               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.2.2016
            COM(2016) 53 final
            2016/0031(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
            {SWD(2016) 27 final}{SWD(2016) 28 final}

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Energiaunionistrategiassa (COM (2015)80) todetaan, että ”energian (ja erityisesti kaasun) toimitusvarmuuden varmistamisen kannalta on tärkeää huolehtia siitä, että kolmansien maiden kanssa tehtävät energianhankintasopimukset ovat täysin EU:n lainsäädännön mukaisia”. Samassa hengessä Eurooppa-neuvosto kehotti 19. maaliskuuta 2015 antamissaan päätelmissä varmistamaan, että ”kaikki sopimukset, jotka liittyvät kaasun ostamiseen ulkoisilta toimittajilta, ovat täysin EU:n oikeuden mukaisia, erityisesti lisäämällä tällaisten sopimusten avoimuutta ja yhteensopivuutta EU:n energiaturvallisuusmääräysten kanssa”.

               Parlamentin ja neuvoston 25. lokakuuta 2012 tekemällä päätöksellä perustettiin energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva tietojenvaihtomekanismi. Kyseinen päätös, jäljempänä ’hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva päätös’
                  1
               , tuli voimaan 17. marraskuuta 2012. Tämän mekanismin pääpiirre on se, että komissio tarkistaa vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä on tehty hallitustenvälinen sopimus, noudatetaanko sopimuksessa unionin oikeutta.

               Vuoden 2012 jälkeen komissio on saanut runsaasti kokemusta tämän mekanismin täytäntöönpanosta. Kuten hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamiseen liittyvässä vaikutusarvioinnissa ja sen täytäntöönpanosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetussa kertomuksessa analysoidaan, komission arvion mukaan nykyinen järjestelmä on yleisesti ottaen hyödyllinen tapa saada tietoa olemassa olevista hallitustenvälisistä sopimuksista ja löytää ongelmat, jotka liittyvät niiden yhteensopivuuteen EU:n lainsäädännön kanssa, mutta järjestelmän avulla ei pystytä riittävän hyvin ratkaisemaan tällaisia ongelmia. Kuten energiaunionistrategiassa todetaan, ”käytännössä on todettu, että tällaisten sopimusten uudelleenneuvottelu on hyvin vaikeaa. Sopimuksen allekirjoittajien kannat on jo vahvistettu, joten on poliittisesti vaikeaa muuttaa sopimusta miltään osin.”

               Näin ollen komission osallistuminen ennen kuin jäsenvaltio ja kolmas maa tekevät tällaisia sopimuksia toisi olennaista lisäarvoa, kun voitaisiin ratkaista mahdolliset ristiriidat jäsenvaltioille yhtäältä kansainvälisen sopimusoikeuden ja toisaalta EU:n oikeuden nojalla kuuluvien velvoitteiden välillä.

               Tässä yhteydessä hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamisella on kaksi päätavoitetta:

               1) varmistaa, että hallitustenväliset sopimukset ovat EU:n oikeuden mukaisia, jotta voidaan taata sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja parantaa EU:n energiavarmuutta, ja

               2) parantaa hallitustenvälisten sopimusten avoimuutta EU:n energiatoimitusten kustannustehokkuuden ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun lisäämiseksi.

               Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Tämä ehdotus on johdonmukainen suhteessa erinäisiin EU:n tasolla hyväksyttyihin toimenpiteisiin, joilla pyritään parantamaan EU:n energiamarkkinoiden toimivuutta ja EU:n energiavarmuutta.

               Nykyisen hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistaminen seuraa yhtenä jatkotoimenpiteenä helmikuussa 2015 hyväksytystä energiaunionistrategiasta, jossa määritellään yleiset puitteet ja hallintorakenne uudistetulle EU:n energiapolitiikalle.

               Energiaunionistrategiaan kuuluvassa toimintasuunnitelmassa kaavaillaan useita toimia, joiden tarkoituksena on parantaa EU:n energiavarmuutta. Nyt käsillä oleva ehdotus tulisi siksi nähdä osana muita aloitteita, joihin sisältyy kaasunsaannin turvaamista koskevan asetuksen tarkistaminen
                  2
               . Hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva päätös on tiiviisti kytköksissä kaasun toimitusvarmuutta koskevaan asetukseen, mutta sillä perustetun tietojenvaihtomekanismin soveltamisala on laajempi. Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevassa päätöksessä tarkoitetaan ’hallitustenvälisellä sopimuksella’ ”yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välistä oikeudellisesti sitovaa sopimusta, joka vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai toimivuuteen taikka energian toimitusvarmuuteen unionissa”. Päätöstä sovelletaan näin ollen kaikkiin hallitustenvälisiin sopimuksiin, jotka koskevat energiahyödykkeiden (erityisesti kaasun, öljyn ja sähkön) toimituksia ja niihin liittyvää infrastruktuuria. Sen soveltamisalan ulkopuolelle jäävät vain hallitustenväliset sopimukset Euratom-sopimuksen piiriin kuuluvista asioista. Euratomin perustamissopimuksen 103 artiklassa määrätään tällaisiin sopimuksiin sovellettavasta erityisestä etukäteismenettelystä.

               Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen soveltamisalasta on jätetty pois kaupallisten toimijoiden väliset kaupalliset sopimukset
                  3
               . Tässä ehdotuksessa ei esitetä päätöksen soveltamisalan laajentamista lisäämällä siihen hallitustenvälisiin sopimuksiin liittyvät kaupalliset sopimukset, koska – kuten energiaunionistrategiassa todetaan – kysymys otetaan kaupallisten kaasuntoimitussopimusten osalta huomioon kaasunsaannin turvaamista koskevan asetuksen tarkistamisehdotuksessa.

               Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus ei edistä pelkästään EU:n energiapolitiikkaa. Varmistamalla, että hallitustenväliset sopimukset ovat EU:n oikeuden mukaisia, se edistää politiikkaa myös unionin oikeuden muilla aloilla, kuten sisämarkkinoiden, kilpailun ja julkisten hankintojen aloilla.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Oikeusperusta

               Edellä mainitut tämän päätöksen tavoitteet soveltuvat EU:n perussopimusten tavoitteisiin

               varmistaa energian toimitusvarmuus unionissa (SEUT-sopimuksen 194 artiklan 1 kohdan b alakohta) ja

               toteuttaa toimivat energian sisämarkkinat jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun hengessä (SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohta; SEUT-sopimuksen 194 artiklan 1 kohta).

               SEUT-sopimuksen 194 artikla muodostaa oikeusperustan hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamiselle kuten itse päätöksellekin, jonka parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 25. lokakuuta 2012.

               Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               EU:n toiminnan tarve: Oikeusperustana hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamiselle on SEUT-sopimuksen 194 artikla. Kyseinen päätös tehtiin vuonna 2012 samaa oikeusperustaa soveltaen ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Komission suorittaman pakollisen ennakkotarkastuksen käyttöönotto edellyttäisi päätökseen muutoksia, jotka merkitsisivät tehtävien siirtämistä jäsenvaltioilta EU:lle. Kuten edellä todetaan, kokemus on osoittanut, ettei jäsenvaltioiden suorittaman arvioinnin avulla voida riittävällä ja tyydyttävällä tavalla varmistaa, että hallitustenväliset sopimukset ovat sopusoinnussa EU:n oikeuden kanssa. Tämä luo oikeudellista epävarmuutta. Komission osallistuminen etukäteen toisi olennaista lisäarvoa ratkaistaessa ongelmia (mm. ristiriitoja yhtäältä kansainvälisen sopimusoikeuden ja toisaalta EU:n oikeuden nojalla jäsenvaltioille kuuluvien velvoitteiden välillä.).

               EU-tason lisäarvo: Euroopan energiainfrastruktuurin ja -markkinoiden asteittainen yhdentyminen, yhteinen riippuvuus ulkoisista toimittajista ja tarve varmistaa yhteisvastuu kriisiaikoina viittaavat kaikki siihen, että perusluonteisia energiapoliittisia päätöksiä ei tulisi tehdä yksinomaan kansallisella tasolla ilman naapurimaiden ja EU:n osallistumista. Hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva päätös sijoittuu rajapintaan, jossa kohtaavat ulkoinen ulottuvuus (koska päätös koskee kolmansien maiden kanssa tehtyjä sopimuksia) ja sisämarkkinat (koska EU:n oikeuden vastaisilla määräyksillä, kuten määräpaikkaa koskevilla ehdoilla, on kielteinen vaikutus energiatuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla). Sen vuoksi saataisiin selvää lisäarvoa yhteistyön ja avoimuuden tehostamisesta EU:n tasolla tämän ehdotuksen puitteissa.

               Suhteellisuusperiaate

                  Tämän ehdotuksen tavoitteena on

               1) varmistaa, että hallitustenväliset sopimukset ovat EU:n oikeuden mukaisia, jotta voidaan taata sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ja parantaa EU:n energiavarmuutta, ja

               2) parantaa hallitustenvälisten sopimusten avoimuutta EU:n energiatoimitusten kustannustehokkuuden ja jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun lisäämiseksi.

                  Tavoitteisiin pääsemiseksi ehdotetaan ratkaisua, jonka olennaisina osatekijöinä ovat valinnaiset vakiolausekkeet ja hallitustenvälisten sopimisten etukäteisarviointi ennen niiden allekirjoittamista. Kuten hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamiseen liittyvässä vaikutusarvioinnissa selitetään, nykyisen järjestelmän säilyttäminen ei olisi tehokasta. Yhtäkään komission ongelmallisiksi toteamista hallitustenvälisistä sopimuksista ei ole toistaiseksi purettu.

                  Vaikutusten arvioinnissa todetaan myös, että pelkkä pakollisten vakiolausekkeiden laatiminen voisi auttaa jäsenvaltioita välttämään ristiriitoja unionin oikeuden kanssa, mutta koska hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen soveltamisalaan kuuluu laaja kirjo tilanteita ja liiketoimintamalleja, vakiolausekkeista ei voitaisi tehdä tarpeeksi tarkkoja, jotta ne voisivat tarjota oikeusvarmuutta ja korvata lopullisesta tekstiluonnoksesta tehtävän perusteellisen etukäteisarvioinnin. Riippuen kolmannen maan asemasta ja neuvotteluvoimasta jäsenvaltiot eivät myöskään välttämättä onnistuisi sisällyttämään sopimukseen tiettyjä vakiolausekkeita.

                  Siksi vaikutusten arvioinnissa todetaan, että ennakkovalvonta on vähiten tiukka toimintamalli, jonka avulla EU:n oikeuden vastaiset sopimukset voidaan välttää.

               Toimintatavan valinta

                  Asiaa koskeva voimassaoleva lainsäädäntö sisältyy hallitustenvälisiä sopimuksia koskevaan päätökseen. Nyt käsillä olevan ehdotuksen tavoitteena on tehostaa ja parantaa toimenpiteitä ja menettelyjä, joista säädetään voimassaolevassa päätöksessä. Sen vuoksi on aiheellista valita säädöstavaksi päätös. Uusien osatekijöiden määrän ja laajuuden vuoksi päätösluonnoksessa ehdotetaan nykyisen päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamista ja korvaamista sen sijaan, että sen säännöksiä muutettaisiin.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ehdotus perustuu kokemuksiin, joita komissio on saanut hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen täytäntöönpanosta sen tultua voimaan 17. marraskuuta 2012. Kokemuksia on analysoitu päätöksen tarkistamista koskevan vaikutusarvioinnin liitteenä olevassa arviointikertomuksessa sekä nykyisen päätöksen soveltamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetussa kertomuksessa.

               Näissä kertomuksissa todetaan hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen toimivuudesta, että sen säännöksillä (etenkin vaatimustenmukaisuustarkastuksen jälkikäteisluonteen vuoksi) ei ole onnistuttu tekemään jo tehdyistä unionin oikeuden kanssa ristiriitaisista hallitustenvälisistä sopimuksista unionin oikeuden mukaisia, eivätkä ne ole suoraan vaikuttaneet jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa käymiin neuvotteluihin. Yhtään hallitustenvälisen sopimuksen luonnosta ei myöskään ole oma-aloitteisesti toimitettu komissiolle ennakkotarkastusta varten. Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevaa päätöstä ei nykymuodossaan siksi pidetä vaikuttavana.

               Kertomuksissa todetaan myös, että yleisesti ottaen nykymuotoiseen päätökseen liittyviä kustannuksia voidaan perustella sen tarjoamilla eduilla, koska se turvaa energian sisämarkkinoiden toimivuutta ja parantaa toimitusvarmuutta. Päätöstä voitaisiin kuitenkin tehostaa muuttamalla vaatimustenmukaisuustarkastukset ennakkoon tehtäviksi (sen sijaan, että ne tehtäisiin nykyiseen tapaan jälkikäteen). Tämän myötä oikeusvarmuus paranisi tuntuvasti ja niin jäsenvaltioille kuin komissiollekin aiheutuisi vähemmän kustannuksia.

               Lisäksi kertomuksissa tehdään selväksi, että hallitustenvälisillä sopimuksilla on jatkossakin merkittävä tehtävä EU:n energiasektorilla. Hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva päätös on siis edelleen merkityksellinen, mutta sitä on mukautettava energiansaannin ja toimitusreittien muuttumiseen. Kertomuksissa painotetaan myös, että hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva päätös tuo selkeää EU:n tason lisäarvoa, koska se lisää yhteistyötä ja avoimuutta EU:n tasolla ja parantaa toimitusvarmuutta ja energian sisämarkkinoiden toimintaa.

               Yleisenä päätelmänä kertomuksissa todetaan, että hallitustenvälisiä sopimuksia koskevassa päätöksessä vahvistetut menettelyt eivät nykymuodossaan ole täysin tarkoituksenmukaisia ja että keskeinen menettelyihin liittyvä ongelma on se, että vaatimustenmukaisuustarkastus tehdään nykyisessä järjestelmässä jälkikäteen. Järjestelmä oli tulosta tiukoista toimielinten välisistä neuvotteluista, kun päätöstä hyväksyttiin vuonna 2012.

                  Tällä ehdotuksella puututaan todettuihin puutteisiin.

               Sidosryhmien kuuleminen

                  Julkinen sidosryhmäkuuleminen järjestettiin 28.7.–22.10.2015. Komissio sai noin 25 vastausta sidosryhmiltä, kuten jäsenvaltioilta ja järjestöiltä (sääntelyviranomaiset ja toimiala), ja kuulemisen tuloksia voidaan pitää tyydyttävinä.

               Kaikki vastaajat korostivat hallitustenvälisten sopimusten tärkeyttä energian toimitusvarmuuden ja energian sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta. Vastaajien näkemykset jakautuivat kuitenkin kysymyksissä, jotka koskivat tarvetta vahvistaa päätöksellä perustettua järjestelmää ja parasta tapaa edetä asiassa.

               Kattava raportti julkisen kuulemisen tuloksista on hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamiseen liittyvän vaikutusarvioinnin liitteenä, ja muut kuin luottamukselliset vastaukset on julkaistu komission verkkosivustolla
                  4
               .

               Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen täytäntöönpanoon liittyvät tiedot ovat osin luottamuksellisia, mikä johtuu sekä päätöksen säännöksistä (4 artikla – Luottamuksellisuus) että tietyistä poikkeuksista, joista säädetään asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi
                  5
                (4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmas luetelmakohta, joka koskee kansainvälisten suhteiden suojaa, 4 artiklan 5 kohta, jonka mukaan jäsenvaltio voi pyytää toimielintä olemaan luovuttamatta kyseisestä jäsenvaltiosta peräisin olevaa asiakirjaa ilman jäsenvaltion etukäteen antamaa suostumusta, sekä 4 artiklan 2 kohdan toinen luetelmakohta, joka koskee tuomioistuinkäsittelyn ja oikeudellisen neuvonannon suojaa). Muun muassa näistä syistä päätettiin olla teettämättä ulkoista tutkimusta nykyisen päätöksen täytäntöönpanosta.

               Vaikutustenarviointi

                  Vaikutustenarviointi tuki kaikkia ehdotettuja toimenpiteitä. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi puoltavan lausunnon 4. joulukuuta 2015.

                  Vaikutusten arvioinnissa on tarkasteltu viittä toimintavaihtoehtoa:

               Vaihtoehto 1: Perusskenaario: Hallitustenvälisiä sopimuksia koskeva päätös säilytetään ennallaan, mutta rikkomusmenettelyjä tehostetaan.

               Vaihtoehto 2: Hallitustenvälisiin sopimuksiin sisällytetään vakiolausekkeet, jotka eivät ole ristiriidassa EU:n oikeuden/suuntaviivojen kanssa.

               Vaihtoehto 3: Komissio suorittaa hallitustenvälisten sopimusten pakollisen ennakkoarvioinnin.

               Vaihtoehto 4: Komissio osallistuu pakollisesti tarkkailijana hallitustenvälisistä sopimuksista käytäviin neuvotteluihin.

               Vaihtoehto 5: Komissio neuvottelee EU:n sopimukset energia-alalla.

                  Vaikutustenarvioinnissa päädyttiin siihen, että tuloksellisin, tehokkain ja oikeasuhteisin vaihtoehto on vaihtoehto 3.

               Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ehdotus lisää hallinnollista taakkaa rajoitetusti.

               Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen 8 artiklaan sisältyy tarkistuslauseke. Artiklan mukaan komissio laatii kertomuksen 1. tammikuuta 2016 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein.

               Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen tarkistamisesta tehdyn vaikutusarvioinnin liitteenä olevan arviointikertomuksen lisäksi tämän ehdotuksen mukana on ensimmäinen kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

               Komissio aikoo hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen 8 artiklan mukaisesti esittää seuraavan raportin 1. tammikuuta 2020 mennessä.

               Perussopimusten valvojana komissio käynnistää tarvittaessa perustamissopimuksen 258 artiklan mukaisen menettelyn siinä tapauksessa, että jäsenvaltio ei noudata unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen liittyviä velvoitteitaan.

               Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei sovelleta.

               Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Tarkistettu päätös sisältää seuraavat osat:

               1.Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevat ilmoitusvelvollisuudet:

               Jäsenvaltioille asetetaan velvoite ilmoittaa komissiolle aikeestaan aloittaa neuvottelut kolmannen maan kanssa uusista hallitustenvälisistä sopimuksista tai voimassa olevien tarkistamisesta.

               Komissio olisi pidettävä ajan tasalla sen jälkeen, kun tällainen ilmoitus on annetaan.

               Kun jäsenvaltio antaa komissiolle ilmoituksen neuvotteluista, komission yksiköt voivat antaa jäsenvaltioille neuvoja siitä, miten välttää hallitustenvälisten sopimusten ristiriitaisuudet suhteessa unionin oikeuteen tai neuvoston tai Eurooppa-neuvoston päätelmissä hyväksyttyihin unionin poliittisiin kantoihin.

               Jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle hallitustenvälisen sopimuksen luonnoksesta tai muutosehdotuksesta kaikkine liiteasiakirjoineen heti, kun osapuolet ovat päässeet neuvotteluissa sopimukseen kaikista keskeisistä osatekijöistä, jotta komissio voi tehdä ennakkoarvioinnin.

               Jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle hallitustenvälisestä sopimuksesta tai sen muutoksista kaikkine lisäasiakirjoineen ratifioinnin yhteydessä.

               Jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle kaikista voimassa olevista hallitustenvälisistä sopimuksista tai niiden muutoksista kaikkine lisäasiakirjoineen.

               Yritysten väliset sopimukset eivät kuulu ilmoitusvelvoitteiden piiriin, mutta niistä voidaan ilmoittaa vapaaehtoisuuden pohjalta.

               Komissio vaihtaa saamiaan tietoja ja asiakirjoja muiden jäsenvaltioiden kanssa luottamuksellisuutta koskevien säännösten mukaisesti.

               2.Komission tekemä arviointi:

               Komissio tekee ennakkoarvioinnin hallitustenvälisten sopimusten luonnoksista tai muutosehdotuksista ja ilmoittaa jäsenvaltiolle kuuden viikon kuluessa mahdollisista epäilyksistään, jotka koskevat yhteensopivuutta unionin oikeuden ja erityisesti energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja unionin kilpailuoikeuden kanssa.

               Komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle lausuntonsa hallitustenvälisen sopimuksen tai sen muutosten yhteensopivuudesta unionin oikeuden kanssa 12 viikon kuluessa päivästä, jona sopimuksesta tai sen muutoksista ilmoitettiin.

               Jäsenvaltio ei saa tehdä ehdotettua hallitustenvälistä sopimusta tai sen muutosta ennen kuin komissio on ilmoittanut jäsenvaltiolle mahdollisista epäilyksistään ja antanut lausuntonsa. Ehdotettua hallitustenvälistä sopimusta tai sen muutosta tehdessään jäsenvaltion on otettava komission lausunto mahdollisimman tarkasti huomioon.

               Komissio tekee jälkiarvioinnin voimassa olevista hallitustenvälisistä sopimuksista tai niiden muutoksista ja ilmoittaa jäsenvaltioille mahdollisista epäilyistä, jotka koskevat näiden sopimusten yhteensopivuutta unionin oikeuden kanssa, yhdeksän kuukauden kuluessa päivästä, jona sopimuksista oli ilmoitettu.

               3.Ei-sitoviin välineisiin liittyvät ilmoitusvelvollisuudet ja komission suorittama arviointi:

               Jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan komissiolle voimassa olevista ja tulevista ei-sitovista välineistä kaikkine lisäasiakirjoineen.

               Komissio voi suorittaa jälkiarvioinnin ilmoitetuista ei-sitovista välineistä ja ilmoittaa jäsenvaltiolle asiasta, jos se katsoo, että ei-sitovan välineen täytäntöönpanotoimenpiteet saattavat olla ristiriidassa unionin oikeuden kanssa.

               Komissio vaihtaa saamiaan asiakirjoja muiden jäsenvaltioiden kanssa luottamuksellisuutta koskevien säännösten mukaisesti.

               2016/0031 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan 2 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  6
               ,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
                  7

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Energian sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta edellyttää, että unioniin tuotavaan energiaan sovelletaan täysimääräisesti energian sisämarkkinoiden perustamista koskevia sääntöjä. Huonosti toimivat energian sisämarkkinat saattavat unionin heikkoon ja epäedulliseen asemaan energian toimitusvarmuuden kannalta ja heikentävät etuja, joita sisämarkkinat voivat tuoda eurooppalaisille kuluttajille ja teollisuudelle.

               (2)Komission 25 päivänä helmikuuta 2015 hyväksymän energiaunionistrategian
                  8
                tavoitteena on turvata kuluttajille varma, kestävä, kilpailukykyinen ja kohtuuhintainen energiansaanti. Energiaunionistrategiassa painotetaan toukokuussa 2014 hyväksytyssä Euroopan energiavarmuusstrategiassa
                  9
                tehtyyn analyysiin tukeutuen, että tärkeä osatekijä energiavarmuuden turvaamisessa on se, että energian ostamiseen kolmansista maista liittyvät sopimukset ovat kaikilta osin unionin oikeuden mukaisia. Samassa hengessä Eurooppa-neuvosto kehotti 19 päivänä maaliskuuta 2015 antamissaan päätelmissä varmistamaan, että kaikki sopimukset, jotka liittyvät kaasun ostamiseen ulkoisilta toimittajilta, ovat täysin EU:n oikeuden mukaisia, erityisesti lisäämällä tällaisten sopimusten avoimuutta ja yhteensopivuutta EU:n energiavarmuusmääräysten kanssa.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 994/2012/EU
                  10
                on ollut hyödyllinen keino saada tietoa voimassa olevista hallitustenvälisistä sopimuksista ja yksilöidä ongelmia, joita niistä on aiheutunut liittyen niiden yhteensopivuuteen unionin oikeuden kanssa.

               (4)Päätös N:o 994/2012/EU on kuitenkin osoittautunut tehottomaksi pyrittäessä varmistamaan hallitustenvälisten sopimusten yhteensopivuus unionin oikeuden kanssa. Kyseinen päätös perustui pääasiassa siihen, että komissio arvioi hallitustenväliset sopimukset sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat tehneet ne kolmannen maan kanssa. Kokemukset päätöksen N:o 994/2012/EU täytäntöönpanosta ovat osoittaneet, ettei tällaisessa jälkiarvioinnissa voida täysin hyödyntää mahdollisuuksia varmistaa, että hallitustenvälinen sopimus ovat yhteensopiva unionin oikeuden kanssa. Hallitustenvälisissä sopimuksissa useinkaan ole asianmukaisia irtisanomis- tai mukautuslausekkeita, joiden nojalla jäsenvaltiot voisivat saattaa sen unionin oikeuden mukaiseksi kohtuullisessa ajassa. Lisäksi sopimuksen allekirjoittajien kannat on jo vahvistettu, joten on poliittisesti vaikeaa muuttaa sopimusta miltään osin.

               (5)Jotta voidaan välttää ristiriitaisuus unionin oikeuden kanssa ja lisätä avoimuutta, jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman pian ilmoitettava komissiolle aikeestaan aloittaa neuvottelut uusista hallitustenvälisistä sopimuksista tai voimassa olevien hallitustenvälisten sopimusten muuttamisesta. Komissiolle olisi tiedotettava säännöllisesti neuvottelujen edistymisestä. Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus pyytää komissiota osallistumaan neuvotteluihin tarkkailijana.

               (6)Neuvottelujen aikana komission olisi voitava antaa ohjeita siitä, miten vältetään ristiriitaisuus unionin oikeuden kanssa. Komissio voisi erityisesti laatia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa valinnaisia vakiolausekkeita tai suuntaviivoja. Komissiolla olisi oltava mahdollisuus ohjata huomiota unionin energiapoliittisiin tavoitteisiin, jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun periaatteeseen sekä neuvoston tai Eurooppa-neuvoston päätelmissä hyväksyttyihin unionin poliittisiin kantoihin.

               (7)Unionin oikeuden noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava hallitustenvälisen sopimuksen luonnos komissiolle ennen kuin siitä tulee sopimuspuolia oikeudellisesti sitova (ennakkoilmoitus). Komission olisi yhteistyön hengessä tuettava jäsenvaltioita määriteltäessä ongelmakohtia, jotka liittyvät hallitustenvälisen sopimuksen luonnoksen tai sen muutosehdotuksen yhteensopivuuteen unionin oikeuden kanssa. Asianomaisilla jäsenvaltioilla olisi tällöin paremmat valmiudet olisi tehdä unionin oikeuden mukainen sopimus. Komissiolla olisi oltava riittävästi aikaa tällaiseen arviointiin, jotta voidaan tarjota mahdollisimman suuri oikeusvarmuus, mutta kuitenkin välttäen samalla tarpeettomat viivästykset. Voidakseen hyötyä täysimääräisesti komission tuesta jäsenvaltioiden olisi pidättäydyttävä tekemästä hallitustenvälistä sopimusta, kunnes komissio on ilmoittanut jäsenvaltiolle arviostaan. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet sopivan ratkaisun löytämiseksi niin, että todettu ristiriitaisuus voidaan poistaa.

               (8)Energiaunionistrategia huomioon ottaen avoimuus aiemmista ja tulevista hallitustenvälisistä sopimuksista on edelleen ensisijaisen tärkeää. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi jatkossakin ilmoitettava komissiolle kaikki voimassa olevat ja tulevat hallitustenväliset sopimukset riippumatta siitä, ovatko ne tulleet voimaan vai sovelletaanko niitä väliaikaisesti valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 25 artiklan mukaisesti, sekä uudet hallitustenväliset sopimukset.

               (9)Komission olisi arvioitava sellaisten hallitustenvälisten sopimusten yhteensopivuutta unionin oikeuden kanssa, jotka ovat tulleet voimaan tai joita sovelletaan väliaikaisesti ennen tämän päätöksen voimaantuloa, ja ilmoitettava asiasta jäsenvaltioille. Jos tällaiset sopimukset ovat ristiriidassa unionin oikeuden kanssa, jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimet sopivan ratkaisun löytämiseksi niin, että todettu ristiriitaisuus voidaan poistaa.

               (10)Tätä päätöstä olisi sovellettava vain sellaisiin hallitustenvälisiin sopimuksiin, jotka vaikuttavat energian sisämarkkinoihin tai energian toimitusvarmuuteen unionissa. Jos asiasta on epävarmuutta, jäsenvaltioiden olisi kuultava komissiota. Sopimuksilla, jotka eivät enää ole voimassa tai joita ei enää sovelleta, ei lähtökohtaisesti ole vaikutusta energian sisämarkkinoihin tai energian toimitusvarmuuteen unionissa, eikä niiden näin ollen tulisi kuulua tämän asetuksen soveltamisalaan.

               (11)Jäsenvaltiot luovat suhteita kolmansiin maihin paitsi hallitustenvälisillä sopimuksilla myös ei-sitovilla välineillä. Vaikka ne eivät ole oikeudellisesti sitovia, tällaisia välineitä voidaan käyttää luotaessa yksityiskohtaisia puitteita energiainfrastruktuurille ja energiatoimituksille. Ei-sitovilla välineillä voi sen vuoksi olla samanlaisia vaikutuksia energian sisämarkkinoihin kuin hallitustenvälisillä sopimuksilla, koska niiden täytäntöönpano voi johtaa unionin lainsäädännön rikkomiseen. Jotta voidaan varmistaa suurempi avoimuus kaikissa jäsenvaltioiden toimenpiteissä, joilla voi olla vaikutusta energian sisämarkkinoihin ja energiavarmuuteen, jäsenvaltioiden olisi siksi ilmoitettava komissiolle jälkikäteen myös asiaankuuluvat ei-sitovat välineet. Komission olisi arvioitava ilmoitetut ei-sitovat välineet ja tarvittaessa ilmoitettava asiasta jäsenvaltiolle.

               (12)Sellaisten hallitustenvälisten sopimusten tai ei-sitovien välineiden, joista on kokonaisuudessaan ilmoitettava komissiolle muiden unionin säädösten nojalla tai jotka koskevat Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen alaan kuuluvia asioita, ei tulisi kuulua tämän päätöksen soveltamisalaan.

               (13)Tällä päätöksellä ei saisi luoda yritysten välisiä sopimuksia koskevia velvoitteita. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava ilmoittaa komissiolle vapaaehtoisesti sellaisista sopimuksista, joihin nimenomaisesti viitataan hallitustenvälisissä sopimuksissa tai ei-sitovissa välineissä.

               (14)Komission olisi annettava vastaanottamansa tiedot kaikkien muiden jäsenvaltioiden saataville turvallisessa sähköisessä muodossa. Komission olisi kunnioitettava jäsenvaltioiden pyyntöjä sille toimitettujen tietojen luottamuksellisesta käsittelystä. Luottamuksellisuutta koskevilla pyynnöillä ei kuitenkaan saisi rajoittaa komission omaa oikeutta tutustua luottamuksellisiin tietoihin, koska komissio tarvitsee kattavat tiedot omia arviointejaan varten. Komission tehtävänä olisi oltava varmistaa luottamuksellisuuslausekkeen soveltaminen. Luottamuksellisuutta koskevat pyynnöt eivät saisi vaikuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001
                  11
                säädettyyn yleisön oikeuteen tutustua asiakirjoihin.

               (15)Jos jäsenvaltio katsoo, että hallitustenvälinen sopimus on luottamuksellinen, sen olisi toimitettava siitä yhteenveto komissiolle, jotta muiden jäsenvaltioiden tietoon voidaan saattaa tällainen yhteenveto.

               (16)Pysyvän hallitustenvälisiä sopimuksia koskevien tietojen vaihtamisen unionin tasolla olisi mahdollistettava parhaiden käytäntöjen kehittäminen. Komission olisi kyseisten parhaiden käytäntöjen perusteella ja unionin ulkopolitiikkaa koskevissa asioissa tarvittaessa yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa laadittava valinnaisia vakiolausekkeita, joita käytettäisiin jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallitustenvälisissä sopimuksissa. Tällaisten vakiolausekkeiden käytöllä olisi pyrittävä välttämään ristiriitaisuudet hallitustenvälisten sopimusten ja unionin oikeuden välillä, erityisesti energian sisämarkkinasääntöjen ja kilpailuoikeuden osalta, ja ristiriitaisuudet hallitustenvälisten sopimusten ja unionin tekemien kansainvälisten sopimusten välillä. Niiden käytön olisi oltava vapaaehtoista, ja niiden sisältöä olisi voitava mukauttaa erilaisiin tilanteisiin.

               (17)Lisääntynyt molemminpuolinen tietoisuus voimassa olevista ja uusista hallitustenvälisistä sopimuksista ja ei-sitovista välineistä voisi parantaa energia-asioiden koordinointia jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Paremman koordinoinnin ansiosta jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus hyötyä täysimääräisesti unionin poliittisesta ja taloudellisesta painoarvosta ja komissiolle annettaisiin mahdollisuus ehdottaa ratkaisuja hallitustenvälisissä sopimuksissa todettuihin ongelmiin.

               (18)Komission olisi helpotettava ja edistettävä jäsenvaltioiden välistä koordinointia unionin yleisen strategisen roolin tehostamiseksi vahvan ja tehokkaan koordinoidun lähestymistavan avulla tuottaja-, kauttakuljetus- ja kuluttajamaihin nähden.

               (19)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on energia-alan hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskeva tietojenvaihto jäsenvaltioiden ja komission välillä, vaan se voidaan tämän kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan päätöksen vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

               (20)Tämän päätöksen säännökset eivät saisi vaikuttaa rikkomisia, valtiontukia ja kilpailua koskevien unionin sääntöjen soveltamiseen. Komissiolla on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaisesti oikeus käynnistää rikkomismenettely, jos se katsoo, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille mainitun perussopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden.

               (21)Komission olisi arvioitava vuonna 2020, onko tämä päätös riittävä ja tehokas sen varmistamiseksi, että hallitustenväliset sopimukset ovat yhteensopivia unionin oikeuden kanssa ja että energia-alalla tehtyjä hallitustenvälisiä sopimuksia koordinoidaan jäsenvaltioiden välillä runsaasti.

               (22)Päätös N:o 994/2012/EU olisi kumottava,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kohde ja soveltamisala

               1.Tällä päätöksellä perustetaan mekanismi 2 artiklassa määriteltyjä energia-alan hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevien tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden ja komission välillä energian sisämarkkinoiden toiminnan optimoimiseksi.

               2.Tätä päätöstä ei sovelleta sellaisiin hallitustenvälisiin sopimuksiin ja ei-sitoviin välineisiin, joihin jo kokonaisuudessaan sovelletaan unionin oikeuden nojalla muita erityisiä ilmoitusmenettelyjä.

               2 artikla

               Määritelmät

               Tässä päätöksessä tarkoitetaan

               1)’hallitustenvälisellä sopimuksella’ yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välistä oikeudellisesti sitovaa sopimusta, joka vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai toimivuuteen taikka energian toimitusvarmuuteen unionissa; jos tällainen oikeudellisesti sitova sopimus kuitenkin koskee muitakin asioita, ainoastaan niiden määräysten, jotka liittyvät energiaan, mukaan lukien kyseisiin energiaan liittyviin määräyksiin sovellettavat yleiset määräykset, katsotaan muodostavan ’hallitustenvälisen sopimuksen’;

               2)’voimassa olevalla hallitustenvälisellä sopimuksella’ hallitustenvälistä sopimusta, joka on tullut voimaan tai jota sovelletaan väliaikaisesti ennen tämän päätöksen voimaantuloa;

               3)’ei-sitovalla välineellä’ yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välistä oikeudellisesti ei-sitovaa järjestelyä, kuten yhteisymmärryspöytäkirjaa, yhteistä julistusta, ministerijulistusta, yhteistä toimintaa tai yhteisiä käytännesääntöjä, jotka sisältävät unionin oikeuden tulkintaa ja joissa asetetaan edellytykset energian toimittamiselle (kuten määrät ja hinnat) tai energiainfrastruktuurien kehittämiselle;

               4)’voimassa olevalla ei-sitovalla välineellä’ ei-sitovaa välinettä, joka on allekirjoitettu tai josta on sovittu muulla tavalla ennen tämän päätöksen voimaantuloa.

               3 artikla

               Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevat ilmoitusvelvollisuudet

               1.Jos jäsenvaltio aikoo käynnistää kolmannen maan kanssa neuvottelut voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen tarkistamiseksi tai uuden hallitustenvälisen sopimuksen tekemiseksi, jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kirjallisesti aikomuksestaan mahdollisimman aikaisin ennen neuvottelujen suunniteltua käynnistämistä.

               Jos jäsenvaltio tekee komissiolle tällaisen neuvotteluja koskevan ilmoituksen, asianomaisen jäsenvaltion on tiedotettava säännöllisesti komissiolle neuvottelujen edistymisestä.

               2.Heti kun osapuolet ovat päässeet sopimukseen hallitustenvälisen sopimuksen luonnoksen tai voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen muutosehdotuksen kaikista keskeisistä osista, mutta ennen virallisten neuvottelujen päättymistä, asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava kyseinen sopimusluonnos tai muutosehdotus komissiolle liitteineen 5 artiklan mukaista ennakkoarviointia varten.

               Jos hallitustenvälisen sopimuksen luonnoksessa tai voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen muutosehdotuksessa nimenomaisesti viitataan muihin teksteihin, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava myös nämä muut tekstit siltä osin kuin niihin sisältyy osia, jotka voivat vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai energian toimitusvarmuuteen unionissa.

               3.Hallitustenvälinen sopimuksen tai hallitustenvälisen sopimuksen muutoksen ratifioinnin yhteydessä asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle hallitustenvälinen sopimus tai sen muutos liitteineen.

               Jos ratifioidussa hallitustenvälisessä sopimuksessa tai hallitustenvälisen sopimuksen muutoksessa nimenomaisesti viitataan muihin teksteihin, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava myös nämä muut tekstit siltä osin kuin niihin sisältyy osia, jotka voivat vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai energian toimitusvarmuuteen unionissa.

               4.Edellä olevan 2 ja 3 kohdan mukaista velvoitetta komissiolle tehtävästä ilmoituksesta ei sovelleta yritysten välisiin sopimuksiin.

               5.Kaikki tämän artiklan 1–3 kohdan, 6 artiklan 1 ja 2 kohdan ja 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehtävä komission käyttöön antamalla verkkopohjaisella sovelluksella. Jäljempänä 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa ja 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut määräajat alkavat kulua päivästä, jona täydellisen ilmoituksen sisältävät asiakirjat on rekisteröity sovelluksessa.

               4 artikla

               Komission tarjoama apu

               1.Jos jäsenvaltio tekee komissiolle 3 artiklan 1 kohdan nojalla neuvotteluja koskevan ilmoituksen, komission yksiköt voivat antaa sille neuvoja siitä, miten välttää neuvoteltavana olevan hallitustenvälisen sopimuksen tai voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen muutoksen ristiriita unionin oikeuden kanssa. Kyseinen jäsenvaltio voi myös pyytää komissiota avustamaan neuvotteluissa.

               2.Komissio voi osallistua neuvotteluihin tarkkailijana asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta pyynnöstään saatuaan asianomaisen jäsenvaltion kirjallisen hyväksynnän.

               3.Jos komissio osallistuu neuvotteluihin tarkkailijana, se voi antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle neuvoja siitä, miten välttää neuvoteltavana olevan hallitustenvälisen sopimuksen tai sen muutoksen ristiriita unionin oikeuden kanssa.

               5 artikla

               Komission tekemä arviointi

               1.Kuuden viikon kuluessa päivästä, jona hallitustenvälisen sopimuksen tai sen muutosehdotuksen täydellinen luonnos on ilmoitettu komissiolle liitteineen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, komissio ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisista epäilyksistään, jotka koskevat hallitustenvälisen sopimuksen luonnoksen tai muutosehdotuksen yhteensopivuutta unionin oikeuden ja erityisesti energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja unionin kilpailuoikeuden kanssa. Jos komissio ei vastaa mainitussa määräajassa, katsotaan, ettei komissiolla ole epäilyksiä asian suhteen.

               2.Jos komissio 1 kohdan nojalla ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle epäilyksistään, se toimittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle lausuntonsa kyseisen hallitustenvälisen sopimuksen luonnoksen tai muutosehdotuksen yhteensopivuudesta unionin oikeuden ja erityisesti energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja unionin kilpailuoikeuden kanssa 12 viikon kuluessa 1 kohdasta tarkoitetusta ilmoituspäivästä. Jos komissio ei tässä määräajassa anna lausuntoa, katsotaan, ettei komissio ole esittänyt vastalauseita.

               3.Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja voidaan jatkaa asianomaisen jäsenvaltion suostumuksella. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja lyhennetään yhteisymmärryksessä komission kanssa, jos olosuhteet sitä edellyttävät.

               4.Jäsenvaltio ei saa allekirjoittaa, ratifioida tai hyväksyä hallitustenvälisen sopimuksen luonnosta tai voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen muutosta ennen kuin komissio on ilmoittanut jäsenvaltiolle mahdollisista epäilyksistään 1 kohdan mukaisesti tai tapauksen mukaan antanut lausuntonsa 2 kohdan mukaisesti tai, jos komissio ei vastaa tai anna lausuntoa, ennen 1 kohdassa tai tapauksen mukaan 2 kohdassa tarkoitetun määräajan umpeutumista.

               Allekirjoittaessaan, ratifioidessaan tai hyväksyessään hallitustenvälisen sopimuksen tai muutoksen hallitustenväliseen sopimukseen asianomaisen jäsenvaltion on otettava mahdollisimman tarkasti huomioon 2 kohdassa tarkoitettu komission lausunto.

               6 artikla

               Voimassaoleviin hallitustenvälisiin sopimuksiin liittyvät ilmoitusvelvollisuudet ja komission suorittama arviointi

               1.Jäsenvaltioiden on [3 kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle kaikki voimassa olevat hallitustenväliset sopimukset liitteineen ja muutoksineen.

               Jos voimassa olevassa hallitustenvälisessä sopimuksessa nimenomaisesti viitataan muihin teksteihin, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava myös nämä muut tekstit siltä osin kuin niihin sisältyy osia, jotka voivat vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai energian toimitusvarmuuteen unionissa.

               Tämän kohdan mukaista velvoitetta ilmoittaa komissiolle ei sovelleta yritysten välisiin sopimuksiin.

               2.Voimassa olevat hallitustenväliset sopimukset, joista on viimeistään tämän päätöksen voimaantulopäivänä ilmoitettu komissiolle päätöksen N:o 994/2012/EU 3 artiklan 1 tai 5 kohdan tai asetuksen (EU) N:o 994/2010 13 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti, katsotaan ilmoitetuiksi komissiolle tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, edellyttäen että ilmoitus täyttää kyseisessä kohdassa säädetyt vaatimukset.

               3.Komissio arvioi hallitustenväliset sopimukset, joista on ilmoitettu 1 tai 2 kohdan mukaisesti. Jos komissio ensimmäisen arviointinsa jälkeen epäilee sopimusten yhteensopivuutta unionin oikeuden ja erityisesti energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja unionin kilpailuoikeuden kanssa, komissio ilmoittaa asiasta asianomaisille jäsenvaltioille yhdeksän kuukauden kuluessa siinä, kun sille on ilmoitettu kyseisistä sopimuksista.

               7 artikla

               Ei-sitoviin välineisiin liittyvät ilmoitusvelvollisuudet ja komission suorittama arviointi

               1.Ei-sitovan välineen tai ei-sitovan välineen muutoksen hyväksymisen yhteydessä asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ei-sitova väline tai sen muutos liitteineen.

               Jos ei-sitovassa välineessä tai ei-sitovan välineen muutosehdotuksessa nimenomaisesti viitataan muihin teksteihin, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava myös nämä muut tekstit siltä osin kuin niihin sisältyy osia, jotka voivat vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai energian toimitusvarmuuteen unionissa.

               2.Jäsenvaltioiden on [3 kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle kaikki voimassa olevat ei-sitovat välineet liitteineen ja muutoksineen.

               Jos voimassa olevassa ei-sitovassa välineessä nimenomaisesti viitataan muihin teksteihin, asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava myös nämä muut tekstit siltä osin kuin niihin sisältyy osia, jotka voivat vaikuttaa energian sisämarkkinoiden toimintaan tai energian toimitusvarmuuteen unionissa.

               3.Edellä olevan 1 ja 2 kohdan mukaista velvoitetta komissiolle tehtävästä ilmoituksesta ei sovelleta yritysten välisiin sopimuksiin.

               4.4.Jos komissio ensimmäisen arviointinsa jälkeen katsoo, että toimenpiteet, joilla komissiolle 1 ja 2 kohdan nojalla ilmoitettu ei-sitova väline pannaan täytäntöön, voivat olla ristiriidassa unionin oikeuden ja erityisesti energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja unionin kilpailuoikeuden kanssa, komissio voi ilmoittaa asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle.

               8 artikla

               Avoimuus ja luottamuksellisuus

               1.Kun jäsenvaltio toimittaa komissiolle tietoja 3 artiklan 1–3 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti, jäsenvaltio voi ilmoittaa, onko osa joko liiketoimintaan liittyvistä tai muista tiedoista, joiden julkistaminen saattaisi vahingoittaa osapuolten toimintaa, katsottava luottamukselliseksi ja voidaanko toimitetut tiedot saattaa muiden jäsenvaltioiden tietoon.

               Jäsenvaltion on annettava tällainen ilmoitus 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista olemassa olevista sopimuksista [3 kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta].

               2.Jos jäsenvaltio ei ole ilmoittanut tietoja luottamuksellisiksi 1 kohdan mukaisesti, komissio antaa kyseiset tiedot turvallisessa sähköisessä muodossa kaikkien muiden jäsenvaltioiden saataville.

               3.Jos jäsenvaltio on ilmoittanut 1 kohdan mukaisesti luottamukselliseksi voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen, voimassa olevan hallitustenvälisen sopimuksen muutoksen, uuden hallitustenvälisen sopimuksen, voimassa olevan ei-sitovan välineen, voimassa olevan ei-sitovan välineen muutoksen tai uuden ei-sitovan välineen, kyseisen jäsenvaltion on annettava saataville yhteenveto toimitetuista tiedoista.

               Tämän yhteenvedon on sisällettävä ainakin seuraavat tiedot kyseessä olevasta hallitustenvälisestä sopimuksesta, ei-sitovasta välineestä tai muutoksesta:

               (a)kohde;

               (b)tarkoitus ja soveltamisala;

               (c)kesto;

               (d)osapuolet;

               (e)tiedot tärkeimmistä osista.

               Tätä kohtaa ei sovelleta 3 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti toimitettuihin tietoihin.

               4.Komissio antaa 3 kohdassa tarkoitetut yhteenvedot sähköisessä muodossa kaikkien muiden jäsenvaltioiden saataville.

               5.Tässä artiklassa tarkoitetut luottamuksellisuutta koskevat pyynnöt eivät rajoita komission omaa oikeutta tutustua luottamuksellisiin tietoihin. Komissio varmistaa, että luottamukselliset tiedot ovat vain niiden komission yksiköiden saatavilla, joiden on ehdottoman välttämätöntä saada tiedot käyttöönsä.

               9 artikla

               Koordinointi jäsenvaltioiden kesken

               Komissio helpottaa ja edistää jäsenvaltioiden keskinäistä koordinointia, jotta voidaan

               (a)tarkastella hallitustenvälisiin sopimuksiin ja ei-sitoviin välineisiin liittyvää kehitystä ja pyrkiä yhtenäisyyteen ja johdonmukaisuuteen unionin energia-alan ulkosuhteissa tuottaja-, kauttakuljetus- ja kuluttajamaihin;

               (b)määrittää hallitustenvälisiin sopimuksiin ja ei-sitoviin välineisiin liittyvät yhteiset ongelmat ja tarkastella asianmukaisia toimenpiteitä kyseisten ongelmien ratkaisemiseksi sekä tarvittaessa ehdottaa ratkaisuja;

               (c)laatia jäsenvaltioita kuullen parhaisiin käytäntöihin perustuvia valinnaisia vakiolausekkeita, joiden käytöllä voitaisiin huomattavasti lisätä tulevien hallitustenvälisten sopimusten ja ei-sitovien välineiden yhteensopivuutta unionin oikeuden kanssa;

               (d)tukea tarpeen mukaan sellaisten monenvälisten hallitustenvälisten sopimusten ja ei-sitovien välineiden laatimista, joissa on mukana useita jäsenvaltioita tai koko unioni.

               10 artikla

               Raportointi ja tarkistaminen

               1.Komissio antaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tämän päätöksen soveltamisesta.

               2.Kertomuksessa on erityisesti arvioitava sitä, missä määrin tällä päätöksellä edistetään hallitustenvälisten sopimusten ja ei-sitovien välineiden yhteensopivuutta unionin oikeuden kanssa sekä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevaa runsasta koordinointia jäsenvaltioiden välillä. Siinä on myös arvioitava, millainen vaikutus tällä päätöksellä on jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa käymiin neuvotteluihin ja ovatko tämän päätöksen soveltamisala ja päätöksessä säädetyt menettelyt tarkoituksenmukaisia.

               11 artikla

               Kumoaminen

               Kumotaan päätös N:o 994/2012/EU.

               12 artikla

               Voimaantulo

               Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               13 artikla

               Osoitus

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  Päätös N:o 994/2012/EU energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta.

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus toimista kaasunsaannin turvaamiseksi ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 994/2010 kumoamisesta (viite XXX).

                     (3)
                  Hallitustenvälisiä sopimuksia koskevan päätöksen johdanto-osan 7 kappaleessa korostetaan, ettei päätöksellä luoda kaupallisten toimijoiden välisiä sopimuksia koskevia velvoitteita. Kyseisessä johdanto-osan kappaleessa tehdään myös selväksi, että jäsenvaltiot voivat ilmoittaa vapaaehtoisesti komissiolle niistä kaupallisista sopimuksista, joihin nimenomaisesti viitataan hallitustenvälisissä sopimuksissa.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/consultation-review-intergovernmental-agreements-decision

                     (5)
                  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

                     (6)
                  EUVL C , , s. .

                     (7)
                  EUVL C , , s. .

                     (8)
                  COM(2015) 80.

                     (9)
                  COM(2014) 330.

                     (10)
                  EUVL L 299, 27.10.2012, s. 13.

                     (11)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 299, 27.10.2012, s. 13).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.1.2016
            COM(2016) 30 final
            2016/0013(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               Yritystoiminnan kehittämiskeskus, jäljempänä ’YKK’, on AKT–EU-kumppanuussopimuksen
                  1
                liitteellä III perustettu elin.

               YKK:n oikeudellinen kehys muodostuu AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005
                  2
                hyväksytyistä yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöistä ja työjärjestyksestä, jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’, AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 9/2005
                  3
                hyväksytyistä yritystoiminnan kehittämiskeskuksen henkilöstösäännöistä ja AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 5/2004
                  4
                hyväksytyistä yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä, jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’.

               Nairobissa 19. ja 20. kesäkuuta 2014 pidetyn AKT–EU-ministerineuvoston 39. istunnon yhteisessä julkilausumassa sovittiin YKK:n hallitusta sulkemisesta. Tässä yhteisessä julkilausumassa ministerineuvosto siirsi AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivallan tarvittavien päätösten tekoon YKK:n sulkemisen eteenpäin viemiseksi.

               Kesäkuusta 2014 lähtien YKK:n sulkemiseksi on tehty asteittaisia toimenpiteitä. YKK:n sulkemisprosessin yhteydessä edellytetään joitakin mukautuksia YKK:n varainhoitosääntöihin.

               YKK:n varainhoitosäännöt hyväksyttiin AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa, joka toimii YKK:n perussääntöjen mukaisesti YKK:n valvontaviranomaisena. Siksi YKK:n hallintoneuvosto pyysi 19. lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä AKT–EU-suurlähettiläskomitealta ennakkohyväksyntää poiketa YKK:n varainhoitosäännöistä. Nämä poikkeukset koskevat

               i) mahdollisuutta järjestää yksi monivuotinen lakisääteinen tilintarkastus YKK:n neljältä viimeiseltä toimintavuodelta (2013–2016) vuosittaisten lakisääteisten tilintarkastusten sijaan YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti

               ii) tätä varten mahdollisuutta allekirjoittaa sopimus yhden tilintarkastusyrityksen kanssa huolimatta YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdasta, jonka mukaan samaa tilintarkastusyritystä ei voida nimittää yli kolmeksi peräkkäiseksi vuodeksi.

               YKK:n moitteettoman sulkemisen varmistamiseksi ehdotetaan, että AKT–EU-suurlähettiläskomitea siirtää toimivallan YKK:n hallintoneuvostolle edellä mainittujen sääntöjen mukauttamiseksi YKK:n erityistarpeisiin sen hallitun sulkemisen osalta.

               2016/0013 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’
                  5
               , liitteen III ja erityisesti sen 2 artiklan 6 kohdan,

               ottaa huomioon yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä 17 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2004
                  6
               , jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn AKT–EU-ministerineuvoston 39. istunnon yhteisessä julkilausumassa sovittiin, että toteutetaan yritystoiminnan kehittämiskeskuksen, jäljempänä ’YKK’, hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä tätä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset.

               (2)AKT–EU-suurlähettiläskomitea muistuttaa 23 päivänä lokakuuta 2014 antamassaan päätöksessä N:o 4/2014
                  7
               , että YKK:n sulkemisessa noudatetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III vahvistettua YKK:n valvontaviranomaisten toimivaltaa ja AKT–EU-ministerineuvoston yhteisessä julkilausumassaan vahvistamia ehtoja.

               (3)AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan d alakohdan mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitea valvoo YKK:n yleisstrategiaa ja sen hallintoneuvoston työskentelyä.

               (4)AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan YKK:n hallintoneuvosto ”vahvistaa varainhoito-, henkilöstö- ja toimintasäännöt”.

               (5)YKK:n hallintoneuvoston AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 19 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä esitetyssä pyynnössä selitetään, että osana keskuksen sulkemista YKK:n hallintoneuvosto haluaa poiketa YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 ja 5 kohdasta ja hakee tälle ennakkohyväksyntää valvontaviranomaisilta.

               (6)Muutokset tai poikkeukset YKK:n varainhoitosääntöihin ja yritystoiminnan kehittämiskeskuksen henkilöstösääntöihin
                  8
               , jäljempänä ’YKK:n henkilöstösäännöt’, edellyttävät joustavaa menettelyä YKK:n hallitusta sulkemisesta aiheutuvien mahdollisten tarpeiden mukaisesti.

               (7)Vaatimukset valita tilintarkastusyritys kolmen vuoden kaudeksi YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja tätä yritystä koskeva vaatimus laatia vuosittainen lakisääteinen tilintarkastuskertomus YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti eivät ole enää aiheellisia nykytilanteessa, kun keskus suljetaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävä unionin kanta YKK:n varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen perustuu liitteenä olevaan luonnokseen AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätökseksi.

               2.Unionin edustajat AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa voivat hyväksyä pieniä muutoksia päätösluonnokseen ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on annettu.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)
                  EUVL L 66, 8.3.2006, s. 16.

                     (3)
                  EUVL L 348, 30.12.2005, s. 54.

                     (4)
                  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52.

                     (5)
                  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (6)
                  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52.

                     (7)
                  EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61.

                     (8)
                  EUVL L 348, 30.12.2005, s. 54.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.1.2016
            COM(2016) 30 final
            LIITE
            asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖS
            AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus

                  NEUVOSTON PÄÄTÖS

               AKT–EU-suurlähettiläskomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymiseen

               LIITE

               Luonnos

               AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS

               yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) varainhoitosääntöjä koskevien poikkeusten hyväksymisestä

               AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’
                  1
               , liitteen III ja erityisesti sen 2 artiklan 6 kohdan,

               ottaa huomioon yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä 17 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 5/2004
                  2
               , jäljempänä ’YKK:n varainhoitosäännöt’,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan d alakohdan mukaan AKT–EU-suurlähettiläskomitea valvoo YKK:n yleisstrategiaa ja sen hallintoneuvoston työskentelyä.

               (2)AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III olevan 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan YKK:n hallintoneuvosto ”vahvistaa varainhoito-, henkilöstö- ja toimintasäännöt”.

               (3)AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005
                  3
                hyväksytyissä yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöissä ja työjärjestyksessä, jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’, ja YKK:n varainhoitosäännöissä varmistetaan, että AKT–EU-suurlähettiläskomitea huolehtii tiedottamisesta ja valvonnasta.

               (4)Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn AKT–EU-ministerineuvoston 39. istunnon yhteisessä julkilausumassa sovittiin, että toteutetaan YKK:n hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä tätä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset.

               (5)AKT–EU-suurlähettiläskomitea muistuttaa 23 päivänä lokakuuta antamassaan päätöksessä N:o 4/2014
                  4
               , että YKK:n sulkemisessa noudatetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III vahvistettua YKK:n valvontaviranomaisten toimivaltaa ja AKT–EU-ministerineuvoston yhteisessä julkilausumassaan vahvistamia ehtoja.

               (6)YKK:n hallintoneuvoston AKT–EU-suurlähettiläskomitealle 19 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä esitetyssä pyynnössä selitetään, että osana keskuksen sulkemista YKK:n hallintoneuvosto haluaa poiketa YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 ja 5 kohdasta ja hakee tälle ennakkohyväksyntää valvontaviranomaisilta.

               (7)Muutokset tai poikkeukset YKK:n varainhoitosääntöihin ja yritystoiminnan kehittämiskeskuksen henkilöstösääntöihin
                  5
               , jäljempänä ’YKK:n henkilöstösäännöt’, edellyttävät joustavaa menettelyä YKK:n hallitusta sulkemisesta mahdollisesti aiheutuvien tarpeiden mukaisesti.

               (8)Vaatimukset valita tilintarkastusyritys kolmen vuoden kaudeksi YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja tätä yritystä koskeva vaatimus laatia vuosittainen lakisääteinen tilintarkastuskertomus YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdan mukaisesti eivät ole enää aiheellisia nykytilanteessa, kun keskus suljetaan,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               1.AKT–EU-suurlähettiläskomitea antaa välittömin oikeusvaikutuksin myönteisen lausunnon YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 ja 5 kohtaa koskevasta poikkeuksesta.

               2.Poiketen siitä, mitä YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 1 kohdassa säädetään, YKK voi valita tilintarkastusyrityksen neljän vuoden kaudeksi varainhoitovuosille 2013–2016. Tilintarkastusyritys on valittava YKK:n varainhoitosääntöjen hankintamenettelyjen mukaisesti.

               Poiketen siitä, mitä YKK:n varainhoitosääntöjen 27 artiklan 5 kohdassa säädetään, monivuotinen tilintarkastus käynnistetään vuosista, joita ei ole vielä tarkastettu ja joita koskeva yksi ainoa loppukertomus esitetään YKK:n hallintoneuvostolle.

               2 artikla

               AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuuttaa YKK:n hallintoneuvoston tekemään poikkeuksen YKK:n varainhoitosäännöistä ja henkilöstösäännöistä ja/tai muuttamaan niitä YKK:n hallitusta sulkemisesta mahdollisesti aiheutuvien tarpeiden mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty [...]

                     AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3. Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)
                  EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52.

                     (3)

                        EUVL L 66, 8.3.2006, s. 66.

                     (4)
                  EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61.

                     (5)
                  EUVL L 348, 30.12.2005, s. 54.


				|

		52013PC0747

			Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
Neuvosto myönsi
17. toukokuuta 2011 (neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU)
Portugalille tämän pyynnöstä rahoitustukea tukeakseen tiukkaa talous- ja
uudistusohjelmaa, jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa
talouden paluu kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa,
euroalueella ja EU:ssa.
Komissio on tarkastellut päätöksen 2011/344/EU
3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä IMF:n ja EKP:n kanssa
kahdeksatta ja yhdeksättä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden
toteutuksessa ja toimenpiteiden tuloksellisuutta sekä niiden taloudellisia ja
yhteiskunnallisia vaikutuksia.
Viimeaikaisen talouden, julkisen talouden ja
rahoitustilanteen kehityksen sekä toteutettujen poliittisten toimien
perusteella komissio katsoo, että tuelle asetettuihin talouspoliittisiin
ehtoihin on tehtävä joitakin muutoksia, jotta voidaan varmistaa ohjelman
tavoitteiden saavuttaminen. Muutoksia selitetään neuvoston
täytäntöönpanopäätökseen tehdyn muutosehdotuksen johdanto-osan kappaleissa.
2013/0362 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS
unionin Portugalille myöntämästä
rahoitustuesta annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan
rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta 11 päivänä
toukokuuta 2010 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010[1] ja erityisesti sen
3 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Komissio on tarkastellut
neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan
mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan
keskuspankin (EKP) kanssa vuoden 2013 syyskuun 16 päivän ja lokakuun
3 päivän välisenä aikana kahdeksatta ja yhdeksättä kertaa viranomaisten
edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa.
(2)       Reaalinen BKT alkoi jälleen
kasvaa neljännesvuositasolla kuluvan vuoden toisella neljänneksellä, ja myös
lyhyen aikavälin indikaattorit viittaavat siihen, että taantuma on vähitellen
taittumassa. Reaalisen BKT:n odotetaan supistuvan 1,8 prosenttia kuluvana
vuonna ja kasvavan 0,8 prosenttia vuonna 2014 ja 1,5 prosenttia
vuonna 2015. Työmarkkinoiden jännitteiden ennakoidaan hellittävän jonkin
verran. Työttömyysasteen odotetaan silti nousevan enimmillään
17,7 prosenttiin ensi vuonna mutta alkavan sitten vähitellen laskea.
Makrotalouden näkymiin liittyy suurta epävarmuutta, sillä vuosille 2014–2015
arvioidun elpymisen kestävyys riippuu siitä, jatkuuko hauraana pysynyt
ulkomaankaupan ja rahoitusmarkkinoiden kehitys myönteisenä.
(3)       Kassaperusteinen julkisen
talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistui vuoden 2012 elokuun ja
vuoden 2013 elokuun välisenä aikana 0,6 prosenttiyksikköä (ilman
poikkeuksellisten tekijöiden vaikutusta). Verotulojen vakaa kehitys ja
useimpien menopuolen erien kurinalainen toteutus tukevat talousarvion
toteuttamista. Julkisen talouden näkymät kuitenkin poikkeavat jonkin verran
seitsemännessä arvioinnissa todetuista näkymistä. Erojen taustalla on
kertaluonteisia tekijöitä, kuten puutteet EU:lta saadun rahoituksen
uudelleenohjelmoinnissa ja satamatoimiluvan myynnin lykkääntyminen. Muita
eroihin vaikuttaneita tekijöitä ovat odotettua suurempi maksuosuus EU:n
talousarvioon, eräiden muiden tulojen kuin verotulojen ennakoitua heikompi
kehitys, Portugalin keskuspankin sijoitussalkussa olevista Kreikan valtion
joukkovelkakirjoista saatujen tuottojen siirtäminen Kreikalle, julkisen
sektorin työntekijöiden eläkejärjestelmään maksettujen sosiaaliturvamaksujen
odotettua pienempi määrä sekä palkkamenoihin ja välituotekäyttöön liittyvien
määrärahojen ylitykset. Alustavan talousarvion määrärahojen käytön (vaikutus
0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) jälkeen näiden poikkeamien arvioidaan
kasvattavan alijäämäsuhdetta nettomääräisesti 0,5 prosenttiyksiköllä
vuonna 2013. Talousarviovajetta kasvatti myös BANIF-pankin pääomittaminen
(vaikutus 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen), joskin sen vaikutus on
jätettävä huomiotta ohjelman tarkastelussa.
(4)       Hallitus toteuttaa korjaavia
toimenpiteitä varmistaakseen, että ohjelman tavoitteena oleva
5,5 prosentin alijäämäsuhde toteutuu: erityisesti investointimäärärahoja
karsitaan ja välituotekäyttöön liittyvien määrärahojen käyttöä
sektoriministeriöissä valvotaan aiempaa tiukemmin (vaikutus 0,1 prosenttia
suhteessa BKT:hen). Lisäksi hallitus ilmoitti kertaluonteisesta
sosiaaliturvamaksu- ja verovelkojen perintäohjelmasta, jonka odotetaan
tuottavan tuloja 0,4 prosentin verran suhteessa BKT:hen ja jonka ohella
kiristetään myös verorikoksista langetettavia seuraamuksia.
(5)       Tarkistettujen julkista
taloutta koskevien arvioiden mukaan julkista taloutta vakautetaan
vuonna 2013 rakenteellisen rahoitusaseman kohenemisella mitattuna
0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli hieman vähemmän kuin seitsemännessä
arvioinnissa ennakoitiin (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen).
Pääasiallisena syynä vakauttamiskehitystä koskevien arvioiden heikkenemiseen
ovat viiveet alkuperäisen vakautuspaketin täytäntöönpanossa ja paketin
osittainen korvaaminen kertaluonteisilla toimilla. Lisäksi odottamattomat
paineet ovat rasittaneet talousarviota. Viiveet täytäntöönpanossa johtuvat
useista rajoitteista kuten heinäkuisesta poliittisesta kriisistä ja sitä
seuranneesta hallituskokoonpanon muutoksesta. Haasteita aiheuttivat myös
perustuslakituomioistuimen 29 päivänä elokuuta antama lausunto, jonka
mukaan uudelleenkoulutusjärjestelmää koskeva lakiehdotus oli perustuslain
vastainen, sekä tekniset vaikeudet toteutettaessa eräitä
perustuslakituomioistuimen 5 päivänä huhtikuuta antaman tuomion edellyttämiä
toimia, erityisesti vähimmäistason ylittäviin työttömyys- ja sairausajan
etuuksiin liittyvien sosiaaliturvamaksujen uudistamista.
(6)       Hallitus on vahvistanut
uudelleen sitoutuvansa tavoittelemaan 4 prosentin alijäämäsuhdetta
vuonna 2014. Sen päättämät vakautustoimet ovat suuruudeltaan noin
2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne kattavat myös osan
vuoden 2013 vakautusvajeesta, joka periytyy vuodelle 2014.
Vakautustoimet sisältyvät suureksi osaksi talousarviosta annettuun lakiluonnokseen,
ja toimia toteutetaan osaksi myös erillissäädöksin. Toimet ovat valtaosin
pysyväisluonteisia ja perustuvat ensisijaisesti menojen karsimiseen. Kuten jo
seitsemännessä arvioinnissa, julkisen talouden vakauttamistavoitteen
saavuttamiseksi tarvittavien pysyvien menoleikkausten kumulatiiviseksi arvoksi
arvioidaan noin 4,7 miljardia euroa vuosina 2013–2014
(2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Edellä mainittujen
täytäntöönpanoviiveiden vuoksi osa vuoden 2013 vakautustoimista on nyt
kuitenkin jäänyt vuodelle 2014.
(7)       Vuoden 2014
vakauttamistoimista valtaosan (noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen)
pitäisi perustua viime vuonna tehtyyn julkisten menojen arviointiin, jonka
tarkoituksena on lisätä sosiaalisten tulonsiirtojen ja julkisten palvelujen tuottamisen
tasapuolisuutta ja tehokkuutta. Julkisten menojen arviointiin liittyvillä
toimenpiteillä on vaikutusta lähinnä seuraaviin seikkoihin: 1) julkisen
sektorin palkkamenojen vähentäminen supistamalla julkisen sektorin työvoimaa,
samalla kun pyritään lisäämään koulutetumman henkilöstön osuutta,
yhdenmukaistamaan julkisen ja yksityisen sektorin työehtoja sekä lisäämään
palkka- ja palkkiopolitiikan avoimuutta ja tekemään siitä tuloksiin perustuvaa,
2) eläkeuudistus ja 3) alakohtaisten menojen leikkaukset kaikissa
sektoriministeriöissä ja ohjelmissa.
(8)       Jotta pystytään kompensoimaan
vuoden 2013 talousarvion toteuttamisesta aiheutuva negatiivinen perintö ja
saavuttamaan tavoitteena oleva 4 prosentin alijäämäsuhde, julkisten
menojen arviointiin perustuvan paketin ohella on toteutettava muita pysyvästi
vaikuttavia toimenpiteitä, joilla pyritään edelleen parantamaan nykyisten vero-
ja etuusjärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta (vaikutus
0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Lisäksi toteutetaan useita kertaluonteisia
toimia, joiden vakauttava vaikutus (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen) on
suurempi kuin keskinäiseen sopimukseen perustuvan irtisanomisjärjestelyn
käyttöönotosta julkisella sektorilla johtuviin kertaluonteisiin
etukäteismaksuihin liittyvien kustannusten vaikutus.
(9)       Velkasuhteen odotetaan olevan
suurimmillaan eli 127,8 prosenttia vuonna 2013 ja pienenevän sen
jälkeen. Velkasuhde on arvioitu suuremmaksi kuin seitsemännessä arvioinnissa
sen vuoksi, että vuoden 2012 velkalukuja on tarkistettu hieman ylöspäin ja
osa velkaa vähentävistä lyhyen aikavälin toimenpiteistä on jäänyt
toteuttamatta. Sosiaaliturvan vakauttamisrahaston odotetaan nyt kasvattavan
aiempaa varovaisemmin sijoituksiaan Portugalin valtion joukkovelkakirjoihin, ja
valtaosa Parpublican yksityistämisestä saatavista tuloista jää yhtiöön, kunnes
uusi Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT 2010) on tullut
voimaan ja yhtiön asema on määritelty. Lisäksi valtion kassavarojen arvioidaan
olevan vuoden lopussa noin 2 miljardia euroa suuremmat kuin aiemmin
oletettiin.
(10)     Julkisen talouden sopeutukseen
liittyy monenlaisia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, joilla pyritään
tehostamaan julkisten menojen valvontaa ja parantamaan tulojen kantoa.
Meneillään on kattava julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistus niin
keskushallinnon, aluehallinnon kuin paikallishallinnonkin tasolla, jotta
järjestelmä vastaisi julkisen talouden hoitoon liittyviä parhaita käytäntöjä.
Uusi sitoumusten valvontajärjestelmä tuottaa jo tuloksia, mutta täytäntöönpanoa
on seurattava tiiviisti sen varmistamiseksi, että käytettävissä oleva rahoitus
riittää kattamaan sitoumukset. Julkishallinnon uudistamista jatketaan julkisen
sektorin yksiköiden ja työvoiman uudenaikaistamiseksi ja tehostamiseksi.
Tulojen hallinnoinnin uudistusohjelmassa on edistytty, mikä parantaa seurantaa
ja tulojen kurinalaisuutta. Julkisen ja yksityisen sektorin
kumppanuussopimusten uudelleenneuvottelut ovat edenneet selvästi, ja
vuodesta 2013 alkaen odotetaan saatavan huomattavia säästöjä. Valtion
omistamat yritykset saivat toiminnallisen rahoitusasemansa tasapainoon
vuoden 2012 loppuun mennessä, ja suunnitteilla on muita uudistuksia, jotta
tulokset eivät pääse heikkenemään uudestaan. Terveydenhuoltoalan uudistuksista
saadaan huomattavia säästöjä, ja uudistusten täytäntöönpano jatkuu pitkälti
tavoitteiden mukaisesti.
(11)     Pankkien vakavaraisuussuhteet
kohenivat huomattavasti viime vuonna, minkä ansiosta pankit pystyivät keräämään
vaaditut Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) valvonnassa olevat lakisääteiset
pääomapuskurit sekä saavuttivat ohjelman tavoitteen mukaisesti
10 prosentin vakavaraisuussuhteen rajoituksettomien ensisijaisten omien
varojen (Core tier 1) määrällä mitattuna. Pääomapuskurit ovat kautta
linjan riittäviä myös silloin, kun pankkien omia varoja arvioidaan uuden
vakavaraisuusdirektiivin (CRD IV) sääntöjen mukaisesti. Uusia sääntöjä aletaan
soveltaa tammikuussa 2014. Portugalin keskuspankki laatii parhaillaan
siirtymäjärjestelyjä uuden vakavaraisuusdirektiivin käyttöönottoa varten. On
todennäköistä, että lainojen suhdetta talletuksiin koskeva ohjeellinen
120 prosentin tavoite saavutetaan viimeistään vuonna 2014, ja jotkin
pankit ovatkin jo alittaneet tämän kynnysarvon. Yrityssektorin
rahoituslähteiden monipuolistamiseen tähtääviä toimia tehostetaan parhaillaan.
Valtion tukemien luottojärjestelyjen viimeaikaisen ulkoisen tarkastuksen sekä
toimintasuositusten sarjan pohjalta viranomaiset laativat suunnitelman, jonka
toimenpiteillä on tarkoitus parantaa näiden järjestelyjen toimivuutta ja
hallinnointia. Parhaillaan viimeistellään kriisinhallintavälineistöä, johon sisältyvät
pankkien kriisinratkaisurahasto, varhaisvaiheen toimintavaltuudet sekä
pääomittamista koskeva laki.
(12)     Kasvua ja kilpailukykyä
edistävien rakenneuudistusten toteuttamisessa on entisestään edistytty. Uudet
irtisanomiskorvausten leikkaukset tulivat voimaan 1 päivänä lokakuuta.
Lisäksi on perustettu kaksi korvausrahastoa, joista on tarkoitus osittain
rahoittaa irtisanomiskorvaukset. Aktiivista työmarkkinapolitiikkaa on pyritty
vahvistamaan lisätoimin. Lisätoimia on toteutettu myös koulutuksen alalla,
jolla on edistytty kaiken kaikkiaan tyydyttävästi.
(13)     Palveludirektiivin
täytäntöönpano edistyy ripeästi, ja se on pian saatettu kokonaan osaksi
kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin tavoitteena on vähentää markkinoille
pääsyn esteitä sekä edistää kilpailua ja talouden toimintaa helpottamalla
uusien tulokkaiden markkinoille pääsyä erilaisissa taloudellisissa
ympäristöissä. Puitelaki virallisen etujärjestön edustamien säänneltyjen
ammattien toimivuuden parantamiseksi on jo annettu, ja uudistuksen loppuun
viemistä jatketaan tarkistamalla kyseisten kahdeksantoista ammattikunnan
säännöt. Voimaan on jo tullut puitelaki, jossa vahvistetaan tärkeimpiä
kansallisia sääntelyviranomaisia koskevat pääperiaatteet kuten viranomaisille
annettava hyvin riippumaton ja itsenäinen asema, ja toimialakohtaisten
sääntelyviranomaisten ohjesäännöt vahvistetaan pian. Liian alhaisista
sähkötariffeista aiheutuneen velan vähentämistoimien toteutusta on lykätty,
joskin tavoite voidaan osittain toteuttaa hallituksen äskettäin määräämällä
uudella verolla. Lupamenettelyjen ja muun hallinnollisen taakan keventämiseksi
on esitetty joitakin säädöksiä, kuten ehdotettu uusi maaperän käytön,
aluesuunnittelun ja kaupunkirakentamisen perustaa koskeva laki.
(14)     Kuljetussektorin kestävyyttä
ja avoimuutta kilpailulle on edelleen parannettava. Rataverkon haltijan
taloudellinen asema on parantunut jonkin verran, mutta merkittäviä lisätoimia
tarvitaan, jotta sen toiminnallinen rahoitusasema saadaan tasapainoon
vuoteen 2015 mennessä. Satamien uudistamista on tarpeen vauhdittaa.
(15)     Yrityssektorin ja etenkin
pienten ja keskisuurten yritysten maksuvalmiustilanteen parantamiseksi on
toteutettu joitakin uusia toimia.
Oikeusjärjestelmän uudistukset on viety lähes päätökseen. Käsiteltävinä olevien
tapausten lukumäärä on vähentynyt, ja merkittävien uudistusten – kuten
tuomiopiirien maantieteellisen uudelleenjaon ja siviiliprosessilain uudistuksen
– toteuttaminen on joko jo saatu tai saadaan pian päätökseen.
Oikeusjärjestelmän toimintaa, joka on talouden moitteettoman ja
oikeudenmukaisen toiminnan edellytys, on kuitenkin jatkossakin tarpeen parantaa
1) varmistamalla sopimusten ja kilpailusääntöjen tehokas ja oikea-aikainen
täytäntöönpano, 2) lisäämällä tehokkuutta uudistamalla
tuomioistuinjärjestelmän rakenteita ja omaksumalla uusia tuomioistuinasioiden
hallintajärjestelmiä sekä 3) vähentämällä edelleen viiveitä
oikeuskäsittelyissä (myös verotusasioissa),
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU
3 artiklan 7–9 kohta seuraavasti:
”7. Portugalin on toteutettava seuraavat
toimenpiteet vuoden 2013 aikana yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti:
a)      Julkisen talouden alijäämä ei saa
vuonna 2013 olla suurempi kuin 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä
alijäämää laskettaessa ei oteta huomioon hallituksen laatimaan rahoitusalan
strategiaan sisältyvien pankkitukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden
kustannuksia. Vuoden 2013 talousarvioon ja lisätalousarvioon sisältyvien
vakauttamistoimenpiteiden toteuttamista on jatkettava tinkimättömästi vuoden
loppuun saakka. Lisäksi hallituksen on tarvittaessa toteutettava uusia
korjaavia toimenpiteitä talousarvion toteuttamisessa mahdollisesti ilmenevien puutteiden
kompensoimiseksi.
b)      Portugalin on jatkettava
yksityistämisohjelmansa toteuttamista.
c)      Portugalin on vietävä päätökseen
yhteisten palvelujen käyttöä julkishallinnossa koskevan strategian
täytäntöönpano.
d)      Portugalin on jatkettava sairaalaverkon
uudelleenjärjestelyä ja tehostamista edistämällä sairaalapalvelujen
erikoistumista, keskittämistä ja supistamista sekä sairaaloiden yhteistä
hallintoa ja yhteistoimintaa. Portugalin on varmistettava, että sairaalaverkon
uudelleenjärjestelyn monivuotinen toimintaohjelma pannaan täytäntöön.
e)      Portugalin on arvioitava kattavasti
asuntomarkkinoiden toimintaa sen jälkeen, kun valmistellut muutokset uuteen
kaupunkikiinteistöjen vuokrausta koskevaan lakiin 6/2006 sekä asetukseen,
jolla kunnostamista koskevaa hallinnollista menettelyä yksinkertaistetaan, on
hyväksytty.
f)       Portugalin on kehitettävä
valtakunnallinen maarekisterijärjestelmä, jotta kaupunkisuunnittelusta koituvat
hyödyt ja kustannukset saadaan jaettua tasapuolisemmin.
g)      Portugalin on laadittava ja toteutettava
sellaisia korvaavia työmarkkinauudistuksia, jotka ovat vaikutuksiltaan
samankaltaisia kuin ne uudistukset, jotka perustuslakituomioistuin totesi
perustuslain vastaisiksi 26 päivänä syyskuuta 2013 antamassaan
tuomiossa.
h)      Makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi
Portugalin on edistettävä työpaikkojen luomista tukevaa ja yritysten
kilpailukykyä parantavaa palkkakehitystä. Vähimmäispalkkoja voidaan korottaa
ohjelmakauden aikana vain, jos se voidaan perustella talouden ja
työmarkkinoiden kehityksellä.
i)       Portugalin on entisestään tehostettava
aktiivisia työmarkkinapoliittisia toimia julkisten työvoimapalvelujen toiminnan
parantamiseksi asiaa koskevan arvioinnin tulosten ja toimintasuunnitelman
perusteella.
j)       Portugalin on jatkettava sen toimintasuunnitelmissa
esitettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanoa keskiasteen koulutuksen ja
ammatillisen koulutuksen laadun parantamiseksi. Hallituksen on varsinkin
esitettävä suunnitelmia koulujen rahoitusmallin tuloksellisuuden parantamiseksi
sekä perustettava ammattimaisesti toimivat erityisopetusta tarjoavat koulut.
k)      Portugalin on hyväksyttävä loput
palveludirektiivin täysimääräisen täytäntöönpanon edellyttämät alakohtaiset
muutokset.
l)       Portugalin on esitettävä parlamentille
ammatillisten etujärjestöjen muutetut säännöt.
m)     Portugalin on hyväksyttävä vastaavat
kansallisten sääntelyviranomaisten ohjesääntöjen muutokset.
n)      Portugalin on julkaistava
neljännesvuosittain kertomuksia perintäasteesta, yritysten
maksukyvyttömyystapausten kestosta ja kustannuksista, verotapausten kestosta ja
kustannuksista sekä täytäntöönpanotuomioistuinkäsittelyjen selvitysasteesta.
o)      Portugalin on parannettava
liiketoimintaympäristöä toteuttamalla kesken olevat uudistukset, joilla
vähennetään hallinnollista taakkaa (täysin toimintakykyinen keskitetty
asiointipiste ja lupamenettelyjen poistamiseen tähtäävät hankkeet), ja
yksinkertaistamalla entisestään olemassa olevia lupamenettelyjä, sääntelyä ja
muuta hallinnollista taakkaa, jotka muodostavat huomattavan esteen
taloudellisen toiminnan kehittämiselle.
p)      Portugalin on saatettava päätökseen
satamien hallintojärjestelmän uudistus, johon kuuluu myös satamatoimintaan
liittyvien toimilupien tarkistus.
q)      Portugalin on toteuttava toimenpiteet,
joilla parannetaan posti- ja televiestintäalojen toimintaa.
r)       Portugalin on toteuttava toimenpiteet,
joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa.
s)       Portugalin on toteutettava toimenpiteet,
joilla poistetaan liian alhaisista energiatariffeista aiheutunut velka.
t)       Portugalin on varmistettava, että
julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien uusia oikeudellisia ja
institutionaalisia järjestelyjä sovelletaan ja että julkisen ja yksityisen
sektorin tieliikennesopimusten uudelleenneuvotteluja jatketaan hallituksen
esittämän strategisen suunnitelman ja tarkistetun sääntelykehyksen mukaisesti,
jotta julkinen talous voisi vahvistua huomattavasti erityisesti vuonna 2013.
u)      Portugalin on jatkossakin keskityttävä
toimiin, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja vahvistetaan
säännösten noudattamista veronmaksajien keskuudessa.”
”8. Portugalin on toteutettava seuraavat
toimenpiteet vuoden 2014 aikana yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti:
a)      Julkisen talouden alijäämä ei saa
vuonna 2014 olla suurempi kuin 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä
alijäämää laskettaessa ei oteta huomioon hallituksen laatimaan finanssialan
strategiaan sisältyvien pankkitukitoimenpiteiden mahdollisia julkisen talouden
kustannuksia. Tavoitteen saavuttamiseksi Portugalin on vakautettava julkista
taloutta 2,3 prosentin verran suhteessa BKT:hen ensisijaisesti vuoden 2014
talousarviolain sisältämin toimenpitein. Toimenpiteiden on oltava pääasiassa
pysyväisluonteisia, ja niissä on painotettava menojen karsimista.
b)      Vakauttamispaketin on perustuttava
julkisten menojen arvioinnin yhteydessä valmisteltuihin menoja vähentäviin
toimenpiteisiin. Kaiken kaikkiaan näiden toimenpiteiden vaikutuksen on oltava
1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014, ja niihin on kuuluttava muun
muassa seuraavat toimenpiteet: 1) julkisen sektorin palkkamenojen
vähentäminen supistamalla julkisen sektorin työvoimaa, samalla kun pyritään
lisäämään koulutetumman henkilöstön osuutta, etenkin uudelleenkoulutusohjelman
ja keskinäiseen sopimukseen perustuvien irtisanomisjärjestelyjen avulla;
julkisen ja yksityisen sektorin työehtojen yhdenmukaistaminen entisestään
(esimerkiksi pidentämällä työaikaa ja vähentämällä lomaoikeuksia julkisella
sektorilla) ja yhtenäisen palkkataulukon käyttöönotto ja palkanlisien
yhdenmukaistaminen; työntekijöiden erityisten sairausvakuutusmaksujen
korottaminen julkisen kulutuksen tasapuolisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi;
2) eläkejärjestelmän uudistus, jossa lakisääteistä eläkeikää korotetaan
muuttamalla kestävyystekijää; virkamiehiin sovellettavan järjestelmän (CGA) ja
yleisen järjestelmän eläke-etuuksien laskentasääntöjen yhdenmukaistaminen
turvaten vähimmäistason alittavat etuudet; sekä leskeneläkkeiden
yksinkertaistaminen niin virkamiehiin sovellettavassa kuin yleisessä
eläkejärjestelmässä erityisesti tapauksissa, joissa eläkkeensaaja saa myös
muuta eläkettä; 3) sekä säästöjen toteuttaminen karsimalla
välituotekäyttöä ja meno-ohjelmia kaikissa sektoriministeriöissä. Poliittisten
ja oikeudellisten riskien vuoksi osa toimenpiteistä voidaan korvata osittain
tai kokonaan muilla samansuuruisilla ja ‑laatuisilla toimenpiteillä.
c)      Julkisen talouden menojen arviointiin
perustuvan paketin ohella on toteutettava muita pysyvästi vaikuttavia
tulopuolen toimenpiteitä, joilla pyritään edelleen parantamaan nykyisten vero-
ja etuusjärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta (vaikutus
0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen). Etenkin on kiristettävä
työsuhdeautoihin liittyvien kustannusten kohtelua yritysverotuksessa ja
parannettava ympäristö- ja terveyshaittaverotusta tekemällä muutoksia dieselkäyttöisten
henkilöautojen verotukseen ja korottamalla tupakan ja alkoholijuomien
valmisteveroja. Eläke- ja kiinteistörahastojen kiinteistöverohelpotukset on
purettava. Lakisääteisten elinten jäsenten sosiaaliturvamaksuihin
sovellettavista enimmäismääristä on luovuttava. Energiantuotannosta on
kannettava lisäveroa, jotta voidaan hillitä energiasektorin liiallisia
voittomarginaaleja. Osa veron tuottamista tuloista on käytettävä liian
alhaisista tariffeista aiheutuneen velan maksamiseen. Internet-rahapelien
markkinoiden laillistamiseksi on myytävä toimilupia, ja
Internet-rahapelitoiminnasta on myös kannettava veroa. On otettava käyttöön
erityinen tiedotusvälinemaksu, ja rahoituslaitoksilta perittävää maksua on
korotettava. Lisäksi on toteutettava kertaluonteisia toimia, joiden vakauttava
vaikutus on suurempi kuin keskinäiseen sopimukseen perustuvan
irtisanomisjärjestelyn käyttöönotosta julkisella sektorilla johtuviin
kertaluonteisiin etukäteismaksuihin liittyvien kustannusten vaikutus. Näitä
toimia ovat muun muassa CTT-terveysrahaston siirtäminen julkisyhteisöjen
sektoriin, siilo- ja satamatoimilupien myynti sekä erään julkisen yrityksen
ylimääräisten öljyvarantojen myynnistä kertyvät erityiset tuotot.
d)      Portugalin on toimitettava kertomus,
jonka tarkoituksena on 1) kartoittaa päällekkäisyyksiä keskus- ja
paikallishallinnon palveluissa ja toimivaltuuksissa sekä muita tehokkuutta
vähentäviä tekijöitä hallintotasojen välillä ja 2) uudistaa ministeriöiden
hajautettujen yksiköiden verkoston organisointia pääasiassa kansalaispalvelupisteiden
verkoston ja muiden sellaisten ratkaisujen avulla, joilla voidaan tehostaa
maantieteellistä jakautumista ja lisätä yhteisten palvelujen ja sähköisen
hallinnon käyttöä.
e)      Portugalin on jatkettava sairaalaverkon
uudelleenjärjestelyä ja tehostamista edistämällä sairaalapalvelujen
erikoistumista, keskittämistä ja supistamista sekä sairaaloiden yhteistä
hallintoa ja yhteistoimintaa. Portugalin on varmistettava, että sairaalaverkon
uudelleenjärjestelyn monivuotinen toimintaohjelma pannaan täytäntöön.
f)       Portugalin on toteutettava suunnitelma,
jonka tarkoituksena on luoda riippumaton kaasun- ja sähköntoimituksen
logistiikkayhtiö.
g)      Portugalin on toteuttava toimenpiteet,
joilla parannetaan liikennejärjestelmän toimintaa.
h)      Portugalin on arvioitava arvonlisäveron
vapaaehtoisen kassakirjanpitojärjestelmän vaikutukset.
i)       Portugalin on kirjattava ja analysoitava
niiden säännösten kustannukset, joilla todennäköisesti on merkittävä vaikutus
talouden toimeliaisuuteen.”
”9. Jotta luottamus finanssisektoriin
voitaisiin palauttaa, Portugalin on pyrittävä säilyttämään pankkisektorin
riittävä pääomapohja ja huolehdittava asianmukaisesta velkaantumisen
purkamisesta yhteisymmärryspöytäkirjassa asetettujen määräaikojen mukaisesti.
Tältä osin Portugalin on rahoitusvakauden säilyttämiseksi pantava täytäntöön
Portugalin pankkisektoria koskeva strategia, josta on sovittu komission, EKP:n
ja IMF:n kanssa. Portugalin on erityisesti
a)      seurattava pankkien siirtymistä uuteen
vakavaraisuusdirektiivipakettiin (CRD IV) sisältyvien
vakavaraisuussääntöjen noudattamiseen ja varmistettava, että pääomapuskurit
ovat haastavassa toimintaympäristössä edelleen riittävän suuret;
b)      kehotettava pankkeja lujittamaan
vakuuspuskureitaan ja saattamaan ne kestävälle pohjalle;
c)      varmistettava tasapainoinen ja sujuva
velkaantumisen purkaminen pankkisektorilla, mikä on keskeisen tärkeää, jotta
voidaan poistaa rahoituksen epätasapainotilat pysyvästi ja pienentää
keskipitkällä aikavälillä riippuvuutta eurojärjestelmältä saatavasta
rahoituksesta. Pankkien rahoitus- ja pääomasuunnitelmia on tarkasteltava
neljännesvuosittain;
d)      edistettävä yrityssektorin ja erityisesti
pk-yritysten rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista toteuttamalla monenlaisia
toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yritysten pääsyä pääomamarkkinoille;
e)      jatkettava valtion omistaman
CGD-pankkiryhmän toiminnan tehostamista;
f)       ulkoistettava Parvalorem-yhtiön hallussa
olevan BNP-luottokannan hallinnointi tarjouskilpailun kautta valituille
yrityksille, joille on annettu valtuudet hankkia varat takaisin vähitellen.
Portugalin hallituksen on varmistettava tytäryhtiöiden ja kahdessa muussa
valtion omistamassa erillisyhtiössä olevien omaisuuserien luovutus;
g)      kehitettävä ja toteutettava
yrityssektorin rahoitusvaihtoehtojen monipuolistamista edistävien ehdotusten
perusteella ratkaisuja, jotka tarjoavat yrityssektorin rahoituksenhankintaan
vaihtoehtoja perinteisille pankkilainoille. Portugalin hallituksen on
arvioitava mahdollisuuksia parantaa olemassa olevien valtion tukemien luottojärjestelyjen
tuloksellisuutta ja hallinnointia viimeaikaisen ulkoisen tarkastuksen tulosten
ja esitetyn etenemissuunnitelman pohjalta;
h)      analysoitava pankkien elvytyssuunnitelmia
ja annettava pankkijärjestelmälle elvytyssuunnitelmia koskevia suuntaviivoja
sekä laadittava kriisinratkaisusuunnitelmia pankkien toimittamien raporttien
perusteella. Parlamentille on toimitettava tarvittavat pääomituslain muutokset,
joissa on otettu huomioon komission viimeaikainen tiedonanto
valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi
toteutettaviin tukitoimenpiteisiin;
i)       pantava täytäntöön järjestelyt, joiden
myötä rahoituslaitokset voivat toteuttaa kotitalouksien luottojen
uudelleenjärjestelyjä tuomioistuinten ulkopuolella, helpotettava yritysten
velkojen uudelleenjärjestelyn hakumenettelyä ja pantava täytäntöön
toimintasuunnitelma, jolla lisätään suuren yleisön tietoisuutta
uudelleenjärjestelyvälineistä;
j)       laadittava neljännesvuosittain
kertomuksia uusien uudelleenjärjestelyvälineiden toteutuksesta. Hiljattain
toteutetun kyselyn perusteella on kartoitettava vaihtoehtoisia tapoja lisätä
sellaisten yritysten onnistunutta elvyttämistä, jotka ovat mukana PER:ssä
(erityinen elvytysmenettely vakavissa rahoitusvaikeuksissa oleville
yrityksille) ja SIREVEssä (tuomioistuimen ulkopuolisiin sopimuksiin perustuva
elvytysjärjestelmä talousvaikeuksissa tai välittömässä maksukyvyttömyysvaarassa
oleville sekä maksukyvyttömille yrityksille).”
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Portugalin
tasavallalle.
3 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin
virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.