla taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan elpymistä tai muuta kehitystä. Tällaiset toimet edellyttävät erityistä pitkän aikavälin sitoutumista, jollaista ei sisälly humanitaariseen hätäapuun tai jälleenrakennusapuun.4. Yhtenäisyyden, täydentävyyden ja synergian varmistamiseksi alueellisissa yhteistyöohjelmissa, humanitaarisen avun hankkeissa sekä kunnostus-, jälleenrakennus- ja kehittämishankkeissa sellaisia miinojen vastaisia toimia, joita voidaan rahoittaa osana kyseisiä ohjelmia tai hankkeita, rahoitetaan jatkossakin siitä budjettikohdasta, josta pääasiallista toimintaa rahoitetaan. Tarvittaessa toimintaa voidaan täydentää tai tukea tämän asetuksen nojalla rahoitettavilla miinojen vastaisilla toimilla.3 artiklaTämän asetuksen nojalla rahoitettavia toimia toteutetaan pääasiassa niissä maissa, jotka ovat Ottawan sopimuksen sopimuspuolia. Poikkeuksia voidaan tehdä humanitaaristen hätätilanteiden, miinojen uhreille annettavan tuen ja sellaisten toimien osalta, jotka suoraan tukevat haavoittuvia väestöryhmiä, kuten pakolaisia ja asuinsijoiltaan siirtymään joutuneita ihmisiä, tai tilanteessa, jossa kansallinen hallinto ei toimi kunnolla.4 artikla1. Tämän asetuksen mukaista rahoitustukea voivat saada alueelliset ja kansainväliset organisaatiot ja elimet, valtiosta riippumattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset hallintoelimet, laitokset sekä julkiset ja yksityiset toimijat, joilla on asianmukaista erikoisasiantuntemusta ja kokemusta.2. Tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin voivat yhtäläisin ehdoin osallistua jäsenvaltioiden ja edunsaajamaan luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa osallistumisoikeus voidaan laajentaa koskemaan kolmansia maita.5 artikla1. Tämän asetuksen nojalla annettavaa yhteisön apua voidaan käyttää teknisen avun, koulutuksen, henkilöstön tai muiden miinojen vastaiseen toimintaan liittyvien palvelujen rahoittamiseen, laitteiston ja tekniikan kokeiluun, logistiikkaan ja miinojen vastaisten toimien täytäntöönpanossa tarvittavien laitteiden, tarvikkeiden ja töiden hankintaan, toimitukseen ja varastointiin, tutkimuksiin, konferensseihin ja toimenpiteisiin miinojen vastaisen toiminnan kansainvälisen koordinoinnin lisäämiseksi, arviointi- ja seurantakäynteihin, yleisen tietoisuuden lisäämiseen sekä yhteisön avusta tiedottamiseen.2. Tämän asetuksen mukaista yhteisön rahoitusta annetaan avustuksina.3. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista toimista ei peritä veroja, tulleja eikä muita maksuja.6 artikla1. Komissiota avustaa asianomainen maantieteellinen komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja.2. Tämän kohdan osalta sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti.3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta.7 artikla1. Komissio huolehtii vastavuoroisen ja säännöllisen, myös paikalla tapahtuvan tietojenvaihdon pohjalta yhteisön ja yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamien avunantotoimien tehokkaasta koordinoinnista ohjelmien yhtenäisyyden ja täydentävyyden parantamiseksi.2. Komissio voi selvittää yhteisrahoitusmahdollisuuksia muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden kanssa.3. Komissio edistää koordinointia ja yhteistyötä muiden kansainvälisten, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaan osallistuvien rahoittajien kanssa.4. Yhteisön rahoitusosuuden tunnetuksi tekemiseksi toteutetaan tarvittavia toimenpiteitä.8 artikla1. Komissio huolehtii tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien arvioinnista, niihin liittyvästä päätöksenteosta ja hallinnoinnista noudattaen talousarviota koskevia ja muita voimassa olevia, erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 116 ja 118 artiklassa säädettyjä menettelyjä.2. Yli kolmen miljoonan euron suuruiset rahoituspäätökset tehdään 6 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen lukuun ottamatta 9 artiklan mukaisia hätätoimia.3. Komissio ilmoittaa 6 artiklassa tarkoitetulle komitealle lyhyesti kaikista alle kolmen miljoonan euron suuruisista rahoituspäätöksistä. Tiedot on toimitettava viimeistään kahden kuukauden kuluessa rahoituspäätöksen tekemisestä.4. Komissio voi muuttaa 6 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtyjä rahoituspäätöksiä edellyttäen, että päätös ei muutu merkittävästi ja että mahdollisesti myönnettävä lisärahoitus on enintään 20 prosenttia alkuperäisestä maksusitoumuksesta.9 artikla1. Komissio päättää enintään viiden miljoonan euron suuruisista hätätoimista.2. Hätätoimiksi katsotaan toimet, joilla pyritään vastaamaan äkillisten luonnonkatastrofien tai ihmisen toiminnallaan aiheuttaman tuhon, kuten tulvien, nälänhädän ja suurten ihmisryhmien siirtymisen miinoitetuille alueille, äkillisten rauhansopimusten ja vastaavien tilanteiden synnyttämiin välittömiin ja ennalta arvaamattomiin vaateisiin, samoin kuin rauhansopimusten täytäntöönpanoon liittyvä hätäapu.3. Jos toimet täyttävät nämä edellytykset ja ovat arvoltaan yli kolme miljoonaa euroa, tehtyään asiassa päätöksen komissio (a) ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille kirjallisesti kahden työpäivän kuluessa ja (b) antaa asianomaisen komitean seuraavassa kokouksessa perustelut päätökselle sekä erityisesti sille, miksi se on soveltanut kiireellistä menettelyä.10 artikla1. Hankkeet pannaan tärkeysjärjestykseen ja arvioidaan niiden merkityksen ja kustannusvaikuttavuuden perusteella sekä tarvittaessa liitetään osaksi kyseisen maan tai alueen laajempaa kehitys- tai jälleenrakennustyötä.2. Hankkeet on mahdollisuuksien mukaan vietävä selvästi osaksi kansallista jalkaväkimiinaohjelmaa, jota koordinoi edunsaajamaan hallitus tai siihen valtuutettu kansainvälinen elin. Tarkoituksena on, että ajan mittaan edunsaajamaan hallitus ottaa hankkeen omalle vastuulleen paikallisten toimintaedellytysten vahvistamiseksi ja hankkeen jatkuvuuden varmistamiseksi.11 artikla Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia komission voimassa olevien sääntöjen ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sääntöjen perusteella vahvistamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. [3][3] EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1. Lisäksi komissio voi asetuksen N:o 2185/96 [4] mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen N:o 2988/95 [5] mukaisesti.[4] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.[5] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.12 artiklaMonivuotisen miinojen vastaisen toiminnan koordinoinnin ja suunnittelun helpottamiseksi asianomaisille komiteoille toimitetaan säännöllisesti keskustelua varten jalkaväkimiinoja koskeva strategiaesitys, joka sisältää yhteisön miinojen vastaisen toiminnan laaja-alaiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet sekä välitavoitteet näiden saavuttamiseksi. Siinä käsitellään muun muassa monivuotisia maa-ohjelmia sekä olemassa olevia miinojen vastaisia toimintaohjelmia maittain ja alueittain, muiden avunantajien, myös jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, sekä muista budjettikohdista rahoitettavaa yhteisön miinojen vastaista toimintaa.13 artikla1. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamaa miinojen vastaista toimintaa sen määrittelemiseksi, onko toiminnan tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevaa toimintaa voidaan tehostaa.2. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti miinojen vastaisen toimintansa edistymisestä. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta miinojen vastaisesta toiminnasta kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä ja esittää arvion tämän asetuksen täytäntöönpanosta.14 artiklaKomissio antaa kolmen vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista sekä asetuksen jatkoa ja tarvittaessa sen muuttamista koskevia ehdotuksia.15 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYS1. Toimenpiteen nimiJalkaväkimiinat2. BudjettikohtaB7-6613. OikeusperustaLiitteenä oleva ehdotusluonnos budjettikohtaa B7-661 koskevaksi uudeksi Euroopan parlamentin ja neuvoston erityisasetukseksi, johon on koottu yhteen miinojen vastaista toimintaa koskevat yhteisön eri vaatimukset.Miinojen vastaisen toiminnan oikeusperustan muodostavat humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96 (EYVL L 163, 2.7.1996), kehitysmaissa toteutettavista kunnostamis- ja jälleenrakennustoimista 22 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2258/96, Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta 25 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96, siirtymään joutuneiden väestöryhmien avustamista Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaissa koskevista toimista 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 443/97 ja 1 päivänä lokakuuta 1996 hyväksytty yhteinen toiminta jalkaväkimiinoista (EYVL L 260, 12.10.1996), joka koskee yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaisille aseistariisuntatoimille varattuja varoja.4. Toimenpiteen kuvaus4.1 Toimenpiteen yleistavoiteJalkaväkimiinat aiheuttavat hirvittäviä tapaturmia monissa maailman köyhimmissä osissa ja vaikeuttavat useiden yhteisön ohjelmien täytäntöönpanoa. Siksi yhteisö osoitti vuosina 1992-1998 yli 180 miljoonaa euroa ympäri maailmaa toteutettavaan miinojen vastaiseen toimintaan, kuten miinanraivausohjelmiin, miinojen uhreille annettavaan tukeen sekä tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen. Tämä on muodostanut merkittävän osan kansainvälisen yhteisön maailmanlaajuisista ponnisteluista, mutta työsarkaa on vielä riittämiin.Nykyisenä tavoitteena on jatkaa ohjelmia maamiinaongelman ratkaisemiseksi tietyssä määräajassa eli seuraavien 10-15 vuoden kuluessa ja siten helpottaa monien muiden avustusohjelmien täytäntöönpanoa ja edistää tämän valtavan inhimillisen tragedian ratkaisua.Kaiken kaikkiaan yhteisön toimien rahoituksen pitäisi olla vähintään samaa tasoa kuin tähänkin asti.4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat järjestelyt- Toimi: Jalkaväkimiinat- Soveltamisjakso: 2000-2008Asetuksen 12 artiklan mukaisesti komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2007 yleisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista ja arvioi muun muassa toimien merkitystä, kustannusvaikuttavuutta ja vaikutuksia. Tällä perusteella päätetään asetuksen soveltamisen jatkamisesta.5. Menojen ja tulojen luokitus5.1 Ei-pakolliset menot5.2 Jaksotetut määrärahat5.3 Ei tuloja6. Meno-/tulolaji- tuen osuus 100 %, toiminnan yhteisrahoitus mahdollista- yhteisrahoitus julkisen ja/tai yksityisen sektorin muiden tulolähteiden kanssa- muu7. RahoitusvaikutuksetYhden ainoan monivuotisen budjettikohdan (B7-661) avulla ja sen määrärahojen lisäämisellä yhteisön miinojen vastainen toiminta voidaan kohdistaa entistä paremmin. On ehdotettu, että ajanjaksolla 2000-2006 yhteisön toiminnan rahoituksen olisi oltava vähintään samantasoista kuin tähänkin asti (180 miljoonaa euroa ajanjaksolla 1992-1998). Sellaisten miinojen vastaisten toimien painoarvoa on lisättävä, joilla vastataan Ottawan sopimuksen sitoumuksiin. Tämä voisi nostaa budjettikohdasta B7-661 myönnettävän rahoituksen määrää.7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden keskenMaksusitoumusmäärärahat miljoonaa euroa (3 desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>7.3 Yleisen talousarvion B osaan sisältyvät tutkimuksista, asiantuntijatapaamisista jne. aiheutuvat toimintamenot7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu8. PetostentorjuntatoimetKaikissa rahoitussopimuksissa ja muissa sopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia komission voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen sääntöjä noudattaen vahvistamien tavanomaisten menettelyjen mukaisesti. Lisäksi komissio voi asetuksen N:o 2185/96 mukaisesti suorittaa paikalla tarkastuksia ja todentamisia. Komission 5 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä varmistetaan Euroopan yhteisön taloudellisten etujen riittävä suoja asetuksen N:o 2988/95 mukaisesti. 9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmäYhteisön miinojen vastaisen toiminnan päätavoitteena on:a. tukea yhtenäisen ja johdonmukaisen, humanitaarista miinanraivausta koskevan strategian laatimista, seurantaa ja käytännön täytäntöönpanoa niin komission, EU:n kuin kansainväliselläkin tasolla,b. tukea miinoista eniten kärsiviä valtioita jalkaväkimiinojen käytön, varastoinnin, tuotannon ja siirtojen kiellosta ja niiden tuhoamisesta tehdystä sopimuksesta niille johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa,c. luoda ja pitää yllä kansallisia rakenteita ja paikallisia edellytyksiä miinoista kärsivissä maissa miinojen vastaisten toimien toteuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti,d. vastata välittömissä ja ennalta arvaamattomissa olosuhteissa humanitaarisiin hätätilanteisiin, estää onnettomuuksien syntyminen ja auttaa miinojen uhrien kuntoutuksessa, jae. tukea miinojen vastaiseen toimintaan soveltuvien laitteiden ja tekniikoiden kokeilua ja käyttöönottoa asianomaisissa maissa.Näihin tavoitteisiin pyritään yleishyödyllisten hankkeiden avulla miinoista eniten kärsivissä maissa, jotka on ryhmitelty maantieteellisen sijaintinsa mukaan. Mahdollisia kohteita ovat:- yleishyödylliset hankkeet (esim. jalkaväkimiinoja koskevan strategiaesityksen laatiminen, tuki YK:lle, GICHD:lle, ICRC:lle ja miinojen vastaisen toiminnan keskusyksikölle, miinojen vastaiseen toimintaan tarkoitettujen laitteiden ja tekniikoiden kokeilu ja käyttöönotto asianomaisissa maissa sekä asiantuntija-apu),- Afrikka (esim. Angola, Mosambik, Somalia, Zimbabwe ja SADC),- Aasia (esim. Afganistan, Kamboda ja Laos),- uudet itsenäiset valtiot (esim. Tadikistan),- Lähi-itä (esim. Irakin pohjoisosat),- Eurooppa (esim. Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia ja Kosovo), ja- Latinalainen Amerikka (esim. Nicaragua ja El Salvador).9.2 Toimenpiteen perustelutTämän asetuksen nojalla voidaan rahoittaa mitä tahansa miinojen vastaista toimintaa, muun muassa miinoista tiedottamista, epäilyksenalaisten alueiden kartoittamista ja merkitsemistä, maamiinojen paikantamista ja tunnistamista, asiantuntijoiden koulutusta, (humanitaaristen standardien mukaista) miinanraivausta ja maamiinojen tuhoamista sekä uhrien auttamista ja kuntoutusta, tietopalveluja (myös maantieteellisiä tietojärjestelmiä) ja muita toimia, jotka osaltaan vähentävät jalkaväkimiinojen ja muiden vaarallisten sodankäyntijätteiden ihmisiin, talouteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia.Hankkeiden on oltava monivuotisia. Hankkeiden kesto riippuu niiden luonteesta ja on yleensä enintään kolme vuotta.9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointiKomissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamaa miinojen vastaista toimintaa sen määrittelemiseksi, onko toiminnan tavoitteet saavutettu, ja suuntaviivojen antamiseksi siitä, miten tulevaa toimintaa voidaan tehostaa. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle miinojen vastaisen toimintansa edistymisestä. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteenvetokertomuksen yhteisön edellisvuonna toteuttamasta miinojen vastaisesta toiminnasta kunkin vuoden 30 päivään huhtikuuta mennessä.10. Hallintomenot (yleisen talousarvion pääluokan iii osa A)Tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisämäärärahat ja lisähenkilöstön määrä.10.1 Vaikutus toimien määrään>TAULUKON PAIKKA>Tämän asetuksen tarkoituksena on nykyisten toimien yhdistäminen yhtenäisen, miinojen vastaista toimintaa koskevan EU-politiikan luomiseksi. Lyhyellä aikavälillä tarvitsisi myöntää ainoastaan kolme virkaa (kaksi vakinaista virkaa ja yksi kansallinen asiantuntija). Vakinaiset virat voidaan täyttää uudelleenjärjestelyin. 10.2 Lisähenkilöstön käytön taloudellinen kokonaisvaikutus(euroa)>TAULUKON PAIKKA>Lisähenkilöstö ja tarvittavat hallintomäärärahat saadaan varsinaisesti käyttöön vasta, kun komissio on tehnyt voimavarojen jakoa koskevan vuosittaisen päätöksensä, jossa otetaan erityisesti huomioon henkilöstön sisäisen uudelleenjärjestelyn tarjoamat mahdollisuudet sekä budjettivallan käyttäjän vahvistamat lisävoimavarat.10.3 Toiminnasta aiheutuvien hallintomenojen kasvuSeuraava taulukko on ohjeellinen, ja se perustuu vuoden 1998 tietoihin.(euroa)>TAULUKON PAIKKA>Yllä olevassa taulukossa budjettikohdan A-7 (virkamatkat) menot katetaan ulkosuhteiden pääosaston kokonaismäärärahoista.


Ehdotus: neuvoston asetus eräiden Argentiinasta tuotavien sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen viinien, joiden viininvalmistusmenetelmistä ei säädetä asetuksessa (EY) N:o 1493/1999, tarjoamisen ja toimittamisen sallimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 527/2003 muuttamisesta