Avis juridique important

|

51998PC0058

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä  /* KOM/98/0058 lopull. - COD 98/0051 */

Virallinen lehti nro C 131 , 29/04/1998 s. 0009

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) koordinoidusta käyttöönotosta Euroopan yhteisössä (98/C 131/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1998) 58 lopull. - 98/0051(COD)(Komission esittämä 3 päivänä maaliskuuta 1998)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 57, 66 ja 100 a artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,sekä katsovat, että1) komissio antoi 29 päivänä toukokuuta 1997 Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tiedonannon matkaviestinnän ja langattoman viestinnän uusista kehitysnäkymistä (1),2) komissio kuuli alan yrityksiä ja muita osapuolia, joita asia koskee (2) sekä otti huomioon yleismaailmallisen matkaviestinjärjestelmän UMTS:n (Universal Mobile Telecommunications System) kauppaa, teollisuutta, taajuuksia ja standardointia koskevat näkökohdat ja antoi tämän jälkeen 15 päivänä lokakuuta 1997 matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategiaa ja toimintaperiaatteita koskevan tiedonannon (3), jossa se ehdotti toimintaperiaatteita ja toimia UMTS:ään tehtävien investointien turvallisuuden parantamiseksi ja tarvittavan sääntelyjärjestelmän valmistelemiseksi niin, että alan yritysten innovointia ja joustavuutta edistetään,3) neuvosto pyysi 1 päivänä joulukuuta 1997 komissiota "antamaan vuoden 1998 alussa ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi, joka mahdollistaisi asiaa koskevien suuntaviivojen laatimisen ja helpottaisi UMTS-palveluja koskevien lupien myöntämistä voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti varhaisessa vaiheessa ja jossa säädettäisiin tarvittaessa ja nykyisen vastuunjaon perusteella taajuuksien koordinoidusta jakamisesta yhteisössä ja yleiseurooppalaisesta sijainninseurannasta" (4); Euroopan parlamentti antoi 29 päivänä tammikuuta 1998 päätöslauselman, jossa se antoi vahvan tukensa komission tiedonannolle matkaviestinnän tulevan kehittämisen strategiasta ja toimintaperiaatteesta,4) UMTS ei ole yksittäinen järjestelmä eikä verkko vaan itsenäisistä osista koostuva kokonaisuus; nykyisin käytettävän matkaviestinjärjestelmien toisen sukupolven jälkeen on kehitettävä uusi innovatiivisten järjestelmien sukupolvi langattomien laajakaistaisten multimediapalvelujen tarjontaan, joka käsittää Internetin ja muut Internet-yhteyskäytäntöön (I/P) perustuvat palvelut sekä joustavan ja henkilökohtaisesti räätälöidyn palvelujen tarjonnan ja joka tukee suuria tiedonsiirtonopeuksia kiinteiden maanpäällisten verkkojen, matkaviestinverkkojen sekä satelliittijärjestelmien yhteiskäytön avulla; tämä päätös koskee satelliittijärjestelmiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta satelliittivälitteisistä henkilöviestintäpalveluista 24 päivänä maaliskuuta 1997 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 710/97/EY (5) soveltamista; on mahdollistettava palvelujen nopea markkinoille pääsy niiden kaikkialle ulottuvan peiton ja alhaisten kustannusten saavuttamiseksi ja varmistettava innovatiivinen palvelujen tarjonta riittävän kilpailun avulla,5) Kansainvälisen teleliiton (ITU) maailman radiohallintojen konferenssissa (WARC 92) määritettiin vuonna 1992 taajuusalueet tulevaisuuden yleismaailmallisen matkaviestinjärjestelmän (Future Public Land Mobile Telecommunications System, FPLMTS) satelliittivälitteisten ja maanpäällisten osien kehittämistä varten (myöhemmin järjestelmälle on annettu uusi nimi IMT 2000); ITU:n päätöslauselman 212 ja vuonna 1995 pidetyn maailman radioviestintäkonferenssin (WRC 95) mukaan maanpäällisen osan ensimmäisen vaiheen toteutuksen on määrä käynnistyä vuoden 2000 paikkeilla,6) UMTS:n on oltava Euroopan yhteisön osalta yhteensopiva matkaviestinjärjestelmien kolmannen sukupolven, IMT-2000-järjestelmän (International Mobile Telecommunications 2000) kanssa, jota ITU on kehittänyt maailmanlaajuisesti päätöslauselmansa 212 perusteella,7) matkaviestintä ja langaton viestintä ovat erittäin tärkeitä sekä yhteisön telealan että tietoyhteiskunnan kehittämisen ja yleensä yhteisön talouden ja työllisyyden kannalta; komissio antoi 3 päivänä joulukuuta 1997 vihreän kirjan televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä ja sen vaikutuksista sääntelyyn (6); vihreän kirjan julkaisemisen jälkeisen julkisen kuulemisen perusteella komissio tarkastelee lähentymisen vaikutuksia UMTS:ään ja ottaa erityisesti huomioon vuoteen 1999 mennessä toteutettavan yhteisön telealan lainsäädännön uudelleentarkastelun; valtuutusten yhdenmukaistamisesta ja UMTS-palvelujen koordinoidusta käyttöönotosta tehtävien varhaisten päätösten tavoitteena on oltava UMTS:n investoinneille ja käytölle suotuisan ympäristön luominen,8) tämä vaatii erityisiä yhteisön tason sääntelytoimia, jotka koskevat toimilupamenettelyjä, taajuuksien saatavuutta ja yhdenmukaistamista sekä standardointia; jäsenvaltioiden olisi varmistettava yhteensopivien UMTS-palvelujen nopea ja yhtäaikainen käyttöönotto yhteisössä koordinoidusti sisämarkkinaperiaatteiden mukaisesti, jotta voitaisiin kehittää mahdollisimman laajapeittoisia yhteisön laajuisia sekä yleiseurooppalaisia ja maailmanlaajuisia palveluja; toisistaan poikkeavat kansalliset lait, asetukset ja hallinnolliset toimet estäisivät yhteisön laajuisten ja maailmanlaajuisten UMTS-palvelujen tarjonnan ja siihen liittyvien laitteiden vapaan liikkuvuuden,9) tähän alaan sovelletaan voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien kilpailusäännöt, ja erityisesti matkaviestintää ja henkilökohtaista viestintää koskevaa 16 päivänä tammikuuta 1996 annettua komission direktiiviä 96/2/EY (7), täyttä kilpailua koskevaa 13 päivänä maaliskuuta 1996 annettua komission direktiiviä 96/19/EY (8), telepalvelualan yleisten valtuutusten ja yksittäisten toimilupien yhteisistä puitteista 10 päivänä huhtikuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/13/EY (9) (ns. toimilupadirektiivi) ja televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi 30 päivänä kesäkuuta 1997 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 97/33/EY (10) (ns. yhteenliittämisdirektiivi),10) UMTS-palvelujen tarjoajien olisi voitava päästä markkinoille ilman tarpeettomia rajoituksia, jotta saataisiin aikaan dynaamiset markkinat ja kilpailtujen palvelujen laaja tarjonta; jos valtuutusmenettelyjä pidetään tarpeellisina, olisi pääsääntöisesti käytettävä yleisiä valtuutuksia tai ilmoitusmenettelyjä,11) yhteisön lainsäädännön, varsinkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/13/EY ja komission direktiivin 96/2/EY mukaisesti i) yksittäisiä toimilupia olisi vaadittava vain siltä osin kuin on kyse UMTS-verkkojen hallinnasta, ii) UMTS-toimilupien lukumäärää saa rajoittaa vain silloin, kun voidaan osoittaa taajuusalueiden puute, iii) kaikkien organisaatioiden on voitava hakea toimilupia, eikä niitä saa varata muiden järjestelmien jo toimiville operaattoreille,12) valtuutuksiin liitettävät ehdot olisi määriteltävä niin, että varmistetaan yhteisön laajuiset ja yleiseurooppalaiset palvelut sekä mahdollisuudet sijainninseurantaan ottamalla ne käyttöön koordinoidusti; Euroopan laajuinen sijainninseuranta antaa alan yrityksille mahdollisuuden täyttää käyttäjien ja yhteiskunnan tarpeet; jäsenvaltio voi edellyttää UMTS-järjestelmältä toimilupadirektiivin liitteessä lueteltuja ehtoja silloinkin, kun mikään järjestelmän osa ei sijaitse kyseisen jäsenvaltion alueella; kansalliset toimilupajärjestelmät olisi vahvistettava ja telealan viranomaisten käyttämät lupaehdot ja -menettelyt yhdenmukaistettava välittömästi UMTS:ää ajatellen CEPT:n yhteydessä yhteistyössä ECTRA:n kanssa; yksittäisten toimilupien myöntämiseen ja yleisten valtuutusten tapauksessa ilmoittamiseen olisi erityisesti sovellettava toimilupadirektiivissä säädettyä keskitettyä menettelyä, jotta UMTS-palveluja koskevien valtuutusten myöntäminen useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa toimiville yrityksille olisi helpompaa,13) käyttöön varattujen taajuuksien määrä vaikuttaa suoraan markkinoilla käytävän kilpailun määrään; tämän vuoksi varattavien taajuuksien määrä olisi määritettävä arvioidun kysynnän perusteella; on varattava ja vapautettava etukäteen riittävästi taajuuksia matkaviestinnän multimediapalvelujen laajan tarjonnan ja kilpailtujen markkinoiden edistämiseksi,14) taajuuksien varaaminen voidaan parhaiten hoitaa Euroopan radioviestintäkomiteassa (ERC) CEPT:n yhteydessä; CEPT:n sääntöjen mukaan sen jäsenmaat, joihin kuuluu myös yhteisön jäsenvaltioita, voivat vapaasti päättää sitoutumisestaan ERC:n päätösten täytäntöönpanoon; tämän vuoksi olisi varmistettava, että yhteisössä toteutetaan ajoissa aiheelliset sääntelytoimet ERC:n päätösten täytäntöönpanemiseksi, jos se on tarpeen; jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle säännöllisesti tietoja ERC:n päätösten täytäntöönpanosta; voidaan tarvita täydentäviä yhteisön toimia sen varmistamiseksi, että CEPT:n päätökset pannaan ajoissa täytäntöön yhteisön jäsenvaltioissa,15) jos ERC:n ja ECTRA:n toimenpiteet ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, ne ovat perusta tarvittavien taajuuksien käytölle ja UMTS:ää koskevien valtuutusten myöntämisperusteiden valmistelulle; tarvitaan riittävästi taajuuksia, jotta voidaan edistää sellaisten kilpailtujen markkinoiden kehittämistä, joilla tarjotaan laajaa matkaviestinnän multimediapalvelujen valikoimaa; ERC teki 30 päivänä kesäkuuta 1997 päätöksen ERC/DEC/(97)07, joka koskee taajuuskaistoja UMTS:n käyttöönottamiseksi ja joka tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997,16) mainitussa ERC:n päätöksessä varataan maanpäällisille UMTS-sovelluksille taajuudet 1900-1980 MHz, 2010-2025 MHz ja 2110-2170 MHz sekä UMTS:n satelliittisovelluksille taajuudet 1980-2010 MHz ja 2170-2200 MHz; jo nyt näyttää siltä, että lisätaajuuksia tarvitaan yhteisön tarpeita varten ja UMTS:n käyttöönoton varmistamiseksi Euroopassa jo ennen 1 päivää tammikuuta 2002; WARC 92 -konferenssissa määritetyiltä taajuusalueilta on varattava riittävästi taajuuksia lisääntyvän käyttötarpeen mukaisesti ennen UMTS-palvelujen kaupallista käyttöönottoa; lisätaajuuksia voidaan tarvita vuoteen 2005 mennessä, minkä vuoksi 900, 1800 ja 1900 MHz:n taajuusalueet olisi myös vapautettava tai järjesteltävä uudelleen mahdollisimman suuressa määrin,17) ITU on lisännyt WRC 99 -konferenssin esityslistalle taajuuksien ja UMTS:ää koskevien sääntelykysymysten uudelleentarkastelun sekä monijärjestelmäpäätelaitteiden toiminnan helpottamisen ja IMT 2000:n maailmanlaajuisen sijainninseurannan, jotta taajuuksia voitaisiin varata lisää vuosina 2005-2010 odotettavan kysynnän tyydyttämiseksi; tämän vuoksi on kehitettävä yhteisiä eurooppalaisia näkemyksiä ja edistettävä niitä maailmanlaajuisesti niin, että tähän työhön osallistuvat kaikki asiaanliittyvät tahot,18) taajuuksien saatavuus, asianmukainen hinnoittelu, kattavuus ja laatu tulevat olemaan UMTS:n kehityksen olennaisia tekijöitä; taajuuksien hinnoittelumenetelmä ei saisi vaikuttaa haitallisesti markkinoiden kilpailurakenteeseen, siinä olisi otettava huomioon yleinen etu, sen olisi taattava mahdollisuudet sijainninseurantaan ja varmistettava arvokkaan resurssin muodostavien taajuuksien tehokas käyttö,19) UMTS-palvelujen Euroopan laajuinen sijainninseuranta on ratkaisevaa yleiseurooppalaisten UMTS-palvelujen kehittämiselle, koska se on televiestinnän sisämarkkinoiden perusta; operaattoreiden välistä yhteistyötä saatetaan tarvita lisäksi, jotta palveluja voidaan tarjota myös harvaan asutuilla alueilla,20) komissio on antanut 4 päivänä kesäkuuta 1997 liitettävistä telelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi (11), jolla muutetaan telepäätelaitteita ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroista tunnustamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 29 päivänä huhtikuuta 1991 annettua neuvoston direktiiviä 91/263/ETY (12), ETSI:ssä kehitetyt ja direktiivillä 91/263/ETY vahvistetut sopivat yhdenmukaistetut standardit takaavat päätelaitteiden vapaan liikkuvuuden ja mahdollistavat UMTS:n käyttöönoton yhteisössä (13),21) merkittävässä markkina-asemassa olevien organisaatioiden yleisiin televerkkoihin ja yleisesti saatavilla oleviin telepalveluihin tehtävässä yhteenliittämisessä on noudatettava syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita, kuten yhteenliittämisdirektiivissä säädetään,22) UMTS-verkkoja hallinnoivilla organisaatioilla on oltava oikeus ja velvollisuus neuvotella sijainninseurantaa ja infrastruktuurin yhteistä käyttöä koskevista sopimuksista muiden teleorganisaatioiden kanssa saumattoman, yhteisön laajuisen palvelujen tarjonnan varmistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön kilpailulainsäädännön soveltamista; tällaisten neuvottelujen on perustuttava yhteiseen, avoimeen ja kansainvälisesti kilpailukykyiseen radiorajapintastandardiin,23) yhteisön tasolla tarvitaan pikaisia erityistoimia, jotta UMTS voidaan ottaa koordinoidusti käyttöön yhteisiä, avoimia ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä standardeja noudattaen tulevaisuuden UMTS-palvelujen sijainninseurannan varmistamiseksi koko yhteisössä alhaisin kustannuksin sekä sen varmistamiseksi, että yhteisössä myönnetään varhaisessa vaiheessa toimilupia UMTS-palvelujen tarjoamista varten CEPT:n määrittelemillä taajuusalueilla,24) yhteisön olisi rakennettava toimensa digitaalisen matkaviestintekniikan nykysukupolven, muun muassa GSM:n Euroopassa ja muualla maailmassa saavuttaman menestyksen varaan ja otettava huomioon UMTS:n ja toisen sukupolven järjestelmien yhteentoimivuus; UMTS:n markkinoilla ei pitäisi syrjiä GSM-operaattoreita eikä uusia markkinatulokkaita,25) UMTS:llä pyritään kansainvälisille markkinoille, joten se olisi sijoitettava maailmanlaajuiseen yhteyteen yhteisön johdonmukaisen suunnitelman avulla; yhteisen standardin luominen yhteisössä auttaisi alan eurooppalaisia yrityksiä kilpailemaan maailmanmarkkinoilla; yhteensopivuus muiden ITU:n IMT 2000 -perheeseen kuuluvien standardien kanssa helpottaisi yhteentoimivuutta ja maailmanlaajuista sijainninseurantaa; ITU:n asettamien määräaikojen mukaan IMT 2000 -perhe vahvistetaan toukokuussa 1998, ehdotukset IMT 2000 -perheen radiorajapintastandardiksi on jätettävä viimeistään syyskuussa 1998 ja ITU:n lopullinen suositus IMT 2000 -standardiksi vahvistetaan vuoden 1999 lopussa; IMT 2000 -perhe tukee tiettyjä radiorajapintoja ja kiinteän verkon osia koskevia standardeja; olisi vahvistettava yhteinen eurooppalainen UMTS-standardi, jota olisi ehdotettava IMT 2000 -perheen osaksi, koska tämä lisää UMTS:n mahdollisuuksia päästä Euroopan ulkopuolisille markkinoille; yhteisössä on tämän vuoksi noudatettava kyseisiä määräaikoja,26) pääsääntönä on jatkossakin standardien soveltaminen vapaaehtoisesti, mutta se voidaan tehdä pakolliseksi, kun se on rajapintojen kannalta tarpeen ja kun on välttämätöntä varmistaa matkaviestinverkkojen ja -palvelujen yhteentoimivuus ja helpottaa niiden sijainninseurantaa; sääntelyä helpottaa se, että standardointielimet, kuten Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI), vahvistavat yhdenmukaistetut standardit; ehdotukset yhteisiksi teknisiksi määräyksiksi laaditaan pääsääntöisesti yhdenmukaistettujen standardien ja niihin liittyvien kuulemisten perusteella,27) palvelujen tarjonnan todellisen kilpailun ja innovaation mahdollistamiseksi UMTS:n standardoinnissa olisi rajoituttava siihen, mikä on välttämätöntä järjestelmien kehittämiseksi, ja palvelujen tarjonta olisi pidettävä tästä erillään,28) yhteiset ja avoimet eurooppalaiset standardit ovat olennaisia keskeisen tärkeiden rajapintojen, erityisesti radiorajapinnan (UMTS:n maanpäällinen radioliittymä eli UTRA) ja UMTS-järjestelmään kuuluvan kiinteän verkon, kannalta siksi, että niillä edistetään UMTS:n tehokasta käyttöönottoa yhteisössä, varmistetaan päästä päähän -yhteentoimivuus koko Euroopassa ja sijainninseurannan mahdollistaman liikenteen avoin kilpailu sekä estetään Euroopan markkinoiden pirstoutuminen, UMTS-järjestelmien kustannusten kasvu ja kilpailukyvyn heikkeneminen,29) komissio antoi 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY (14) ja 22 päivänä joulukuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 87/95/ETY nojalla ETSI:lle vuonna 1995 yleiset standardointivaltuudet UMTS:ään liittyvissä asioissa,30) standardoinnissa olisi noudatettava teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa ETSI:n menettelyä; ETSI:n jäsenten olisi pyrittävä parhaansa mukaan selvittämään UMTS:ään kaikkialla maailmassa sovellettavat teollis- ja tekijänoikeudet,31) yhteisön TTK-ohjelmien olisi tarjottava riittävästi tukea UMTS:n teknisen perustan kehittämiseksi tulevaisuudessa; tähän kuuluisi UMTS:n teknisten ratkaisujen, kuten ohjelmoitavien päätelaitetekniikoiden (software radio) lisätutkimus tulevaisuudessa,32) langattomaan tietoyhteiskuntaan siirtymisessä olisi otettava huomioon sosiaaliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset; UMTS:n kehittäminen olisi sovitettava yhteen sitä lähellä olevien hankkeiden kanssa, joita ovat esimerkiksi yhteisön laajuisen tietoyhteiskunnan kehittäminen, UMTS-tekniikoihin liittyvän koulutuksen tukeminen, iäkkäiden henkilöiden ja vammaisten osallistumismahdollisuudet ja matkaviestinnän mahdollisten terveyshaittojen tutkimus,33) UMTS-järjestelmien ja -palvelujen toteuttamisessa olisi otettava huomioon yleishyödyllisessä työssä olevien mahdollisten käyttäjäryhmien tarpeet (terveydenhuolto, opetus, liikenne, ympäristö jne.) ja kiinnitettävä huomiota eurooppalaisten standardien jo sisältämiin vaatimuksiin,34) UMTS-järjestelmien ja -päätelaitteiden pääsyä maailmanlaajuisille markkinoille ja niiden vapaata liikkuvuutta olisi edistettävä; alan yritysten, standardointielinten ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä UMTS-palvelujen yhteentoimivuutta yhteisössä ja myös muualla maailmassa,35) yhteentoimivien UMTS-järjestelmien käyttöönoton varmistaminen Euroopassa ja koko maailmassa voi edellyttää, että yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa on sovittava muun muassa yhteenliittämisestä, sijainninseurannasta, laitteiden vapaasta liikkuvuudesta ja käytöstä koko maailmassa monenvälisillä säännöillä ja yhteisön ulkopuolisten maiden verkkoihin ja markkinoille pääsystä; nämä sopimukset liittyvät kiinteästi markkinoille pääsyä koskeviin järjestelyihin,36) yhteisön yritysten olisi voitava saada kaikki hyödyt kansainvälisistä kauppasopimuksista, kuten Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa allekirjoitetuista sopimuksista, ja niille on turvattava markkinoillepääsy WTO:ssa sovituin ehdoin ja edellytyksin, mukaan lukien yhtäläinen kohtelu kansallisella tasolla,37) UMTS-laitteisiin sovelletaan yhteisön allekirjoittamia kansainvälisiä tullisopimuksia, kuten Maailman kauppajärjestössä allekirjoitettua tietotekniikkasopimusta (15) ja Istanbulin yleissopimusta, joka koskee henkilökohtaisista tavaroista ja ammatinharjoittamisvälineistä kannettavien tullien poistamista (16),38) komissio voi toteuttaa kaikki tarvittavat toimet kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanemiseksi; komissio voi ryhtyä uusiin UMTS:ää koskeviin monenvälisiin ja kahdenvälisiin neuvotteluihin neuvostolta saamiensa erityisvaltuuksien perusteella, jotta voitaisiin tehdä tasapainoisia sopimuksia, joilla varmistetaan erityisesti yhteisön operaattoreiden pääsy yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille sekä päätelaitteiden maailmanlaajuisen liikkuvuuden mahdollistavat vastavuoroista tunnustamista koskevat järjestelyt,39) kansainvälisten neuvottelujen tulosten ja tilanteessa tapahtuvien muiden muutosten seurauksena voi olla tarpeen muuttaa tämän päätöksen mukaisesti tehtyjä päätöksiä tai toteuttaa muita aiheellisia toimia, ja40) tämän päätöksen täytäntöönpanossa komissiota avustaa direktiivillä 97/13/EY perustettu toimilupakomitea; komitea toimii neuvoa-antavana komiteana direktiivin 97/13/EY 16 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tai komiteamenettelyn II b mukaisena hallintokomiteana direktiivin 97/13/EY 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti,OVAT TEHNEET SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN:1 artikla TavoiteTämän päätöksen tavoite on edistää yhteensopivien UMTS-verkkojen ja -palvelujen nopeaa käyttöönottoa yhteisössä sisämarkkinaperiaatteiden mukaisesti ja kaupallisen kysynnän perusteella kansallisia lupajärjestelmiä koordinoimalla.2 artikla MääritelmäTässä päätöksessä tarkoitetaan yleismaailmallisella matkaviestinjärjestelmällä (Universal Mobile Telecommunications System, UMTS) matkaviestinjärjestelmien kolmatta sukupolvea, jonka välityksellä voidaan tarjota erityisesti innovatiivisia langattomia multimediapalveluja paremmin kuin nykyisten toisen sukupolven järjestelmien, kuten GSM:n, välityksellä ja jossa käytetään sekä maanpäällisiä että satelliittiperustaisia osia. UMTS:n on sisällettävä liitteessä I tarkoitetut ominaisuudet.3 artikla Valtuutusten koordinoitu myöntäminen1. Jäsenvaltioiden on toteutettava viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2002 kaikki tarvittavat toimet, joilla mahdollistetaan UMTS-palvelujen yhdenmukaistettu tarjonta niiden alueella, ja niiden on toteutettava UMTS:ää koskeva valtuutusjärjestelmä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2000.2. Valtuutusjärjestelmiensä valmistelussa ja soveltamisessa jäsenvaltioiden on huolehdittava, että- UMTS-palvelujen tarjonta tapahtuu taajuuskaistoilla, jotka on yhdenmukaistettu CEPT:ssa 5 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti ja- mahdolliset ETSI:ssä kehitetyt, varsinkin yhteistä, avointa ja kansainvälisesti kilpailukykyistä radiorajapintaa koskevat standardit otetaan huomioon. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestelmille myönnettävät toimiluvat tukevat sijainninseurantaa koko yhteisössä.3. Jäsenvaltioiden on varmistettava UMTS-palveluille valtuutuksia myöntäessään, että liitteessä I luetellut yksittäiset ominaisuudet on toteutettu.4. Jos mahdolliset järjestelmät eivät ole yhteensopivia ja jos direktiivin 97/13/EY 17 artiklan mukaisesti yhdessä CEPT:n kanssa todetaan, että UMTS-palvelujen tarjoamista varten myönnettävien valtuutusten määrää on rajoitettava, jäsenvaltioiden on koordinoitava menettelyjään valtuutusten myöntämiseksi yhteisön yhteensopiville UMTS-palveluille.4 artikla Sijainninseurantaa koskevat oikeudet ja velvollisuudet1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että UMTS-verkkoja tarjoavilla organisaatioilla on oikeudet ja velvollisuudet neuvotella sijainninseurantasopimuksista muiden UMTS-verkkoja tarjoavien organisaatioiden kanssa saumattoman yhteisön laajuisen palvelujen tarjonnan turvaamiseksi.2. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa toteuttaa toimia harvaan asuttujen alueiden kattamiseksi muun muassa edistämällä yhteisön oikeuden mukaisia operaattoreiden välisiä sopimuksia.5 artikla Yhteistyö CEPT:n kanssa1. Komissio antaa direktiivin 97/13/EY 16 artiklassa säädetyn menettelyn ja liitteessä II olevan aikataulun mukaisesti CEPT:n alaisille ERC:lle ja ECTRA:lle valtuudet yhdenmukaistaa taajuuksien käyttö ja UMTS-verkoille ja -palveluille myönnettäviin valtuutuksiin liitettävät ehdot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimilupadirektiivissä annettuja, yksittäisiä toimilupia koskevia säännöksiä. Valtuuksissa määritellään suoritettavat tehtävät ja aikataulu.2. Kun valtuuksissa määritellyt tehtävät on suoritettu, päätetään direktiivin 97/13/EY 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti, aletaanko yhteisössä soveltaa valtuuksien mukaisesta työstä saatuja tuloksia.3. Jos komissio tai jokin jäsenvaltio toteaa, ettei CEPT:n alaisille ECTRA:lle tai ERC:lle annettuihin valtuuksiin perustuva työ edisty määritellyn aikataulun mukaisesti, se voi 5 artiklan 2 kohdasta huolimatta antaa asian käsiteltäväksi toimilupakomitealle, joka tekee päätöksensä direktiivin 97/13/EY 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.6 artikla Yhteistyö ETSI:n kanssaKomissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimet yhteistyössä ETSI:n kanssa, jotta saataisiin aikaan yhteinen avoin standardia keskenään yhteensopivien UMTS-palvelujen tarjoamiseksi kaikkialla Euroopassa markkinoiden vaatimusten mukaisesti ja ottaa huomioon, että Kansainväliselle teleliitolle (ITU) on ehdotettava yhteistä standardia sen maailmanlaajuiseksi IMT 2000 -standardiksi.7 artikla KomiteaTämän päätöksen täytäntöönpanossa komissiota avustaa direktiivin 97/13/EY 14 artiklalla perustettu toimilupakomitea.8 artikla Tietojen vaihto1. Komissio ilmoittaa komitealle säännöllisesti teleorganisaatioiden, käyttäjien, kuluttajien, laitevalmistajien, palveluntarjoajien ja ammattiliittojen edustajien kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksista.2. Komitean on edistettävä yhteisön televiestintäpolitiikan mukaisesti tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden ja komission välillä UMTS-palveluja koskevista valtuutuksista ja siitä, miten valtuutusten myöntämistä koskevia sääntelytoimia on kehitetty.9 artikla Kansainväliset näkökohdat1. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimet helpottaakseen UMTS-palvelujen käyttöönottoa yhteisön ulkopuolisissa maissa ja UMTS-laitteiden vapaata liikkuvuutta.2. Tätä varten komissio tekee ehdotuksia kaikkien tarvittavien toimien toteuttamisesta, jotta UMTS:ään sovellettavat kansainväliset sopimukset pannaan täytäntöön, ja erityisesti tekee tarvittaessa neuvostolle ehdotuksia sopivista valtuuksista, jotka koskevat neuvotteluja kahden- ja monenvälisistä sopimuksista yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Neuvosto tekee päätöksensä määräenemmistöllä.10 artikla IlmoittaminenJäsenvaltioiden on annettava komissiolle sen vaatimat tiedot, joiden perusteella se voi todentaa tämän päätöksen täytäntöönpanon.11 artikla Luottamuksellisuus1. Komissio eivätkä kansalliset sääntelyviranomaiset saa paljastaa mitään tietoja, joita ammattisalaisuuden säilyttämisvelvollisuus koskee ja joita ovat erityisesti tiedot yrityksistä, niiden liikesuhteista tai kustannusrakenteista.2. Edellä oleva 1 kohta ei rajoita kansallisten sääntelyviranomaisten oikeutta paljastaa tällaisia tietoja, jos se on olennaista niille annettujen tehtävien suorittamiseksi; tällöin tietojen paljastamisen on oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ja siinä on otettava huomioon yritysten oikeutetut perusteet suojella liikesalaisuuksiaan.3. Edellä oleva 1 kohta ei estä julkaisemasta tietoja lupaehdoista, jos ne eivät sisällä luottamuksellisia tietoja.12 artikla KestoTämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja se on voimassa neljä vuotta kyseisestä päivästä.13 artikla KertomusKomissio seuraa UMTS:n alalla tapahtuvaa kehitystä ja antaa kahden vuoden kuluttua päätöksen tekemisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän päätöksen mukaisesti toteutettujen toimien tehokkuudesta.14 artikla TäytäntöönpanoJäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet lainsäädännön avulla tai hallinnollisin toimin tässä päätöksessä säädettyjen tai tämän päätöksen mukaisesti sovittujen toimien täytäntöön panemiseksi.15 artikla Kenelle päätös on osoitettuTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) KOM(97) 217 lopullinen, 29.5.1997.(2) UMTS-foorumi perustettiin komission tuella 16.12.1996. Foorumiin kuuluu sääntelyviranomaisia, operaattoreita, laitevalmistajia, satelliittioperaattoreita ja muita osapuolia, joita asia koskee, sekä Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI), Euroopan radioviestintätoimisto (ERO) ja Euroopan televiestintätoimisto (ETO). Foorumin tavoitteena on saada aikaan yhteisiä näkemyksiä UMTS:n kehittämiseksi ja toteuttamiseksi ja antaa neuvoja UMTS:n käyttöönottoon liittyvien toimintaperiaatteiden laatimisessa.(3) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Matkaviestinnän ja langattoman viestinnän (UMTS) tulevan kehittämisen strategia ja toimintaperiaatteet - Julkisen kuulemisen tulokset ja ehdotukset suotuisan ympäristön luomiseksi, KOM(97) 513 lopullinen, 15.10.1997.(4) Neuvoston päätelmät, tehty 1 päivänä joulukuuta 1997.(5) EYVL L 105, 23.4.1997, s. 4.(6) KOM(97) 623.(7) Komission direktiivi 96/2/EY, annettu 16 päivänä tammikuuta 1996, direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta matkaviestinnän ja henkilökohtaisen viestinnän osalta, EYVL L 20, 26.1.1996, s. 59.(8) Komission direktiivi 96/19/EY, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1996, täydellisen kilpailun toteuttamista televiestintämarkkinoilla pohjustavan direktiivin 90/388/ETY muuttamisesta, EYVL L 74, 22.3.1996, s. 13.(9) EYVL L 117, 7.5.1997, s. 15.(10) EYVL L 199, 26.7.1997, s. 32.(11) EYVL C 248, 14.8.1997, s. 4.(12) EYVL L 128, 23.5.1991, s. 1.(13) ETSI:ssä päästiin 29 päivänä tammikuuta 1998 yhteisymmärrykseen UTRA-nimisen radiorajapintastandardin kehittämisestä UMTS:ää varten.(14) EYVL L 109, 26.4.1983, s. 8.(15) Sopimus tietotekniikkatuotteiden kaupasta, neuvoston päätös 97/359/EY, tehty 24 päivänä maaliskuuta 1997, EYVL L 155, 12.6.1997, s. 10.(16) Neuvoston päätös 93/329/ETY, tehty 15 päivänä maaliskuuta 1993, EYVL 130, 27.5.1993, s. 1.LIITE I UMTS:N OMINAISUUDET Palvelut 1. Multimediaominaisuudet ja laaja-alainen liikkuvuus2. Tehokas pääsy Internetiin, organisaatioiden sisäisiin verkkoihin (Intranet) ja muihin Internet-protokollaan (I/P) perustuviin palveluihin3. Palvelut, joissa puheen laatu on vastaava kuin kiinteiden verkkojen palveluissa4. Palvelujen siirrettävyys erilaisten UMTS-ympäristöjen kesken5. GSM/UMTS-palvelujen toiminta sisätiloissa, ulkona ja syrjäisillä alueilla yhdessä saumattomassa ympäristössä, jossa täydellinen sijainninseuranta GSM-verkoissa sekä UMTS-verkkojen maanpäällisten ja satelliittivälitteisten osien välillä on mahdollistaPäätelaitteet - GSM- ja UMTS-järjestelmissä ja molempien järjestelmien käyttämillä taajuuskaistoilla toimivat päätelaitteet- UMTS-järjestelmien maanpäällisissä ja satelliittivälitteisissä osissa toimivat päätelaitteetRadioverkot - Uusi radiorajapinta, jonka avulla pääsee käyttämään kaikkia palveluja, myös pakettimuodossa siirrettävään tietoon perustuvia palveluja- Taajuuksien tehokas käyttö koko järjestelmää ajatellenJärjestelmän kiinteä verkko-osa - GSM-järjestelmäperhe kehittämisen lähtökohtana; puhelunohjaus ja tilaajien liikkuvuuden hallinta, joka käsittää kaikki GSM:n kiinteää verkko-osaa koskevaan standardiin perustuvat sijainninseurantatoiminnot- Mahdollisuus matkaviestin- ja kiinteiden järjestelmän osien yhdentymiseenLIITE II >TAULUKON PAIKKA>


title: Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Ranskalle soveltaa Korsikan departementeissa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/ETY 19 artiklan mukaisesti

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0442

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 24.7.2007KOM(2007) 442 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Ranskalle soveltaa Korsikan departementeissa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/ETY 19 artiklan mukaisesti(komission esittämä)PERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta-  Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetEnergiatuotteiden ja sähkön verotusta säännellään yhteisössä neuvoston direktiivillä 2003/96/EY[1]. Direktiivissä määritellään verotettavat tuotteet, tuotteiden verotettavuuden aiheuttava käyttö ja vähimmäisverokanta, jonka perusteella tuotteita on verotettava sen mukaan, käytetäänkö niitä moottoripolttoaineina tiettyihin teollisuus- ja ammattitarkoituksiin vai lämmityspolttoaineina.Neuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön muita vapautuksia tai alennuksia valmisteveroista erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä.Tämän ehdotuksen tarkoituksena on antaa Ranskalle lupa soveltaa alennettua verokantaa Korsikan departementeissa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin kaukaisesta sijainnista ja hankinnan vaikeudesta johtuvien lisäkustannusten osittaiseksi korvaamiseksi.-  AsiayhteysRanskan viranomaiset pyysivät 16 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lupaa soveltaa energiaveron osalta alennettua verokantaa pelkästään moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin direktiivin 2003/96/EY 18 artiklan 1 kohdassa ja direktiivin liitteessä II olevan 6 kohdan kolmannen luetelmakohdassa tarkoitetun valtuutuksen puitteissa sen päättymiseen saakka noudatettavan käytännön jatkamiseksi. Säännöksellä Ranskan sallittiin soveltaa 31 päivään joulukuuta 2006 asti alennettua verokantaa kulutukseen Korsikan saarella edellyttäen, että alennetut verokannat ovat kaikissa tapauksissa vähintään yhteisön lainsäädännössä säädettyjen energiatuotteiden valmisteverojen vähimmäismäärien mukaisia. Alennusta pyydetään 1 euro hehtolitralta 1 päivänä tammikuuta 2007 alkavalla ja 31 päivänä joulukuuta 2012 päättyvällä jaksolla. Ranskan viranomaiset toimittivat lisätietoja 13 päivänä helmikuuta ja 3 päivänä toukokuuta 2007.Ranska perustelee direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan nojalla esittämäänsä lupapyyntöä sillä, että Korsika on saari. Se aiheuttaa lisäkustannuksia moottoripolttoaineiden kuljetukseen ja varastointiin saarella, ja haetun verokannan alennuksen tavoitteena on korvata tätä haittaa osittain.Korsika on pinnanmuodostukseltaan vuorinen: vain 10 prosenttia saaren maa-alasta on kaltevuudeltaan alle 12 prosenttia, ja itäistä tasankoa lukuun ottamatta tasaista maata ei ole miltei lainkaan. Sisäiset kulkuyhteydet ovat erityisen hankalat, sillä laaksojen välillä ei juurikaan ole kulkuyhteyksiä. Korsika on siis eristynyt ja jakautunut lukuisiin mikroalueisiin.Tästä johtuu, että 95-oktaanisen lyijyttömän bensiinin kuljetus- ja jakelukustannukset ovat Korsikassa 17,34 euroa hehtolitralta, kun ne mantereella ovat 8,05 euroa. Öljytuotteiden merikuljetukset ja varastointiolosuhteet saarella lisäävät huomattavasti polttoaineiden myyntiin liittyviä kustannuksia. Saaren kahdessa öljyterminaalissa käsitellään polttoainetta 400 000 m3 vuodessa, vaikka terminaalien koon perusteella kummankin kannattavuustaso olisi noin miljoona kuutiometriä. Kahden terminaalin olemassaolo on kuitenkin saaren ominaispiirteiden vuoksi välttämätöntä, ja moottoripolttoaineita on varastoitava toimituskatkosten välttämiseksi. Näin esimerkiksi Manner-Ranskassa lyijyttömän bensiinin keskimääräinen vuotuinen hinta oli helmikuussa 2007 veroineen 116,96 euroa hehtolitralta. Korsikassa kyseinen verollinen hinta on 3–6 euroa suurempi hehtolitralta, mikä merkitsee 4–7 euron eroa hehtolitralta ilman 1 euron veronalennusta hehtolitralta.[2]Verokannan eriyttäminen siis osaltaan edistää maantieteellistä kuuluvuutta Manner-Ranskaan alentamalla lyijyttömän bensiinin kustannuksia 1 euron hehtolitralta, vaikka alennus on aiheutuvaa lisäkustannusta pienempi.Veronalennuksesta johtuvat vuotuiset talousarviomenot ovat suuruudeltaan 890 000 euroa. Saaren väestömääräksi arvioitiin 279 000 asukasta 1 päivänä tammikuuta 2007, mihin on lisättävä tilapäiset asukkaat, koska valmisteveron alennuksesta hyötyvät kaikki lyijytöntä bensiiniä Korsikassa ostavat henkilöt.-  Voimassa olevat säännöksetNeuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta.Neuvoston päätös 2005/767/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2005, luvan antamisesta Ranskalle soveltaa moottoripolttoaineisiin eriytettyä verokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti[3]. Öljytuotteista perittävä kotimainen kulutusvero (Taxe Intérieure de consommation sur les Produits Pétroliers, TIPP) on eriytetty alueellisesti niin dieselöljyn kuin moottoripolttoaineena käytettävän lyijyttömän bensiininkin osalta. Alueellinen eriyttäminen kuuluu Ranskan viranomaisten ajamaan hajauttamispolitiikkaan, koska sen avulla Ranskan alueille, siis myös Korsikan aluehallintoviranomaisille, annetaan mahdollisuus mukauttaa moottoripolttoaineisiin sovellettavan valmisteveron määrää sekä ylös- että alaspäin. Hajauttaminen liittyy lähestymistapaan, jonka tarkoituksena on tehostaa hallintoa parantamalla julkista palvelua ja alentamalla sen kustannuksia. Se on niin ikään osa toissijaisuusperiaatetta korostavaa politiikkaa, jonka mukaisesti monien alojen päätöksenteko voidaan tehdä tarkoituksenmukaisimmalla tasolla (katso päätöksen 2005/767/EY toinen johdantokappale). Näin ollen sen tavoitteet ovat erilaiset kuin pyydetyn veronalennuksen tavoitteet.-  Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinNeuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön muita vapautuksia tai alennuksia valmisteveroista erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä. Komissio tarkastelee pyyntöä ottaen huomioon sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan, tarpeen varmistaa tasapuolinen kilpailu sekä yhteisön terveys-, ympäristönsuojelu-, energia- ja liikennepolitiikan.Verokannan eriyttämisen ansiosta lyijyttömän bensiinin kuluttajat Korsikassa ovat entistä tasavertaisemmassa asemassa suhteessa mannermaan vastaaviin kuluttajiin, koska sen avulla korvataan osittain korsikalaiskuluttajille koituva lisäkustannus. Ehdotettu toimi on siis vastaus alue- ja koheesiopoliittisiin tavoitteisiin.Veronalennus ei ole suurempi kuin korsikalaiskuluttajille kuljetuksesta ja jakelusta koituvat lisäkustannukset. Lyijyttömän bensiinin hinnanalennus, 1 euro hehtolitralta, jää nimittäin selvästi pienemmäksi kuin koitunut lisäkustannus ja vastaavien lopullisten hintojen erotus.Lisäksi Korsikassa lyijyttömän bensiinin kulutukseen sovellettava alennettu verokanta (57,92 euroa hehtolitralta) on edelleen selvästi suurempi kuin direktiivissä 2003/96/EY vahvistettu yhteisön vähimmäistaso (35,90 euroa hehtolitralta). Näin on silloinkin, kun otetaan huomioon 24 päivänä lokakuuta 2005 tehdyllä neuvoston päätöksellä sallittu öljytuotteista perittävän kotimaisen veron alueellinen eriyttäminen[4]. Näissä puitteissa Korsikan aluehallintoviranomaisille annetaan oikeus mukauttaa Ranskan tullikoodeksin 265 artiklassa olevan taulukon B säännösten mukaista öljytuotteista perittävän kotimaisen veron veroastetta. Mukautus voi olla enintään 1,77 euroa hehtolitralta, koska tämä on alueille sallittu suurin mukautusmäärä. Kun yhdistetään tässä haettu veronalennus ja Korsikan tekemän öljytuotteista perittävän kotimaisen veron alueellistamispäätöksen perusteella toteutettava suurin sallittu alennus, Korsikassa kulutettavasta lyijyttömästä bensiinistä kannettava alennettu vero olisi 56,15 euroa hehtolitralta, joka on selvästi enemmän kuin direktiivissä 2003/96/EY vahvistettu yhteisön vähimmäismäärä (35,90 euroa hehtolitralta).Komissio katsoo näin ollen, että alennus kannustaa energiatehokkuuteen.Toimi on voidaan hyväksyä myös sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja tasapuolisen kilpailun varmistamistarpeen kannalta. Sen tarkoituksena on yksinomaan korvata osittain saaristoasemasta johtuvat lisäkustannukset. Soveltamisdepartementtien kaukaisen sijainnin ja saaristoaseman sekä yhteisön veron vähimmäismäärään nähden erittäin korkeaksi jäävään verokantaan kohdistuvan alennuksen pienuuden vuoksi alennus ei aiheuta erityisesti polttoaineen hankintaan liittyvää ajoa.Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdan mukaan tällaiset toimet voidaan sallia enintään kuuden vuoden määräajaksi, joka voidaan uusia. Tässä vaiheessa vaikuttaa aiheelliselta myöntää lupa kuudeksi vuodeksi eli määräajaksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.On varmistettava, että Ranska pystyy soveltamaan tässä päätösehdotuksessa tarkoitettua nimenomaista alennusta keskeytyksettä ennen 1 päivää tammikuuta 2007 voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti direktiivin 18 artiklassa ja liitteessä II säädetyn poikkeuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. Pyydetty lupa on siis myönnettävä 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen.2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi-  Intressitahojen kuuleminenEhdotus on yksinomaan Ranskaa koskeva poikkeuslupa.-  Asiantuntijatiedon käyttöUlkoista asiantuntija-apua ei ole tarvinnut käyttää.-  Vaikutusten arviointiEi vaadita.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT-  Ehdotetun toimen lyhyt kuvausKomissio ehdottaa, että Ranskan sallitaan myöntää hehtolitraa kohti yhden euron veronalennus 31 päivään joulukuuta 2012 asti. Ranska voisi siten soveltaa alennettua verokantaa Korsikan departementeissa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin.-  OikeusperustaNeuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artikla.-  ToissijaisuusperiaateOn muistettava, ettei Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklassa tarkoitettu välillinen verotus kuulu sinällään mainitun sopimuksen 5 artiklassa tarkoitettuun yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.Jäsenvaltioiden omaa rinnakkaista toimivaltaa asiassa ohjataan ja rajoitetaan kuitenkin tarkasti neuvoston tähän mennessä antamilla kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamistoimilla.Tässä nimenomaisessa tapauksessa yksinomaan neuvostolla on valtuudet sallia jäsenvaltion ottaa käyttöön direktiivin 2003/96/EY 19 artiklassa tarkoitettuja vapautuksia tai lisäalennuksia kyseisen säännöksen mukaisesti. Jäsenvaltiot eivät voi niitä antaa neuvoston sijasta.Ehdotus on näin ollen toissijaisuusperiaatteen mukainen.-  SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Lyijyttömän bensiinin hinnanalennus, 1 euro hehtolitralta, jää selvästi pienemmäksi kuin koituva lisäkustannus (4–7 euroa hehtolitralta).-  Sääntelytavan valintaEhdotettu säädöslaji: neuvoston päätös.Direktiivin 2003/96 19 artiklassa säädetään ainoastaan tällaisesta toimesta.4. Vaikutukset talousarvioonToimi ei aiheuta yhteisölle taloudellista eikä hallinnollista taakkaa. Ehdotus ei näin ollen vaikuta yhteisön talousarvioon.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Ranskalle soveltaa Korsikan departementeissa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin alennettua verokantaa direktiivin 2003/96/ETY 19 artiklan mukaisesti(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY[5] ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 2003/96/EY 18 artiklan 1 kohdan ja liitteen II nojalla on Ranskalle annettu lupa soveltaa alennettua verokantaa Korsikassa tapahtuvaan kulutukseen. Lupa on myönnetty 31 päivään joulukuuta 2006 asti.(2) Ranskan viranomaiset pyysivät 16 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lupaa soveltaa energiaveron osalta alennettua verokantaa pelkästään moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin edellä tarkoitetun poikkeuksellisen valtuutuksen puitteissa noudatetun käytännön jatkoksi ennen poikkeusluvan päättymistä. Alennuksen suuruus on 1 euro hehtolitralta. Lupaa haetaan määräajaksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012. Korsikassa lyijyttömän bensiinin toimitus pumppuihin on huomattavasti kalliimpaa kuin mannermaalla, ja lopulliset hinnat ovat hehtolitralta 4–7 euroa kalliimmat kuin mantereella.(3) Kun korsikalaiskuluttajien maksamaa lyijyttömän bensiinin veroa alennetaan, kuluttajat ovat yhdenvertaisemmassa asemassa mannermaan kuluttajien kanssa. Toimi on siis alue- ja koheesiopoliittisten tavoitteiden mukainen.(4) Veronalennus ei ole suurempi kuin on välttämätöntä korsikalaiskuluttajille kuljetuksesta ja jakelusta koituvien lisäkustannusten huomioon ottamiseksi.(5) Lopullinen veroaste on direktiivissä 2003/96/EY säädettyjen vähimmäismäärien mukainen, nykyisellään 359 euroa tuhatta litraa kohden (eli 35,90 euroa hehtolitralta). Näin on myös silloin, kun otetaan huomioon 24 päivänä lokakuuta 2005 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2005/767/EY[6] myönnetty lupa, jonka vaikutukset voivat yhdistyä tämän päätöksen vaikutuksiin.(6) Soveltamisdepartementtien kaukaisen sijainnin ja saaristoaseman vuoksi sekä yhteisön veron vähimmäismäärään nähden erittäin korkeaksi jäävään verokantaan kohdistuvan alennuksen pienuuden vuoksi alennus ei aiheuta erityisesti polttoaineen hankintaan liittyvää ajoa.(7) Näin ollen pyydetty toimenpide voidaan hyväksyä ottaen huomioon sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja tasapuolisen kilpailun varmistaminen, eikä se ole yhteisön ympäristönsuojelu-, energia- ja liikennepolitiikan vastainen.(8) Näin ollen Ranskalle olisi annettava direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti lupa soveltaa alennettua verokantaa Korsikassa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin 31 päivään joulukuuta 2012 asti.(9) On varmistettava, että Ranska pystyy soveltamaan tässä päätöksessä tarkoitettua nimenomaista alennusta keskeytyksettä ennen 1 päivää tammikuuta 2007 sovellettavan lainsäädännön mukaisesti direktiivin 2003/96/EY 18 artiklassa ja liitteessä II säädetyn poikkeuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. Pyydetty lupa olisi siis myönnettävä 1 päivästä tammikuuta 2007 lukien.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaRanskalle myönnetään lupa soveltaa alennettua verokantaa Korsikan departementeissa vapaaseen liikkeeseen laskettavaan ja moottoripolttoaineena käytettävään lyijyttömään bensiiniin.Liian suuren korvauksen välttämiseksi alennus ei saa olla suurempi kuin kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta aiheutuvat lisäkustannukset suhteessa Manner-Ranskan kustannustasoon.Alennetun veroasteen on oltava direktiivissä 2003/96/EY säädettyjen velvoitteiden ja erityisesti 7 artiklassa tarkoitettujen vähimmäismäärien mukainen.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007, ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EUVL L 238, 31.10.2003, s. 51.[2] Edellä selvitetty kustannusero ei heijastu kokonaan lopulliseen pumppuhintaan, koska arvonlisäverokanta on Korsikassa alempi kuin manner-Ranskassa.[3] EUVL L 290, 4.11.2005, s. 25.[4] Tässä ehdotuksessa haettua alennusta on tarkoitus soveltaa automaattisesti ilman Korsikan aluehallintoviranomaisten erillistä päätöstä. Sen sijaan päätöksen 2005/767/EY mukainen mukautus edellyttäisi aluehallintoviranomaisten päätöstä.[5] EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51, muutettu viimeksi direktiivillä 2004/75/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 100).[6] EUVL L 290, 4.11.2005, s. 25.


				|

		52013PC0763

			Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman päivittämisen hyväksymisestä /* COM/2013/0763 final - 2013/0372 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
Neuvosto myönsi
17. toukokuuta 2011 (neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU) Portugalille
tämän pyynnöstä rahoitustukea tukeakseen tiukkaa talous- ja uudistusohjelmaa,
jonka tarkoituksena on palauttaa luottamus, mahdollistaa talouden paluu
kestävään kasvuun ja turvata rahoitusvakaus Portugalissa, euroalueella ja
EU:ssa.
Komissio on tarkastellut päätöksen 2011/344/EU
3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF)
ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa kahdeksatta ja yhdeksättä kertaa
edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa ja toimenpiteiden
tuloksellisuutta sekä niiden taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia.
Komissio on saamiensa tietojen perusteella
tehnyt ehdotuksen [insert reference] päätöksen 2011/344/EU muuttamisesta.
Budjettikuripaketin (erityisesti asetuksen
(EU) N:o 472/2013), joka säätelee myös sitä, miten talouden sopeutusohjelmalle
asetettuja talouspoliittisia ehtoja olisi muutettava, tultua voimaan tarvitaan
vielä toinen päätös. Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan niihin
makrotalouden sopeutusohjelmiin, jotka ovat käynnissä sen tullessa voimaan,
mikä näin ollen edellyttää, että sopeutuksissa noudatetaan 7 artiklan
5 kohdan mukaista menettelyä.
2013/0372 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS
Portugaliin sovellettavan makrotalouden
sopeutusohjelman
päivittämisen hyväksymisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta
vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien
euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan
tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 ja erityisesti sen 7 artiklan
5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Asetusta (EU) N:o 472/2013
sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan jo saavat rahoitustukea
esimerkiksi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) ja/tai Euroopan
rahoitusvakausvälineestä (ERVV).
(2)       Asetuksella (EU) N:o 472/2013
vahvistetaan säännöt makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymiselle niiden
jäsenvaltioiden osalta, jotka saavat tällaista rahoitustukea. Säännöt on
nivottava Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta annetun
asetuksen (EU) N:o 407/2010 säännöksiin, jos kyseinen jäsenvaltio saa tukea
sekä ERVM:stä että muista lähteistä.
(3)       Portugali on saanut
rahoitustukea sekä ERVM:stä unionin Portugalille myöntämästä rahoitustuesta
annetun täytäntöönpanopäätöksen 2011/344/EU perusteella että ERVV:stä.
(4)       Asetukseen (EU) N:o 472/2013
perustuvan Portugaliin sovellettavan makrotalouden sopeutusohjelman
päivittäminen olisi johdonmukaisuuden vuoksi hyväksyttävä täytäntöönpanopäätöksen
2011/344/EU asiaankuuluvien säännösten perusteella.
(5)       Komissio on tarkastellut
päätöksen 2011/344/EU 3 artiklan 10 kohdan mukaisesti yhdessä Kansainvälisen
valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa kahdeksatta ja
yhdeksättä kertaa Portugalin edistymistä sovittujen toimenpiteiden
toteutuksessa ja toimenpiteiden tuloksellisuutta sekä niiden taloudellisia ja
sosiaalisia vaikutuksia. Tämän tarkastelun seurauksena nykyiseen makrotalouden
sopeutusohjelmaan on tarpeen tehdä joitakin muutoksia.
(6)       Nämä muutokset sisältyvät
päätökseen N:o [insert reference], jolla muutetaan täytäntöönpanopäätöstä
2011/344/EU,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Hyväksytään täytäntöönpanopäätöksen
2011/344/EU 3 artiklan 7–9 kohdassa eritellyt toimenpiteet, jotka
Portugalin on toteutettava osana makrotalouden sopeutusohjelmaansa.
2 artikla
Tämä päätös on
osoitettu Portugalin tasavallalle.
3 artikla
Tämä päätös
julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.3.2016
            COM(2016) 147 final
            2016/0080(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisellä puitesopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä unionin kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen ja työryhmien perustamiseen ja niiden toimeksiannon hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen puitesopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 10. toukokuuta 2010, ja se tuli voimaan 1. kesäkuuta 2014.

               Tämä kattava EU:n ja Korean tasavallan välinen sopimus oli ensimmäinen laatuaan EU:n ja Aasian maan välillä. Sopimus tarjoaa oikeudelliset puitteet muun muassa säännölliselle poliittiselle vuoropuhelulle ja alakohtaiselle yhteistyölle. Se on osoitus EU:n halusta tehdä yhteistyötä Korean tasavallan kanssa ja viedä kahdenväliset suhteet uudelle tasolle.

               Sopimus vahvistaa yhteistyötä useilla politiikan osa-alueilla, joita ovat muun muassa ihmisoikeudet, joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen, terrorismia, korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta ehkäisevät toimet, kauppa, maahanmuutto, ympäristö, energia, ilmastonmuutos, liikenne, tiede ja teknologia, työllisyys- ja sosiaaliasiat, koulutus, maatalous, kehitysapu ja kulttuuri.

               Sopimuksen 44 artiklan mukaisesti perustettiin sekakomitea, joka koostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenten edustajista ja Euroopan komission edustajista sekä Korean tasavallan edustajista. Sekakomiteassa käydään neuvotteluja sopimuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi, sopimuksen yleisten tavoitteiden edistämiseksi, yleisen johdonmukaisuuden säilyttämiseksi suhteissa ja sopimuspuolten välisten muiden sopimusten moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.

               Sekakomitean avustamiseksi tehtäviensä hoidossa ja asiantuntijatason keskustelujen helpottamiseksi sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla keskeisillä aloilla ehdotetaan seuraavien kahden työryhmän perustamista: 1) energiaa, ympäristöä ja ilmastonmuutosta käsittelevä työryhmä ja 2) terrorismin torjuntaa käsittelevä työryhmä. Muita työryhmiä voidaan perustaa myöhemmin sopimuspuolten sopimuksella.

               Kumpikin sopimuspuoli on sitoutunut sopimuksen tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Sen vuoksi tämän ehdotuksen tavoitteena on määrittää 44 artiklalla perustetussa sekakomiteassa esitettävä Euroopan kanta, joka koskee i) sekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä sekä ii) työryhmien perustamista ja niiden toimeksiannon hyväksymistä. Euroopan unionin kanta perustuu tämän päätöksen liitteinä oleviin sekakomitean päätösluonnoksiin.

               2016/0080 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisellä puitesopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä unionin kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen ja työryhmien perustamiseen ja niiden toimeksiannon hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 ja 212 artiklan sekä 218 artiklan 9 kohdan,

               ottaa huomioon komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välinen puitesopimus, jäljempänä ’sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2014.

               (2)Sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi sen institutionaalinen kehys olisi saatava päätökseen mahdollisimman pian siten, että sekakomitea hyväksyy työjärjestyksensä.

               (3)Sopimuksen 44 artiklan mukaisesti perustettiin sekakomitea muun muassa sopimuksen moitteettoman toiminnan ja täytäntöönpanon varmistamiseksi.

               (4)Sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi olisi hyväksyttävä sekakomitean työjärjestys.

               (5)Sekakomiteassa esitettävän kannan sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen olisi sen vuoksi perustuttava tähän päätökseen liitettyihin sekakomitean päätösluonnoksiin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen 44 artiklalla perustetussa sekakomiteassa esitettävä Euroopan unionin kanta, joka koskee

               sekakomitean työjärjestyksen hyväksymistä ja

               työryhmien perustamista ja niiden toimeksiannon hyväksymistä,

               perustuu tämän päätöksen liitteinä oleviin sekakomitean päätösluonnoksiin.

               2.Unionin edustajat sekakomiteassa voivat sopia vähäisistä muutoksista päätösluonnoksiin ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.3.2016
            COM(2016) 147 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisellä puitesopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä unionin kannasta sekakomitean työjärjestyksen hyväksymiseen ja työryhmien perustamiseen ja niiden toimeksiannon hyväksymiseen

               LIITE 1

               EU:N JA KOREAN TASAVALLAN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/[2016],
                  annettu ...,
                  työjärjestyksensä hyväksymisestä

               EU:N JA KOREAN TASAVALLAN SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 44 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1.Sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2014.

               2.Sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon edistämiseksi olisi hyväksyttävä sekakomitean työjärjestys,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               Ainoa artikla

               Hyväksytään sekakomitean työjärjestys, sellaisena kuin se on esitetty liitteessä A.

               Tehty ...

                     EU:n ja Korean tasavallan sekakomitean

               puolesta

               Puheenjohtaja

               LIITE A

               Sekakomitean työjärjestys

               1 artikla

               Kokoonpano ja puheenjohtaja

               1.Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 44 artiklan mukaisesti perustettu sekakomitea hoitaa tehtävänsä sopimuksen 44 artiklan mukaisesti.

               2.Sekakomitea muodostuu molempien sopimuspuolten asianmukaisen tason edustajista.

               3.Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kummankin sopimuspuolen edustaja yhden kalenterivuoden ajan. Sopimuksen 44 artiklassa tarkoitetun sekakomitean puheenjohtajana toimii unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai Korean tasavallan ulkoasiainministeri. Puheenjohtaja voi siirtää toimivaltansa toiselle henkilölle.

               4.Ensimmäinen puheenjohtajakausi alkaa sekakomitean ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy saman vuoden joulukuun 31 päivänä.

               2 artikla

               Kokoukset

               1.Sekakomitea kokoontuu tavallisesti kerran vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu sekakomitean kokouksen koolle, ja se pidetään vuorotellen Brysselissä ja Soulissa yhteisesti sovittavana päivänä. Jos sopimuspuolet niin sopivat, kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä voidaan pitää sekakomitean ylimääräisiä kokouksia.

               2.Sekakomitea kokoontuu normaalisti ylempien virkamiesten tasolla, elleivät sopimuspuolet toisin sovi.

               3 artikla

               Julkisuus

               Jollei toisin päätetä, sekakomitean kokoukset eivät ole julkisia.

               4 artikla

               Osallistujat

               1.Sopimuspuolten valtuuskuntien aiottu kokoonpano ilmoitetaan puheenjohtajalle sihteeristön välityksellä ennen kutakin kokousta.

               2.Sekakomitean kokouksiin voidaan sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta kutsua tarvittaessa tarkkailijoina asiantuntijoita tai muiden elinten edustajia antamaan tietoja erityisistä kysymyksistä.

               5 artikla

               Sihteeristö

               Yksi Euroopan ulkosuhdehallinnon edustaja ja yksi Korean tasavallan ulkoasiainministeriön edustaja toimivat yhdessä sekakomitean sihteereinä. Kaikki sekakomitean puheenjohtajalle tarkoitetut tai häneltä peräisin olevat tiedonannot välitetään sihteereille. Sekakomitean puheenjohtajalle osoitettua ja puheenjohtajalta lähtevää kirjeenvaihtoa voidaan käydä missä tahansa kirjoitetussa muodossa, myös sähköpostitse.

               6 artikla

               Kokousten esityslistat

               1.Puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten alustavan esityslistan. Se ja muut tarvittavat asiakirjat lähetetään toiselle sopimuspuolelle viimeistään 15 päivää ennen kokouksen alkua.

               2.Alustavaan esityslistaan sisältyvät asiat, jotka on toimitettu puheenjohtajalle viimeistään 21 päivää ennen kyseisen kokouksen alkua.

               3.Sekakomitea vahvistaa esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle molempien sopimuspuolten suostumuksella.

               4.Puheenjohtaja voi molempien sopimuspuolten suostumuksella lyhentää 1 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja johonkin erityistapaukseen liittyvien vaatimusten huomioon ottamiseksi.

               7 artikla

               Pöytäkirja

               1.Sihteerit laativat yhdessä kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen tavallisesti 30 kalenteripäivän kuluessa kokouspäivästä. Pöytäkirjaluonnos perustuu puheenjohtajan laatimaan yhteenvetoon sekakomitean tekemistä päätelmistä.

               2.Molemmat sopimuspuolet hyväksyvät pöytäkirjat 45 kalenteripäivän kuluessa kokouspäivästä tai sopimuspuolten sopimaan päivään mennessä. Kun pöytäkirjaluonnoksesta on päästy yhteisymmärrykseen, puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat kaksi alkuperäiskappaletta. Kumpikin sopimuspuoli saa yhden alkuperäiskappaleen.

               8 artikla

               Asioiden käsittely

               1.Kun sekakomitea hyväksyy päätöksiä tai antaa suosituksia, ne otsikoidaan vastaavasti ”päätöksiksi” tai ”suosituksiksi”, ja otsikon jälkeen merkitään järjestysnumero, hyväksymis- tai antamispäivä sekä aihe. Kussakin päätöksessä ilmoitetaan sen voimaantulopäivä. Sekakomitean päätökset hyväksytään ja sen suositukset annetaan sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella.

               2.Sekakomitea voi sopimuspuolten niin sopiessa hyväksyä päätöksiä ja antaa suosituksia kirjallista menettelyä noudattaen. Kirjallisen menettelyn määräaika vahvistetaan sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella. Ellei kumpikaan sopimuspuoli toisin ilmoita, määräajan päätyttyä sekakomitean puheenjohtaja ilmoittaa, että sopimuspuolet ovat päässeet yhteiseen sopimukseen.

               3.Sekakomitean hyväksymät päätökset ja sen antamat suositukset tehdään kahtena puheenjohtajan allekirjoittamana todistusvoimaisena alkuperäiskappaleena.

               4.Kumpikin sopimuspuoli päättää sekakomitean päätösten ja suositusten julkaisemisesta omassa virallisessa lehdessään.

               9 artikla

               Kirjeenvaihto

               1.Sekakomitealle osoitettu kirjeenvaihto ohjataan jommankumman sopimuspuolen sihteerille, joka puolestaan ilmoittaa siitä toiselle sihteerille.

               2.Sihteeristö varmistaa, että sekakomitealle osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan eteenpäin puheenjohtajalle ja jaetaan tarvittaessa tämän työjärjestyksen 10 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina.

               3.Sihteeristö toimittaa puheenjohtajan lähettämän kirjeenvaihdon sopimuspuolille ja jakaa sen tarvittaessa tämän työjärjestyksen 10 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina.

               10 artikla

               Asiakirjat

               1.Jos asioiden käsittely sekakomiteassa perustuu niitä tukeviin asiakirjoihin, sihteeristö numeroi kyseiset asiakirjat ja jakaa ne jäsenille.

               2.Kumpikin sihteeri on vastuussa asiakirjojen jakelusta oman sopimuspuolensa asianomaisille sekakomitean jäsenille ja jäljennöksen ottamisesta järjestelmällisesti toista sihteeriä varten.

               11 artikla

               Kulut

               1.Sopimuspuolet vastaavat niille sekakomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä postitus- ja televiestintäkuluista.

               2.Kokouksen järjestävä sopimuspuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               12 artikla

               Työjärjestyksen muuttaminen

               Työjärjestystä voidaan muuttaa sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella 8 artiklan mukaisesti.

               13 artikla

               Työryhmät

               1.Sekakomitea voi päättää perustaa uusia työryhmiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa.

               2.Sekakomitea voi lakkauttaa jo perustetun työryhmän tai antaa jo perustetulle työryhmälle toimeksiannon tai muuttaa sen toimeksiantoa tai perustaa uusia työryhmiä.

               3.Työryhmät raportoivat toiminnastaan sekakomitealle kunkin kokouksensa jälkeen.

               4.Työryhmillä ei ole päätösvaltaa, mutta ne voivat antaa suosituksia sekakomitealle.

               LIITE 2

               EU:N JA KOREAN TASAVALLAN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/[2016],

               annettu ...,

               työryhmien perustamisesta

               ja niiden toimeksiannon hyväksymisestä

               EU:N JA KOREAN TASAVALLAN SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 44 artiklan, ja sekakomitean työjärjestyksen 13 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

                (1)Olisi perustettava työryhmiä asiantuntijatason keskustelujen mahdollistamiseksi sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla keskeisillä aloilla. Sopimuspuolet voivat myöhemmin sopia työryhmien luettelon tai kunkin työryhmän toimialan muuttamisesta.

               (2)Sekakomitea voi työjärjestyksensä 13 artiklan mukaisesti perustaa työryhmiä avukseen tehtäviensä hoidossa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Ainoa artikla

               Perustetaan liitteessä A luetellut työryhmät. Työryhmien toimeksiannot on esitettävä sellaisena kuin ne on esitetty liitteessä B.

               Tehty

               EU:n ja Korean tasavallan sekakomitean puolesta

               Puheenjohtaja

               Liite A

               EU:n ja Korean tasavallan sekakomitea

               Työryhmät

               (1)Energiaa, ympäristöä ja ilmastonmuutosta käsittelevä työryhmä

               (2)Terrorismin torjuntaa käsittelevä työryhmä.

               Liite B

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan välisen puitesopimuksen nojalla perustettujen työryhmien
               toimeksianto

               1 artikla

               Kukin työryhmä voi käsitellä kokouksissaan sopimuksen täytäntöönpanoa niillä aloilla, joilla se toimii.

               Työryhmissä voidaan keskustella myös asianomaiseen kahdenvälisen yhteistyön alaan liittyvistä aiheista tai erityishankkeista.

               Lisäksi käsiteltäväksi voidaan ottaa yksittäisiä kysymyksiä kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä.

               2 artikla

               Työryhmät työskentelevät sekakomitean alaisuudessa. Ne raportoivat ja toimittavat pöytäkirjansa ja päätelmänsä sekakomitean puheenjohtajalle 30 kalenteripäivän kuluessa kustakin kokouksesta.

               3 artikla

               Työryhmät muodostetaan sopimuspuolten edustajista.

               Työryhmät voivat molempien sopimuspuolten suostumuksella pyytää asiantuntijoita kokouksiinsa kuullakseen heitä tarvittaessa tietyissä kokouksen esityslistalla olevissa asioissa.

               4 artikla

               Sopimuspuolet vuorottelevat työryhmien puheenjohtajina sekakomitean vuorottelevaa puheenjohtajuutta koskevien sääntöjen mukaisesti.

               5 artikla

               Yksi Euroopan ulkosuhdehallinnon edustaja ja yksi Korean tasavallan ulkoasiainministeriön edustaja toimivat yhdessä työryhmien sihteereinä. Kaikki kutakin työryhmää koskeva viestintä toimitetaan molemmille sihteereille.

               6 artikla

               Työryhmät kokoontuvat aina olosuhteiden sitä edellyttäessä molempien sopimuspuolten suostumuksella jommankumman sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä. Jokainen kokous pidetään molempien sopimuspuolten keskenään sopimaan aikaan niiden sopimassa paikassa.

               Toisen sopimuspuolen esitettyä työryhmän kokouksen koolle kutsumista koskevan pyynnön, toisen sopimuspuolen sihteeri vastaa siihen 15 työpäivän kuluessa sen vastaanottamisesta.

               Erityisen kiireellisissä tapauksissa työryhmä voidaan kutsua koolle lyhyemmällä varoitusajalla sopimuspuolten niin sopiessa.

               Sopimuspuolten valtuuskuntien aiottu kokoonpano ilmoitetaan puheenjohtajalle ennen kutakin kokousta.

               Sihteerit kutsuvat yhdessä koolle työryhmien kokoukset.

               7 artikla

               Esityslistalle sisällytettävät asiat on toimitettava sihteereille vähintään 15 työpäivää ennen työryhmän asianomaista kokousta. Mahdolliset niitä tukevat asiakirjat on toimitettava sihteereille vähintään kymmenen työpäivää ennen kokousta. Sihteerit toimittavat esityslistan luonnoksen viimeistään viisi työpäivää ennen kokousta. Esityslista vahvistetaan molempien sopimuspuolten suostumuksella. Poikkeustapauksissa esityslistalle voidaan ottaa asioita tätä nopeammin molempien sopimuspuolten suostumuksella.

               8 artikla

               Jokaisesta kokouksesta laaditaan pöytäkirja.

               Työryhmien kokoukset eivät ole julkisia, ellei toisin päätetä.


Avis juridique important

|

52002PC0019

Ehdotus: neuvoston päätös, tehty [...] luvan antamisesta Kreikalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin (77/388/ETY) 2 artiklasta ja 28 a kohdasta poikkeavaa toimenpidettä  /* KOM/2002/0019 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty [...] luvan antamisesta Kreikalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin (77/388/ETY) 2 artiklasta ja 28 a kohdasta poikkeavaa toimenpidettä(komission esittämä)PERUSTELUT1. Kreikan hallitus pyysi komission pääsihteeristön 15 päivänä marraskuuta 2001 kirjaamalla kirjeellä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhden mukaista misesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [1] 27 artiklan mukaisesti lupaa romun ja jätteiden kauppaa koskevan erityisen verotusjärjestelmän soveltamiseen.[1]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/4/EY (EYVL L 22, 24.1.2001, s. 17).2. Muille jäsenvaltioille ilmoitettiin kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti Kreikan pyynnöstä 22 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.3. Erityisjärjestelmään, jonka Kreikka aikoo ottaa käyttöön, sisältyy seuraavia säännöksiä:- Arvonlisäverosta vapautetaan kierrätettävien jätteiden, kuten metalliromun, rautaa ja terästä olevien jätteiden sekä lasi-, paperi- ja kartonkijätteen luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, mikäli verovelvolliselle syntyvä liikevaihto on alle 900 000 euroa. Kyseisen raja-arvon määrittelyssä ei tarvitse ottaa huomioon muita kuin rautametalleja koskevaa liikevaihtoa.- Arvonlisäverosta vapautetaan muiden kuin rautametallien luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat verovelvollisen liikevaihdon määrästä riippumatta.- Näiden verosta vapautettujen tavaroiden toimituksista ja hankinnoista voidaan kantaa veroa viranomaisten luvalla.4. Kreikan hallitus toteaa pyynnössään, että sen suunnitteleman toimenpiteen tavoitteena on ehkäistä veropetoksia, joita on todettu kyseisellä alalla ja jotka johtuvat siitä, että toimijat, etenkään pienyritykset, eivät useinkaan maksa niille kuuluvaa arvonlisäveroa. Kyseisen alan toimialoja on vaikea yksilöidä ja valvoa, jolloin arvonlisäveron kanto on hankalaa.5. Muuta kuin rautametallia olevien kierrätettävien jätteiden pienet jälleenmyyjät eivät edellä mainitun ensimmäisen säännöksen perusteella ole enää velvollisia suorittamaan kyseisten tavaroiden myynnistä arvonlisäveroa, eikä niiden myöskään tarvitse merkitä arvonlisäveron määrää laskuihinsa. Lisäksi nämä liiketoimet eivät oikeuta tuotantopanoksista maksettujen arvonlisäverojen vähennykseen.6. Tämän lisäksi asianomaisten verovelvollisten ei enää tarvitse suorittaa arvonlisäveroa suorittamistaan yhteisön sisäisistä hankinnoista, mikä merkitsee sitä, että yhteisön sisäisistä luovutuksista kannetaan veroa alkuperämaassa.7. Suurten jälleenmyyjien hyötyminen verovapautuksesta pyritään välttämään asettamalla 900 000 euron raja-arvo.8. Muun kuin rautametallin jälleenmyyjät voivat toisen säännöksen perusteella saada verovapautuksen, vaikka niiden kokonaisliikevaihto ylittäisikin 900 000 euroa. Tämä perustuu siihen, että muiden kuin rautametallien myyntihinnat ovat yleensä huomattavasti korkeammat kuin muiden materiaalien ja jätteiden, joten niiden kaupassa kyseinen liikevaihdolle asetettu raja-arvo saavutettaisiin melko nopeasti.9. Kolmas säännös antaa sellaisille kierrätettävien jätteiden jälleenmyyjille, jotka ovat periaatteessa vapautettuja verosta, mahdollisuuden asettaa liiketoimensa arvonlisäveron piiriin ja sitä kautta saada oikeuden verovähennyksiin. Koska tähän verovapaudesta tehtävään poikkeukseen tarvitaan lupa, luvan myöntämisen yhteydessä varmistetaan samalla, että kyseiset verovelvolliset noudattavat verovelvoitteitaan. Toisaalta se, että verovalvonnassa olevat verovelvolliset saavat "etuna" oikeuden verovähennykseen, voi lisätä eri toimijoiden halukkuutta kuulua verotusjärjestelmän piiriin.10. Komissio katsoo, että pienyritysten suorittamien luovutusten ja yhteisön sisäisten hankintojen vapauttaminen verosta on samalla sekä verotusta yksinkertaistava että veropetoksia ehkäisevä toimenpide, sillä sen avulla voidaan jättää arvonlisäverojärjestelmän ulkopuolelle sellaiset verovelvolliset, joiden verotuksen valvominen ja veronkanto vaatisi kohtuuttomasti resursseja suhteessa tuloihin.11. Muuta kuin rautametallia olevien jätteiden luovutuksiin ja yhteisön sisäisiin hankintoihin sovellettavat erityissäännöt ovat perusteltuja, sillä niiden avulla voidaan suojata liiketoimia, jotka ovat kyseisten tavaroiden arvon vuoksi erityisen alttiita veropetoksille.12. Antamalla verovelvollisille, jotka ovat periaatteessa vapautettuja verosta, mahdollisuus asettaa liiketoimensa arvon lisä vero velvollisuuden piiriin viranomaisten luvalla, taataan viranomaisten valvonnan tiukentaminen.13. Useat muut jäsenmaat, nimittäin Ranska, Espanja, Italia ja Alankomaat, ovat jo vastaanottaneet neuvoston päätöksen, joka oikeuttaa ne hakemaan erityisiä verotustoimenpiteitä kyseisellä sektorilla.14. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille strategiasta sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamiseksi 7 päivänä kesäkuuta 2000 antamassaan tiedonannossa [2] komissio pyrki järkiperäistämään useita tällä hetkellä voimassa olevia poikkeusmenettelyjä. Tämä voi kuitenkin joissakin tapauksissa merkitä sitä, että jotkut erityisen tehokkaiksi osoittautuneet poikkeusmenettelyt laajennetaan koskemaan kaikkia jäsenvaltioita.[2]  KOM (2000) 348 lopullinen.15. Nyt tarkastelun kohteena olevalla alalla viimeaikaiset yhteydet komission, kansallisten viranomaisten ja alan edustajien kanssa osoittavat, että alan erityispiirteisiin mukautetun erityisjärjestelmän luominen saattaa olla tarpeen kaikkien asianomaisten yhteisön toimijoiden oikeudenmukaisemman verotuksen varmistamiseksi. Tällainen järjestelmä edellyttäisi vankkaa ja pysyvää oikeusperustaa, joka olisi paljon laaja-alaisempi kuin kuudennen arvonlisäverodirektiivin 27 artiklan mukaisesti myönnettävä poikkeus.16. Tässä tilanteessa, ja pysyvämpiä muutoksia odotettaessa, komissio uskoo, että poikkeuksella vähennetään huomattavasti alv-järjestelmän sääntöihin kohdistuvaa väärinkäyttöä. Tämän vuoksi se pitää asianmukaisena pidentää nykyisen poikkeuksen voimassaoloa 31 päivään joulukuuta 2003.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty [...]luvan antamisesta Kreikalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen direktiivin (77/388/ETY) 2 artiklasta ja 28 a kohdasta poikkeavaa toimenpidettä(Kreikan kielinen teksti on etusijalla muihin kieliversioihin nähden)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverojärjestelmän yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY [3] ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,[3]  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/4/EY (EYVL L 22, 24.1.2001, s.17).ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4]  EYVL C ..., s. ....sekä katsoo seuraavaa:(1) Kreikan hallitus pyysi komission pääsihteeristön 15 päivänä marraskuuta 2001 kirjaamalla kirjeellä lupaa soveltaa kierrätettäviä jätteitä koskevaa erityistä verotusjärjestelmää veron kiertämisen estämiseksi tällä sektorilla.(2) Muille jäsenvaltioille ilmoitettiin Kreikan pyynnöstä 22 päivänä marraskuuta 2001.(3) Asianomaisen poikkeuksen tarkoituksena on vapauttaa verosta kierrätettävien jätteiden, kuten metalliromun, rautaa ja terästä olevien jätteiden sekä lasi-, paperi- ja kartonkijätteen luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, mikäli näiden tuotteiden myynnistä verovelvolliselle syntynyt liikevaihto on edeltävänä vuonna ollut korkeintaan 900 000 euroa, ja vapauttaa verosta muiden kuin rautametallien luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat näiden tuotteiden myynnistä yritykselle syntyneen verottoman liikevaihdon määrästä riippumatta.(4) Verovelvolliset, joiden liiketoimet kuuluvat tämän erityisjärjestelmän mukaisen vapautuksen soveltamisalaan, voivat saada luvan jättää liiketoimensa kyseisen erityisjärjestelmän ulkopuolelle Kreikan määräämin edellytyksin.(5) Tämä järjestelmä on tehokas tapa torjua veropetoksia kyseisellä alalla, jolla toimialoja on vaikea yksilöidä ja valvoa, jolloin arvonlisäveron kanto on erityisen vaikeaa.(6) Erityisjärjestelmä täyttää näin ollen direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan edellytykset.(7) Sisämarkkinoiden arvonlisäverojärjestelmän toiminnan parantamista lyhyellä aikavälillä koskevassa 7 päivänä kesäkuuta 2000 antamassaan tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle, komissio julkisti strategian [5] jossa se pyrki järkiperäistämään useita tällä hetkellä voimassa olevia poikkeusmenettelyjä. Tämä voi kuitenkin joissakin tapauksissa merkitä sitä, että jotkut erityisen tehokkaiksi osoittautuneet poikkeusmenettelyt laajennetaan koskemaan kaikkia jäsenvaltioita.[5]  KOM (2000) 348 lopullinen.(8) Luvan voimassaoloa olisi sen vuoksi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2003, jotta voidaan arvioida tämän toimenpiteen yhteensopivuutta arvonlisäverojärjestelmää koskevan yleisen lähestymistavan kanssa ja erityisesti poikkeusmenettelyjen järkiperäistämiseen liittyvien pyrkimysten kanssa.(9) Tämä poikkeus ei vaikuta arvonlisäverosta saataviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPoiketen direktiivistä 77/388/ETY Kreikalle annetaan lupa soveltaa 31 päivään joulukuuta 2003 kierrätettäviä jätteitä koskevaa erityistä verotusjärjestelmää, (myöhemmin erityisjärjestelmät) tämän päätöksen mukaisesti.2 artiklaDirektiivin 77/388/ETY 2 artiklan 1 kohdasta poiketen vapautetaan arvonlisäverosta:- A)kierrätettävien jätteiden, kuten metalliromun, rautaa ja terästä olevien jätteiden sekä lasi-, paperi- ja kartonkijätteen luovutukset, mikäli niitä suorittavan yrityksen liikevaihto on vähemmän kuin 900 000 euroa.- B)muun kuin rautametallin luovutukset.3 artiklaDirektiivin 77/388/ETY 28 a artiklan 1 kohdan a alakohdasta poiketen vapautetaan arvonlisäverosta:- A) kierrätettävien jätteiden, kuten metalliromun, rautaa ja terästä olevien jätteiden sekä lasi-, paperi- ja kartonkijätteen yhteisön sisäiset hankinnat, mikäli niitä suorittavan yrityksen liikevaihto on vähemmän kuin 900 000 euroa.- B) muun kuin rautametallin yhteisön sisäiset hankinnat.4 artiklaArtiklan 2 ja 3 mukainsessa EUR 900 000 raja-arvon määrittelyssä ei tarvitse ottaa huomioon muita kuin rautametalleja koskevaa liikevaihtoa.5 artiklaKreikka sallii niiden verovelvollisten, jotka sitä pyytävät soveltaa erityisjärjestelmiä varastoihinsa ja yhteisön sisäisiin hankintoihin, niillä ehdoilla että varmistetaan että verovelvollisten ALV velvoitteet täytetään asianmukaisesti.6 artiklaTämä päätös on osoitettu Kreikalle.Tehty Brysselissä ... päivänäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja