Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52010PC0015

Ehdotus: neuvoston asetus siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisesta  /* KOM/2010/0015 lopull. - NLE 2010/0006 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 29.1.2010KOM(2010)15 lopullinen2010/0006 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSsiirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisestaPERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta• Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetKomissio pyrkii osaltaan edistämään SIS II:n uusien toimintojen käyttöön saamista ja tämän myötä korkean turvallisuuden tason säilyttämistä oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alueella. Se haluaa vauhdittaa SIS II:n kehittämistä nyt, kun järjestelmän analysointi ja korjaus on saatu päätökseen. Tämän vaiheen aikana on korjattu huomattava määrä tiedossa olleita ongelmia ja virheitä ja kehitetty tai toteutettu ratkaisuja niiden korjaamiseksi.Siirtymistä nykyisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) säännellään päätöksellä 2008/839/YOS. Tämän ehdotuksen ja toisen samaa asiaa koskevan asetusehdotuksen tarkoituksena on varmistaa, että päätöksen voimassaolo ei pääty, ennen kuin siirtyminen SIS II:een on teknisesti mahdollista. Lisäksi tällä ehdotuksella varmistetaan lainsäädännöllinen joustovara, joka mahdollistaa SIS II:n kehittämisen vaihtoehtoisen teknisen skenaarion (SIS 1+ RE) pohjalta, jos tähän skenaarioon päätetään siirtyä.Tämä ehdotus annetaan asetuksen muodossa äskettäin voimaan tulleeseen Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen sisältyvän, asiaa koskevan oikeusperustan mukaisesti.Samalla perustetaan asiantuntijoista koostuva SIS II -ohjelman hallintoneuvosto SIS II:n kehitystyön ja järjestelmänvaihdon tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi. Sen avulla on tarkoitus tehostaa SIS II -ohjelman ja siihen liittyvien toimintojen kokonaisvaltaista hallinnointia ja koordinointia ja huolehtia yhdenmukaisuudesta keskusjärjestelmän ja kansallisten järjestelmien kehittämisessä. Tässä päätösehdotuksessa noudatetaan 4. ja 5. kesäkuuta 2009 tehtyjä neuvoston päätelmiä, joissa komissiota pyydetään asiaa koskevia säännöksiä noudattaen esittämään parannettu hallinnointijärjestelmä SIS II -hankkeelle ottaen huomioon 26. ja 27. helmikuuta 2009 tehdyissä neuvoston päätelmissä esitetystä SIS II -ohjelman kokonaisvaltaisesta hallinnointiperiaatteesta saadut kokemukset.Voimassa olevaan lainsäädäntöön perustuva raportointivelvollisuus varmistaa sen, että Euroopan parlamentti voi edelleen seurata SIS II:n kehittämistyötä.• Yleinen taustaSchengenin tietojärjestelmä (SIS) on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Schengenin yleissopimus’, IV osaston määräysten mukaisesti. SIS ja siitä kehitetty versio SIS 1+ ovat keskeisiä välineitä osaksi Euroopan unionia sisällytetyn Schengenin säännöstön soveltamisessa.Toisen sukupolven SIS:n, jäljempänä ’SIS II’, kehittäminen on annettu komission tehtäväksi toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2424/2001 ja samana päivänä tehdyllä neuvoston päätöksellä 2001/886/YOS. SIS II korvaa SIS 1+ -järjestelmän. Tietotekniikan uusimman kehityksen ansiosta SIS II -järjestelmässä voidaan ottaa käyttöön uusia toimintoja.SIS II:n perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevat säännökset on vahvistettu toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006[1] ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS[2]. Asetuksessa ja päätöksessä säädetään, että säännöksiä sovelletaan SIS 1+ -järjestelmään osallistuviin jäsenvaltioihin alkaen päivämääristä, jotka neuvosto vahvistaa kyseisten jäsenvaltioiden hallitusten edustajien yksimielisen hyväksynnän perusteella. Tällöin uudet säännökset korvaavat SIS 1+ -järjestelmän nykyisen sääntelyn, muun muassa asiaa koskevat Schengenin yleissopimuksen määräykset.Ennen sitä SIS 1+ -järjestelmän käyttäjien on kuitenkin siirryttävä SIS II -ympäristöön. Tämän vuoksi laadittiin oikeudellinen kehys, jolla säännellään siirtymistä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -ympäristöön. Jotta voidaan vähentää järjestelmänvaihtoon liittyvien palveluhäiriöiden riskiä, on kehitetty väliaikainen tekninen arkkitehtuuri, jonka ansiosta SIS 1+ ja tietyt SIS II:een kuuluvat tekniset osat voivat toimia siirtymäkauden ajan rinnakkain.Nykyisiä siirtymisvälineitä koskeva aikataulu ja erityisesti niiden voimassaolon päättymispäivä, joka säännösten mukaan on viimeistään 30. kesäkuuta 2010, ei vaikuta enää realistiselta. Tästä syystä tällä ehdotuksella pyritään varmistamaan, että neuvoston päätöksen 2008/839/YOS voimassaolo ei pääty ennen järjestelmänvaihtoa. SIS II -ohjelman hallintoneuvoston tehtävänä olisi toimia yhteystahona SIS II:n kokonaisvaltaisessa kehittämistyössä mukana olevien toimijoiden ja sidosryhmien välillä. Näin komissio ja jäsenvaltiot voisivat koordinoida ohjelmakokonaisuutta samalla, kun ne huolehtivat keskusjärjestelmään ja kansallisiin SIS II -hankkeisiin liittyvistä tehtävistään ja toimistaan.Tällä ehdotuksella yksinkertaistetaan hallintomenettelyjä, mutta komission sekä Ranskan ja muiden järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden perustehtävänjako pysyy samana kuin säädöksissä, joita muutetaan.• Voimassa olevat aiemmat säännökset-  Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta 19 päivänä kesäkuuta 1990 tehty yleissopimus[3], jäljempänä ’Schengenin yleissopimus’;-  toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2424/2001[4], sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä joulukuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1988/2006[5];-  toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 tehty neuvoston päätös 2001/886/YOS[6], sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/1007/YOS[7];-  toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006;-  toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehty neuvoston päätös 2007/533/YOS;-  ajoneuvojen rekisteröintitodistusten myöntämisestä vastaavien jäsenvaltioiden yksiköiden pääsyn sallimisesta toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 20 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1986/2006[8];-  komission päätökset 2007/170/EY ja 2007/171/EY, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2007, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) koskevista verkonhallinnan vaatimuksista[9];-  toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) testeistä 18 päivänä helmikuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 189/2008[10];-  toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) testeistä 18 päivänä helmikuuta 2008 tehty neuvoston päätös (EY) N:o 2008/173/EY[11];-  Neuvoston asetus (EY) N:o 1104/2008, annettu 24 päivänä lokakuuta 2008, siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II)[12];-  siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 tehty neuvoston päätös 2008/839/YOS[13].• Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEi koske tätä ehdotusta.2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi• Intressitahojen kuuleminenJäsenvaltioiden asiantuntijat ovat tiiviisti mukana SIS II -järjestelmän edelleen kehittämisessä erityisesti SIS–VIS-komiteassa. Lisäksi SIS II:n kehitystyöstä on keskustelu neuvoston valmistelevissa elimissä. Neuvosto pyytää 4. ja 5. kesäkuuta 2009 tekemissään päätelmissä komissiota esittämään mahdollisimman pikaisesti, viimeistään lokakuuhun 2009 mennessä, siirtymisvälineiden tarkistamista koskevia lainsäädäntöehdotuksia.• Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonTässä ehdotuksessa on otettu huomioon jäsenvaltioiden kanssa erityisesti 36 artiklan komiteassa käytyjen laajojen keskustelujen tulokset.• Asiantuntijatiedon käyttöEhdotusta laadittaessa ei käytetty ulkopuolisia asiantuntijoita.• Vaikutusten arviointiTämä ehdotus neuvoston asetukseksi ei edellytä vaikutusten arviointia, sillä se ei sisälly komission vuotuiseen lainsäädäntö- ja työohjelmaan ja on lisäksi jatkoa tekniselle hankkeelle, jolla ei ole selvästi eriteltävissä olevia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia.3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat• Ehdotetun toimen lyhyt kuvausTämän päätösehdotuksen tavoitteena on estää neuvoston päätöksen 2008/839/YOS voimassaolon päättyminen ennen järjestelmänvaihtoa, varmistaa lainsäädännöllinen joustovara, joka mahdollistaa SIS II:n toimintojen saamisen käyttöön SIS 1+ -järjestelmää kehittämällä, jos tähän vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon päätetään siirtyä, ja tehostaa mahdollisuuksien mukaan SIS II:n kehitystyön ja järjestelmänvaihdon hallinnointia erityisesti siltä osin kuin on kyse komission ja jäsenvaltioiden hankkeiden koordinoinnista. Jälkimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi perustetaan asiantuntijoista koostuva SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, joka vastaa ohjelman kokonaisvaltaisesta hallinnoinnista.• OikeusperustaTämän asetuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artikla, koska siinä määrätään hallinnollisesta yhteistyöstä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä rikosten ehkäisemisessä, paljastamisessa ja tutkinnassa. Tämä ehdotus koskee lisäksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten ministeriöiden ja oikeusviranomaisten tai vastaavien viranomaisten hallinnollista yhteistyötä.• ToissijaisuusperiaateEhdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska ehdotetun toiminnan päätavoitetta eli siirtymistä SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään ei voida toteuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden toimin.• SuhteellisuusperiaateTässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on välttämätöntä sen tavoitteen saavuttamiseksi. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska komission toimet rajoittuvat edelleen SIS II:n keskusjärjestelmään, koordinointiin ja sellaisen teknisen välineen (ns. muuntimen) kehittämiseen, jonka avulla voidaan turvata SIS 1+ -tietojen vaihto SIS 1+ - ja SIS II -järjestelmien välillä. SIS II -ohjelman hallintoneuvosto on lisäksi jo ollut olemassa epävirallisena neuvoa-antavana ryhmänä, joka on huolehtinut voimassa olevissa säädöksissä edellytetyistä koordinointitehtävistä. Komission ja jäsenvaltioiden työn koordinointi on välttämätöntä, jotta SIS II:n toteutus kokonaisuudessaan onnistuisi.• Sääntelytavan valintaNeuvoston päätöksen 2008/839/YOS voimassaolon päättymispäivää voidaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti lykätä vain neuvoston asetuksella. Ehdotuksen muilta osin on neuvoston asetus soveltuvin väline ehdotetun toimen toteuttamista varten, koska SIS II:n kehittämistyön ja järjestelmänvaihdon hallinnoinnissa on tarpeen soveltaa yhdenmukaisia sääntöjä ja menettelyjä. Tämän asetuksen säännökset ovat täsmällisiä ja ehdottomia ja niitä voidaan soveltaa sellaisenaan. Niiden soveltaminen ei edellytä, että jäsenvaltiot saattavat ne osaksi kansallista lainsäädäntöään.Puitepäätös ei ole asianmukainen säädöstyyppi, koska ehdotuksella ei pyritä lähentämään jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.Koska muutettavat säädökset liittyvät sekä ensimmäiseen että kolmanteen pilariin, tätä ehdotusta neuvoston asetukseksi täydentää ehdotus neuvoston asetukseksi, jonka oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 74 artikla.4. TalousarviovaikutuksetToisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2424/2001 ja neuvoston päätöksessä 2001/886/YOS säädetään, että SIS II:n kehittämisestä aiheutuvat menot rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.Vastaavasti sekä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1987/2006 5 artiklassa että 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/533/YOS 5 artiklassa säädetään, että SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin perustamisesta, toiminnasta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Kukin jäsenvaltio sen sijaan vastaa itse kustannuksista, jotka aiheutuvat sen oman kansallisen järjestelmän (N.SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja ylläpidosta.Asetuksen (EY) N:o 1104/2008 ja neuvoston päätöksen 2008/839/YOS 15 artiklan mukaan myös lisäkustannukset, jotka aiheutuvat järjestelmänvaihdosta, testauksesta sekä keskustietokantaan (SIS II:n keskusjärjestelmä ja viestintäinfrastruktuuri) liittyvistä ylläpito- ja kehittämistoimista, katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Sen sijaan kukin jäsenvaltio vastaa edelleen itse kustannuksista, jotka aiheutuvat kansallisten järjestelmien, muun muassa N.SIS II:n, testauksesta, järjestelmänvaihdosta, ylläpidosta ja kehittämisestä.Tässä ehdotuksessa ei muuteta kustannusten jaon perustaa. Sillä ulotetaan kuitenkin asetuksessa (EY) N:o 1104/2008 ja neuvoston päätöksessä 2008/839/YOS vahvistettu oikeusperusta koskemaan myös kesäkuun 30. päivän 2010 jälkeistä aikaa järjestelmänvaihtoon saakka. Lisäksi tällä ehdotuksella perustettavan SIS II -ohjelman hallintoneuvoston kokouksista aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuina jäsenten ja asiantuntijoiden osallistumisesta aiheutuvat kustannukset, on tarkoitus kattaa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Hallintoneuvoston kokouskustannuksiin tarvittavat varat saadaan vuosien 2010–2013 rahoitussuunnitelmassa Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) varten varatuista määrärahoista.SIS 1+ -toimiin liittyvät kustannukset, joihin sisältyvät Ranskalle muiden jäsenvaltioiden edustamisesta (SIS 1+ -järjestelmässä) aiheutuvat ylimääräiset kustannukset, katetaan edelleen Schengenin yleissopimuksen 119 artiklan mukaisesti. Artiklan mukaan jäsenvaltiot vastaavat yhdessä yleissopimuksen 92 artiklan 3 kappaleessa tarkoitetun SIS 1+ järjestelmän teknisen tuen yksikön perustamis- ja käyttökustannuksista. Ne vastaavat myös kaapelointikustannuksista, jotka aiheutuvat Schengenin tietojärjestelmän kansallisten osien yhdistämisestä teknisen tuen yksikköön. Sen sijaan kukin jäsenvaltio vastaa itse Schengenin tietojärjestelmän kansallisen osan perustamis- ja käyttökustannuksista.Komission laatima rahoitusselvitys esitetään tämän ehdotuksen liitteenä.5. Lisätiedot• Nykyisen lainsäädännön muuttaminenEhdotuksen hyväksyminen edellyttää neuvoston päätöksen 2008/839/YOS muuttamista.• Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislausekeEhdotus sisältää muutetun raukeamislausekkeen. Neuvosto vahvistaa voimassaolon uuden päättymispäivän päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti.• AikatauluTämä asetus on annettava viimeistään kesäkuussa 2010, jotta voidaan varmistaa valmistelujen jatkuvuus ja se, että tarvittavat toimet voidaan suorittaa hyvissä ajoin.2010/0006 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSsiirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[14],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[15],sekä katsoo seuraavaa:1.  Toisen sukupolven SIS II –tietojärjestelmä on perustettu toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006[16] ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS[17].2.  SIS 1+ -järjestelmästä SIS II -järjestelmään siirtymistä koskevat edellytykset, menettelyt ja vastuualueet vahvistetaan siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1104/2008[18] ja siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) 24 päivänä lokakuuta 2008 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2008/839/YOS[19]. Näiden säädösten voimassaolo päättyy kuitenkin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2010.3.  Järjestelmänvaihdon edellytykset eivät täyty 30 päivään kesäkuuta 2010 mennessä. Asetusta (EY) N:o 1104/2008 ja päätöstä 2008/839/YOS olisi tästä syystä sovellettava järjestelmänvaihdon päätökseen saattamiseen saakka, jotta SIS II saataisiin toimimaan asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS edellytetyn mukaisesti.4.  Komission ja jäsenvaltioiden olisi edelleen tehtävä järjestelmänvaihdon kaikissa vaiheissa tiivistä yhteistyötä prosessin loppuun saattamiseksi. Nykyistä organisaatiorakennetta olisi täydennettävä asiantuntijaryhmällä.5.  Komission olisi vastaisuudessakin oltava vastuussa SIS II:n keskusjärjestelmästä ja sen viestintäinfrastruktuurista. SIS II:n keskusjärjestelmää ja sen viestintäinfrastruktuuria on tarpeen pitää yllä ja tarvittaessa kehittää edelleen. SIS II:n keskusjärjestelmän jatkokehittämisen yhteydessä olisi aina myös korjattava virheet. Komission olisi koordinoitava ja tuettava yhteisiä toimia.6.  SIS II:n toimintojen käyttöön saaminen olisi varmistettava laatimalla tekninen varautumissuunnitelma. Siirtymäarkkitehtuurin teknisten komponenttien kuvausta olisi tämän vuoksi mukautettava, jotta SIS II:n keskusjärjestelmän kehittämiseen olisi käytettävissä toinenkin tekninen ratkaisu.7.  Jäsenvaltioiden olisi jatkossakin oltava vastuussa kansallisista järjestelmistään (N.SIS II). N.SIS II -järjestelmiä on yhä tarpeen ylläpitää ja tarvittaessa kehittää edelleen.8.  Ranskan olisi jatkossakin oltava vastuussa C.SIS-yksiköstä.9.  Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka ovat väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin perustaminen ja tietojen siirtäminen SIS +1 -järjestelmästä SIS II:een, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.10.  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus sen vuoksi sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston määräysten nojalla, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.11.  Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämistä osaksi Euroopan unionia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY[20] 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.12.  Irlanti osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 5 artiklan ja Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY[21] 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.13.  Tämän asetuksen soveltaminen ei vaikuta neuvoston päätöksissä 2000/365/EY ja 2002/192/EY määriteltyihin järjestelyihin, joiden mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti osallistuvat osittain Schengenin säännöstöön.14.  Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa[22] ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[23] 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan.15.  Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen[24] ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä mainitun sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/149/YOS[25] 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.16.  Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa, joka koskee Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen, ja jotka kuuluvat 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä mainitun pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta sekä pöytäkirjan eräiden määräysten väliaikaisesta soveltamisesta 28 päivänä helmikuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/262/EY[26] 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan päätös 2008/839/YOS seuraavasti:1) Korvataan 4 artiklan johdantolause seuraavasti:”SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een siirtymisen varmistamiseksi on saataville asetettava tarpeen mukaan seuraavat komponentit:”.2) Korvataan 10 artiklan 3 kohta seuraavasti:”3. Muunnin muuntaa tarpeen mukaan tiedot C.SIS:n ja Central SIS II:n välillä kumpaankin suuntaan ja synkronoi C.SIS:n ja Central SIS II:n.”.3) Korvataan 11 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. SIS 1+ -järjestelmään osallistuvat jäsenvaltiot siirtyvät N.SIS-järjestelmästä N.SIS II:een väliaikaisen siirtymäarkkitehtuurin välityksellä Ranskan ja komission avulla.”.4) Lisätään 17 a artikla seuraavasti:”17 a artiklaHallintoneuvosto1. Perustetaan teknisten asiantuntijoiden ryhmä, jonka nimeksi tulee SIS II -ohjelman hallintoneuvosto, jäljempänä ’hallintoneuvosto’, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta komission, Ranskan ja SIS 1+ -järjestelmään osallistuvien jäsenvaltioiden tehtäviin ja toimiin. Hallintoneuvosto toimii SIS II:n keskusjärjestelmän ja kansallisten hankkeiden koordinointifoorumina.2. Hallintoneuvosto koostuu enintään 10 asiantuntijasta. Neuvostossa toimivat jäsenvaltiot nimeävät enintään kahdeksan asiantuntijaa ja yhtä monta varahenkilöä. Asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja nimeää kaksi asiantuntijaa ja kaksi varahenkilöä komission virkamiesten keskuudesta. Hallintoneuvoston kokouksiin voi osallistua myös muita komission virkamiehiä, joita asia koskee.3. Hallintoneuvosto voi tarvittaessa kutsua kokouksiinsa muita asiantuntijoita varmistaakseen 1 kohdassa vahvistetun tavoitteensa saavuttamisen.4. Hallintoneuvosto kokoontuu komission toimitiloissa. Sen sihteeristötehtävistä huolehtii komissio.5. Hallintoneuvosto laatii itse oman tehtävänkuvauksensa. Se tulee voimaan asiasta vastaavan komission pääosaston pääjohtajan annettua siitä puoltavan lausunnon.6. Hallintoneuvoston toiminnasta aiheutuvat hallinto- ja matkakulut katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta siltä osin kuin niitä ei korvata muista lähteistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15 artiklan 2 kohdan soveltamista. Neuvostossa toimivien jäsenvaltioiden hallintoneuvostoon nimeämien asiantuntijoiden ja kokouksiin 3 kohdan mukaisesti kutsuttavien asiantuntijoiden matkakustannuksiin, jotka aiheutuvat hallintoneuvoston työskentelystä, sovelletaan komission ulkopuolisille kutsutuille asiantuntijoille annettavia korvauksia koskevia sääntöjä.”.5) Korvataan 19 artiklan viimeinen virke seuraavasti:”Päätöksen voimassaolo päättyy päivänä, jonka neuvosto vahvistaa päätöksen 2007/533/YOS 71 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti.Tehty Brysselissä […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […]SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMITämä rahoitusselvitys koskee kahta säädösehdotusta:Ehdotus neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) annetun asetuksen (EY) N:o 1104/2008 muuttamisestaEhdotus neuvoston asetukseksi siirtymisestä Schengenin tietojärjestelmästä (SIS 1+) toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmään (SIS II) tehdyn päätöksen 2008/839/YOS muuttamisesta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Osasto 18: Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueLuku 18 02: Solidaarisuus – Ulkorajat, viisumipolitiikka ja henkilöiden vapaa liikkuvuus3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:18 02 04 01 – Schengenin tietojärjestelmä II (SIS II)3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Koska näillä muutossäädöksillä pidennetään muutettavissa säädöksissä vahvistettua voimassaoloaikaa, huomioon otetaan vain kehitys- ja siirtymävaiheen jatkamisesta 30. kesäkuuta 2010 jälkeen aiheutuvat kustannukset. Huomioon ei siis oteta 30. kesäkuuta 2010 mennessä aiheutuvia kustannuksia.Huomioon ei myöskään oteta toimintakustannuksia, jotka on rahoitettu toisen oikeusperustan nojalla, erityisesti SIS II:n perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20. joulukuuta 2006 annetun asetuksen (EY) N:o 1987/2006 ja vastaavan 12. kesäkuuta 2007 tehdyn päätöksen 2007/533/YOS mukaisesti.Näistä muutossäädöksistä johtuvat maksusitoumusmäärärahat sisältyvät laajamittaisten tietojärjestelmien rahoittamiseen osoitettuihin määrärahoihin 30. päivästä kesäkuuta 2010 järjestelmänvaihtoon ulottuvalle ajanjaksolle eli siihen saakka, kun säädösten voimassaolo päättyy.3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa) :Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |18 02 04 01 | ei-pakoll. | Jaks.[27] | EI | EI | EI | 3a |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | Yht. |Toimintamenot[28] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksumäärärahat (MM) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[29] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumus-määrärahat | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksumäärärahat | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[30] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): Ei sovelleta.-  Norjan osuus käyttökustannuksista on 2,200081 prosenttia ja Islannin osuus 0,113386 prosenttia (vuoden 2007 lukuina) Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36).-  Sveitsin osuus käyttökustannuksista on 2,402999 prosenttia (vuoden 2007 lukuina) Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen 11 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti (EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52).Islannin ja Norjan osalta nämä ehdotukset perustuvat Schengenin säännöstöön, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen liitteessä A. Sen 12 artiklan 1 kohdan viimeisessä kohdassa määrätään seuraavaa: ”Islanti ja Norja osallistuvat Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritettavien toimintakulujen kattamiseen maksamalla vuosittain mainittuun talousarvioon rahoitusosuuden, joka määräytyy sen perusteella, mikä on niiden bruttokansantuotteen osuus kaikkien osallistuvien valtioiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta”.Sveitsin osalta näillä ehdotuksilla kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sen 11 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Sveitsi maksaa Schengenin tietojärjestelmän toisen vaiheen (SIS II) kehittämiskustannusten kattamiseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon vuosittain rahoitusosuuden kutakin tähän liittyvää varainhoitovuotta kohti varainhoitovuodesta 2002 alkaen sen mukaan, mikä on sen bruttokansantuotteen osuus kaikkien osallistuvien valtioiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta”.4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Hallintoneuvoston kokouskustannuksiin tarvittavat varat saadaan vuosien 2010–2013 rahoitussuunnitelmassa Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) varten varatuista määrärahoista.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[31] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteu-tusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 50 | 50 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläEhdotuksen tarkoituksena on jatkaa oikeusperustan voimassaoloa siihen saakka, kun järjestelmänvaihto on teknisesti mahdollista toteuttaa. Lisäksi sillä pyritään luomaan hallintorakenne, joka on kansainvälisesti hyväksyttyjen parhaiden hallintokäytänteiden mukainen. Ehdotuksella varmistetaan myös lainsäädännöllinen joustovara, joka mahdollistaa SIS II:n toimintojen saamisen käyttöön SIS 1+ -järjestelmää kehittämällä, jos päätetään siirtyä tähän vaihtoehtoiseen tekniseen skenaarioon. Ehdotuksella ei muuteta perustehtävänjakoa eikä rahoituksen perusrakennetta.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutYhteisen laajamittaisen tietojärjestelmän kehittämiseen tähtäävä hanke edellyttää yhteisön osallistumista, kun otetaan huomioon Schengenin säännöstön sisällyttäminen osaksi Euroopan unionin institutionaalista kehystä ja se, että SIS II kuuluu sekä yhteisön että unionin toimivaltaan.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaEhdotuksen päätavoitteena on varmistaa, että SIS II:n toiminta voidaan käynnistää menestyksekkäästi. Ehdotuksen tuloksena odotetaan, että tietojen siirtäminen SIS 1+ -järjestelmästä SIS II:een ja siirtyminen kokonaan SIS II:n käyttöön tapahtuvat ongelmitta.5.4. Toteutustapa (alustava)( Keskitetty hallinnointi( komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset: Ei sovelleta.6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyEdistymistä arvioidaan säännöllisin väliajoin ja tuloksia mitataan suhteessa vaadittuihin standardeihin ja ennalta määritettyihin arviointiperusteisiin. Tämän hoitaa laadunvarmistuksesta vastaava toimeksisaaja.6.2. Arviointi6.2.1. EnnakkoarviointiPuheenjohtajavaltion ja komission neuvostolle esittämä SIS II -hankkeen kehittämisen tulevaa suuntaa koskeva arviointi- ja vertailuselvitys sisältää ennakkoarvioinnin. Tämän perusteella neuvoston 4. ja 5. kesäkuuta 2009 tekemissä päätelmissä pannaan merkille, että SIS II -hankkeen analysointi- ja korjausvaihe on saatu päätökseen ja että tämän vaiheen aikana on korjattu monia havaittuja ongelmia ja virheitä ja kehitetty tai toteutettu ratkaisuja niiden korjaamiseksi. Neuvosto päätteli, että SIS II -järjestelmän kehittämistä olisi jatkettava nykyisen SIS II -hankkeen pohjalta ja että SIS 1+ RE säilytettäisiin varautumissuunnitelmana.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Ehdotuksilla perustetaan SIS II -ohjelman hallintoneuvosto. Näin otetaan huomioon kokemukset, jotka on saatu muutettavina olevilla säädöksillä vahvistettujen työskentelymenetelmien käytöstä SIS II:n kehitystyön hallinnoinnissa.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitTuleva arviointi tapahtuu 4. ja 5. kesäkuuta 2009 tehdyissä neuvoston päätelmissä vahvistettujen puolivuosittaisten välitavoitteiden pohjalta.7. PetostentorjuntaJos uusien sopimusten tekeminen osoittautuu tarpeelliseksi, yhteisön julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön noudattaminen varmistetaan siten, että sopimusten tekemisessä sovelletaan komission hankintamenettelyjä.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)(Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | YHTEENSÄ |Vuosi 2010 | Vuosi 2011 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[33] | 17 | 17 |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[34] |YHTEENSÄ | 50 | 50 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus-  Ohjelmakoordinointi-  Hankkeiden hallinnointi-  Tekninen hallinto-  Arviointi ja raportointi-  Julkiset hankinnat, sopimus- ja taloushallinto8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)Ei sovelleta.8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Henkilöstön laji | Vuosi 2010 (aikasidonnaisesti 1. päivästä heinäkuuta) | Vuosi 2011 (aikasidonnaisesti järjestelmänvaihdon arvioituun ajankohtaan) |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,580 | 0,870 |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 2,593 | 3,890 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 |AD/AST – 122 000 euroa vuodessa * 33 henkilöä = 4,026 miljoonaa euroa |Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö |Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 |Sopimussuhteinen henkilöstö (18 01 02 01 01): 64 000 euroa vuodessa * 9 henkilöä = 0,576 miljoonaa euroa |Kansalliset asiantuntijat (18 01 02 01 03): 73 000 euroa vuodessa * 8 henkilöä = 0,584 miljoonaa euroa |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Virkamatkat käsittävät yhden henkilön käynnit järjestelmään osallistuvissa 27 valtiossa vuodessa ja kahden henkilön viikoittaiset matkat Strasbourgiin järjestelmänvaihdon arvioituun ajankohtaan saakka.Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen myöntämismenettelyssä ottaen huomioon budjettirajoitukset.[1] EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.[2] EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.[3] EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24. lokakuuta 2008 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2008/839/YOS (EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43).[4] EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4.[5] EUVL L 411, 30.12.2006, s. 1.[6] EYVL L 328, 13.12.2001, s. 1.[7] EUVL L 411, 30.12.2006, s. 78.[8] EUVL L 381, 28.12.2006, s. 1.[9] EUVL L 79, 20.3.2007, s. 20, ja EUVL L 79, 20.3.2007, s. 29.[10] EUVL L 57, 1.3.2008, s. 1.[11] EUVL L 57, 1.3.2008, s. 14.[12] EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.[13] EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.[14] EUVL C […], […], s. […].[15] EUVL C […], […], s. […].[16] EUVL L 381, 28.12.2006, s. 4.[17] EUVL L 205, 7.8.2007, s. 63.[18] EUVL L 299, 8.11.2008, s. 1.[19] EUVL L 299, 8.11.2008, s. 43.[20] EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.[21] EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.[22] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.[23] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.[24] EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.[25] EUVL L 53, 27.2.2008, s. 50.[26] EUVL L 83, 26.3.2008, s. 5.[27] Jaksotetut määrärahat (JM).[28] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[29] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[30] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[31] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[32] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[33] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[34] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0722

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen (Kodifioitu toisinto)  /* KOM/2006/0722 lopull. - COD 2006/0024 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 27.11.2006KOM(2006)722 lopullinen2006/0241(COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSkilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen (Kodifioitu toisinto)(komission esittämä)PERUSTELUT1. Komissio pitää Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta tärkeänä yhteisön lainsäädännön yksinkertaistamista ja selkeyttämistä, jotta siitä saataisiin yksiselitteisempää ja luettavampaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia.Tätä tavoitetta ei voida saavuttaa niin kauan kuin useita kertoja ja usein huomattavilta osin muutettuja säännöksiä ei ole koottu yhteen, vaan niitä on etsittävä sekä alkuperäisestä säädöksestä että siihen myöhemmin tehdyistä muutoksista. Voimassa olevien säännösten selvittämiseksi on sen vuoksi tutkittava ja vertailtava suuri määrä säädöksiä.Useita kertoja muutetut säädökset on tästä syystä kodifioitava, jotta yhteisön oikeus olisi selkeää ja luettavaa.2. Tämän vuoksi komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä[1] antanut henkilöstölleen ohjeet toteuttaa säädösten kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on muutettu kymmenen kertaa. Komissio on lisäksi korostanut, että tämä on vähimmäissääntö, sillä yhteisön oikeuden selkeyden ja ymmärrettävyyden edistämiseksi yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisimman lyhyin väliajoin.3. Tämä vahvistettiin Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa 1992 esittämissä päätelmissä[2], joissa korostettiin kodifioinnin merkitystä, koska sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankohtana tiettyyn kysymykseen sovellettavasta lainsäädännöstä.Kodifiointi on toteutettava noudattaen kokonaisuudessaan yhteisön tavanomaista lainsäädäntömenettelyä.Koska kodifioinnissa ei saa muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jonka mukaisesti kodifioidut säädökset voidaan antaa nopeasti.4. Tällä ehdotuksella on tarkoitus kodifioida kilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 19 päivänä heinäkuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1017/68[3]. Uudella asetuksella korvataan siihen sisällytetyt säädökset[4]. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole muutettu tässä ehdotuksessa, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset .5. Kodifiointiehdotus on laadittu kaikilla virallisilla kielillä asetuksen (ETY) N:o 1017/68 ja sen muuttamisesta annettujen säädösten alustavan koonnelman pohjalta. Koonnelman on laatinut Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen. Siltä osin kuin artikloja on numeroitu uudelleen, vanhojen ja uusien numeroiden vastaavuus esitetään kodifioidun asetuksen liitteessä II. 1017/68 (mukautettu)2006/0241(COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSkilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen  71  ja  83  artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[6],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[7],sekä katsovat seuraavaa:(1) Kilpailusääntöjen soveltamisesta rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 19 päivänä heinäkuuta 1968 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1017/68[8] on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta[9]. Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus. 1017/68 johdanto-osan 3 kappale(2) Kilpailusäännöt rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä ovat osa yhteistä liikennepolitiikkaa ja yleistä talouspolitiikkaa. 1017/68 johdanto-osan 4 kappale(3) Näiden osa-alueiden kilpailusääntöjen olisi otettava huomioon liikenteen erityispiirteet. 1017/68 johdanto-osan 5 kappale(4) Jos liikennettä koskevat kilpailusäännöt poikkeavat yleisistä kilpailusäännöistä, on yrityksillä oltava mahdollisuus varmistua siitä, mitä sääntöjä kuhunkin yksittäistapaukseen sovelletaan. 1017/68 johdanto-osan 6 kappale(5) Liikennettä koskevia kilpailusääntöjä sovelletaan yhtäläisesti kuljetuskaluston yhteisrahoitukseen ja -hankintaan tiettyjen yritysryhmittymien yhteisesti järjestämiä palveluja varten sekä kuljetuksiin liittyvien palvelujen tarjoajien tiettyihin rautatie-, maantie- tai sisävesiliikenteeseen liittyviin toimiin. 1017/68 johdanto-osan 7 kappale(6) Näissä kolmessa liikennemuodossa on, jotta estetään jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset ja kilpailun vääristyminen sisämarkkinoilla, periaatteessa kiellettävä ennen kaikkea sellaiset yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset ja yritysten väliset yhdenmukaistetut menettelytavat sekä sellainen määräävän markkina-aseman väärinkäyttö sisämarkkinoilla, joilla voisi olla tällaisia vaikutuksia. 1017/68 johdanto-osan 8 kappale(7) Sellaiset liikenteen alan sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena ovat ainoastaan tekniset parannukset tai tekninen yhteistyö, voidaan vapauttaa kilpailunrajoituskiellosta, koska ne osaltaan parantavat tuottavuutta. Tämän asetuksen soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella neuvosto voi komission ehdotuksesta muuttaa tällaisten sopimusten luetteloa. 1017/68 johdanto-osan 9 kappale(8) Alan toisinaan liian hajanaisen rakenteen parantamiseksi kilpailunrajoituskiellosta pitäisi maantie- ja sisävesiliikenteessä vapauttaa myös ne sopimukset, päätökset ja yhdenmukaistetut menettelytavat, joilla näille kahdelle kuljetusalalle muodostetaan ja niillä toimii sellaisia yritysryhmittymiä, joiden tarkoituksena on liikenteen harjoittaminen mukaan lukien kuljetuskaluston yhteisrahoitus ja -hankinta yhteisesti järjestettyjä palveluja varten. Tällainen yleinen vapautus voidaan myöntää vain, jos ryhmittymän kokonaiskuljetuskyky ei ole vahvistettua enimmäismäärää suurempi ja jos ryhmittymään kuuluvien yksittäisten yritysten kuljetuskyky ei ylitä rajoja, jotka määrätään niin, että millään yksittäisellä yrityksellä ei voi olla määräävää markkina-asemaa ryhmittymässä. Komissiolla on kuitenkin oltava toimivalta puuttua asiaan, jos tällaisilla sopimuksilla jossakin erityisessä tapauksessa olisi niiden edellytysten kannalta soveltumattomia vaikutuksia, joiden täyttyessä kilpailua rajoittava sopimus voidaan katsoa lailliseksi, ja jos niissä olisi kyse vapautuksen väärinkäytöstä. Se, että ryhmittymän kokonaiskuljetuskyky on vahvistettua enimmäismäärää suurempi tai että ryhmittymä ei voi vaatia vapautusta siihen kuuluvien yksittäisten yritysten kuljetuskyvyn vuoksi, ei kuitenkaan sellaisenaan estä ryhmittymää perustumasta lailliseen sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan, jos se täyttää sille tässä asetuksessa säädetyt edellytykset. 1017/68 johdanto-osan 14 kappale(9) Ensisijaisesti yritysten tehtävänä on arvioida, onko niiden sopimusten, päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen pääasiallisena seurauksena kilpailun rajoittuminen vai kilpailun rajoittumiseen oikeuttavat taloudelliset edut, ja sen mukaisesti omalla vastuullaan päättää tällaisten sopimusten, päätösten tai yhdenmukaistettujen menettelytapojen laittomuudesta tai laillisuudesta. 1017/68 johdanto-osan 15 kappale(10) Yritysten olisi sen vuoksi sallittava tehdä ja noudattaa sopimuksia niistä ilmoittamatta. Tämän vuoksi on olemassa vaara, että sopimukset julistetaan taannehtivasti mitättömiksi, jos ne tutkitaan valituksen johdosta tai komission omasta aloitteesta, mutta tämä ei estä niiden julistamista laillisiksi niitä tällä tavoin myöhemmin tutkittaessa, 1017/68OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaSoveltamisalaTätä asetusta sovelletaan rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä yhtäältä kaikkiin sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kuljetusmaksujen ja -ehtojen vahvistaminen, kuljetuspalvelujen tarjonnan rajoittaminen tai valvonta, kuljetusmarkknoiden jakaminen, teknisten parannusten tai teknisen yhteistyön toteuttaminen taikka kuljetuskaluston tai -tarvikkeiden yhteisrahoitus tai -hankinta, jos nämä toimet välittömästi liittyvät kuljetuspalvelujen tarjoamiseen ja ovat tarpeen 3 artiklassa tarkoitetun maantie- tai sisävesiliikenteen yritysryhmittymän yhteisesti järjestämien palvelujen kannalta, ja toisaalta määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön kuljetusmarkkinoilla. Säännöksiä sovelletaan myös kuljetuksiin liittyvien palvelujen tarjoajien toimiin, joilla on jokin edellä mainittu tarkoitus tai seuraus. 1017/68 1/2003 36 artiklan 2 alakohta2 artiklaTeknisiä sopimuksia koskeva poikkeus1.  Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan kielto  ei koske sopimuksia, päätöksiä tai yhdenmukaistettuja menettelytapoja, joiden tarkoituksena tai seurauksena ovat tekniset parannukset tai tekninen yhteistyö:a) standardoimalla laitteita, kuljetustarvikkeita, kulkuneuvoja tai kiinteitä laitteita;b) vaihtamalla tai käyttämällä yhdessä henkilöstöä, laitteita, kulkuneuvoja tai kiinteitä laitteita kuljetuksia varten;c) järjestämällä ja toteuttamalla peräkkäisiä, toisiaan täydentäviä, korvaavia tai yhdistettyjä kuljetuksia sekä vahvistamalla tai noudattamalla niissä käytettäviä maksuja ja -ehtoja mukaan luettuina erityiset kilpailukykyiset hinnat;d) käyttämällä toiminnan kannalta tarkoituksenmukaisimpia reittejä yhdellä kuljetusmuodolla tapahtuviin kuljetuksiin;e) sovittamalla yhteen jatkoyhteyksien kuljetusaikatauluja;f) yhdistämällä yksittäisiä lähetyksiä;g) vahvistamalla yhdenmukaisia sääntöjä maksutaulukoiden rakenteesta ja niiden käyttämistä koskevista ehdoista, jos näillä säännöillä ei vahvisteta kuljetusmaksuja eikä -ehtoja.2. Komissio tekee tarvittaessa neuvostolle ehdotuksia 1 kohdassa olevan luettelon laajentamisesta tai supistamisesta. 1017/68 4 artikla 1/2003 36 artiklan 3 kohdan a alakohta3 artiklaPienten ja keskisuurten yritysten ryhmiä koskeva poikkeus1.  Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan kielto  ei koske mainitussa artiklassa tarkoitettuja sopimuksia, päätöksiä tai yhdenmukaistettuja menettelytapoja, jos niiden tarkoituksena on:a) maantie- tai sisävesiliikenteen yritysryhmittymien perustaminen ja toiminta liikenteen harjoittamista varten;b) kuljetuskaluston tai -tarvikkeiden yhteisrahoitus tai -hankinta ja nämä toimet liittyvät välittömästi kuljetuspalvelujen tarjoamiseen ja ovat tarpeen edellä mainittujen ryhmittymien yhteisten toimien kannalta;ja jos minkään ryhmittymän kokonaiskuljetuskyky ei ole suurempi kuini) 10 000 tonnia maantiekuljetuksissa,ii) 500 000 tonnia sisävesikuljetuksissa.Minkään ryhmittymään kuuluvan yksittäisen yrityksen kuljetuskyky ei saa olla suurempi kuin 1 000 tonnia maantiekuljetuksissa eikä suurempi kuin 50 000 tonnia sisävesikuljetuksissa. 1/2003 36 artiklan 3 alakohdan b alakohta2. Jos jollakin 1 kohdassa tarkoitetulla sopimuksella, päätöksellä tai yhdenmukaistetulla menettelytavalla tietyssä tapauksessa on perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan vaatimusten kanssa ristiriitaisia vaikutuksia, yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä voidaan vaatia lopettamaan kyseiset vaikutukset.4 artiklaKumoaminenKumotaan asetus (ETY) N:o 1017/68 lukuun ottamatta 13 artiklan 3 kohtaa, jota sovelletaan edelleen päätöksiin, jotka tehdään asetuksen (ETY) N:o 1017/68 5 artiklan nojalla ennen 1 päivää toukokuuta 2004, kyseisten päätösten voimassaolon päättymispäivään.Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 1017/68 30 artikla5 artiklaVoimaantulo, olemassa olevat sopimukset1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Vuoden 2003 liittymisasiakirja, s. 3442. Perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa määrättyä kieltoa ei sovelleta sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka olivat olemassa Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymispäivänä tai jotka olivat olemassa Tšekin tasavallan, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymispäivänä ja jotka kuuluvat liittymisen vuoksi perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos niitä muutetaan kuuden kuukauden kuluessa liittymispäivästä siten, että ne täyttävät tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyt edellytykset. Tätä kohtaa ei sovelleta sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, jotka liittymispäivänä kuuluvat jo ETA-sopimuksen 53 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. 1017/68Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja[…] […]LIITE IA osaKumottu asetus ja sen muutoksetNeuvoston asetus (ETY) N:o 1017/68 (EYVL L 175, 23.7.1968, s. 1) |Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003 (EYVL L 1, 4.1.2003, s. 1) | Ainoastaan 36 artikla |B osaMuutos, jota ei ole kumottuVuoden 1972 liittymisasiakirja |Vuoden 1979 liittymisasiakirja |Vuoden 1994 liittymisasiakirja |Vuoden 2003 liittymisasiakirja |LIITE IIVastaavuustaulukkoAsetus (ETY) N:o 1017/68 | Tämä asetus |1 artikla | 1 artikla |3 artikla | 2 artikla |4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen johdantokappaleen ensimmäinen luetelmakohta | 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen johdantokappaleen a alakohta |4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen johdantokappaleen toinen luetelmakohta | 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen johdantokappaleen b alakohta |4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen johdantokappaleen ensimmäinen luetelmakohta | 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen johdantokappaleen i alakohta |4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen johdantokappaleen toinen luetelmakohta | 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan toisen johdantokappaleen ii alakohta |4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta | 3 artiklan 1 kohdan toinen alakohta |4 artiklan 2 kohta | 3 artiklan 2 kohta |– | 4 artikla |30 artiklan 1 kohta | 5 artiklan 1 kohta |30 artiklan 3 kohdan toinen alakohta | 5 artiklan 2 kohta |31 artikla | – |– | Liite I |– | Liite II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Katso päätelmien A osan liite 3.[3] Toteutettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetun komission tiedonannon – Yhteisön säännöstön kodifiointi, KOM(2001) 645 lopullinen – mukaisesti.[4] Katso tämän ehdotuksen liite I.[5] EUVL C [...], [...], s. [...].[6] EUVL C [...], [...], s. [...].[7] EUVL C [...], [...], s. [...].[8] EYVL L 175, 23.7.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.[9] Katso liite I.


title: Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisesta

text:
|

52011PC0162

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 4.4.2011KOM(2011) 162 lopullinen2011/0070 (APP)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSEuroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisestaPERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTAYleinen taustaEuroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan virallisesti Euroopan unionin lainsäädäntö ja muut säädökset. Lehteä on julkaistu painettuna vuodesta 1958, ja vuodesta 1998 se on saatavilla myös internetissä. Viime vuosina yhä useammat ovat alkaneet lukea Euroopan unionin virallista lehteä internetissä, koska se on käytännöllistä ja nopeaa, kun taas painetun version tilaajamäärät ovat olleet laskussa. Painettu versio katsotaan kuitenkin nykyisin ainoaksi asianmukaiseksi, oikeudellisesti päteväksi julkaisuksi, ja toistaiseksi Euroopan unionin virallisen lehden sähköisen version perusteella ei voi vaatia laillisia oikeuksia eikä valvoa velvoitteita.Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on ilmaissut tämän selkeästi asiassa Skoma-Lux[1] antamassaan tuomiossa. Tuomioistuimen mukaan ”kyseisen lainsäädännön saataville asettaminen tällä tavoin (eli internetissä) ei voi vastata sen asianmukaista julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, kun yhteisön oikeudessa ei ole tätä koskevaa sääntelyä” .Voimassa olevat aiemmat säännöksetEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklassa määrätään, että asetuksena tai direktiivinä annetut lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset ja muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset, jotka on osoitettu kaikille jäsenvaltioille, sekä päätökset, joille ei ole osoitettu vastaanottajaa, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Euroopan parlamentin puhemies ja neuvoston puheenjohtaja allekirjoittavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetut säädökset. Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä annettavat säädökset allekirjoittaa säädöksen antaneen toimielimen yksi tai useampi puheenjohtaja. Säädökset tulevat voimaan niissä säädettynä päivänä tai kahdentenakymmenentenä päivänä siitä, kun ne on julkaistu.Päätöksessä 2009/496/EY, Euratom[2] määritellään tarkemmin tapa, jolla toimielimet täyttävät säädöstekstien julkaisemista koskevat velvoitteensa. Julkaisutoimiston, joka on toimielinten yhteinen toimisto, tehtäväksi on annettu julkaista Euroopan unionin virallista lehteä ja taata sen todistusvoimaisuus.Ehdotuksen tavoitteetEhdotuksella pyritään asettamaan Euroopan unionin lainsäädäntö laajemmin saataville ja antamaan kaikille (niin oikeustieteen ammattilaisille kuin suurelle yleisöllekin) mahdollisuus luottaa Euroopan unionin virallisen lehden sähköiseen versioon virallisena ja todistusvoimaisena. Jos Euroopan unionin virallisen lehden sähköinen julkaiseminen tunnustettaisiin oikeudellisesti päteväksi julkaisemiseksi, Euroopan unionin oikeus olisi kaikkien kansalaisten saatavilla käytännöllisesti katsoen samanaikaisesti, välittömästi julkaisemisen jälkeen ja nykyistä taloudellisemmin, koska sähköisen julkaisun lukeminen olisi ilmaista. Lisäksi Euroopan maantieteellisesti vaikeasti saavutettavilla alueilla asuvien olisi näin helpompi tutustua viralliseen lehteen. On myös älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistävän Eurooppa 2020 -strategian[3] mukaista parantaa mahdollisuuksia päästä osallisiksi tiedosta. Kyseisen strategian tavoitteena on saada laajakaistayhteys kaikkien ulottuville vuoteen 2013 mennessä.Ehdotuksella pyritään lisäämään oikeusvarmuutta verrattuna nykytilanteeseen, jossa internetissä julkaisemista käytetään ainoastaan tiedottamiseen, sillä Euroopan unionin virallisen lehden todistusvoimaisessa sähköisessä versiossa voitaisiin antaa oikeuksia ja valvoa velvoitteita.Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEhdotus on kaikilta osin unionin politiikan ja erityisesti Euroopan digitaalistrategiaa[4] koskevan lippulaiva-aloitteen mukainen. Kyseinen strategia esitettiin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi annetun Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä. Euroopan digitaalistrategialla pyritään hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikan yhteiskunnalliset ja taloudelliset mahdollisuudet mahdollisimman täysimääräisesti, ja siinä korostetaan viranomaisten asemaa digitaalisten markkinoiden edistämisessä. Se, että oikeudellinen sisältö on saatavilla verkossa, edistäisi digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä, koska julkisen sektorin tietojen asettaminen tällä tavoin saataville johtaisi innovatiivisten verkkopalveluiden kehittämiseen.Ehdotus on yhdenmukainen myös Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmassa 2011–2015[5] asetettujen tavoitteiden kanssa. Kyseisen suunnitelman mukaan jäsenvaltiot ja komissio tarjoavat verkossa tietoa hallinnon laeista ja määräyksistä, periaatteista ja rahoituksesta.SIDOSRYHMIEN EPÄVIRALLINEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTISidosryhmien kuuleminenEuroopan unionin toimielimet ja elimet ovat edustettuina julkaisutoimiston johtokunnassa, joka vastaa julkaisutoimiston toiminnan strategisen kehityksen valvonnasta. Asianosaiset toimielimet ja elimet tarkastelivat asiaa kyseisellä foorumilla ja ilmoittivat kannattavansa Euroopan unionin virallisen lehden todistusvoimaisen sähköisen version perustamista.Myös jäsenvaltioita on kuultu sähköistä lainsäädäntöä käsittelevässä neuvoston työryhmässä Euroopan unionin virallisen lehden oikeudellisesti pätevän sähköisen version perustamisesta. Komission pääsihteeristö toimitti neuvostolle 30 päivänä heinäkuuta 2010 epävirallisen asiakirjan, josta sähköistä lainsäädäntöä käsittelevä neuvoston työryhmä keskusteli kahdessa kokouksessa 21. syyskuuta ja 26. lokakuuta 2010. Huomautuksissaan jäsenvaltiot kannattivat vahvasti oikeudellisesti pätevää sähköistä julkaisua[6], mutta näkemykset hajaantuivat enemmän sen osalta, jatketaanko painetun version oikeudellista pätevyyttä. Huomioita esitettiin seuraavista aiheista:-  Euroopan unionin virallisen lehden julkaiseminen ainoastaan sähköisessä muodossa. Tätä voisi mahdollisesti edeltää siirtymäaika, jolloin painettua ja sähköistä versiota julkaistaisiin rinnakkain.-  Euroopan unionin virallisen lehden painokustannukset, jos painettua ja sähköistä versiota julkaistaan rinnakkain.-  Painetun ja sähköisen version välisten eroavaisuuksien vaara. Epäjohdonmukaisuuksien varalta on luotava selkeät säännöt tai määritettävä, kumpi versio on etusijalla.-  Painetun version mahdollinen rooli EU:n lainsäädännön asettamisessa sellaisten ihmisten saataville, joilla ei ole pääsyä sähköiseen versioon.Ehdotusta laatiessaan komissio on ottanut huomioon kaikki huomautukset, jotka on esitetty. Aluksi suositeltavimpana vaihtoehtona pidettiin painetun ja sähköisen version julkaisemista rinnakkain, jolloin molemmilla versioilla olisi samat oikeusvaikutukset, koska tämän katsottiin varmistavan, että lainsäädäntö on mahdollisimman laajasti EU:n kansalaisten saatavilla. Jäsenvaltioiden käytännön kokemus kuitenkin osoitti, että järjestelyn edut olisivat marginaalisia, eivätkä ne helpottaisi monimutkaista tilannetta. Lisäksi huomautettiin, että maantieteellisesti vaikeasti saavutettavilla alueilla asuvien on hankalaa tai hidasta päästä käsiksi painettuun versioon, ja että todistusvoimaisen sähköisen version ansiosta EU:n lainsäädäntö olisi paremmin heidän saatavillaan.Asetusehdotuksen mukaan Euroopan unionin virallista lehteä on julkaistava sähköisessä muodossa siten, että sillä on oikeusvaikutuksia. Sähköinen julkaiseminen on Eurooppa 2020 -strategiassa ja sen eurooppalaista digitaalistrategiaa koskevassa lippulaiva-aloitteessa asetettujen tavoitteiden mukaista. Kyseisen aloitteen mukaan kaikille olisi taattava laajakaistayhteys vuoteen 2013 mennessä. Ehdotettu järjestelmä tasapainottaa saavutettavuuteen ja yksinkertaisuuteen liittyviä huolenaiheita.-  Oikeudellisesti pätevällä sähköisellä versiolla tietoa on mahdollista levittää laajemmin kuin painetulla versiolla. Muutaman viime vuoden aikana Euroopan unionin viralliseen lehden tilaajamäärissä on havaittu laskua, kun taas internetin käyttö Euroopan unionissa on kasvussa. Eurostatin mukaan internetiä käytti 70 prosenttia kotitalouksista vuonna 2010 ja 94 prosenttia yrityksistä vuonna 2009. Lisäksi Euroopan unionin viralliseen lehden sähköisen version lukeminen olisi ilmaista. Tämä olisi etu painettuun versioon verrattuna, koska sen osalta paino- ja kuljetuskustannukset olisi perittävä yleisöltä. Vammaisten, jotka pystyvät lukemaan Euroopan unionin virallista lehteä vain tietyssä sähköisessä muodossa, ja muiden, jotka eivät jostakin syystä pääse lukemaan sähköistä versiota, tilanne kuitenkin turvataan. Pyynnöstä on aina mahdollista saada joko julkaisutoimistosta tai internetistä tulostaen (pelkästään tiedoksi) painettu versio, jolla ei ole oikeudellista arvoa.-  Toisaalta järjestelmä on yksinkertaisempi sen myötä, että enää ei tarvita mahdollisesti monimutkaisia sääntöjä yhtä todistusvoimaisen painetun ja sähköisen version eroavaisuuksien käsittelemiseksi.Ehdotuksen todennäköisten vaikutusten arviointiKomissio on analysoinut Euroopan unionin virallisen lehden kolmea julkaisuvaihtoehtoa:-  Vaihtoehto 1: säilytetään nykytilanne, jossa ainoastaan Euroopan unionin virallisen lehden painettu versio on oikeudellisesti pätevä julkaisu, ja verkossa julkaistavaa versiota käytetään ainoastaan tiedottamiseen-  Vaihtoehto 2: Euroopan unionin virallista lehteä julkaistaan ainoastaan internetissä-  Vaihtoehto 3: painettua versiota ja verkkoversiota julkaistaan rinnakkain, ja niillä on sama oikeudellinen arvo ja vaikutus.Oikeudellisen arvon myöntäminen sähköiselle versiolle sisältää seuraavia huomattavia etuja:-  EU:n lainsäädäntö on laajemmin, helpommin ja välittömästi saatavilla-  Sähköisen version lukeminen on ilmaista ja mahdollista milloin vain-  Sähköinen julkaiseminen vastaisi digitaalistrategian painopisteitä, joista EU:n toimielimet ovat sopineet, ja se kannustaisi ottamaan käyttöön lisää verkkopalveluita.EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖEhdotuksen keskeiset säännöksetEhdotuksen mukaan Euroopan unionin viralliseen lehden sähköinen versio on oikeudellisesti pätevä julkaisu. Painettu versio kuitenkin riittäisi varmistamaan julkaisemisen oikeusvaikutukset teknisistä syistä johtuvissa poikkeuksellisissa ja väliaikaisissa tilanteissa, joissa sähköinen julkaiseminen keskeytyy ennalta arvaamattomasta syystä (kuten verkkohyökkäykset tai ennalta arvaamattomat laitteiden toimintahäiriöt) yli päivän ajaksi. Tällaisissa tilanteissa painetun Euroopan unionin viralliseen lehden sähköinen versio julkaistaan heti, kun tekninen järjestelmä on taas toiminnassa. Julkaisupäivä määritellään painetun version mukaan, mutta epäselvissä tapauksissa sen jälkeen julkaistava sähköinen versio olisi etusijalla.Ehdotuksessa käsitellään myös teknisiä vaatimuksia, joiden perusteella sähköinen julkaiseminen vastaa oikeudellisesti pätevää julkaisemista, ja määritellään julkaisutoimiston toimivalta tällä alalla.OikeusperustaEhdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artikla.SuhteellisuusperiaateEhdotuksen soveltamisala rajoittuu Euroopan unionin virallisen lehden sähköiseen julkaisuun ja teknisiin edellytyksiin, joiden perusteella se voidaan katsoa oikeudellisesti päteväksi julkaisuksi.Sääntelytavan valintaAsetus on ainoa tarkoituksenmukainen väline, koska sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltiossa. Euroopan unionin lainsäädännön olisi oltava yhtäläisesti Euroopan kansalaisten ulottuvilla, ja sen takia Euroopan unionin virallisen lehden sähköisen version saatavuus olisi varmistettava samalla tavoin ja samoin ehdoin kaikille Euroopan kansalaisille.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEuroopan unionin virallisen lehden oikeudellisesti pätevän sähköisen version julkaisemisella ei ole talousarviovaikutuksia.Sähköistä julkaisemista tukeva tekninen infrastruktuuri kuitenkin edellyttää investointeja tieto- ja viestintätekniikkaan. Euroopan unionin virallisen lehden todistusvoimaisen sähköisen version teknisen järjestelmän perustamisesta ja testaamisesta ennen käyttöönottoa koitui vuonna 2009 hallinnollisen itsenäisyyden nojalla 38 000 euron kustannukset. Kaikki toimielimet vastaavat järjestelmän edelleen kehittämiseen tehtävistä investoinneista, huollosta ja järjestelmän käyttökustannuksista, koska toimielimillä on velvollisuus julkaista säädöstekstejä. Jakoperusteen laskeminen perustuu siihen, kuinka monta sivua virallisen lehden L ja C –sarjaa kukin toimielin tuottaa vuonna n-2. Jakoperuste vuodelle 2011 on määritetty vuoden 2009 lukujen perusteella.-  Euroopan komissio 47,64 %;-  Euroopan unionin neuvosto 21,96 %;-  Euroopan parlamentti 21,94 %;-  Talous- ja sosiaalikomitea 3,29 %;-  Euroopan unionin tuomioistuin 3,17 %;-  Tilintarkastustuomioistuin 1,25 %;-  Alueiden komitea 0,75%.Talousarviomäärärahat vahvistetaan tämän jakoperusteen mukaan.2011/0070 (APP)Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSEuroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon[7],noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,sekä katsoo seuraavaa:1.  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklassa määrätään Euroopan unionin säädösten julkaisusta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja niiden voimaantulosta.2.  Euroopan unionin virallisen lehden painettu versio kaikilla unionin virallisilla kielillä on tällä hetkellä ainoa oikeudellisesti sitova julkaisu, vaikka lehti on saatavilla myös verkossa.3.  Euroopan unionin julkaisutoimiston organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä kesäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean päätöksellä 2009/496/EY, Euratom[8] varmistetaan, että julkaisutoimiston ansiosta toimielimet pystyvät täyttämään säädöstekstien julkaisemista koskevat velvoitteensa.4.  Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-161/06, Skoma-Lux sro v. Celní[9] jne. antamasta tuomiosta seuraa, että unionin säädöksiä ei voi soveltaa yksittäisiin henkilöihin, ellei niitä ole asianmukaisesti julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja että säädösten julkaiseminen internetissä ei voi vastata niiden asianmukaista, oikeudellisesti pätevää julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä , sillä yhteisön oikeudessa ei ole tätä koskevaa sääntelyä.5.  Jos Euroopan unionin virallisen lehden julkaiseminen sähköisessä muodossa katsottaisiin oikeudellisesti päteväksi julkaisemiseksi, unionin lainsäädäntö olisi nopeammin ja taloudellisemmin saatavilla.6.  Eurooppalaista digitaalistrategiaa koskevassa komission tiedonannossa[10] korostetaan, että oikeudellisen sisällön saatavuus verkossa edistää digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä, mikä tuottaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä.7.  Olisi laadittava säännöt Euroopan unionin virallisen lehden todistusvoimaisuuden, riippumattomuuden ja muuttumattomuuden takaamiseksi.8.  Sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista 13 päivänä joulukuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/93/EY[11] säädetään todentamiskeinoina käytettyjen sähköisten allekirjoitusten oikeusvaikutuksista. Euroopan unionin virallisen lehden sähköisen version todistusvoimaisuuden, riippumattomuuden ja muuttumattomuuden takaamiseksi käytetään direktiivin mukaista hyväksyttyyn varmenteeseen perustuvaa turvallisella allekirjoituksen luomismenetelmällä luotua kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta, jolla annetaan yleisölle riittävät takeet turvallisuudesta.9.  EUR-Lex-verkkosivu asetetaan saataville ottaen huomioon vammaisia koskevat sitoumukset, jotka on tehty vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26 päivänä marraskuuta 2009 tehdyssä neuvoston päätöksessä[12].10.  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeellista sen tavoitteen saavuttamiseksi, että kaikki Euroopan unionin kansalaiset voivat luottaa Euroopan unionin virallisen lehden sähköiseen versioon, koska asetuksen soveltamisala rajoittuu siihen, että sähköinen julkaiseminen tehdään vastaavalla tavalla todistusvoimaiseksi kuin painetun version julkaiseminen nykyään.11.  Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ei ole muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista kuin 352 artikla.ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla12.  Euroopan unionin virallista lehteä on julkaistava sähköisessä muodossa Euroopan unionin virallisilla kielillä tämän asetuksen mukaisesti.13.  Sähköisessä muodossa julkaistu Euroopan unionin virallinen lehti , jäljempänä ’virallisen lehden sähköinen versio’, on todistusvoimainen, ja sillä on oikeusvaikutuksia.2 artikla14.  Euroopan unionin virallisen lehden sähköisessä versiossa on oltava direktiivissä 1999/93/EY tarkoitettu hyväksyttyyn varmenteeseen perustuva turvallisella allekirjoituksen luomismenetelmällä luotu kehittynyt sähköinen allekirjoitus. Hyväksytty varmenne ja sen uusiminen julkaistaan EUR-Lexin verkkosivulla, jotta yleisön olisi mahdollista todentaa kehittynyt sähköinen allekirjoitus ja virallisen lehden todistusvoimaisuus.15.  Virallisen lehden sähköisessä versiossa on oltava tiedot sen julkaisupäivästä.16.  Virallisen lehden sähköinen versio asetetaan yleisesti saataville rajoittamattomaksi ajaksi. Sen lukeminen on ilmaista.17.  EUR-Lexin verkkosivu on asetettava kaikkien käyttäjien saataville. Euroopan unionin virallinen lehti on asetettava myös vammaisten saataville vaihtoehtoisessa sähköisessä muodossa, jolla ei ole oikeusvaikutuksia. Vaihtoehtoinen versio on myös saatavilla arkistossa.3 artikla18.  Julkaisutoimisto voi jatkaa Euroopan unionin virallisen lehden painamista. Painettu versio ei ole todistusvoimainen, eikä sillä ole oikeusvaikutuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklan 2 kohdan soveltamista.19.  Euroopan unionin virallisen lehden painetusta versiosta veloitetaan paino- ja kuljetuskustannuksia vastaava maksu.4 artikla20.  Tilanteissa, joissa virallinen lehti ei ole saatavilla julkaisutoimiston tietojärjestelmän poikkeuksellisen ja väliaikaisen häiriön vuoksi, järjestelmä palautetaan toimintaan niin pian kuin mahdollista.21.  Jos saatavuutta ei voida palauttaa yhden työpäivän sisällä, Euroopan unionin virallista lehteä julkaistaan painettuna versiona, jolla on oikeusvaikutuksia. Euroopan unionin virallisen lehden vastaava sähköinen versio julkaistaan heti, kun järjestelmä on taas toiminnassa.22.  Julkaisupäiväksi katsotaan 2 kohdan mukaisesti julkaistujen säädösten painetun version julkaisupäivä. Jos 2 kohdan mukaisesti julkaistun virallisen lehden sähköisessä ja painetussa versiossa on eroavaisuuksia, ensin mainitun katsotaan olevan etusijalla.5 artikla23.  Euroopan unionin virallisen lehden sähköisen version osalta julkaisutoimistolla on toimivaltaa seuraavissa kysymyksissä:24.  Virallisen lehden sähköisen version julkaiseminen ja todistusvoimaisuuden takaaminen25.  Sähköisen version tuottamiseen käytettävän tietojärjestelmän toteuttaminen, hallinnoiminen ja ylläpitäminen ja järjestelmän päivittäminen tulevia teknisiä uudistuksia vastaavaksi26.  Teknisten valmiuksien toteuttaminen ja laajentaminen sen varmistamiseksi, että kaikki pääsevät käyttämään virallisen lehden sähköistä versiota27.  Turvallisuutta ja käyttöoikeuksia koskevien sisäisten sääntöjen luominen virallisen lehden tuottamiseen käytettävän tietojärjestelmän osalta28.  Sähköisten tiedostojen tallentaminen ja arkistoiminen ja niiden käsittely tulevien teknisten uudistusten mukaisesti.29.  Julkaisutoimisto käyttää 1 kohdassa tarkoitettua toimivaltaansa päätöksen 2009/496/EY, Euratom mukaisesti.6 artiklaTämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2012.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty […]ssa/ssäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaSÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne1.4. Tavoitteet1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)2. HALLINNOINTI2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin  SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTAEhdotuksen/aloitteen nimiEhdotus neuvoston asetukseksi Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisemisestaToimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)Ei sovelleta, koska ehdotus koskee komission ja muiden sellaisten toimielinten, joilla on velvollisuus julkaista antamiaan säädöksiä Euroopan unionin virallisessa lehdessä , hallintomenoja.Ehdotuksen/aloitteen luonneEi sovelletaTavoitteetEuroopan unionin monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukeeEhdotuksella edistetään eurooppalaisten verkkosisällön sisämarkkinoiden kehitystä Euroopan digitaalistrategiaa koskevassa lippulaiva-aloitteessa tarkoitetulla tavalla. Kyseinen aloite esitettiin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi annetun Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässäErityistavoiteEhdotuksella edistetään kansalaisille, yrityksille ja kohderyhmille (oikeusalan ammattilaiset) suunnattuja julkaisuja ja verkkopalveluja .Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässäEi sovelletaOdotettavissa olevat tulokset ja vaikutuksetSelvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseenEhdotuksen kohderyhmää ovat EU:n kansalaiset ja yritykset, joiden pitäisi hyötyä siitä, että Euroopan unionin todistusvoimaisesti julkaistu lainsäädäntö on ilmaiseksi, välittömästi ja yksinkertaisesti saatavilla.Tulos- ja vaikutusindikaattoritSelvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataanTäytäntöönpanoaikana seurattavat tulosindikaattorit ovat:– Euroopan unionin virallisen lehden oikeudellisesti pätevään versioon johtavat ”osumat”– painetun version tilausmäärät verrattuna tilausmääriin aikana, jolloin sähköisesti julkaistulla virallisella lehdellä ei ollut oikeudellista arvoa– julkaisutoimistolle tehtyjen valitusten määrä sellaisten valitusten osalta, jotka koskevat julkaisutoimiston tietojärjestelmästä johtuvia vaikeuksia päästä käsiksi Euroopan unionin virallisen lehden todistusvoimaisen sähköiseen versioon.Ehdotuksen/aloitteen perustelutTarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläEhdotuksella pyritään parantamaan oikeusvarmuutta siten, että Euroopan unionin virallisen lehden sähköisen todistusvoimaisen version perusteella voidaan antaa oikeuksia ja valvoa velvoitteita Euroopan unionin lainsäädännön nojalla. Oikeudellisesti pätevän sähköisen version saatavuus verkossa on varmistettava ehdotuksen tullessa voimaan.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvoEhdotus koskee Euroopan unionin lainsäädännön julkaisumuotoa, ja näin ollen asianmukaisiin toimiin voidaan ryhtyä ainoastaan EU:n tasolla. Sääntelytapa on valittu ottaen huomioon tarve varmistaa, että lainsäädäntö on yhtäläisesti kaikkien Euroopan kansalaisten ulottuvilla.Vastaavista toimista saadut kokemuksetEuroopan unionin virallista lehteä on aiemmin julkaistu sähköisessä muodossa ainoastaan tiedotustarkoituksessa. Sähköisen version käytön lisääntyminen on johdonmukaisessa suhteessa ehdotuksen päätavoitteeseen.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedutEi sovelletaToiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu .X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu .-  Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,-  minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.Hallinnointitapa (hallinnointitavat)x julkaisutoimisto vastaa hallinnoinnista suoraan keskitetysti julkaisutoimiston johtokunnassa edustettujen toimielinten puolesta, katso 2 artiklan 1 kohta.( Välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty( Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa( Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssaHuomautukset:Ei sovelleta.HALLINNOINTISeuranta- ja raportointisäännötIlmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytyksetEhdotuksen mukaan julkaisutoimisto huolehtisi Euroopan unionin virallisen lehden sähköisestä julkaisusta päätöksessä 2009/496/EY, Euratom mukaisesti ja kyseisessä päätöksessä vahvistettuja seuranta- ja raportointisääntöjä noudattaen.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmäTodetut riskitOn olemassa riski, että julkaisutoimiston tietojärjestelmässä esiintyy teknisiä häiriöitä. Häiriö voi estää pääsyn sähköiseen julkaisuun. Jollei järjestelmää tällaisessa tilanteessa pystytä palauttamaan toimintakuntoon yhdessä työpäivässä, painettu versio vastaa oikeudellisesti pätevää julkaisua.Lisäksi on määritetty turvallisuusriski, jonka torjumiseksi julkaisutoimiston on vahvistettava turvallisuutta ja käyttöoikeuksia koskevat sisäiset säännöt päätöstä 2009/496/EY, Euratom noudattaen.Valvontamenetelmä(t)Ei sovelletaToimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksiIlmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteetEi sovelletaEHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSETKyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat-  Talousarviossa jo olevat budjettikohdatMoniv. Rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määräraha- laji | Rahoitusosuudet |Numero [Nimi …...….] | JM/EI-JM ([13]) | EFTA[14]-mailta | ehdokas-mailta[15] | kolman-silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet |5 | Komissio: 26011101 [Virallinen lehti (L ja C)] Euroopan parlamentti: 3240 [Virallinen lehti] Neuvosto: 2211 [Virallinen lehti] Unionin tuomioistuin: 2740 [Virallinen lehti] Tilintarkastustuomioistuin 2740 [Virallinen lehti] Talous- ja sosiaalikomitea 2604 [Virallinen lehti] Alueiden komitea: 2604 [Virallinen lehti] | EI-JM | EI | EI | EI | EI |Arvioidut vaikutukset menoihinYhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihinmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” |milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi 2014 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) |-  502 artikla | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:26011101Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästäEuroopan unionin virallisen lehden painetun version tilaukset ja yksittäiset ostokerrat muodostavat nykyisin tulonlähteen. Kun sähköinen versio on ainoa julkaisu, jolla on oikeudellinen arvo, tilausten määrän arvioidaan vähenevän ja lakkaavan lähes kokonaan. [1] Asia C-161/06, Skoma-Lux sro v. Celní Y[pic]editelství Olomouc, tuomio 11.12.2007, Kok 2007, s. I-10841.[2] Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja Asia C-161/06, Skoma-Lux sro v. Celní ředitelství Olomouc, tuomio 11.12.2007, Kok 2007, s. I-10841.[3] Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean päätös 2009/496/EY, Euratom Euroopan unionin julkaisutoimiston organisaatiosta ja toiminnasta (EUVL L 168, 30.6.2009, s. 41).[4] KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010.[5] KOM(2010) 245 lopullinen/2, 26.8.2010.[6] KOM(2010) 743. 15.12. 2010.[7] Sähköistä lainsäädäntöä käsittelevän työryhmän kokouksen päätelmät, 26. lokakuuta 2010.[8] EUVL C […].[9] EUVL L 168, 30.6.2009, s. 41.[10] Kok 2007, s. I-10841.[11] KOM(2010)245 lopullinen/2[12] EUVL 13, 19.1.2000, s.12.[13] EUVL 23, 27.1.2010, s.35.[14] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.[15] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.[16] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.[17] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.