Avis juridique important

|

52002PC0404

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus)  /* KOM/2002/0404 lopull. - COD 2002/0164 */

Virallinen lehti nro 020 E , 28/01/2003 s. 0067 - 0079

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus)(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAVOITEEhdotettavan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen tarkoituksena on uuden metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa koskevan yhteisön toimintasuunnitelman käyttöönotto yhteisön metsien suojelemiseksi. Toimintasuunnitelma perustuu kahteen aiempaan asetukseen, jotka koskevat ilmansaasteiden [1] ja metsäpalojen [2] metsäekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia, sekä näillä asetuksilla aikaan saatuihin tuloksiin. Ehdotettavalla asetuksella luodaan monivuotiset puitteet, jotka kattavat aluksi kuuden vuoden jakson 2003-2008. Tavoitteena on mukauttaa edellä mainittujen asetusten soveltamisalaa siten, että saadaan aikaan joustava seurantaa koskeva toimintasuunnitelma, jonka avulla voidaan arvioida laajemmin metsäekosysteemien tilaa. Samalla yksinkertaistetaan käytössä olevia toimia yhdistämällä kummankin edellä mainitun asetuksen osia yhdeksi metsien suojelun ja seurannan kattavaksi puiteasetukseksi.[1]  Neuvoston asetus (ETY) N:o 3528/86, annettu 17 päivänä marraskuuta 1986, yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta, EYVL L 326, 21.11.1986, s. 2.[2]  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2158/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, metsäpalojen torjunnasta yhteisössä, EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3.TAUSTALainsäädännöllinen taustaNeuvoston asetuksella (ETY) N:o 3528/86 otettiin käyttöön yhteisön toimintasuunnitelma metsien suojelemiseksi ilmansaasteilta. Tarkoituksena oli tehostaa yhteisön metsien suojelua ja turvata sitä kautta erityisesti maatalouden tuotantomahdollisuuksia.Kyseisen toimintasuunnitelman tavoitteena oli pitkän aikavälin metsänseurantajärjestelmän perustaminen. Yhteisön toimi toteutettiin läheisessä yhteistyössä ilmansaasteiden metsävaikutusten arviointia ja seurantaa koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman (ICP:n metsäohjelman) kanssa. Kyseinen ohjelma on perustettu Euroopan yhteisön allekirjoittaman valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan YK:n/Euroopan talouskomission yleissopimuksen (Geneve, 1979) [3] nojalla. Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 mukaan yhteisön rahoitusosuus jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien puitteissa toteuttamiin toimenpiteisiin voi olla 50 prosenttia.[3]  Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus.YK/Euroopan talouskomissio, 1979.Neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2158/92 otettiin käyttöön toimintasuunnitelma pääasiassa metsäpalojen torjumiseksi. Kyseisen asetuksen nojalla on yhteisrahoitettu useita toimenpiteitä, kuten ehkäisyjärjestelmien toteuttamista tai jo olemassa olevien järjestelmien parantamista ja erityisesti suojainfrastruktuurin (metsäautoteiden, metsäteiden, vedenottopaikkojen, palonkatkaisulinjojen jne.) toteuttamista sekä järjestelmien luomista tai parantamista metsien seurantaa tai metsäpalojen syiden ja metsäpalojen torjuntakeinojen määrittämistä varten. Yksi asetukseen sisältyvä osatekijä on metsäpaloja koskeva tietojärjestelmä, joka on mukana myös nyt ehdotettavassa puiteasetuksessa.Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 muuttamisesta 17. helmikuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 307/97 [4] viitattiin perustamissopimuksen 43 artiklaan oikeusperustana. Euroopan parlamentti jätti 30. huhtikuuta 1997 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen tätä asiaa koskevan kanteen. Tuomioistuin antoi 25. helmikuuta 1999 tuomion yhdistetyissä asioissa C-164/97 ja C-165/97 [5]. Tuomiossaan se totesi, että neuvoston olisi pitänyt antaa molemmat asetukset perustamissopimuksen 130 artiklan (nykyinen 175 artikla) nojalla. Näin ollen asetus (EY) N:o 307/97 kumottiin. Tuomioistuin kuitenkin määräsi kumotun asetuksen vaikutukset pidettäviksi voimassa, kunnes neuvosto antaisi kohtuullisessa ajassa samasta asiasta uuden asetuksen. Kyseinen uusi asetus (EY) N:o 1484/2001 [6] tuli voimaan 21. heinäkuuta 2001. Neuvoston asetusta (ETY) N:o 3528/86 on hiljattain muutettu asetuksella (EY) N:o 804/2002 [7].[4]  EYVL L 51, 21.2.1997, s. 9.[5]  Kok. 1999, s. I-1139.[6]  EYVL L 196, 20.7.2001, s. 1.[7]  EYVL L 132, 17.5.2002, s. 1.Metsien suojeleminen ilmansaasteiltaYhteisön toimintaa on vuosien kuluessa kehitetty yhteistyössä ICP:n metsäohjelman kanssa Euroopan metsien suojelua koskevien ministerikonferenssien (Strasbourg [8], Helsinki [9] ja Lissabon [10]) ja Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin (UNCED) (Rio de Janeiro 1992) määrittelemien tavoitteiden mukaisesti. Yhteisön toiminta on toteutettu komission asetuksilla N:o 526/87 [11], 1696/87 [12], 1091/94 [13] ja 2278/99 [14], ja neuvoston asettamat tavoitteet on saavutettu.[8]  Yleinen julistus ja annetut päätöslauselmat. Ensimmäinen ministerikonferenssi metsien suojelemiseksi Euroopassa, Strasbourg, 1990.[9]  Yleinen julistus ja annetut päätöslauselmat. Toinen ministerikonferenssi metsien suojelemiseksi Euroopassa, Helsinki, 1993.[10]  Yleinen julistus ja annetut päätöslauselmat. Kolmas ministerikonferenssi metsien suojelemiseksi Euroopassa, Lissabon 1998.[11]  EYVL L 53, 21.2.1997, s. 14.[12]  EYVL L 161, 22.6.1987, s. 1.[13]  EYVL L 125, 18.5.1994, s. 1.[14]  EYVL L 279, 29.10.1999, s. 3.Metsien suojeleminen metsäpaloiltaVuonna 1994 komissio antoi asetuksen (EY) N:o 804/94 [15] yhteisön metsäpaloja koskevasta tietojärjestelmästä. Kyseisellä asetuksella luotiin puitteet järjestelmälliselle tiedon keräämiselle jokaisesta metsäpalosta kaikilla järjestelmässä mukana olevien jäsenvaltioiden metsäpalovaaran alueilla. Tällä hetkellä metsäpaloja koskevassa tietojärjestelmässä ovat mukana seuraavat kuusi jäsenvaltiota, joissa on metsäpalovaaran alueita: Saksa, Portugali, Espanja, Ranska, Italia ja Kreikka. Järjestelmä toimii operatiivisena välineenä, jonka avulla voidaan seurata ja arvioida jäsenvaltioiden ja komission metsäpalojen torjumiseksi toteuttamia toimenpiteitä.[15]  EYVL L 93, 12.4.1994, s. 11.Yhteydet ympäristöpolitiikkaan ja uusien ympäristökysymysten mukaan ottaminenEhdotettava laajennettua seurantaa koskeva asetus liittyy ympäristötoimien eri toiminta-alojen muodostamaan kokonaisuuteen, ja sen toteutuksessa noudatetaan perustaltaan tieteellistä lähestymistapaa. Kaikki ehdotettavat seurannan osatekijät liittyvät kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman [16] ja kestävän kehityksen strategian [17] painopisteisiin: saasteisiin, ilmastonmuutokseen, biologiseen monimuotoisuuteen, luonnonvaroihin ja maaperään.[16]  Kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma: Tulevaisuutemme valinta, 24.1.2001, KOM(2001) 31 lopullinen.[17]  Kestävä kehitys Euroopassa paremman maailman vuoksi: Kestävää kehitystä koskeva Euroopan unionin strategia, 15.5.2001, KOM(2001) 264 lopullinen.Unionin tason ympäristölainsäädäntö ja ympäristötoimenpiteet, kuten Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma [18], yhteisön vesipolitiikan puitteista annettu direktiivi 2000/60/EY [19], luonnonvaraisten lintujen suojelusta annettu direktiivi 79/409/ETY [20] ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annettu direktiivi 92/43/ETY [21] sekä hiljattainen EU:n maaperänsuojelun teemakohtainen strategia [22] edellyttävät parempaa tietoa, jonka avulla voidaan määrittää toteutettavaan politiikkaan vaikuttavien riski- ja epävarmuustekijöiden luonne ja luoda tätä kautta pohja ratkaisuille ja uusille politiikkaa koskeville päätöksille. Metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurantaa koskeva yhteisön toimintasuunnitelma tukee osaltaan näihin tarpeisiin vastaamista.[18]  Komission tiedonanto - Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma: Kohti ilmanlaadun teemakohtaista strategiaa, 4.5.2001, KOM(2001) 245 lopullinen.[19]  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1.[20]  EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1.[21]  EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.[22]  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Kohti maaperänsuojelun teemakohtaista strategiaa, 16.4.2002, KOM(2002) 179 lopullinen.Ehdotettavat seurantatoimet voisivat edistää merkittävästi eurooppalaisen ilmastonmuutosohjelman [23], EU:n biologista monimuotoisuutta koskevan strategian [24] ja siihen liittyvien biologista monimuotoisuutta koskevien toimintasuunnitelmien, maaperästrategian sekä tulossa olevan maaperän seurantaa koskevan direktiivin valmistelun yhteydessä asetettujen seurantavaatimusten toteutumista. Lisäksi ne voisivat tukea ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen valvonnan (GMES) puitteissa toteutettavia toimia.[23]  EU:n politiikka ja toimenpiteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi: kohti eurooppalaista ilmastonmuutosohjelmaa (ECCP), KOM(2000) 88 lopullinen.[24]  Biologista monimuotoisuutta koskeva Euroopan yhteisön strategia, 5.2.1998, KOM(1998) 42 lopullinen.Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään kestävää kehitystä kaikissa politiikoissaan ja toimissaan. EU ja sen jäsenvaltiot ovat myös sitoutuneet metsien suojelemiseen ja kestävään hoitoon ja käyttöön kaikissa asianomaisissa kansainvälisissä ja yleiseurooppalaisissa metsiin liittyvissä prosesseissa. Näitä ovat erityisesti Rio de Janeirossa vuonna 1992 järjestetyssä YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa ja konferenssin seurantatyön puitteissa sovitut metsiä koskevat periaatteet [25], toistuvasti järjestettävät Euroopan metsien suojelua koskevat ministerikonferenssit ja niiden yhteydessä tähän mennessä annetut päätöslauselmat [26] sekä valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus ja sen pöytäkirjat.[25]  UNCED, 1992, biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, ilmastonmuutosta koskeva yleissopimus, YK:n hallitustenvälinen metsäpaneeli ja hallitustenvälinen metsäfoorumi sekä YK:n metsä foorumi.[26]  Ministerikonferenssit metsien suojelemiseksi Euroopassa (Strasbourg 1990, Helsinki 1993 ja Lissabon 1998).Ehdotetun yhteisön toimintasuunnitelman arviointiEhdotuksen pohjaksi ei ole tehty ennakkoarviointia, koska ehdotettu toimintasuunnitelma perustuu neuvoston asetusten (ETY) N:o 3528/86 ja (ETY) N:o 2158/92 mukaiseen seurantaan. Komissio on vastikään laatinut vuosina 1987-2001 harjoitettua seurantaa koskevan kertomuksen, joka lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.Ehdotetussa asetuksessa on kuitenkin otettu huomioon seurantaa koskevan riippumattoman arvioinnin tulokset. Siinä säädetään tieteellisen koordinointielimen suorittamasta keskitetystä koordinoinnista sekä toimintasuunnitelman puitteissa toteutettujen toimien jatkuvasta seurannasta ja uudesta organisaatiorakenteesta, jotka parantavat toimintasuunnitelman tehokkuutta. Jäsenvaltioiden kansallisiin ohjelmiin liittyvä vaatimus ennakko-, väli- ja jälkiarviointien laatimisesta lisää toimintasuunnitelman toimien läpinäkyvyyttä ja sen kokonaistehokkuutta. Lisäksi komissio tarkastelee toimintasuunnitelmaa uudelleen sen toteutuksen puolivälissä sekä laatii toteutusjakson lopussa arviointikertomuksen.YHTEENVETO EHDOTUKSESTA SEURANTAA KOSKEVAKSI PUITEASETUKSEKSIOikeusperustaNeuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2158/92 oikeusperustaa koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöksen (25. helmikuuta 1999) mukaisesti ja tulevan EU:n toiminnan tavoitteet huomioon ottaen asetuksen yksinomainen oikeusperusta on perustamissopimuksen 175 artikla. Perustamissopimuksen 174 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan ympäristön laadun säilyttämiseen, suojelemiseen ja parantamiseen sekä tuetaan luonnonvarojen harkittua ja järkevää käyttöä yhteisön eri alueiden tilanteiden erilaisuus huomioon ottaen.Toimintasuunnitelman täytäntöönpanoPuiteasetus pannaan täytäntöön antamalla komission asetukset, joissa säädetään seurantatoimien yleisistä periaatteista sekä kertomusten laadintaa ja kansallisia ohjelmia koskevista menettelyistä. Komission asetuksissa säädetään myös seurantamenetelmiä koskevien käsikirjojen laatimisesta.Tavoitteet, sisältö ja määritelmät (1-3 artikla)Ehdotetun toiminnan päätavoitteena on luoda puitteet yhteisön toimintasuunnitelmalle, jonka avulla pyritään suojelemaan yhteisön metsäekosysteemejä ekosysteemien tilaa seuraamalla. Jäsenvaltiot eivät voi erikseen toimimalla saavuttaa tätä tavoitetta riittävällä tavalla. Sen sijaan tavoitteeseen voidaan päästä paremmin yhteisön toiminnalla, jolla yhdenmukaistetaan tiedonkeruu ja metsiä koskevan politiikan kannalta olennaisen tiedon hankinta yhteisön tasolla siten, että edesautetaan niiden käynnissä olevien yhteisön toimenpiteiden arviointia, jotka tähtäävät metsäekosysteemien säilyttämiseen ja kestävän hoidon ja käytön edistämiseen.Asetusta laadittaessa on otettu huomioon seuraavat tekijät:* Lähes 44 prosenttia EU:n kokonaismaapinta-alasta on metsien ja kitumaan peitossa. Metsäekosysteemeillä on monia taloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja ekologisesti tärkeitä tehtäviä. Tämän lisäksi metsäekosysteemit muodostavat eri kasvi- ja eläinlajien elinympäristön.* Metsäekosysteemeihin kohdistuu vakavia uhkia, joita muodostavat ilmansaasteet, tulipalot, ilmastonmuutos sekä loiset ja taudit. Suurimmalla osalla näistä uhkista voi olla valtioiden rajat ylittäviä vaikutuksia, ja ne voivat horjuttaa vakavasti ja jopa tuhota metsäekosysteemejä.* Näin ollen metsäekosysteemien suojeleminen on keskeisen tärkeää. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovatkin sitoutuneet metsien suojelemiseen ja metsien kestävään hoitoon ja käyttöön kaikissa yleiseurooppalaisissa ja kansainvälisissä metsiin liittyvissä prosesseissa. Metsästrategiassa ja kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa tarkastellaan metsiin liittyviä huolestuttavia kysymyksiä ja yksilöidään seurantatarpeita.* Metsäekosysteemien tila, tilassa tapahtuvat muutokset, metsäekosysteemien reagointi ympäristön kuormitustekijöihin ja toimenpiteiden vaikutukset voidaan selvittää ainoastaan seurannan avulla.* Metsäekosysteemien tilassa tapahtuvat muutokset sekä näiden muutosten syyt voidaan havaita ja määrittää aikaisessa vaiheessa, jolloin tarvittaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä ajoissa.* Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan joustavasti toteutettavissa olevaa pitkän aikavälin seurantaohjelmaa.Tuleva EU:n toimintasuunnitelma perustuu neljään tekijään:* ilmansaasteiden metsiin kohdistuvia vaikutuksia koskevan seurantaohjelman käyttöönotto,* metsäpaloja koskevan seurantajärjestelmän käyttöönotto,* metsäekosysteemien tilan arvioimiseksi toteutettavien seurantatoimien tehokkuuden jatkuva arviointi ja seurantatoimien kehittäminen,* metsien biologista monimuotoisuutta, maaperää, ilmastonmuutosta ja hiilen sitomista koskevien uusien seurantatoimien käyttöönotto sen jälkeen kun on ensin kehitetty asianmukaiset seurantamenetelmät (edellyttäen, että budjettivallan käyttäjä antaa käyttöön tarvittavan lisärahoituksen).Seuranta ja toimintasuunnitelman parantamisen ja kehittämisen välineet (4-7 artikla)Ilmansaasteiden metsiin kohdistuvien vaikutusten seuranta toteutetaan koko yhteisön kattavan järjestelmällisen näytealaverkoston sekä intensiivistä seurantaa varten luodun koealaverkoston avulla. Järjestelmällisen verkoston avulla saadaan edustavaa tietoa metsien tilasta ja muutoksista. Valikoiduilla koealoilla suoritettava intensiivinen seuranta puolestaan mahdollistaa perusteelliset seurantatoimet ekosysteemien prosessien tarkkailemiseksi. Näin ollen koealojen intensiiviseuranta ja järjestelmällisen näytealaverkoston puitteissa tapahtuva seuranta täydentävät toisiaan.Tulipalot aiheuttavat vakavaa haittaa metsille monissa osissa yhteisöä. Toteutettavan metsäpaloja koskevan seurantajärjestelmän tarkoituksena on seurata metsäpalojen laajuutta ja syitä. Seurantajärjestelmä mahdollistaa tulipalojen metsäekosysteemien tilaan kohdistuvien vaikutusten arvioinnin ja muodostaa operatiivisen välineen jäsenvaltioiden ja komission toteuttamien toimenpiteiden seuraamiseksi ja arvioimiseksi. Toimintasuunnitelman toimien tulokset tukevat ja täydentävät pelastuspalvelua koskevien säännösten [27], tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1257/99 [28] ja Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmästä (EFICS) annetun asetuksen [29] nojalla toteutettavia metsäpaloihin liittyviä toimia.[27]  EYVL L 327, 21.12.1999, s. 53.[28]  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.[29]  EYVL L 165, 15.6.1989, s. 12.Komissio toteuttaa tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita, joiden tarkoituksena on erityisesti edistää toimintasuunnitelman kehittämistä ja parantaa sen tehokkuutta. Näiden toimien tulosten hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla jäsenvaltioita voidaan pyytää toteuttamaan tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita uusilla seurannan aloilla. Tarkoituksenmukaisten parametrien määrittäminen, tiedonkeruussa käytettävien menetelmien kehittäminen ja testausvaihe menetelmien toteutettavuuden ja käyttökelpoisuuden varmistamiseksi ovat välttämättömiä edellytyksiä otettaessa asteittain mukaan uusia seurantaelementtejä.Kansalliset ohjelmat, koordinointi ja yhteistyö (8-11 artikla)Jäsenvaltioiden toteuttamat seurantatoimet, erityisesti tiedonkeruu ja tutkimukset, kokeet ja demonstraatiohankkeet, toteutetaan monivuotisilla kansallisilla ohjelmilla (kolmivuotiset ohjelmakaudet).Tavoitteiden saavuttamiseksi komissio perustaa tieteellisen koordinointielimen, joka voidaan sijoittaa Yhteisen tutkimuskeskuksen yhteyteen. Elimen tehtävänä on erityisesti tietojen keräämisen ja validoinnin organisointi sekä yhteisön tietoalustan kehittäminen.Komissio voi tarvita lisäapua sopimussuhteessa olevilta hajautetuilta aihepiirikohtaisilta keskuksilta, minkä lisäksi se voi kuulla asiantuntijoita, tutkimuslaitoksia tai tehdä näiden kanssa sopimuksia tiettyjen toimien toteuttamista varten.Euroopan ympäristökeskus auttaa komissiota kertomusten laatimisessa. Tässä yhteydessä tarvitaan yhteistyötä yleiseurooppalaisten ja kansainvälisten elinten ja erityisesti ICP:n metsäohjelman kanssa ilmansaasteiden seurannan osalta, jotta voidaan varmistaa seurannan yhdenmukaisuus.Toteutusaika ja rahoitukseen liittyvät näkökohdat (12-13 artikla)Toimintasuunnitelman toteutuksen kesto on kuusi vuotta siten, että toteutus alkaa 1. tammikuuta 2003 ja päättyy 31. joulukuuta 2008. Ehdotetun puiteasetuksen nojalla annetaan yhteisrahoitusta, jonka määrä voi olla enintään 50 prosenttia niistä tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat seurantatoiminnasta ja tietokannoista sekä jäsenvaltioiden kansallisissa ohjelmissaan toteuttamista tutkimuksista, kokeista ja demonstraatiohankkeista. Komissio rahoittaa oman toimintansa, kuten koordinointi- ja arviointityön sekä tutkimukset, kokeet ja demonstraatiohankkeet. Tukea annetaan myös Euroopan ympäristökeskukselle. Lisäksi tukea voidaan antaa ICP:n metsäohjelmalle tieteellisen yhteystahon luomiseksi ICP:n metsäohjelman ja yhteisön tieteellisen koordinointielimen välille. Tällä tavalla ICP:n metsäohjelma voi taata tietämyksen ja tietojen vaihdon ja samalla mahdollistaa yhtenäisen lähestymistavan metsien seurannan yhteisillä aloilla.Ilmansaasteiden ja metsäpalojen metsiin kohdistuvien vaikutusten seuraamista, uusien seurantatoimien kehittämistä ja toimintasuunnitelman parantamista varten varataan 52 miljoonaa euroa vuosiksi 2003-2006. Vuosina 2007 ja 2008 vuotuista 13 miljoonan euron budjettia voidaan lisätä uusien toimien rahoittamiseksi edellyttäen, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy tällaisen lisäyksen.Täytäntöönpano, jäsenvaltioiden kertomukset, pysyvä metsäkomitea (14-17 artikla)Kukin jäsenvaltio nimeää yhden kansallisen keskuksen tehokkaan ja selkeän yhteydenpitorakenteen aikaansaamiseksi.Kansalliset keskukset toimittavat toimintasuunnitelman puitteissa kerätyt tiedot komissiolle. Toimintasuunnitelman puitteissa kerätty ympäristöä koskeva tieto saatetaan suuren yleisön ja erityisesti asiantuntijoiden ja tutkimuslaitosten saataville.Metsäekosysteemien tilan seurannan tuloksia koskevassa raportoinnissa sovelletaan monivuotisuuteen perustuvaa mallia, jossa kertomusten tarkastelujakson pituus on kolme vuotta. Metsäpalojen seurantaa koskevat kertomukset laaditaan kuitenkin vuosittain. Komissio tarkastelee toimintasuunnitelmaa uudelleen kolmen vuoden kuluttua sen toteutuksen alkamisesta ja antaa kertomuksen sen toteutuksesta.Pysyvä metsäkomitea avustaa komissiota unionin metsäekosysteemien tilan ja siihen liittyvien ympäristövaikutusten yhdenmukaista ja kokonaisvaltaista seurantaa koskevan toimintasuunnitelman koordinoinnissa, seurannassa ja kehittämisessä. Metsäkomiteaa kuullaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY [30] säädettyjen menettelyjen mukaisesti.[30]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.Komission kertomukset, uudelleentarkastelu, ehdokasmaat (18-21 artikla)Komissio tarkastelee toimintasuunnitelmaa uudelleen ensimmäisen kolmen vuoden jakson jälkeen ja laatii tarkastelun perusteella neljännen vuoden kuluessa toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen. Samoin ennen asetuksessa säädetyn toteutusajan päättymistä komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen. Yhteisön jäseniksi ehdolla olevat maat voivat osallistua toimintasuunnitelmaan.2002/0164 (COD)Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS metsien ja ympäristövuorovaikutusten seurannasta yhteisössä (Forest Focus)EUROOPAN PARLAMENTTI ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen [31],[31]   EYVL C [...], [...], s. [...].ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [32],[32]  EYVL C [...], [...], s. [...].ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [33],[33]  EYVL C [...], [...], s. [...].noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [34][34]  EYVL C 340, 10.11.1997, s. 173.sekä katsovat seuraavaa:(1) Metsillä on tärkeä monitahoinen tehtävä yhteiskunnan kannalta. Sen lisäksi, että metsät ovat tärkeitä maaseutualueiden kehitykselle, ne ovat arvokkaita luonnonsuojelun kannalta, niillä on merkittävä osuus ympäristön säilyttämisessä, ne ovat hiilen kierron keskeisiä osatekijöitä ja merkittäviä hiilinieluja ja ne säätelevät ratkaisevan tärkeällä tavalla veden kiertoa.(2)  Erilaiset luonnolliset tekijät, kuten poikkeukselliset sääolosuhteet tai loiset ja taudit, taikka ihmisen toiminnan seuraukset, kuten ilmastonmuutos, tulipalot ja ilmansaasteet, voivat vaikuttaa haitallisesti metsäekosysteemeihin. Tällaiset tekijät voivat vahingoittaa vakavasti metsäekosysteemejä tai jopa tuhota niitä. Useimmilla metsäekosysteemeihin vaikuttavilla luonnollisilla ja ihmisen toiminnasta aiheutuvilla tekijöillä voi olla valtioiden rajojen yli ulottuvia vaikutuksia.(3) Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamassa tiedonannossa Euroopan unionin metsästrategiasta [35] korostettiin tarvetta suojella luonnonympäristöä ja metsäperintöä, hoitaa ja käyttää metsiä kestävällä tavalla ja tukea kansainvälistä ja yleiseurooppalaista metsänsuojeluyhteistyötä; lisäksi siinä mainittiin metsien seuranta ja niiden tehostettu käyttö hiilinieluina. Neuvosto kehotti metsästrategiasta 15 päivänä joulukuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa [36] komissiota arvioimaan ja jatkuvasti parantamaan metsien terveyttä koskevan eurooppalaisen seurantajärjestelmän tehokkuutta sekä ottamaan huomioon kaikki metsäekosysteemeihin mahdollisesti vaikuttavat tekijät. Lisäksi se kehotti komissiota kiinnittämään erityistä huomiota metsäpaloja koskevan yhteisön tiedotusjärjestelmän kehittämiseen, jotta sen avulla voidaan arvioida paremmin metsäpalojen torjumistoimenpiteiden tehokkuutta.[35]  Komission tiedonanto Euroopan unionin metsästrategiasta, 3.11.1998, KOM(1998) 649 lopullinen.[36]  EYVL C 56, 26.2.1999, s. 1.(4) Euroopan yhteisön kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa [37] todetaan tarve soveltaa ympäristöpolitiikan laadinnassa, toteutuksessa ja arvioinnissa tietämykseen perustuvaa lähestymistapaa sekä erityisesti tarve seurata metsien toimintaa niiden moninaisissa tehtävissä Euroopan metsien suojelua käsitelleiden ministerikonferenssien, Yhdistyneiden Kansakuntien metsäfoorumin, biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sekä muiden foorumien suositusten mukaisesti.[37]  Kuudes ympäristöä koskeva toimintaohjelma: Ympäristö 2010: Tulevaisuutemme valinta, 24.1.2001, KOM(2001) 31 lopullinen.(5) Yhteisö ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet toteuttamaan kansainvälisesti sovittuja toimia, jotka liittyvät metsien suojeluun ja kestävään hoitoon ja käyttöön; näitä ovat erityisesti hallitusten välisen metsäpaneelin ja -foorumin ehdotukset toimiksi sekä biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvä metsien biologista monimuotoisuutta koskeva laajennettu työohjelma [38].[38]  Biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin (Haag 2002) päätös VI/22.(6) Yhteisö on jo toteuttanut toimia kahden metsäekosysteemien tilaan haitallisesti vaikuttavan tekijän osalta yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3528/86 [39] ja metsäpalojen torjunnasta yhteisössä 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2158/92 [40].[39]  EYVL L 326, 21.11.1986, s. 2, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 804/2002 (EYVL L 132, 17.5.2002, s. 1).[40]  EYVL L 217, 31.7.1992, s. 3, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 805/2002 (EYVL L 132, 17.5.2002, s. 3).(7) Kummankin asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002, ja on yhteisön yleisen edun mukaista jatkaa ja kehittää edelleen mainituilla asetuksilla käyttöön otettuja seurantatoimia sisällyttämällä ne uuteen "Forest Focus"  -toimintasuunnitelmaan.(8) Toimintasuunnitelmaan sisältyvien metsäpalonseurantaa koskevien toimenpiteiden olisi täydennettävä niitä toimenpiteitä, jotka toteutetaan erityisesti seuraavien säädösten nojalla: pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9 päivänä joulukuuta 1999 tehty neuvoston päätös 1999/847/EY [41]; Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 [42] ja Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmän (Efics) käyttöönottamisesta 29 päivänä toukokuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1615/89 [43].[41]  EYVL L 327, 21.12.1999, s. 53.[42]  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80.[43]  EYVL L 165, 15.6.1989, s. 12, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1100/98 (EYVL L 157, 30.5.1998, s. 10).(9) Toimintasuunnitelman olisi edistettävä tietojen vaihtoa metsäekosysteemien tilasta yhteisössä ja mahdollistettava niiden yhteisön toimenpiteiden vaikutusten arviointi, jotka toteutetaan yhteisön metsien suojelemiseksi, kehittämiseksi sekä hoitamiseksi ja käyttämiseksi kestävällä tavalla.(10) Jotta kyettäisiin ymmärtämään laajasti metsien ja ympäristön välistä suhdetta, toimintasuunnitelmaan olisi sisällyttävä myös muiden tärkeiden tekijöiden, kuten biologisen monimuotoisuuden, hiilen sitomisen, ilmastonmuutoksen ja maaperän, seuranta. Sen vuoksi toimintasuunnitelmaan, jonka perustana ovat asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksen (ETY) N:o 2158/92 aikaansaannokset, olisi kuuluttava toimia, joiden avulla voidaan pyrkiä entistä laajemmin eri tavoitteisiin ja jotka mahdollistavat joustavan toteutuksen. Toimintasuunnitelman olisi mahdollistettava metsien ja ympäristövuorovaikutusten asianmukainen ja kustannustehokas seuranta.(11) Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimintasuunnitelma kansallisilla ohjelmilla, jotka komissio hyväksyy noudattaen tätä varten määritettävää menettelyä.(12) Komission olisi huolehdittava toimintasuunnitelman koordinoinnista, seurannasta ja kehittämisestä tieteellisen koordinointielimen avulla sekä toteutettava omia tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita.(13) Metsien ja ympäristövuorovaikutusten seuranta voi tuottaa yhteisön metsien suojelua tukevaa luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa ainoastaan, jos tiedot kerätään yhdenmukaisia menetelmiä noudattaen. Tällainen yhteisön tasolla vertailtavissa oleva tieto auttaisi osaltaan luomaan yhteisen tietoalustan, joka sisältäisi yhteisten ympäristötietojärjestelmien eri lähteistä peräisin olevaa paikkatietoa. Sen vuoksi on aiheellista laatia käsikirjoja, joissa määritetään metsäekosysteemien tilan seurannassa sovellettavat menetelmät, käytettävät tietomuodot sekä tietojen käsittelyä koskevat säännöt.(14) Komission olisi tehtävä yhteistyötä muiden metsien seurannan alalla toimivien kansainvälisten elinten ja erityisesti ilmansaasteiden metsävaikutusten arviointia ja seurantaa koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman kanssa.(15) Tässä asetuksessa vahvistetaan toimintasuunnitelman koko toteutusajaksi rahoituskehys, jota on pidettävä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [44] 33 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeena budjettivallan käyttäjälle.[44]  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.(16) On aiheellista määrittää, minkä suuruisella osuudella yhteisö osallistuu toimintasuunnitelman puitteissa toteutettavien toimien rahoitukseen.(17) Toimintasuunnitelman puitteissa toteutettavien toimien tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettävän rahoituksen olisi tuettava yhdenmukaista tietojen keruuta ja edistettävä toimintasuunnitelman kehittämistä edelleen. Toimintasuunnitelman toteutuksen alkuvaiheessa rahoitus kohdistetaan pääasiassa asetuksella (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksella (ETY) N:o 2158/92 käyttöön otettujen seurantatoimien jatkamiseen. Tulevaisuudessa toimintasuunnitelmassa olisi otettava huomioon tarvittava lisärahoitus määriteltyjä uusia seurantatoimia varten.(18) Jäsenvaltioiden olisi nimettävä kansalliset koordinointiviranomaiset ja -elimet, jotka huolehtivat tietojen käsittelystä ja välittämisestä sekä yhteisön rahoituksen hallinnoinnista.(19) Jäsenvaltioiden olisi myös laadittavat kertomukset eri seurantatoimista, ja kertomukset olisi toimitettava komissiolle.(20) Tietoja olisi levitettävä ottaen huomioon yleissopimus tiedon saannista, kansalaisten osallistumisoikeudesta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa (Århusin yleissopimus) [45].[45]  Tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskeva yleissopimus, YK/Euroopan talouskomissio, 1998.(21) Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [46] mukaisesti. Komissiota avustaa pysyvä metsäkomitea [47].[46]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[47]  EYVL L 165, 15.6.1989, s. 14.(22) On tärkeää seurata toimintasuunnitelmaa ja arvioida sen toimivuutta, jotta kyetään havaitsemaan toimenpiteitä kaipaavat puutteet. Komission olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimintasuunnitelman toteutusta koskevat kertomukset erityisesti sitä silmällä pitäen, että toteutusta jatkettaisiin tässä asetuksessa säädetyn toteutusajan jälkeen.(23) Koska ehdotetun toiminnan tavoitteita eli metsien, niiden ekosysteemien tilan sekä ympäristövuorovaikutusten seurantaa ei niiden luonteen takia kyetä saavuttamaan riittävällä tavalla jäsenvaltioiden toimin, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa esitetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään ainoastaan siitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.(24) Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja tiettyjen Euroopan unionin jäseniksi ehdolla olevien Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä tehdyissä Eurooppa-sopimuksissa määrätään näiden maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin erityisesti ympäristöalalla.(25) Asetuksen (ETY) N:o 3528/86 ja asetuksen (ETY) N:o 2158/92 voimassaolon päättymisen takia ja päällekkäisyyksien tai lainsäädännöllisen tyhjiön välttämiseksi tätä asetusta on aiheellista soveltaa 1 päivästä tammikuuta 2003,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:Tavoitteet, sisältö ja määritelmät1 artiklaPerustetaan laajapohjaista, yhdenmukaista, kattavaa ja pitkäaikaista metsäekosysteemien seurantaa koskeva yhteisön toimintasuunnitelma (jäljempänä 'toimintasuunnitelma'), jolla edistetään seurantatoimien toteuttamista erityisesti seuraavilla osa-alueilla:a) metsien seuranta ja suojelu, jolla pyritään torjumaan ilmansaasteiden vaikutuksia,b) metsien seuranta ja suojelu, jolla pyritään torjumaan metsäpaloja,c) biologisen monimuotoisuuden, ilmastonmuutoksen, hiilen sitomisen ja maaperän seuranta,d) metsäekosysteemien tilan arvioimiseksi toteutettavien seurantatoimien tehokkuuden jatkuva arviointi ja seurantatoiminnan kehittäminen edelleen.Toimintasuunnitelman tehtävänä on tuottaa luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa metsäekosysteemien tilasta sekä yhteisön metsäekosysteemeihin haitallisesti vaikuttavista tekijöistä. Lisäksi sen on tarkoitus olla apuna arvioitaessa meneillään olevia yhteisön toimenpiteitä, joilla edistetään metsien suojelua ja kestävää hoitoa ja käyttöä, sekä erityisesti sellaisia toimia, joilla pyritään vähentämään metsäekosysteemeihin kohdistuvia haitallisia vaikutuksia.2 artikla1. Toimintasuunnitelman puitteissa toteutetaan toimia, joilla:a) edistetään tietojen yhdenmukaista keruuta, käsittelyä ja validointia,b) parannetaan tietojen arviointia ja edistetään yhteisön tasolla tapahtuvaa yhdistettyjen tietojen arviointia,c) parannetaan toimintasuunnitelman puitteissa kerättävän tiedon laatua,d) kehitetään edelleen toimintasuunnitelmaan kuuluvaa seurantatoimintaa,e) lisätään tietämystä metsäekosysteemeistä ja erityisesti luonnollisten tekijöiden ja ihmisen toiminnan aiheuttaman kuormituksen syistä,f) tarkastellaan metsäpalojen dynamiikkaa ja niiden vaikutuksia metsäekosysteemeihin,g) kehitetään indikaattoreita ja menetelmiä kumulatiivisten riskien arviointia varten.2. Edellä 1 kohdassa luetellut toimet ovat yhteisön tutkimusohjelmia täydentäviä toimia.3 artikla1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:a) 'metsäekosysteemeillä' 'metsää' eli maata, jolla puiden latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on yli 10 prosenttia, jonka pinta-ala on yli 0,5 hehtaaria ja jonka puut saavuttavat täysikasvuisina vähintään 5 metrin korkeuden in situ, sekä 'kitumaata' eli maata, jolla puiden latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on 5-10 prosenttia ja jonka puut saavuttavat täysikasvuisina 5 metrin korkeuden in situ, tai maata, jolla täysikasvuisina in situ alle 5 metrin korkuisten puiden (esimerkiksi kääpiö- tai kitukasvuisten puiden) tai pensaikkojen tai tiheikköjen latvuspeittävyys (tai vastaava tiheys) on yli 10 prosenttia;b) 'ekosysteemillä' sitä dynaamista kokonaisuutta, jossa kasvi-, eläin- ja pieneliöyhteisöt toimivat elottomassa ympäristössään toiminnallisena yksikkönä;c) 'toimintasuunnitelman kehittämisellä' uusien seurantatoimien laatimista ja käyttöönottoa;d) 'toimintasuunnitelman parantamisella' jo toteutettujen seurantatoimien optimointia.2. Edellä 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettu metsä voi muodostua joko suljetuista metsämuodostelmista, joissa eri puujaksojen puut ja aluskasvillisuus peittävät suuren osan maasta, tai avoimista metsämuodostelmista, joilla on yhtenäinen kasvillisuuspeite ja joilla puiden latvuspeittävyys on yli 10 prosenttia. Nuoret luonnonmetsiköt ja kaikki viljelymetsiköt, joiden latvuspeittävyys on vielä alle 10 prosenttia tai joissa puiden korkeus on vielä alle 5 metriä, luetaan metsiksi samoin kuin sellaiset tavallisesti metsäalueen osan muodostavat alueet, joilla ihmisen toiminnan seurauksena tai luonnollisista syistä ei tilapäisesti ole puustoa mutta joiden on määrä palautua metsäksi.Seuranta ja toimintasuunnitelman parantamisen ja kehittämisen välineet4 artikla1. Toimintasuunnitelma perustuu asetuksen (ETY) N:o 3528/86 aikaansaannoksille, ja sen myötä:a) ylläpidetään ja kehitetään edelleen järjestelmällistä näytealaverkostoa, jotta voidaan tehdä määräajoin kartoituksia ja saada edustavaa tietoa metsäekosysteemien tilasta,b) ylläpidetään ja kehitetään edelleen koealaverkostoa, johon kuuluvilla koealoilla suoritetaan jatkuvaa metsäekosysteemien intensiiviseurantaa.2. Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.5 artikla1. Toimintasuunnitelma perustuu asetuksen (ETY) N:o 2158/92 aikaansaannoksille, ja siinä ylläpidetään ja kehitetään edelleen tietojärjestelmää, jolla voidaan yhteisön tasolla koota vertailukelpoista tietoa metsäpaloista.2. Toimintasuunnitelma mahdollistaa jäsenvaltioiden tekemät tutkimukset metsäpalojen syistä ja dynamiikasta sekä metsäekosysteemien reagoimisesta paloihin. Nämä tutkimukset täydentävät niitä metsäpaloihin liittyviä toimia ja toimenpiteitä, jotka toteutetaan päätöksen 1999/847/EY, asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ja asetuksen (ETY) N:o 1615/89 säännösten nojalla.3. Jäsenvaltiot voivat halutessaan osallistua 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin.4. Edellä olevan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.6 artikla1. Edellä 1 artiklan c alakohdassa määritettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio toteuttaa tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita, joiden tarkoituksena on kehittää toimintasuunnitelmaa edelleen ja erityisesti:a) lisätä tietämystä metsäekosysteemien tilasta sekä metsäekosysteemien tilan ja luonnollisista tekijöistä ja ihmisen toiminnasta aiheutuvan kuormituksen välisestä suhteesta,b) arvioida ilmastonmuutoksen vaikutuksia metsäekosysteemeihin, mukaan luettuina vaikutukset metsien biologiseen monimuotoisuuteen,c) yksilöidä keskeisiä rakenteellisia ja toiminnallisia ekosysteemien osatekijöitä, joita voidaan käyttää indikaattoreina arvioitaessa metsien ekosysteemien biologisen monimuotoisuuden tilaa ja kehitystä,d) selvittää metsien ja ympäristön vuorovaikutusta.2. Komissio voi 1 kohdassa mainittujen toimenpiteiden tulosten perusteella pyytää jäsenvaltioita toteuttamaan tutkimuksia, kokeita, demonstraatiohankkeita tai seurannan testausjakson.3. Edellä 1 ja 2 kohdassa mainittujen toimenpiteiden tarkoituksena on auttaa määrittelemään uusia seurantatoimia, jotka sisällytetään toimintasuunnitelmaan asianmukaisten käsikirjojen hyväksymisen jälkeen. Komissio ottaa toimintasuunnitelmaa kehittäessään huomioon sekä tieteelliset että rahoitukseen liittyvät tarpeet ja rajoitukset.4. Edellä olevan 1, 2 ja 3 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.7 artikla1. Edellä 1 artiklan d alakohdassa määritettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi komissio toteuttaa 6 artiklassa mainittujen toimien lisäksi tutkimuksia, kokeita ja demonstraatiohankkeita, joiden tarkoituksena on erityisesti:a) edistää tietojen yhdenmukaista keruuta, käsittelyä ja validointia yhteisön tasolla,b) parantaa tietojen arviointia yhteisön tasolla,c) parantaa toimintasuunnitelman puitteissa kerättävän tiedon laatua.2. Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.Kansalliset ohjelmat, koordinointi ja yhteistyö8 artikla1. Edellä 4 ja 5 artiklassa sekä 6 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyt toimenpiteet toteutetaan kansallisilla ohjelmilla, jotka jäsenvaltiot laativat kolmen vuoden jaksoiksi.2. Kansalliset ohjelmat toimitetaan komissiolle 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja sen jälkeen ennen marraskuun 1 päivää sinä vuonna, joka edeltää kunkin kolmen vuoden jakson alkamispäivää.3. Jäsenvaltioiden on mukautettava komission hyväksymiä kansallisia ohjelmiaan erityisesti siten, että niitä laajennetaan 6 artiklan mukaisesti kehitettyjen seurantatoimien huomioon ottamiseksi.4. Kansallisiin ohjelmiin on liitettävä ennakkoarviointi, kun ne toimitetaan komissiolle. Jäsenvaltioiden on lisäksi suoritettava väliarviointi 12 artiklassa säädetyn ajanjakson kolmannen vuoden lopussa sekä jälkikäteisarviointi kyseisen ajanjakson lopussa.5. Komissio päättää osallistumisestaan tukikelpoisten kustannusten rahoitukseen sille toimitettujen kansallisten ohjelmien tai näiden ohjelmien hyväksyttyjen mukautusten perusteella.6. Edellä olevan 1-4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.9 artikla1. Komissio koordinoi, seuraa ja kehittää toimintasuunnitelmaa sekä laatii siitä kertomuksia.2. Komissio validoi tietoja yhteisön tasolla ja huolehtii siitä, että koottu tieto arvioidaan yhteisön tasolla.3. Komissio perustaa 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamista varten tieteellisen koordinointielimen, joka voi toimia Yhteisessä tutkimuskeskuksessa, jota puolestaan voivat tukea hajautetusti sijaitsevat aihekohtaiset keskukset.Komissiota avustaa 1 kohdassa säädetyssä kertomusten laatimisessa Euroopan ympäristökeskus.4. Komissio voi kuulla tutkimuslaitoksia ja asiantuntijoita ja tehdä näiden kanssa sopimuksia kehittääkseen toimintasuunnitelmaa ja huolehtiakseen kerättyjen tietojen arvioinnista sekä arviointien tulosten julkaisemisesta.10 artikla1. Edellä 4 ja 5 artiklassa sekä 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen toimien yhdenmukaistamiseksi sekä tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi sovelletaan käsikirjoja, joissa yksilöidään pakolliset muuttujat sekä määritetään seurantamenetelmät ja tietojen siirrossa käytettävät tietomuodot.2. Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.11 artikla1. Komissio toimii erityisesti 1 artiklassa määritettyjen tavoitteiden osalta yhteistyössä muiden kansainvälisten tai yleiseurooppalaisten elinten kanssa, jotta yhteisö kykenisi täyttämään metsien suojeluun ja kestävään hoitoon ja käyttöön liittyvät velvoitteensa.2. Komissio toimii 4 artiklan osalta yhteistyössä ilmansaasteiden metsävaikutusten arviointia ja seurantaa koskevan kansainvälisen yhteistyöohjelman (jäljempänä 'ICP:n metsäohjelma') kanssa, jotta voitaisiin täyttää valtiosta toiseen tapahtuvasta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta tehdyn yleissopimuksen asettamat velvoitteet.3. Yhteisö voi 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä varten tukea seuraavia toimia:a) tieteellisen yhteystahon luominen tieteelliselle koordinointielimelle,b) tutkimukset ja tietojen arvioinnit.Toteutusaika ja rahoitukseen liittyvät näkökohdat12 artikla1. Toimintasuunnitelman toteutusaika on kuusi vuotta siten, että se alkaa 1 päivänä tammikuuta 2003 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.2. Yhteisö voi toimintasuunnitelman toteuttamista varten myöntää rahoitustukea kansallisten ohjelmien tukikelpoisiin kustannuksiin enintään seuraavasti:a) 4 artiklan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia;b) 5 artiklan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia;c) 6 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla toteutettavat toimet: 50 prosenttia;3. Komissio maksaa yhteisön tukikelpoisiin kustannuksiin myöntämän rahoitusosuuden jäsenvaltioille.4. Komissio rahoittaa 6 artiklan 1 kohdan, 7 artiklan ja 9 artiklan 1, 2 ja 4 kohdan nojalla toteutettavia toimia julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.5. Yhteisö voi antaa Euroopan ympäristökeskukselle rahoitusta 9 artiklan 3 kohdassa ja 18 artiklassa säädettyjen tehtävien suorittamista varten.6. Yhteisö voi antaa ICP:n metsäohjelmalle rahoitusta 11 artiklan 2 kohdassa mainittujen yhteisön velvoitteiden täyttämistä varten.13 artikla1. Rahoitusvarat toimintasuunnitelman toteuttamiseksi ajanjaksona 2003-2006 ovat 52 miljoonaa euroa. Tämän jälkeen ajanjaksona 2007-2008 vuotuista 13 miljoonan euron määrää voidaan lisätä uusien toimien rahoittamiseksi edellyttäen, että budjettivallan käyttäjä hyväksyy tällaisen lisäyksen.2. Edellä 1 kohdassa vahvistettuja rahoitusvaroja lisätään, jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita.3. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa.Toteutus, jäsenvaltioiden kertomukset, pysyvä metsäkomitea14 artikla1. Jäsenvaltiot nimeävät toimivaltaiset elimet hallinnoimaan hyväksyttyihin kansallisiin ohjelmiin sisältyviä toimia soveltaen nimeämisperusteena kyseisten elinten taloudellisia ja toiminnallisia valmiuksia. Nämä elimet voivat olla joko kansallisia hallintoelimiä tai muita toimijoita; komission on kuitenkin hyväksyttävä yksityiset toimijat.2. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi viranomainen tai elin, joka koordinoi kansallista ohjelmaa (jäljempänä 'kansallinen keskus').3. Jäsenvaltiot vastaavat siitä, että yhteisön rahoitusta hallinnoidaan moitteettomasti ja tehokkaasti. Tätä varten ne antavat tarvittavat säännökset, joilla:a) varmistetaan, että yhteisön rahoittamat toimet todella toteutetaan, että ne toteutetaan asianmukaisesti ja että yhteisön rahoitus tuodaan selvästi julki,b) estetään väärinkäytökset,c) voidaan periä takaisin väärinkäytösten tai laiminlyöntien vuoksi menetetyt summat,d) varmistetaan. että 1 kohdassa mainituilla elimillä on asianmukaiset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät,e) varmistetaan, että jos 1 kohdassa mainitut elimet ovat muita kuin julkisoikeudellisia yhteisöjä, jäsenvaltiot antavat niille takuut.4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot sekä toteutettava kaikki järjestelyt, jotka voivat helpottaa sellaisten tarkastusten, mukaan luettuina komission tai Euroopan tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä tekemät tarkastukset, tekemistä, jotka komissio katsoo aiheellisiksi yhteisön varainhoidon kannalta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tätä varten toteutetuista järjestelyistä.15 artikla1. Jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain kansallisten keskusten välityksellä tieteelliselle koordinointielimelle toimintasuunnitelman puitteissa kerätyt tiedot sekä tietoihin liitettävä kertomus.Tietojen on oltava paikannettuja ja ne on lähettävä komissiolle tietoverkkojen ja/tai sähköisten välineiden avulla. Komissio vahvistaa tietojen siirrossa sovellettavan tietomuodon sekä muut siirtoon liittyvät yksityiskohdat.2. Jäsenvaltioiden on aktiivisesti levitettävä kerättyjä tietoja soveltaen yleisiä tietomuotoja ja standardeja ja käyttäen sähköisiä paikkatiedot sisältäviä tietokantoja, jotka ovat helposti suuren yleisön käytettävissä.3. Jotta voitaisiin edistää tietojen arviointia ja saada tietojen käytöstä mahdollisimman paljon lisäarvoa Århusin yleissopimuksen mukaisesti, komission oikeutta käyttää ja levittää kerättyjä tietoja ei rajoiteta.4. Edellä olevan 1 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.16 artikla1. Kukin jäsenvaltio laatii erityisesti 4 artiklan 1 kohdassa mainittujen toimien pohjalta kertomuksen maan metsäekosysteemien tilasta.Kertomus toimitetaan komissiolle joka kolmas vuosi viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuodesta 2005 alkaen.2. Kukin 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa mainittuihin toimiin osallistuva jäsenvaltio laatii kertomuksen tulipalojen vaikutuksista maan metsäekosysteemeihin.Kertomus toimitetaan komissiolle joka vuosi viimeistään 31 päivänä joulukuuta vuodesta 2003 alkaen.3. Kukin jäsenvaltio laatii kertomuksen maan tilanteesta niillä osa-alueilla, joita varten toteutetaan 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja seurantatoimia.Kertomuksessa tarkasteltava ajanjakso määritetään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.17 artikla1. Komissiota avustaa neuvoston päätöksellä 89/367/ETY perustettu pysyvä metsäkomitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta.Komission laatimat kertomukset, uudelleentarkastelu, ehdokasmaat18 artiklaKomissio, jota avustaa Euroopan ympäristökeskus, antaa kuuden kuukauden kuluttua 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kertomusten toimittamisen määräpäivästä - ja ottaen huomioon kaikki sille 16 artiklan mukaisesti toimitetut kertomukset - Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen toimintasuunnitelman toteutuksesta ja tarkastelee tässä yhteydessä uudelleen toimintasuunnitelmaa (välivaiheen uudelleentarkastelu).19 artiklaKomissio antaa ennen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen toimintasuunnitelman toteutuksesta ja ottaa tässä yhteydessä huomioon 18 artiklassa tarkoitetun välivaiheen uudelleentarkastelun.20 artiklaTähän toimintasuunnitelmaan voivat osallistua:a) Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat (KIE-maat) Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa, ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti,b) Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa tehtävien kahdenvälisten sopimusten perusteella.21 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaLIITESÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): ympäristöToiminnan ala(t): luonnonvarat ja biologinen monimuotoisuus - metsätToimenpiteen nimi: metsien ja ympäristön vuorovaikutusten seuranta - FOREST FOCUS1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB4-303: Metsien suojelu2. NUMEROTIEDOT2.1. Toimenpiteen kokonaismäärät (B osa): 90 milj. euroa  maksusitoumusmäärärahoina2.2. Toimenpiteen soveltamisaika:(2003 - 2008)2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio:(a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>(b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot(vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>(c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.[X] Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista,[...] ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.Ehdotetun toimintasuunnitelman toteutusaika ylittää ohjelmakauden 2000-2006, jota varten on vahvistettu toimintasuunnitelman rahoitusvarat. Ehdotuksessa on kiinnitetty huomiota ajanjaksolle 2003-2006 myönnettyihin budjettivaroihin, jottei vuotta kohti kaavailtu 13 miljoonan euron määrä ylittyisi. Tämän jälkeen ympäristöasioiden pääosasto tekee välivaiheen uudelleentarkastelun sekä kolmivuotiskauden 2003-2005 arvioinnin perusteella ehdotuksen osoitettavan vuotuisen määrän lisäämisestä, jotta toimintasuunnitelmassa voitaisiin toteuttaa seurantatoimet täydessä laajuudessa ja myös esitetyillä uusilla osa-alueilla. Ympäristöasioiden pääosasto ottaa tämän kysymyksen esille budjettivallan käyttäjän kanssa käytävissä neuvotteluissa vuoden 2006 jälkeisestä talousarviosta. Tarvittavien lisärahoitusvarojen määrä arvioidaan toimintasuunnitelman välivaiheen uudelleentarkastelun perusteella ja siitä neuvotellaan budjettivallan käyttäjän kanssa, joka myös hyväksyy sen.2.5. Vaikutukset tuloihin[X] Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI[...] Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:(Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.)(milj. euroa yhden desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>(Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.)3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAOikeusperusta: 175 artikla. (Vuoteen 2002 asti menot on perusteltu yhteisesti 33 ja 175 artiklan nojalla. Vuodesta 2003 eteenpäin oikeusperustana on yksinomaan 175 artikla.)5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1. Yhteisön toiminnan tarve5.1.1. Toiminnan tavoitteetMetsäekosysteemit muodostavat merkittävän osan Euroopan alueesta, sillä ne kattavat tällä hetkellä yli 44 prosenttia unionin maapinta-alasta (tämän prosenttiluvun arvioidaan kasvavan laajentumisen myötä). Metsät voivat toimia ympäristön laadun osoittimena. Metsäekosysteemejä on monenlaisia ja niiden biologinen monimuotoisuus on huomattava. Metsät ovat myös kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman luontoa ja biologista monimuotoisuutta koskevassa luvussa määritettyjen toimien painopistealue. Lisäksi ne ovat yksi kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman neljästä ensisijaisesta toiminta-alasta.Metsäekosysteemien suojelemisen ja niiden terveyden seurannan tarve on todettu jo aiemmin. Sen jälkeen, kun maatalouden pääosasto käynnisti ensimmäisen toimensa vuonna 1986, on käyttöön otettujen seurantatoimenpiteiden avulla kerätty - ja kerätään edelleen - arvokasta tietoa metsien tilasta ilmansaasteiden ja muiden ihmisen ja luonnon aiheuttamien kuormitustekijöiden osalta. Vuonna 1992 käynnistettiin toinen toimi, jonka myötä on kerätty arvokasta tietoa metsäpaloista, joiden seuranta on erityisen tärkeää unionin Välimeren alueen jäsenvaltioille. Näillä toimenpiteillä on kyetty keräämään unionin käyttöön yhdenmukaista tietoa, jota käytetään muiden toimien kehittämisessä (tietoa hyödyntävät Yhteinen tutkimuskeskus, Euroopan ympäristökeskus, jäsenvaltiot ja tutkimuslaitokset).Uudet toimet, joita on määrä kehittää tämän ympäristöasioiden pääosaston laatiman uuden asetusehdotuksen puitteissa, kattavat olemassa olevat aiemmat toimet eli ilmansaasteiden metsiin kohdistuvien vaikutusten seurannan ja metsäpalojen seurannan. Tarkoituksena on kuitenkin laajentaa nykyistä seurantaa tiedon keräämiseksi myös muiden ympäristöpolitiikan keskeisten alojen tarpeisiin. Näin ollen vuoden 2003 alussa käynnistettävässä uudessa seurantatoiminnassa ryhdytään asteittain edeten tarkastelemaan maaperää, biologista monimuotoisuutta, ilmastonmuutosta ja hiilen sidontaa koskevia kysymyksiä ja laajennetaan näin toimintasuunnitelmaa. Ehdotetussa seurantajärjestelmässä:* seurataan ihmisen ja luonnon aiheuttamien kuormitustekijöiden vaikutuksia metsäekosysteemeihin,* lisätään tietoisuutta Euroopan metsien tilasta,* seurataan metsävaroja kestävän kehityksen näkökulmasta (biologinen monimuotoisuus, hiilen sitominen, ilmastonmuutos, maaperä).Kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa edellytetään tällaista seurantaa. Sen mukaan on tarpeen käyttää mahdollisimman tehokkaasti hyväksi metsien hiilinielupotentiaalia sekä seurata biologista monimuotoisuutta ja kehittää EU:n maaperästrategia.EU:n toimintasuunnitelman päätavoitteena on seurata Euroopan metsäekosysteemien tilaa ja suojella unionin metsiä haitallisilta tekijöiltä. Yksittäisiä toimia koskevien poliittisten päätösten on perustettava luotettavaan tietoon metsien tilasta ja kehittymisestä sekä metsäekosysteemeihin vaikuttavista tekijöistä. Tätä varten uudella puiteasetuksella otetaan käyttöön EU:n toimintasuunnitelma. Toimintasuunnitelman avulla kerätään tietoa, jonka avulla voidaan tehdä riskinarviointeja metsäekosysteemien tilasta. Yksittäiset tekijät ja erityisesti eri kuormitustekijöiden yhdistelmät voivat vahingoittaa vakavasti tai jopa tuhota metsäekosysteemejä. Aikaisessa vaiheessa käytettävissä oleva tieto metsien tilasta voi edesauttaa tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden kehittämistä metsien tilan kohentamiseksi tai vahinkoa aiheuttavien kuormitustekijöiden poistamiseksi. Yllä mainittua perustavoitetta lähtökohtana pitäen voidaan määrittää joukko seurantatoimenpiteitä koskevia tavoitteita:Tavoite 1  //  Tiedon hankkiminen metsäekosysteemien tilassa esiintyvistä ajallisista ja paikallisista vaihteluista suhteessa ihmis- ja luontoperäisiin kuormitustekijöihin Euroopan unionin eri ympäristöalueilla.Tavoite 2  //  Unionin alueen metsäpaloja ja niiden syitä koskevan tiedon hankkiminen sekä metsäekosysteemien tilaan perustuvien mallien kehittäminen metsäpalojen ennustamiseksi ja torjumiseksi.Tavoite 3  //  Laadukkaan tiedon hankkiminen vankan pohjan luomiseksi poliittisille päätöksille, joilla torjutaan metsäekosysteemien tilaan kielteisesti vaikuttavia tekijöitä, sekä vahingoittuneiden metsäekosysteemien hoitoa ja ennallistamista koskevien menetelmien kehittäminen.Tavoite 4  //  Unionin aiemmin hyväksymien velvoitteiden täyttäminen (esimerkiksi valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskeva yleissopimus, biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus), yleiseurooppalaisen ja kansainvälisen keskustelun tukeminen (esimerkiksi metsien suojelua koskevat ministerikonferenssit) sekä tuleviin vaatimuksiin vastaaminen (EU:n maaperästrategia, Puhdasta ilmaa Eurooppaan -ohjelma (CAFÉ) jne.).Toimintasuunnitelman toimien toteutuksen myötä kerätään tietoa metsäekosysteemien tilasta. Tiedonkeruulla jatketaan 16 vuotta käynnissä olleen metsäekosysteemien seurantatyön tuloksena aikaan saadun tietokannan kehittämistä ja tuetaan hyödyllisten metsätiedon aikasarjojen jatkokehittämistä. Tätä tietoa käytetään pohjana (tähän asti vuosittain laaditulle) Euroopan metsien tilaa koskevalle kertomukselle ja useille muille poliitikkojen ja tutkijoiden käyttöön sekä suuren yleisön tiedon lisäämiseksi laadituille julkaisuille. Aiemmasta seurannasta saatuja tietoja on käytetty metsäekosysteemien tilaa ja ilmansaasteiden aiheuttamia riskejä koskevien indikaattorien kehittämiseksi. Uuden laajemman toimintasuunnitelman avulla tähän voidaan lisätä uusia tuloksia, metsien biologista monimuotoisuutta ja maaperää koskevia indikaattoreita sekä tietoja ilmastonmuutoksen vaikutuksista.Kertomusten laatimista metsien tilasta ja metsäpaloista jatketaan myös tulevaisuudessa. Komissiota avustaa kertomusten laadinnassa Euroopan ympäristökeskus (EEA). Lisäksi tämän kertomusten laadinnan osatekijöitä pyritään sisällyttämään EEA:n yleiseen ympäristöraportointiin. Tulosten levittämistä pyritään laajentamaan julkaisemalla eri kohdeyleisöille - tutkijoille, intressiryhmille, päätöksentekijöille ja suurelle yleisölle - suunnattuja julkaisuja. Tuloksia julkaistaessa on määrä tuoda selvästi julki EU:n panos niiden aikaan saamisessa.Ehdotetun toimintasuunnitelman puitteissa on tarkoitus luoda jäsenvaltioihin ja tieteellisen koordinointielimen yhteyteen tietoalustoja tulosten levittämisen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi. Nämä tietoalustat kytketään muihin ympäristötietoa sisältäviin tietokantoihin ja niiden avulla helpotetaan entisestään metsäekosysteemejä koskevan tiedon saamista muiden tietojärjestelmien käyttöön ja päinvastoin. Kaiken kaikkiaan toimintasuunnitelmalla helpotetaan ympäristökysymyksiä koskevan tiedon vaihtoa tutkijoiden ja muiden asiasta kiinnostuneiden tahojen tiedonsaannin helpottamiseksi sekä yleisesti tiedon lisäämiseksi metsäekosysteemien tilasta.5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteetEhdotuksen pohjaksi ei ole tehty ennakkoarviointia, koska ehdotettu toimintasuunnitelma on jatkoa maatalouden pääosaston vuosina 1986-2002 toteuttamalle metsiä koskevalle seurantatoiminnalle. Maatalouden pääosasto on teettänyt seurannan tuloksia koskevia tutkimuksia ja laatinut hiljattain seurantatoiminnan toteuttamista koskevan kertomuksen, joka lähetetään aivan lähiaikoina Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Ympäristöasioiden pääosasto on perustanut ehdotuksensa 16 vuotta jatkuneesta Euroopan metsien seurantatoiminnasta saatuihin kokemuksiin sekä seurantatoimintaa arvioineen asiantuntijaryhmän tekemiin ehdotuksiin, jotka koskevat ilmansaasteiden metsiin kohdistuvien vaikutusten seurannan parantamista.5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetEhdotuksessa on otettu huomioon seurantatoimintaa koskevan riippumattoman arvioinnin tulokset. Näiden pohjalta uudella asetuksella on määrä ottaa käyttöön tieteellisen koordinointielimen suorittama keskitetty koordinointi, ja siinä edellytetään toimintasuunnitelman puitteissa toteutettavien toimien jatkuvaa seurantaa. Uusi organisaatiorakenne parantaa toimintasuunnitelman tehokkuutta entisestään. Toimintasuunnitelmassa toteutettavien toimien läpinäkyvyyttä ja toimintasuunnitelman kustannustehokkuutta lisätään velvoittamalla jäsenvaltiot suorittamaan kansallisten ohjelmiensa ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnit. Myös komissio arvioi toimintasuunnitelmaa sen toteutuksen puolivälissä sekä sen jälkeen toteutusajan lopussa. Ympäristöasioiden pääosasto on sisällyttänyt asetukseen säännökset, jotka edellyttävät, että jäsenvaltioiden toimittamien ohjelmien on sisällettävä ennakkoarviointi ja että lisäksi tehdään toimintasuunnitelman toteuttamista koskevat jälkikäteisarvioinnit. Niin ikään ympäristöasioiden pääosasto tarkastelee toimintasuunnitelman välivaiheen uudelleentarkastelun yhteydessä Yhteisen tutkimuskeskuksen ja tieteellisten asiantuntijoiden avustamana seurantatoiminnan tehokkuutta ja tekee mahdollisia parannusehdotuksia sekä laatii ehdotuksen toimintasuunnitelman jatkamisesta.5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt>TAULUKON PAIKKA>5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännötSeurannan toteuttavat jäsenvaltiot, jotka esittävät komission hyväksyttäviksi ja yhteisrahoitusta varten kansallisia metsienseurantaohjelmia. Ohjelmat kattavat seurantatoiminnan, tietojen käsittelyn sekä tietojen yhdenmukaistamista ja tiedonkeruumenetelmien parantamista koskevat tutkimukset. Asetuksen puitteissa rahoitetaan myös tietoalustojen luomista, joka toteutetaan tieteellisen koordinointielimen yhteydessä ja jäsenvaltioissa. Näillä tietoalustoilla on määrä parantaa ja helpottaa seurantatoiminnasta saadun tiedon ja siitä laadittujen kertomusten säilyttämistä ja vaihtoa. Jäsenvaltioiden laatimien ohjelmien kesto on kolme vuotta, joten jokainen jäsenvaltio toimittaa tämän asetuksen täytäntöönpanoaikana hyväksyttäväksi kaksi ohjelmaa. Asetuksessa säädetään mahdollisuudesta tarvittaessa muuttaa ohjelmia ja tarkastella niitä uudelleen. Jäsenvaltioiden lisäksi Yhteinen tutkimuskeskus ja Euroopan ympäristökeskus osallistuvat seurantatoiminnan tieteelliseen koordinointiin ja kertomusten laadintaan.Toimintasuunnitelmaa toteutetaan ensi kädessä ilmansaasteiden ja metsäpalojen seurannan aloilla, minkä ohella jäljelle jäävillä määrärahoilla rahoitetaan pilottihankkeita ja tutkimuksia, joissa testataan menetelmiä ja kehitetään uusia seurantatoimia biologisen monimuotoisuuden, maaperän, hiilen sitomisen ja ilmastonmuutoksen seurantaa varten. Toteutuksen yhteydessä laaditaan säännöllisesti kertomuksia sekä julkaistaan muita tuloksia, tietopaketteja, indikaattoreita koskevaa tietoaineistoa, toteutuskäsikirjoja ja muuta aineistoa. Täydentävillä tutkimuksilla mahdollistetaan metsäekosysteemejä ja niiden toimintaa ja tehtäviä kuvaavien mallien laatiminen sekä annetaan vastauksia politiikan laatimisen kannalta tärkeisiin metsäekosysteemien tilaa ja metsien suojelua koskeviin kysymyksiin.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)(Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla)6.1.1. RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi)Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1. Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.1 Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3)  //  677 250 EURII. Toimen kesto  //  6 vuottaIII. Toimen kokonaiskustannukset (I x II)  //  4 063 500 EURMaatalouden, ympäristöasioiden ja yritystoiminnan pääosastojen hiljattain tekemän sopimuksen mukaisesti vastuu näihin asetuksiin sisältyvistä säännöksistä siirtyy vuoden 2003 alusta maatalouden pääosastolta ympäristöasioiden pääosastolle. Sopimuksen mukaisesti kolme vakinaista virkaa (1 A, 1 B ja 1 C) sekä yksi kansallinen asiantuntija siirretään maatalouden pääosastolta ympäristöasioiden pääosastolle (ks. alustavasta talousarvioesityksestä käydyn keskustelun yhteydessä jaetut asiakirjat). Tämän henkilöstön lisäksi seurantatoiminnan hallinnointiin siirretään vielä yksi A-virka ja yksi kansallinen asiantuntija. Nämä seikat on mainittu alustavaa talousarvioesitystä (ATE) tukevissa asiakirjoissa.Huomattakoon, että asetusehdotuksessa otetaan huomioon tuleva laajentuminen, sillä sen mukaan nykyisiin jäsenvaltioihin sovellettavia säännöksiä sovelletaan myös ehdokasmaihin liittymispäivästä alkaen. Tätä varten sekä aiheutuvaan lisähenkilöstön tarpeeseen vastaamiseksi toteutetaan jatkotoimia, joiden puitteissa voidaan mahdollisesti tehdä muutoksia tai toteuttaa tilapäisiä järjestelyjä täytäntöönpanoasetuksen avulla.8. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1. SeurantajärjestelmäJäsenvaltioita pyydetään esittämään kansallisia ohjelmia koskevat ehdotukset mahdollisesti vuoden 2002 loppuun mennessä (edellyttäen, että yhteispäätösmenettelyn mukainen neuvostossa ja Euroopan parlamentissa käytävä keskustelu asetusehdotuksesta saadaan nopeasti päätökseen). Jäsenvaltioita pyydetään laatimaan monivuotiset seurantaohjelmat (ohjelmakauden pituudeksi ehdotetaan kolmea vuotta), joita voidaan tarkastella säännöllisin väliajoin uudelleen. Näin ollen on oletettavissa, että ohjelmia koskevat ehdotukset tehdään ajanjaksoiksi 2003-2005 ja 2006-2008. Jälkimmäistä jaksoa varten jätettävissä ohjelmaehdotuksissa olisi otettava huomioon suositukset, jotka esitetään vuoden 2005 lopun ja vuoden 2006 kesäkuun välisenä aikana suoritettavassa seurantatoimien arvioinnissa.Kunkin jäsenvaltion on laadittava vuosittain kertomus seurantaohjelman toteuttamisesta ja suorittamastaan seurantatoiminnasta. Yhteisrahoitettujen hankkeiden/tutkimusten ja demonstraatiohankkeiden seurannasta vastaavat jäsenvaltion kyseisen alan vastuuvirkamiehet, jotka varmistavat, että ehdotetut toimet on toteutettu asianmukaisesti. Yhteisrahoitettuihin hankkeisiin/tutkimuksiin ja demonstraatiohankkeisiin tukea saavien on laadittava edistymistä koskeva kertomus puolen vuoden välein, välikertomus sekä loppukertomus, joka on esitettävä kuuden kuukauden kuluessa jokaisen edellä mainitun kaltaisen hankkeen/tutkimuksen päättymisestä. Pysyvä metsäkomitea avustaa komissiota asetuksen täytäntöönpanossa.8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksotKomissio arvioi metsien seurantaa koskevan puitetoimintasuunnitelman toteuttamista ja antaa sen edistymistä koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmen vuoden välein. Kertomuksessa arvioidaan toimintasuunnitelman tehokkuutta, esitetään yhteenveto saavutuksista ja määritellään suuntaviivat toimintasuunnitelman kehittämiseksi edelleen. Ensimmäinen tarkastelukertomus annetaan vuoden 2006 kesäkuun lopussa, ja siinä käsitellään ensimmäisten kolmen vuoden aikana (2003-2005) toteutettua seurantatoimintaa. Toinen tarkastelu suoritetaan toimintasuunnitelman kuusivuotisen toteutuskauden päätteeksi, ja siinä arvioidaan jäsenvaltioiden toimittamia kansallisia kertomuksia. Tämä tarkastelu sisältää aineksia asetuksen tarkistamista sekä uutta, metsien seurantatoiminnan jatkamisesta vuonna 2009 tehtävää ehdotusta silmällä pitäen.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETKukin jäsenvaltio nimeää tahon (viranomaisen, elimen tai laitoksen), joka vastaa tässä puiteasetuksessa säädettyjen toimien täytäntöönpanosta. Yhteisön rahoitustuki tukikelpoisiin kustannuksiin maksetaan kullekin jäsenvaltiolle tai vastuussa olevalle taholle. Jäsenvaltioiden kansallisiin ohjelmiin kuuluvia toimia toteuttavien laitosten, elinten tai konsulttiyritysten kanssa tehtäviin sopimuksiin sovelletaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Jäsenvaltioiden mahdollisilta tuensaajilta olisi edellytettävä tulojen ja menojen ennakkoselvityksen toimittamista siitä hankkeesta, johon rahoitusta haetaan. Sopimukseen liittyvät maksut suoritetaan sopimusehtojen mukaisesti sekä tuensaajan oikeaksi todistaman ja komission asianomaisen yksikön tarkistaman tuloja ja menoja koskevan selvityksen perusteella. Asetuksessa säädetään myös paikan päällä suoritettavista tarkastuksista. Tuensaajien on säilytettävä kaikki tiedot ja tositeasiakirjat viisi vuotta viimeisen suorituksen jälkeen.Kaikkiin sopimuksiin sisällytetään petosten torjuntatoimia koskevat yksityiskohtaiset tiedot (valvonta, kertomusten ja selvitysten laadinta, tositeasiakirjat jne.). Jokaiseen sopimukseen olisi myös liitettävä määräykset perusteettomasti saatujen suoritusten takaisinperinnästä sekä tarvittaessa viivästyskoron perimisestä. Tapauksissa, joissa metsien seurantaa koskevien kansallisten ohjelmien toteutukseen liittyy väärinkäytöksiä tai petoksia, suoritettujen maksujen takaisinperinnästä vastaavat jäsenvaltiot.Komissio vastaa omien tutkimustensa, kokeidensa ja demonstraatiohankkeidensa sekä seurantajärjestelmän arviointia koskevien selvitysten tekemisestä. Komissio noudattaa tässä yhteydessä julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ja määräyksiä. Sopimukset tehdään tarjouskilpailun perusteella valittujen toimijoiden kanssa. Maksut suoritetaan sopimusehtojen mukaisesti sekä tuensaajan oikeaksi todistaman ja komission asianomaisen yksikön tarkistaman tuloja ja menoja koskevan selvitykseen perusteella. Komissio huolehtii suoritusten takaisinperinnästä tapauksissa, joissa sen omiin sopimuksiin liittyy petoksia tai väärinkäytöksiä tai joissa sopimukset on pantu puutteellisesti täytäntöön. Tuensaajien on säilytettävä kaikki tiedot ja tositeasiakirjat viisi vuotta viimeisen suorituksen jälkeen.Komissio esittää petosten ja väärinkäytösten välttämiseksi rahoitusta koskevissa selvityksissä tiedot olemassa olevista tai suunnitteilla olevista ehkäisevistä ja suojatoimenpiteistä.


				|

		52015PC0141

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 säädetyn suorien tukien mukautusasteen vahvistamisesta kalenterivuodeksi 2015 /* COM/2015/0141 final - 2015/0070 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä
sopimuksessa vahvistetaan unionin rahoitusta koskeva perussääntö, jonka mukaan
unionin vuotuinen talousarvio on laadittava monivuotista rahoituskehystä
noudattaen.
Jotta maatalousalaa voitaisiin tukea
maataloustuotteiden tuotantoon tai jakeluun vaikuttavissa merkittävissä
kriiseissä, olisi perustettava kriisivaraus tekemällä kunkin vuoden alussa
suoriin tukiin vähennys yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta,
hallinnoinnista ja seurannasta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013[1] 26 artiklassa säädetyn
rahoituskurimenetelmän avulla. Mainitun asetuksen 25 artiklan mukaan
maatalousalan kriisivarauksen kokonaismäärä on 2 800 miljoonaa euroa, ja
se jakautuu tasasuuruisiin 400 miljoonan euron (vuoden 2011 hinnat) vuotuisiin
eriin kaudella 2014–2020 ja sisältyy monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen
2. Komission tekemään vuoden 2016 talousarvioesitykseen sisällytettävä varauksen
määrä on 441,6 miljoonaa euroa käyvin hinnoin, ja se katetaan yhteisen
maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia
koskevista säännöistä 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013[2]
liitteessä I lueteltujen suorien tukien vähennyksellä.
Sen varmistamiseksi, että yhteisen
maatalouspolitiikan (YMP) rahoittamiseen käytettävät määrät noudattavat
markkinoihin liittyvien menojen ja suorien tukien rahoittamiseen käytettäviä otsakkeen
2 vuotuisia enimmäismääriä, jotka vahvistetaan vuosia 2014–2020 koskevan
monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013
annetussa neuvoston asetuksessa (EU, EURATOM) N:o 1311/2013[3], rahoituskurimenetelmää
on lisäksi sovellettava silloin, kun suorien tukien rahoittamiseen ja
markkinoihin liittyvien menojen rahoittamiseen liittyvät ennusteet osoittavat –
ottaen huomioon Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) ja
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) väliset
määrärahojen siirrot – rahoituskehyksen otsakkeeseen 2 sisältyvän vuotuisen
enimmäismäärän ylittyvän. Täksi maataloustukirahaston vuoden 2016 menoja varten
käytettävissä olevaksi nettomääräksi vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa
(EU) 2015/141[4]
asetuksen (EU) N:o 1306/2013 16 artiklan mukaisesti 43 949 miljoonaa
euroa.
Vuoden 2016 talousarvioesitystä laadittaessa
on havaittu suorien tukien ja markkinoihin liittyvien menojen ensimmäisten
talousarvioennusteiden osoittavan, että maataloustukirahaston vuoden 2016
menoihin käytettävissä oleva nettomäärä ei todennäköisesti ylity, eikä
rahoituskurin lisäsoveltamiseen ole siten tarvetta.
Edellä esitetyn perusteella komissio tekee
ehdotuksen, joka koskee suorien tukien mukautusasteen vahvistamista
kalenterivuodelle 2015 ja jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät
viimeistään 30. kesäkuuta 2015 asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 3
kohdan mukaisesti. Jos mukautusastetta ei kuitenkaan ole vahvistettu
viimeistään 30. kesäkuuta 2015, komissio vahvistaa sen samaisen artiklan
nojalla.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINNIN TULOKSET
Tällä ehdotuksella pannaan täytäntöön
asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8
artiklassa säädetyt säännöt. Ennakolta tehtyä intressitahojen kuulemista ja
vaikutusten arviointia ei tarvittu.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Tässä ehdotuksessa vahvistetaan
rahoituskurista johtuvan mukautusasteen prosenttimäärä kalenterivuoden 2015
osalta.
Koska jäsenvaltioilla on mahdollisuus
suorittaa viljelijöille maksuja suorien tukien sääntöjenmukaisen
maksamisajanjakson päätyttyä ja koska rahoituskurista johtuva mukautusaste
vaihtelee kalenterivuosittain, rahoituskuri ei saisi vaikuttaa viljelijöille
myönnettävien suorien tukien määriin eri lailla sen mukaan, milloin
jäsenvaltiot suorittavat maksut viljelijöille. Viljelijöiden tasavertaisen
kohtelun varmistamiseksi mukautusastetta olisi sovellettava viljelijöille
myönnettävien suorien tukien määriin ainoastaan kalenterivuonna 2015 jätettyjen
tukihakemusten osalta riippumatta siitä, milloin maksu tosiasiallisesti
suoritetaan.
Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan 1
kohdassa säädetään, että suoriin tukiin sovellettavaa mukautusastetta olisi
sovellettava vain sellaisiin suoriin tukiin, jotka ylittävät 2 000 euroa.
Bulgariassa, Kroatiassa ja Romaniassa otetaan suoria tukia kalenterivuonna 2015
asteittain käyttöön. Sen vuoksi rahoituskuria ei sovelleta näihin
jäsenvaltioihin.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Rahoituskurista johtuvan mukautusasteen
laskenta on osa vuoden 2016 talousarvioesityksen laadintaa.
Komission tekemään vuoden 2016
talousarvioesitykseen sisällytettävä maatalousalan kriisivarauksen määrä on
441,6 miljoonaa euroa käyvin hinnoin. Suorien tukien ja markkinoihin liittyvien
menojen ensimmäiset talousarvioennusteet ovat osoittaneet, että
maataloustukirahaston varainhoitovuoden 2016 menoihin käytettävissä oleva
nettomäärä ei todennäköisesti ylity.
Rahoituskurin soveltamisesta johtuva
kokonaisvähennys on siten 441,6 miljoonaa euroa. Rahoituskurista johtuvan
mukautusasteen prosenttimäärä on 1,393041. Se on laskettu ottaen huomioon, että
sitä sovelletaan ainoastaan sellaisiin suoran tuen määriin, jotka ylittävät
2 000 euroa viljelijää kohden ja ettei sitä sovelleta kaikissa
jäsenvaltioissa.
Kyseisen mukautusasteen soveltaminen aiheuttaa
sen, että suorien tukien määrät alenevat niiden budjettikohtien osalta, jotka
koskevat viljelijöiden kalenterivuoden 2015 osalta (varainhoitovuosi 2016)
jättämiin tukihakemuksiin liittyviä menoja.
5.           LISÄTIEDOT
Tässä asetuksessa vahvistetun mukautusasteen
määrittämisen lisäksi asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan 4 kohdassa
säädetään, että komissio voi käytettävissään olevien uusien tietojen
perusteella hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla tarkistetaan
mukautusastetta. Komissio tarkastelee markkinoihin liittyvien menojen ja
suorien tukien ennusteita uudelleen laatiessaan lokakuussa 2015 vuoden 2016
talousarvioesityksen oikaisukirjelmää ja mukauttaa tarvittaessa mukautusastetta
viimeistään 1. joulukuuta 2015.
2015/0070 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 säädetyn
suorien tukien mukautusasteen vahvistamisesta kalenterivuodeksi 2015
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille
parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[5],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013[6]
25 artiklassa säädetään, että on muodostettava varaus, josta on tarkoitus
tarjota maatalousalalle lisätukea maataloustuotteiden tuotantoon tai jakeluun
vaikuttavissa merkittävissä kriiseissä, tekemällä kunkin vuoden alussa suoriin
tukiin vähennys mainitun asetuksen 26 artiklassa tarkoitetun
rahoituskurimenetelmän avulla.
(2)       Asetuksen (EU) N:o 1306/2013[7] 26 artiklan 1 kohdan
mukaan sen varmistamiseksi, että markkinoihin liittyvien menojen ja suorien
tukien rahoittamiseksi neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013
vahvistettuja vuotuisia enimmäismääriä noudatetaan, on määrättävä mukautusaste,
jota sovelletaan suoriin tukiin, jos asianomaisen enimmäismäärän puitteissa
rahoitettavia toimenpiteitä koskevat rahoitusennusteet osoittavat jonkin
varainhoitovuoden osalta, että vuotuiset enimmäismäärät tulevat ylittymään.
(3)       Komission tekemään vuoden
2016 talousarvioesitykseen sisällytettävä maatalousalan kriisivarauksen määrä
on 441,6 miljoonaa euroa käyvin hinnoin. Kyseisen määrän kattamiseksi olisi
kalenterivuoden 2015 osalta sovellettava rahoituskurimenetelmää suoriin tukiin
tukijärjestelmissä, jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksen (EU) N:o 1307/2013[8]
liitteessä I.
(4)       Komission tekemässä vuoden
2016 talousarvioesityksessä vahvistettavien suorien tukien ja markkinoihin
liittyvien menojen alustavat ennusteet osoittavat, ettei rahoituskurin
lisäsoveltamiseen ole tarvetta.
(5)       Asetuksen (EU)
N:o 1306/2013 26 artiklan 2 kohdan mukaan komissio antaa Euroopan
parlamentille ja neuvostolle mukautusastetta koskevan ehdotuksen viimeistään
sen kalenterivuoden maaliskuun 31 päivänä, jota kyseinen mukautus koskee.
(6)       Pääsääntöisesti viljelijälle,
joka jättää suoria tukia koskevan tukihakemuksen tietylle kalenterivuodelle
(N), maksetaan tuet tiettynä varainhoitovuodelle (N + 1) sijoittuvana
maksamisajanjaksona. Jäsenvaltioilla on kuitenkin mahdollisuus tietyin
rajoituksin suorittaa viljelijöille maksuja kyseisen maksamisajanjakson
päätyttyä ilman ajallisia rajoituksia. Tällaisia maksuja saatetaan suorittaa
myöhäisempänä varainhoitovuonna. Kun rahoituskuria sovelletaan tiettyyn
kalenterivuoteen, mukautusta ei pitäisi soveltaa maksuihin, joita koskevat
tukihakemukset on jätetty muina kalenterivuosina kuin sinä, johon rahoituskuria
sovelletaan. Viljelijöiden tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi on sen vuoksi
aiheellista säätää, että mukautusastetta sovelletaan ainoastaan maksuihin,
joista on jätetty tukihakemus sinä kalenterivuonna, johon rahoituskuria
sovelletaan, riippumatta siitä, milloin maksu viljelijälle suoritetaan.
(7)       Asetuksen (EU) N:o 1307/2013
8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että asetuksen (EU) N:o 1306/2013 26 artiklan
mukaisesti vahvistettua mukautusastetta sovelletaan ainoastaan yli 2 000
euron suuruisiin suoriin tukiin, jotka myönnetään viljelijöille vastaavana
kalenterivuonna. Lisäksi asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan 2 kohdassa
säädetään, että suorien tukien asteittaisen käyttöönoton seurauksena
mukautusastetta sovelletaan Bulgariaan ja Romaniaan 1 päivästä tammikuuta 2016
ja Kroatiaan 1 päivästä tammikuuta 2022. Tässä asetuksessa vahvistettua
mukautusastetta ei näin ollen pitäisi soveltaa viljelijöille kyseisissä
jäsenvaltioissa maksettaviin tukiin.
(8)       Asetuksen (EU) N:o 1306/2013
26 artiklan 4 kohdan nojalla komissio voi käytettävissään olevien uusien
tietojen perusteella joulukuun 1 päivään 2015 asti mukauttaa tässä asetuksessa
vahvistettua mukautusastetta,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1.           Asetuksen (EU) N:o 1306/2013
25 ja 26 artiklassa säädetyn mukautuksen soveltamiseksi ja asetuksen (EU) N:o
1307/2013 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti alennetaan asetuksen (EY) N:o
1307/2013 liitteessä I luetelluissa tukijärjestelmissä viljelijöille
myönnettävien suorien tukien määriä, jotka ylittävät 2 000 euroa ja joista
on jätetty tukihakemus kalenterivuoden 2015 osalta, 1,393041 prosenttia.
2.           Edellä 1 kohdassa säädettyä
vähennystä ei sovelleta Bulgariaan, Kroatiaan ja Romaniaan.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä
päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
 RAHOITUSSELVITYS || FS/15/RB/aj 361752
 6.15.2015.1
   || PÄIVÄMÄÄRÄ: 27.1.2015
 1. || BUDJETTIKOHTA: Ks. talousarvioennuste alamomenttikohtaisen rahoituskurin soveltamisen jälkeen: 05 03 01 02 (Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä) 05 03 01 07 (Uudelleenjakotuki) 05 03 01 10 (Perustukijärjestelmä)* 05 03 01 11 (Tuki ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisille maatalouskäytännöille) 05 03 01 12 (Tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita) 05 03 01 13 (Nuorten viljelijöiden tuki) 05 03 02 40 (Puuvillan pinta-alatuki) 05 03 02 50 (Posei – Euroopan unionin tukiohjelmat) 05 03 02 52 (Posei– Egeanmeren saaret) 05 03 02 60 (Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki) 05 03 02 61 (Pienviljelijäjärjestelmä) 05 03 10 (Maatalousalan kriisivaraus) *ennen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen huomioon ottamista || MÄÄRÄRAHAT: milj. euroa   4 236,0 1 251,0 18 307,0   12 239,0   3,0 549,0 241,0 416,0 17,0 4 047,0 p.m. 441,6
 2. || EHDOTUKSEN NIMI:   Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 säädetyn suorien tukien mukautusasteen vahvistamisesta kalenterivuodeksi 2015
 3. || OIKEUSPERUSTA:   Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta.
 4. || TAVOITTEET: Asetuksessa vahvistetaan rahoituskurista johtuva mukautusaste, jota sovelletaan viljelijöille myönnettävien suorien tukien määriin, jotka ylittävät 2 000 euroa ja joista on jätetty tukihakemus kalenterivuoden 2015 osalta.
 5. || VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON || 12 kk:n AJANJAKSO (miljoonaa euroa) || KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2015 (miljoonaa euroa) || SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2016 (miljoonaa euroa)
 5.0 || MENOT -               EU:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) -               KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA -               MUISTA LÄHTEISTÄ || - 441,6 + 441,6 || ei sovelleta || - 441,6 + 441,6
 5.1 || TULOT -               EU:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) -               KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA ||   ||   ||
   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 5.0.1 || ARVIOIDUT MENOT ||   ||   ||   ||
 5.1.1 || ARVIOIDUT TULOT ||   ||   ||   ||
 5.2 || LASKUTAPA: Ks. Huomautuksia
 6.0 || MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA || Ei sovelleta
 6.1 || MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA || Ei sovelleta
 6.2 || LISÄTALOUSARVION TARVE || EI
 6.3 || MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT || EI
 HUOMAUTUKSIA:   Rahoituskurista johtuvan mukautusasteen laskenta on osa vuoden 2016 talousarvioesityksen laadintaa. Komission tekemään vuoden 2016 talousarvioesitykseen sisällytettävä maatalousalan kriisivarauksen määrä on 441,6 miljoonaa euroa käyvin hinnoin. Suorien tukien ja markkinoihin liittyvien menojen ensimmäisten talousarvioennusteiden perusteella maataloustukirahaston menoihin varainhoitovuodeksi 2016 käytettävissä oleva nettomäärä ei todennäköisesti ylity. Rahoituskurin soveltamisesta johtuva kokonaisvähennys on siten 441,6 miljoonaa euroa. Rahoituskurista johtuvan mukautusasteen prosenttimäärä on 1,393041. Se on laskettu ottaen huomioon, että sitä sovelletaan ainoastaan 2 000 euroa ylittäviin määriin ja että sitä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa, paitsi Bulgariassa, Romaniassa ja Kroatiassa. Koska suoria tukia otetaan Bulgariassa, Romaniassa ja Kroatiassa kalenterivuonna 2015 asteittain käyttöön, rahoituskuria ei sovelleta näihin jäsenvaltioihin. Kyseisen mukautusasteen soveltaminen aiheuttaa sen, että suorien tukien määrät alenevat niiden budjettikohtien osalta, jotka kattavat viljelijöiden kalenterivuoden 2015 osalta (varainhoitovuosi 2016) jättämiin tukihakemuksiin liittyvät menot. Rahoituskurista johtuvien vähennysten arvioidut määrät ovat alamomenteittain seuraavat:   05 03 01 02 (Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä) 05 03 01 07 (Uudelleenjakotuki) 05 03 01 10 (Perustukijärjestelmä) 05 03 01 11 (Tuki ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisille maatalouskäytännöille) 05 03 01 12 (Tuki alueille, joilla on luonnonolosuhteista johtuvia rajoitteita) 05 03 01 13 (Nuorten viljelijöiden tuki)   05 03 02 40 (Puuvillan pinta-alatuki) 05 03 02 50 (Posei – Euroopan unionin tukiohjelmat) 05 03 02 52 (Posei– Egeanmeren saaret) 05 03 02 60 (Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki) 05 03 02 61 (Pienviljelijäjärjestelmä)   Yhteensä || milj. euroa 31,1 12,0           212,2            128,1    0,0  5,7           3,3           4,2 0,1 44,9          p.m.   441,6
Ehdotetulla
  asetuksella on talousarviovaikutuksia, sillä suorien tukien
  talousarviomäärärahoja koskevista ensimmäisistä ennusteista (ennen rahoituskurin
  harkitsemista) on vähennetty edellä esitetyt määrät tässä asetusluonnoksessa
  ehdotetun mukautusasteen soveltamisen jälkeen. Näin ollen luvun 05 03
  (Suorat tuet) osalta pyydetyt, vuoden 2016 talousarvioesitykseen
  sisällytettävät tämän rahoitusselvityksen 1 kohdassa esitetyt määrärahat
  niiden alamomenttien osalta, joihin sovelletaan rahoituskuria, varmistavat
  maatalouden kriisivaraukseen liittyvän määrän käyttöön saamisen.
[1]               EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.
[2]               EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608.
[3]               EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.
[4]               Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/141, annettu 29
päivänä tammikuuta 2015, maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevan
nettomäärän vahvistamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014
muuttamisesta (EUVL L 24, 30.1.2015, s. 11).
[5]               EUVL C , , s. .
[6]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan
rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY)
N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY)
N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008
kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).
[7]               Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2
päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen
rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).
[8]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan
tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista
säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen
(EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).