title: Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta # Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen tekemisestä

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0180(01)

Ehdotus Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta  /* KOM/2006/0180 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 27.4.2006KOM(2006) 180 lopullinen2006/0061 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen allekirjoittamisestaEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen tekemisestä(komission esittämät)PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTAEhdotuksen taustana on yhtäältä Euroopan unionin korkea-asteen koulutusta koskeva suunnitelma, jonka mukaan unionin korkea-asteen koulutuksesta olisi tultava tarkoituksenmukaisuutensa ja laatunsa puolesta valioluokkaa maailmassa, sekä toisaalta EU:n ja Yhdysvaltojen suhteet, jotka edellyttävät laajempaa koulutusalan yhteistyötä.Koulutuksesta on tullut olennainen osa Lissabonin strategiaa, jonka mukaan EU:n koulutusjärjestelmistä olisi tultava maailman laatuvalio vuoteen 2010 mennessä. Tällaiseen tavoitteeseen päästään vain pitämällä eurooppalaiset koulutusjärjestelmät maailmanlaajuisen kehityksen tasalla. Tämä edellyttää etenkin yhteistyötä ja toimintamallien ja standardien vertailua niihin, joita käytetään Amerikan yhdysvaltojen (jäljempänä ”Yhdysvallat”) kaltaisissa maailman kehittyneimmissä maissa.Suhteilla Yhdysvaltoihin on strateginen merkitys EU:lle, ja niiden ala laajenee jatkuvasti. EU:n ja Yhdysvaltojen Dromolandin huippukokouksessa vuonna 2004 sovittiin yhteistyötapojen ja parhaiden käytänteiden tarkastelusta talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja innovaation vahvistamiseksi. Toukokuun 18. päivänä 2005 komissio hyväksyi EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuuden lujittamista koskevan tiedonannon[1], jossa Lissabonin strategian mukaisesti mainittiin koulutusalan yhteistyö tärkeänä keinona vauhdittaa osaamisen ja innovoinnin dynamiikkaa sekä kehotettiin uudistamaan ja lujittamaan nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaa sopimusta. Kesäkuun 20. päivänä 2005 EU:n ja Yhdysvaltojen Washingtonin huippukokouksessa sovittiin aloitteesta, jonka tarkoituksena on vahvistaa transatlanttista talouden integraatiota ja kasvua. Aloitteessa mainittiin koulutusalan yhteistyö yhtenä keinoista, joilla ”lisätään synergiaa molemmin puolin Atlanttia osaamistalouksia kehitettäessä” ja sitouduttiin ”uudistamaan ja lujittamaan nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaa EU:n ja Yhdysvaltojen sopimusta, johon sisältyy Fulbright/EU-ohjelma, ja vauhdittamaan koulutusalan yhteistyötä ja transatlanttista henkilövaihtoa”.Nykyinen sopimus tehtiin vuonna 2000. Sillä uusittiin EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma seuraaviksi viideksi vuodeksi vuoteen 2005 asti. Ulkoinen arviointi suoritettiin lokakuun 2004 ja maaliskuun 2005 välisenä aikana. Riippumattoman arvioinnin päätelmänä oli, että ohjelma on tehokas keino luoda pitkäaikaisia kumppanuuksia ja synergiaa korkea-asteen koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa Atlantin molemmin puolin ja että sen avulla on parannettu keskinäistä ymmärrystä ja henkilöresurssien kehittämisen laatua. Komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2005 tämän arvioinnin tuloksia koskevan tiedonannon[2].Komissio on neuvotellut Yhdysvaltojen kanssa uuden sopimuksen niiden neuvotteluohjeiden mukaisesti, jotka sisältyvät komission valtuuttamisesta neuvottelemaan Yhdysvaltojen kanssa sopimus 24. lokakuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen liitteeseen[3].Neuvostoa pyydetään hyväksymään päätökset sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä. Sopimuksella uusitaan Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelma vuosiksi 2006–2013.2. EHDOTUKSEN TAVOITTEET2.1. YleistavoitteetEU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelman yleistavoitteina on1.  edistää keskinäistä ymmärrystä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen kansojen välillä sekä niiden kielten, kulttuurien ja instituutioiden laajempaa tuntemusta ja2.  parantaa henkilöresurssien kehittämisen laatua sekä Euroopan yhteisössä että Yhdysvalloissa, mukaan luettuna sellaisten taitojen hankkiminen, joita globaalin osaamistalouden haasteet edellyttävät.EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelmassa pyritään siksi parantamaan yhdessä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen laatua.2.2. Erityiset tavoitteetEU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelman erityistavoitteina on3.  tehostaa Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla4.  edesauttaa korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten kehitystä5.  myötävaikuttaa yksittäisten osallistujien henkilökohtaiseen kehitykseen heidän itsensä hyväksi ja keinona saavuttaa ohjelman yleistavoitteet ja6.  edistää EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisten välisiä transatlanttisia vaihtoja.2.3. Toiminnalliset tavoitteetEU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelman toiminnallisina tavoitteina on7.  tukea korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyötä yhteisten opinto- ohjelmien ja liikkuvuuden edistämiseksi8.  parantaa opiskelijoiden transatlanttisen liikkuvuuden laatua edistämällä avoimuutta, tutkintotodistusten sekä opinto-ja harjoittelujaksojen vastavuoroista tunnustamista ja tarvittaessa opintosuoritusten siirtoa9.  tukea korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivien julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteistyötä toiminnan linjaukseen liittyvän keskustelun ja kokemustenvaihdon virittämiseksi ja10.  tukea ammattilaisten transatlanttista liikkuvuutta keskinäisen ymmärryksen parantamiseksi Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisille suhteille tärkeistä aiheista.3. JOHDONMUKAISUUS YHTEISÖN MUIDEN POLITIIKKOJEN KANSSAKorkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla toteutettava EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma olisi kokonaisuudessaan johdonmukainen EU:n muiden alalla käyttämien välineiden kanssa ja täydentää niitä sekä tarjoaa mahdollisuuden ajaa laadukkaan koulutuksen tavoitteita EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyön avulla. Lisäksi ohjelma loisi transatlanttista henkilötason yhteistyötä, joka puuttuu muista EU:n koulutusalan ohjelmista.Ohjelmalla täydennettäisiin lisäksi EU:n osaamiskeskusten verkoston toimia yhdysvaltalaisissa yliopistoissa tarjoamalla lisämahdollisuuksia vaihtoihin ja tukemalla laitosten ja organisaatioiden rakenteellista yhteistyötä molemmilla puolilla Atlanttia.Siten ohjelmalla edistetään myös komission diplomatiapyrkimyksiä Yhdysvalloissa, mukaan luettuna komission lähetystöjen diplomatiatoiminta Washingtonissa ja New Yorkissa. Tämä tapahtuu vahvistetun diplomatiatoimintasitoumuksen mukaisesti ja erityisesti EU:n tärkeimpiä strategisia kumppaneita silmällä pitäen.4. SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN-  Vuonna 2001 toteutettu tutkimus ammatillisen koulutuksen yhteistyössä sovellettavista menettelyistäKyseinen komission teettämä tutkimus vahvisti Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen ammatillisen koulutuksen alan yhteistyön arvon. Ammatilliset oppilaitokset eivät välttämättä ole hyvin valmistautuneita transatlanttiseen yhteistyöhön, joka kuitenkin tarjoaisi runsaasti mahdollisuuksia molemminpuoliseen hyötyyn: se avaisi uusia transatlanttisen liikkuvuuden mahdollisuuksia opiskelijoille, harjoittelijoille ja henkilöstölle, jotka eivät muutoin pääsisi niitä hyödyntämään. Tutkimuksessa todettiin, että ammatillisen koulutuksen ottaminen mukaan korkea-asteen koulutuksen rinnalle vaatii merkittävästi lisää varoja.-  Ulkoinen väliarviointiAlkuvuodesta 2005 saatiin päätökseen ulkoinen arviointi. Arvioinnissa todettiin ohjelman olevan tehokas ja tarkoituksenmukainen sekä hyödyllinen siihen osallistuville oppilaitoksille, koulutusaloille ja opiskelijoille. Ohjelmaa pidetään kuitenkin liian suppeana edistämään Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen kansalaisten keskinäistä ymmärrystä. Vaikka hankkeet ovat suurimmaksi osaksi kestäväpohjaisia, kaikkia toimintoja ei jatketa samalla tavalla. Arvioijat suosittelivat erityisesti sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, jolla myönnettäisiin lisää liikkuvuusavustuksia menestyksekkäästi toteutetuille hankkeille. Komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2005 tämän arvioinnin tuloksia koskevan tiedonannon[4].-  Vuoden 2004 Washingtonin seminaari tulevasta EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöstäWashingtonissa järjestettiin 27. marraskuuta 2004 pyöreän pöydän keskustelu Yhdysvaltojen ja EU:n johtavien asiantuntijoiden ja hallitusten edustajien kesken yhdessä Yhdysvaltojen opetusministeriön (FISPE) kanssa. Asiantuntijat totesivat, että EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma on erittäin hyödyllinen siihen osallistuville oppilaitoksille, koulutusaloille ja opiskelijoille ja että sillä on strateginen merkitys EU:n ja Yhdysvaltojen välisille henkilösuhteille. Asiantuntijat korostivat, että ohjelma mahdollistaa transatlanttisten monenkeskisten kumppanuuksien kehittämisen, mistä on hyötyä koulutusaloille ja ohjelman osallistuville vaihto-opiskelijoille. Erityisesti viimeksi mainitut voivat lisätä huomattavasti kulttuurienvälistä tuntemustaan, kehittää sopeutumiskykyään, parantaa akateemisia suorituksiaan ja lisätä mahdollisuuksiaan löytää laadukas työpaikka kansainvälisiltä työmarkkinoilta. Lisäksi korostettiin, että on ponnisteltava lisää sen varmistamiseksi, että ohjelmalla on laajempia ja pitkäaikaisempia vaikutuksia. Tämä edellyttää kattavampaa ohjelmaa ja toimenpiteitä, joilla edistetään yksittäisten hankkeiden kestävyyttä. Lopuksi ehdotettiin, että ohjelmaan olisi liitettävä järjestelmäkysymyksiä koskevia toimenpiteitä ja politiikkakeskusteluja.5. TARKASTELLUT VAIHTOEHDOT5.1. Lähestymistavat ja välineet: politiikkakeskustelu ja koordinointiEuroopan unionin ja Yhdysvaltojen politiikkakeskustelulla voidaan selvästikin edistää koulutusalan strategioiden ymmärrystä, saada aikaan parhaitten toimintamallien vaihtoa ja lopulta luoda toimenpiteitä, jotka vaikuttavat kansalaisiin suoraan.Politiikkakeskustelu ei kuitenkaan välttämättä yksin saa aikaan alhaalta lähtevää henkilötasolla tapahtuvaa innovatiivista yhteistyötä tai pysty tehostamaan nuorille suunnattuja laadukkaita liikkuvuustoimia taikka tuomaan transatlanttisia vaihtoja helpommin nuorten ja organisaatioiden saataville. Tällaista toimintaa virittämään ja tukemaan tarvitaan erityisiä toimia sisältävä ohjelma.5.2. Mahdollisia vaihtoehtoja menoja aiheuttavalle ohjelmalle5.2.1. Nivominen osaksi olemassa olevia tai ehdotettuja järjestelyjäNykyiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohjelmat, kuten Sokrates ja Leonardo da Vinci, on suunniteltu ja kohdennettu yksinomaan jäsenvaltioiden kansalaisia silmällä pitäen. Ohjelmien päätöksentekomenettelyt, toimenpidetyypit ja toteutusmenetelmät soveltuvat huonosti EU:n ja Yhdysvaltojen kahdenväliseen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöhön. Samoin on tulevan elinikäisen oppimisen ohjelman laita.Erasmus Mundus-ohjelmalla pyritään parantamaan korkea-asteen koulutuksen laatua Euroopan unionissa ja markkinoimaan sitä maailmanlaajuisesti kolmansien maiden opiskelijoille ja tutkijoille suunnatulla apurahajärjestelmällä. Erasmus Mundus on korkea-asteen koulutusalan ohjelma, jonka pääasiallisena tarkoituksena on houkutella maisteritason opiskelijoita EU:n ulkopuolelta. Niinpä sitä ei ole suunniteltu kahdenvälisiä vaihtoja, transatlanttista opinto-ohjelmien kehittämistä eikä oppilaitosten yhteistyötä varten. Ohjelma ei kata ammatillista koulutusta vaan keskittyy jatkotutkintotasolle, kun taas Yhdysvaltojen kanssa toteutettavan yhteistyöohjelman pääpaino on perustutkintotason toimissa.Myöskään muilla ulkoisilla ohjelmilla ei pystytä saavuttamaan EU:n ja Yhdysvaltojen kahdenvälisen yhteistyön tavoitteita.5.2.2. Sopimuksen uusiminen ja ohjelman jatkaminen nykymuodossaanEhdotettava sopimus ja sen perusteella käynnistettävä ohjelma eivät poikkea merkittävästi nykyisestä yhteistyörakenteesta. Lisäksi ne vastaavat komission 18. toukokuuta 2005 antamaa tiedonantoa[5], jossa kehotetaan vahvistamaan nykyistä yhteistyötä, sekä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa kesäkuussa 2005 tehtyä yhteistä sitoumusta, jonka mukaan sopimus on uusittava ja sitä on vahvistettava koulutusalan yhteistyön sekä EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisten transatlanttisten vaihtojen tehostamiseksi.Ohjelmassa otettaisiin huomioon aiemmat kokemukset ja riippumattoman väliarvioinnin tulokset erottamalla toisistaan korkea-asteen koulutus ja ammatillinen koulutus, edistämällä yhteisiä opinto-ohjelmia, hyödyntämällä erityisosaamista ja tehostamalla opiskelija-, harjoittelija-ja henkilöstövaihtoja.Nykyisestä ohjelmasta tehdyssä arvioinnissa havaittiin, että ohjelman suppea budjetti on rajoittanut sen mahdollisia vaikutuksia korkea-asteen koulutukseen ja estänyt merkittävän yhteistyön käynnistämisen ammatillisen koulutuksen alalla. Ehdotetulla sopimuksella käynnistettävässä ohjelmassa määrärahoja nostetaan (nykyisestä 2 miljoonasta eurosta keskimäärin 6,5 miljoonaan euroon vuodessa), jotta EU:n ja Yhdysvaltojen korkea-asteen ja ammatillisten koulutusjärjestelmien koko ja yhteistyömahdollisuudet voidaan ottaa huomioon.5.3. Vaihtoehtojen myönteisten ja kielteisten vaikutusten arviointiTavoitteisiinsa pääsemällä ohjelma saisi aikaan myönteisiä lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia nuoriin samoin kuin korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimiviin oppilaitoksiin ja organisaatioihin. Transatlanttinen liikkuvuus antaisi osallistujille arvokasta kokemusta, joka auttaisi heitä integroitumaan nykypäivän yhteiskuntaan ja osaamistalouteen.Yhteistyön myötä oppilaitokset voisivat parantaa opinto-ohjelmiaan ja opetusmenetelmiään, koska ne voisivat omaksua toisiltaan hyviä toimintamalleja ja kehittää yhdessä uusia lähestymistapoja.Pidemmällä aikavälillä yhteistyö auttaisi pitämään yllä sitä erinomaista keskinäistä ymmärrystä, joka vallitsee Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen kansalaisten välillä.Ohjelmalla ei ole keskenään ristiriitaisia yhteiskunnallisia, taloudellisia tai ympäristövaikutuksia.5.4. Ehdotetun vaihtoehdon valinnan syytYleisesti ollaan yhtä mieltä siitä, että korkea-asteen koulutus on säilytettävä ohjelman keskeisenä komponenttina. Samalla ohjelma kuitenkin avaisi transatlanttisen yhteistyön myös ammatillisen koulutuksen organisaatioille, jotka eivät muuten sellaista yhteistyötä tekisi.Elinikäisen oppimisen puitteissa sekä EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden tehostamiseksi henkilötasolla ohjelmaan voisivat osallistua myös nuoret ammattilaiset, jotka toimivat lähinnä akateemisten oppilaitosten ja julkishallinnon ulkopuolella ja haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden kannalta erityisen merkittävillä aloilla, jotka täsmennetään yhteistyössä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.Ohjelman vaikutuksia tehostaisivat myös uudet politiikan tarpeita palvelevat hankkeet Euroopan unionia ja Yhdysvaltoja yhteisesti kiinnostavilla aloilla. Näillä koko järjestelmään vaikuttavilla hankkeilla voi olla vaikutuksia laajemminkin kuin vain niiden täytäntöönpanoon välittömästi osallistuvien oppilaitosten, organisaatioiden ja henkilöiden piirissä. Hankkeilla pyrittäisiin lisäämään tietoa ja vaihtamaan hyviä toimintamalleja aiheista, jotka liittyvät muun muassa koulutusjärjestelmien laatuun ja yhteensopivuuteen, kaikille avoimeen elinikäiseen oppimiseen ja koulutusjärjestelmien avautumiseen maailmalle.6. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT6.1. OikeusperustaEhdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 149, 150 ja 300 artiklaan.6.2. Toissijaisuus-ja suhteellisuusperiaatteetOhjelma täydentäisi jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen kahdenvälisiä yhteistyöjärjestelyjä jatkamalla yhteistyön monenvälisiä toimintapuitteita. Ehdotuksella ei mitenkään puututtaisi jäsenvaltioiden toimivaltaan, vaan aloite jätettäisiin yksittäisten oppilaitosten ja organisaatioiden käsiin. Ehdotetulla ohjelman uusimisella ei ole tarkoitus ottaa käyttöön sääntelymallia, joka loukkaisi jäsenvaltioiden yksinomaista toimivaltaa tällä alalla. Oikeasuhtaisuus on taattu.7. OHJELMAN KUVAUSOhjelman tavoitteisiin pyritään seuraavassa esitetyin toimin.7.1. Korkea-asteen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimet7.1.1. YhteenliittymähankkeetTämän toimen kohderyhmänä ovat korkea-asteen ja ammatilliset oppilaitokset ja organisaatiot sekä niiden henkilökunta, opiskelijat ja harjoittelijat. Toimella vastataan kahteen erityiseen tavoitteeseen, jotka ovat korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten kehityksen edesauttaminen sekä opiskelija-, harjoittelija-ja henkilöstövaihtojen edistäminen.Tällaisten hankkeiden mallina toimisivat suuressa määrin yhteishankkeet, joita rahoitetaan nykyisestä ohjelmasta, ja niillä on tarkoitus tukea kaksois-ja yhteistutkintojen hankkimista EU:n ja Yhdysvaltojen korkea-asteen oppilaitosten perustamien ja hallinnoimien monenvälisten yhteenliittymien puitteissa, mukaan luettuna opiskelijoille, koulutusaloille ja henkilöstölle tarkoitetut apurahat.Yhteenliittymähankkeiden pääpaino on niillä ensisijaisilla aloilla, jotka on yhdessä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa täsmennetty EU:n ja Yhdysvaltojen tärkeimmiksi yhteistyöaloiksi.7.1.2. Valioluokan liikkuvuushankkeet (jatkohankkeet)Tämän toimen osalta ohjelmasta voidaan tukea erityisesti opiskelijoiden liikkuvuutta sellaisten korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteenliittymähankkeiden puitteissa, jotka ovat osoittautuneet erityisen laadukkaiksi, mukaan luettuna EU:n ja Yhdysvaltojen välisten aikaisempien sopimusten yhteydessä rahoitetut hankkeet. Tämä järjestely selkeyttäisi ohjelman profiilia siksi, että siinä korostetaan korkeaa laatua. Tämä lisäisi motivaatiota saada aikaan hyviä tuloksia hankkeissa, joille on myönnetty rahoitusta, ja tukisi erityisen laadukkaiden liikkuvuushankkeitten kestävyyttä.7.2. Politiikan tarpeita palvelevat toimenpiteetTämän toimen kohderyhmänä ovat korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivat organisaatiot. Erityisenä tavoitteena on tehostaa EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen kehittämisessä keskittyen ensisijaisiksi katsottuihin teemoihin. Ajan mittaan toimi vaikuttaisi alan politiikan ja järjestelmien kehitykseen.Tämän toimen puitteissa voitaisiin toteuttaa tutkimuksia, konferensseja, seminaareja, työryhmätyötä ja vertailuanalyysejä.7.3. Henkilökohtaiset Schuman-Fulbright-liikkuvuusapurahatApurahat suunnattaisiin ammattilaisille (mukaan luettuna koulutuksessa olevat ammattilaiset), jotka toimivat lähinnä korkeakoulujen ja julkishallinnon ulkopuolella (päättäjät, työmarkkinaosapuolten edustajat, toimittajat jne.) ja haluavat suorittaa opintoja tai harjoittelujakson EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden kannalta erityisen merkittävillä aloilla, jotka täsmennetään yhdessä Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.7.4. Entisten opiskelijoiden yhdistysTämän toimen osalta ohjelmasta voidaan tukea opiskelijoiden yhdistyksiä, joiden toiminnassa on mukana opiskelijoita, jotka ovat osallistuneet Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisestä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelmasta tuettuihin vaihtoihin.8. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotetun ohjelman kustannukset olisivat enintään 46 miljoonaa euroa kahdeksan vuoden aikana (2006–2013), mikäli Yhdysvallat asettaa käyttöön vastaavat varat.8.1. Perusteet määrärahojen lisäämiselleKuten edellä kohdassa 5.2 todettiin, kauden 2000–2005 ohjelman määrärahojen vähyys rajoitti ohjelman mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä korkea-asteen koulutuksen alalla ja esti merkittävän yhteistyön kehittämisen ammatillisen koulutuksen alalla.8.2. Kustannuslaskenta – Viitteelliset summat laskennallisiin tarkoituksiin8.2.1. Korkea-asteen ja ammatillisen koulutuksen alaan kuuluvat toimenpiteetJos hankkeisiin ei sisälly liikkuvuustoimia, avustus olisi keskimäärin 120 000 euroa.Yhteenliittymähankkeet: 664 000 euroa nelivuotisiin hankkeisiin – 544 000 euroa opiskelijoiden apurahoihin (laskennan perustana on 1 000 euroa/kk + 2 000 euroa matka-ja siirtymiskuluihin opiskelijaa kohti; keskimäärin 15 kk jaksot yhteensä 32 opiskelijalle) ja 60 000 euroa kiinteämääräisenä summana yhteenliittymän jäsenille (7 500 euroa laitosta kohti vuodessa: 7 500 x 2 x 4) ja 60 000 euroa koulutusaloille ja henkilöstölle tarkoitettuihin liikkuvuusapurahoihin (1 000 euroa/apurahaviikko ja 1 000 euroa matkakuluihin).Yhteenliittymien valioluokan liikkuvuushankkeet : rahoitus tapahtuu samalta pohjalta kuin yhteenliittymähankkeissa.8.2.2. Muut toimenpiteetPolitiikan tarpeita palvelevat toimenpiteet: 100 000 euroa.Henkilökohtaiset Schuman-Fulbright-liikkuvuusapurahat: 20 000 euroa (3 000 euroa/kk + 2 000 euroa matkakuluihin apurahansaajaa kohti, apurahakausi keskimäärin 6 kk).Tuki entisten opiskelijoiden yhdistyksille olisi arviolta 15 000 euroa vuodessa.8.3. TulostavoitteetOhjelmasta tuetaan noin 274:ää hanketta kahdeksan vuoden aikana (tästä lähemmin rahoitusselvityksen kohdassa 8). Ohjelman keston aikana liikkuvuustoimiin osallistuu noin 6 000 EU:ssa tai Yhdysvalloissa asuvaa.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen allekirjoittamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[6],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti komission 24 päivänä lokakuuta 2005 antamallaan päätöksellä neuvottelemaan Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksen, jolla uusitaan korkea- asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelma.(2) Komissio neuvotteli yhteisön puolesta Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksen niiden neuvotteluohjeiden mukaisesti, jotka sisältyvät sen neuvoston päätöksen liitteeseen, jolla komissio valtuutetaan neuvottelemaan Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimus korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimisesta.(3) Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat odottavat saavansa molemminpuolista hyötyä kyseisestä yhteistyöstä, jonka on yhteisön osalta täydennettävä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen välisiä kahdenvälisiä ohjelmia ja tarjottava eurooppalaista lisäarvoa.(4) Komission neuvottelema sopimus on tarpeen allekirjoittaa sillä varauksella, että se tehdään myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskeva sopimus sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja2006/0061 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen tekemisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[7],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti komission 24 päivänä lokakuuta 2005 antamallaan päätöksellä neuvottelemaan Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksen, jolla uusitaan korkea- asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelma.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimuksen niiden neuvotteluohjeiden mukaisesti, jotka sisältyvät sen neuvoston päätöksen liitteeseen, jolla komissio valtuutetaan neuvottelemaan Amerikan yhdysvaltojen kanssa sopimus korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimisesta.(3) Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat odottavat saavansa molemminpuolista hyötyä kyseisestä yhteistyöstä, jonka on yhteisön osalta täydennettävä jäsenvaltioiden ja Amerikan yhdysvaltojen välisiä kahdenvälisiä ohjelmia ja tarjottava eurooppalaista lisäarvoa.(4) .…kuun … päivänä … tehdyn neuvoston päätöksen …/…/EY mukaisesti sopimus allekirjoitettiin yhteisön puolesta … päivänä …kuuta … sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.(5) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välinen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskeva sopimus.2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaSopimuksen 6 artiklassa tarkoitetussa sekakomiteassa Euroopan yhteisön valtuuskunnan muodostaa komission edustaja, jota avustaa yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta.3 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet antaa sopimuksen 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEUROOPAN YHTEISÖN JA AMERIKAN YHDYSVALTOJEN VÄLINEN SOPIMUS KORKEA-ASTEEN KOULUTUKSEN JA AMMATILLISEN KOULUTUKSEN YHTEISTYÖOHJELMAN UUSIMISESTAEUROOPAN YHTEISÖ,jaAMERIKAN YHDYSVALLAT,(jäljempänä yhteisesti ’sopimuspuolet’),toteavat, että Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden (jäljempänä ’Euroopan yhteisö’) ja Amerikan yhdysvaltojen hallituksen (jäljempänä ’Yhdysvallat’) marraskuussa 1990 hyväksymässä transatlanttisessa julistuksessa viitataan erityisesti keskinäisen yhteistyön vahvistamiseen niiden kansalaisten tämänhetkiseen ja tulevaan hyvinvointiin suoraan vaikuttavilla eri aloilla, esimerkiksi koulutukseen ja kulttuuriin liittyvissä vaihto-ohjelmissa ja yhteishankkeissa, mukaan luettuna akateemiset ja nuorison vaihto-ohjelmat,toteavat, että Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa Madridissa joulukuussa 1995 hyväksytyn uuden transatlanttisen toimintaohjelman luvussa IV – Siltojen rakentaminen yli Atlantin – viitataan Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen väliseen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamista koskevaan sopimukseen mahdollisuuteena käynnistää laaja-alainen innovatiivinen yhteistyö, joka hyödyttää suoraan opiskelijoita ja opettajia; lisäksi toimintaohjelmassa viitataan uuden teknologian käyttöönottoon opetuksessa, mikä liittää Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin oppilaitokset toisiinsa ja kannustaa toistensa kielten, historian ja kulttuurin opiskeluun,toteavat, että vuonna 1997 järjestetyssä transatlanttisessa konferenssissa ”Bridging the Atlantic: People to People Links” (Silta Atlantin yli: ihmistenväliset yhteydet) korostettiin Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisen yhteistyön mahdollisuuksia epävirallisen koulutuksen alalla,toteavat, että kesäkuussa 2005 EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa sovittiin aloitteesta, jolla vahvistetaan transatlanttista talouden integraatiota ja kasvua; aloitteessa mainittiin koulutusalan yhteistyö yhtenä keinoista, joilla ”lisätään synergiaa molemmin puolin Atlanttia osaamistalouksia kehitettäessä” ja sitouduttiin ”uudistamaan ja lujittamaan nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaa EU:n ja Yhdysvaltojen sopimusta, johon sisältyy Fulbright/EU-ohjelma, ja vauhdittamaan koulutusalan yhteistyötä ja transatlanttista henkilövaihtoa”,katsovat, että Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä vuonna 1995 tehdyn, korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamista koskevan sopimuksen sekä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä vuonna 2000 tehdyn, korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen hyväksyminen ja täytäntöönpano vastaavat transatlanttisen julistuksen sitoumuksia ja ovat esimerkkejä erittäin onnistuneesta ja kustannuksiinsa nähden kannattavasta yhteistyöstä,tunnustavat opetuksen ja koulutuksen olevan olennaisen tärkeitä globaaliin ja osaamispohjaiseen talouteen osallistumisessa tarvittavien henkilöresurssien kehittämiselle,tunnustavat, että korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevalla yhteistyöllä olisi täydennettävä muita asiaan liittyviä yhteistyöaloitteita Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä,pitävät tärkeänä täydentävyyden varmistamista niihin muihin asiaan liittyviin aloitteisiin nähden, joita kansainväliset järjestöt kuten OECD, UNESCO ja Euroopan neuvosto toteuttavat korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla,tunnustavat, että korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskeva yhteistyö on kummankin osapuolen edun mukaista,toivovat saavansa keskinäistä hyötyä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevista yhteistyötoimista,tunnustavat, että on tarpeen laajentaa mahdollisuuksia osallistua tällä sopimuksella tuettaviin toimiin ja erityisesti ammatillisen koulutuksen alalla toteutettaviin toimiin,haluavat luoda virallisen perustan korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevan yhteistyön jatkamiselle,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artiklaTarkoitusTällä sopimuksella uusitaan vuoden 2000 korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelma (jäljempänä ’ohjelma’), joka alunperin perustettiin Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä vuonna 1995 tehdyllä sopimuksella korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman perustamisesta.2 artiklaMääritelmätTässä päätöksessä tarkoitetaan1. ’korkea-asteen oppilaitoksella’ oppilaitosta, jossa voi sovellettavien lakien tai käytäntöjen mukaisesti suorittaa korkea-asteen tutkinnon, riippumatta siitä, mitä nimitystä oppilaitoksesta käytetään,2. ’ammatillisella oppilaitoksella’ julkista, puolijulkista tai yksityistä oppilaitosta, joka sovellettavien lakien ja käytäntöjen mukaisesti suunnittelee tai toteuttaa ammatillista koulutusta tai ammatillista jatko-, täydennys-tai uudelleenkoulutusta, riippumatta siitä, mitä nimitystä oppilaitoksesta käytetään,3. ’opiskelijoilla’ kaikkia niitä henkilöitä, jotka osallistuvat tässä artiklassa tarkoitettujen korkea-asteen tai ammatillisten oppilaitosten järjestämiin opinto-tai harjoittelujaksoihin tai-ohjelmiin.3 artiklaTavoitteet1. Ohjelman yleisinä tavoitteina ona) edistää keskinäistä yhteisymmärrystä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen kansojen välillä sekä niiden kielten, kulttuurin ja oppilaitosten laajempaa tuntemustab) parantaa henkilöresurssien kehittämisen laatua sekä Euroopan yhteisössä että Yhdysvalloissa, mukaan luettuna globaalin osaamiseen perustuvan talouden haasteiden edellyttämien taitojen hankkiminen.2. Ohjelman erityisinä tavoitteina ona) tehostaa Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alallab) edesauttaa korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten kehittämistäc) myötävaikuttaa yksittäisten osallistujien henkilökohtaiseen kehitykseen heidän itsensä hyväksi ja keinona saavuttaa ohjelman yleistavoitteetd) edistää EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisten välisiä transatlanttisia vaihtoja.3. Ohjelman toiminnallisina tavoitteina ona) tukea korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyötä yhteisten opinto-ohjelmien ja liikkuvuuden edistämiseksib) parantaa transatlanttisten opiskelijavaihtojen laatua edistämällä avoimuutta, tutkintotodistusten sekä opinto-ja harjoittelujaksojen vastavuoroista tunnustamista ja tarvittaessa opintosuoritusten siirtoac) tukea korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivien julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteistyötä toiminnan linjaukseen liittyvän keskustelun ja kokemustenvaihdon virittämiseksid) tukea ammattihenkilöstön transatlanttista liikkuvuutta Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen suhteisiin liittyvien seikkojen keskinäisen ymmärtämisen parantamiseksi.4 artiklaPeriaatteetTämän sopimuksen mukaisessa yhteistyössä on noudatettava seuraavia periaatteita:1. Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Yhdysvaltojen toimivaltaa sekä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta järjestävien oppilaitosten itsemääräämisoikeutta on kunnioitettava täysimääräisesti.2. Tämän sopimuksen nojalla toteutettavista toimista on oltava molemminpuolista etua.3. Euroopan yhteisön jäsenvaltiot ja Yhdysvallat osallistuvat yhteistyöhön laajasti.4. Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen koko kulttuurinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen moninaisuus on tunnustettava rajoituksitta.5 artiklaOhjelman toimetOhjelma toteutetaan sopimukseen olennaisena osana kuuluvassa liitteessä kuvattujen toimien avulla.6 artiklaSekakomitea1. Perustetaan sekakomitea. Siinä on oltava sama määrä kummankin osapuolen edustajia.2. Sekakomitean tehtäviin kuuluua) tarkastella tässä sopimuksessa tarkoitettuja yhteistyötoimiab) antaa osapuolille puolivuosittain kertomus tämän sopimuksen mukaisten yhteistyötoimien tasosta, tilasta ja tehokkuudesta.3. Sekakomitea kokoontuu joka toinen vuosi tai osapuolten sopimuksen mukaan, ja kokoukset pidetään vuorotellen Euroopan yhteisössä ja Yhdysvalloissa.4. Sekakomitean päätökset on tehtävä yksimielisesti. Jokaisessa kokouksessa pidetään pöytäkirjaa, johon kirjataan päätökset ja tärkeimmät käsitellyt asiat. Tämän pöytäkirjan hyväksyvät kummankin osapuolen piiristä kokousta yhdessä johtamaan valitut henkilöt, ja se asetetaan yhdessä puolivuosittain annettavan kertomuksen kanssa osapuolten asianomaisten ministeriöiden virkamiesten saataville.7 artiklaSeuranta ja arviointiOhjelmaa seurataan ja arvioidaan tarpeen mukaan yhteistyöpohjalta. Tämä mahdollistaa toimien mukauttamisen ohjelman toimintakauden aikana ilmenevien tarpeiden tai mahdollisuuksien mukaan.8 artiklaRahoitus1. Tämän sopimuksen mukaisia toimia toteutetaan varojen saatavuuden sekä Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen soveltuvien lakien, asetusten, politiikkojen ja ohjelmien mukaan. Rahoitus hankitaan siinä määrin kuin mahdollista yhtäläisesti kummaltakin osapuolelta. Osapuolet pyrkivät tarjoamaan ohjelmassa toimia, jotka ovat eduiltaan ja laajuudeltaan verrannollisia.2. Sekakomitean aiheuttamista tai siihen liittyvistä kustannuksista vastaa se osapuoli, jolle jäsenet ovat vastuussa. Sekakomitean kokouksiin suoraan liittyvistä kustannuksista, lukuun ottamatta matka-ja oleskelukustannuksia, vastaa isäntäosapuoli.9 artiklaHenkilöstön pääsy maahanKumpikin osapuoli tekee parhaansa helpottaakseen toisen osapuolen tämän sopimuksen mukaisiin yhteistyötoimiin osallistuvien henkilökunnan jäsenten ja opiskelijoiden sekä yhteistyötoimiin liittyvien aineistojen ja laitteiden saapumista ja lähtöä sen alueelta.10 artiklaMuut sopimuksetTämä sopimus ei korvaa niitä sopimuksia tai toimia, joita jokin Euroopan yhteisön jäsenvaltio ja Yhdysvallat toteuttavat näillä aloilla, eikä muutoin vaikuta niihin.11 artiklaSopimuksen alueellinen soveltaminenTätä sopimusta sovelletaan alueilla, joihin Euroopan yhteisön perustamissopimusta sovelletaan mainitun sopimuksen edellytysten mukaisesti, ja Yhdysvaltojen alueella.12 artiklaVoimaantulo ja päättyminen1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti, että niiden oikeudelliset vaatimukset tämän sopimuksen voimaantulemiseksi on täytetty; näistä ajankohdista valitaan myöhempi. Tämä sopimus korvaa kokonaisuudessaan Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä vuonna 2000 tehdyn sopimuksen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimisesta.2. Tämä sopimus on voimassa kahdeksan vuotta, ja sen voimassaoloa voidaan pidentää tai muuttaa yhteisellä kirjallisella sopimuksella.Muutokset tai pidennykset tulevat voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen kirjallisesti, että niiden vaatimukset tällaista muuttamista tai pidentämistä koskevan sopimuksen voimaantulon osalta on täytetty.3. Kumpi tahansa osapuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti 12 kuukautta aiemmin. Tämän sopimuksen päättyminen tai irtisanominen ei vaikuta sen mukaisesti jo tehtyjen järjestelyjen pätevyyteen tai kestoon.13 artiklaTehty (paikka) (päivä) (kuukausi) 2006 kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä jokaisen tekstin ollessa yhtä todistusvoimainen. Jos eroavuuksia ilmenee, englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.Tämän vakuudeksi jäljempänä mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Euroopan yhteisön puolestaAmerikan yhdysvaltojen puolestaLIITETOIMETTOIMINTA-ALA 1 – EY:n ja Yhdysvaltojen väliset yhteenliittymähankkeet1. Osapuolet tukevat korkea-asteen ja ammatillisia oppilaitoksia, jotka muodostavat EY:n ja Yhdysvaltojen välisiä yhteenliittymiä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien yhteishankkeiden toteuttamiseksi.2. Kunkin yhteenliittymän perustana on oltava EY:n ja Yhdysvaltojen korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten monenvälinen kumppanuus.3. Yhteenliittymähankkeisiin olisi pääsääntöisesti sisällyttävä transatlanttista opiskelijavaihtoa yhteisten opinto-ohjelmien puitteissa siten, että vaihto on tasavertaista kumpaankin suuntaan, ja riittävää kieli-ja kulttuurivalmennusta.4. Osapuolten asianmukaiset viranomaiset päättävät yhteisesti siitä, mitkä ovat tukikelpoisia aihealueita EY:n ja Yhdysvaltojen välisten yhteenliittymien puitteissa, ja ottavat tässä yhteydessä huomioon EY:n ja Yhdysvaltojen yhteistyön ensisijaiset alat.TOIMINTA-ALA 2 – Valioluokan liikkuvuushankkeet (jatkohankeet)Osapuolet voivat myöntää rahoitustukea opiskelijavaihtoihin sellaisten korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteenliittymien puitteissa, jotka ovat osoittautuneet erityisen laadukkaiksi osapuolten rahoittamien yhteishankkeiden toteuttamisessa.TOIMINTA-ALA 3 – Politiikan tarpeita palvelevat toimenpiteetOsapuolet voivat myöntää rahoitustukea monenvälisiin hankkeisiin, joissa on mukana korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla toimivia organisaatioita ja joilla pyritään lujittamaan Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen kehittämiseksi.Politiikan tarpeita palveleviin toimenpiteisiin voi kuulua tutkimuksia, konferensseja, seminaareja, työryhmätyöskentelyä ja vertailuanalyysejä, ja niissä käsitellään laaja-alaisia korkea-asteen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä kysymyksiä, myös tutkintotodistusten tunnustamista.TOIMINTA-ALA 4 – Schuman-Fulbrigh-apurahatOsapuolet aikovat myöntää apurahoja pitkälle koulutetuille ammattilaisille (myös koulutuksessa oleville ammattilaisille, jotka tekevät esimerkiksi jatko-opintoja yliopistoissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa) ja haluavat opiskella tai kouluttautua aloilla, joilla on erityistä merkitystä EU:n ja Yhdysvaltojen välisille suhteille; osapuolet täsmentävät yhdessä tällaiset alat. Schuman-Fulbright-apurahojen edistämiseksi ja edunsaajien tukemiseksi osapuolet voivat antaa rahoitustukea organisaatiolle, jonka ne nimeävät yhteisesti.TOIMINTA-ALA 5 – Entisten opiskelijoiden yhdistysOsapuolet voivat antaa rahoitustukea entisten opiskelijoiden yhdistyksille, joissa on mukana opiskelijoita, jotka ovat osallistuneet Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisestä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelmasta tuettuihin vaihtoihin.Tällaisten yhdistysten toiminnasta voivat vastata osapuolten yhteisesti nimeämät organisaatiot.OHJELMAN HALLINTONäiden toimien hallinnosta vastaavat kummankin osapuolen toimivaltaiset virkamiehet. Hallintotehtäviin saattaa kuulua1. ehdotusten tekemistä koskevista säännöistä ja menetelmistä päättäminen, mukaan luettuna hakijoille tarkoitettujen yhteisten ohjeiden laatiminen2. aikataulun laatiminen ehdotuspyyntöjen julkaisemista, ehdotusten jättämistä ja niiden valintaa varten3. tietojen antaminen ohjelmasta ja sen toteuttamisesta4. akateemisten neuvonantajien ja asiantuntijoiden nimittäminen5. rahoitettavien hankkeiden suositteleminen kummankin osapuolen asianomaisille viranomaisille6. rahoituksen hallinnointi7. yhteistyölähestymistavan edistäminen ohjelman seurannan ja arvioinnin yhteydessä.Euroopan yhteisö tukee pääsääntöisesti Euroopan yhteisöstä olevia hankekumppaneita ja Yhdysvallat Yhdysvalloista olevia hankekumppaneita. Myöntäessään tukea osapuolet voivat käyttää kiinteämääräisiä avustuksia, yksikkökustannustaulukoita ja/tai apurahoja.TEKNISET TUKITOIMETVaroja voidaan käyttää sellaisten palvelujen hankkimiseen, jotka ovat ohjelman täytäntöönpanon kannalta välttämättömiä. Osapuolet voivat erityisesti käyttää asiantuntijoita sekä järjestää seminaareja, konferensseja ja muita kokouksia, joilla voidaan helpottaa ohjelman täytäntöönpanoa. Lisäksi ne voivat toteuttaa arviointi-, tiedotus-, julkaisu-ja levitystoimia.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotukset neuvoston päätöksiksi Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen (jäljempänä ’Yhdysvallat’) välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä.2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS-JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko: KOULUTUS JA KULTTUURITuen tarkoitus: ”parannetaan yhdessä koulutuksen laatua kolmansien maiden kanssa tehtävällä yhteistyöllä”.Toiminto: KOULUTUS3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:15 02 03 Yhteistyö kolmansien maiden kanssa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla15 01 04 17 Yhteistyö kolmansien maiden kanssa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla – Hallintomenot15 01 04 32 Koulutus-, audiovisuaali-ja kulttuurialan toimeenpanovirasto — Avustus otsakkeen 4 ohjelmille3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 2006–2013Toiminnan lopullinen kesto määräytyy neuvotteluiden aikana ja siihen sisältyy välitarkistusta koskeva lauseke.3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |15.02.03 | ei-pakoll. | JM | EI | EI | EI | nro 4 |15.01.04.17 | ei-pakoll. | JM | EI | EI | EI | nro 4 |15.01.04.32 | ei-pakoll. | JM | EI | EI | EI | nro 4 |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 | Yht. |Toimintamenot |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 2,224 | 3,780 | 4,957 | 5,924 | 6,004 | 20,551 | 43,441 |Maksumäärärahat (MM) | b | 0,994 | 3,158 | 4,486 | 5,537 | 5,972 | 23,294 | 43,441 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[2] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,000 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 0,352 | 1,056 | 2,464 |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 2,224 | 4,132 | 5,309 | 6,276 | 6,356 | 21,607 | 45,905 |Maksumäärärahat | b+c | 0,994 | 3,510 | 4,838 | 5,889 | 6,324 | 24,350 | 45,905 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[3] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 1,134 | 3,024 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Tiedot yhteisrahoituksesta: ei sovelletaEU tukee ohjelmasta, joka on määrä uusia sopimuksella, EU:n oppilaitosten ja opiskelijoiden osallistumista. Jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta ei odoteta yhteisrahoitusta.4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[8] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Erityisesti vuoden 2006 menoarviot ja rahoitusvaikutukset ovat kyseisen vuoden talousarvion mukaisia, kun taas vuosien 2007–2013 menoarviot ja rahoitusvaikutukset ovat ohjeellisia ja kuvastavat komission tämänhetkistä kantaa uusia rahoitusnäkymiä silmällä pitäen. Nämä menoarviot eivät rajoita otsakkeessa 4 käytettävissä olevia varoja neuvoston ja parlamentin tehtyä sopimuksen tulevista rahoituspuitteista vuosiksi 2007–2003, ja niitä voi olla tarpeen mukauttaa sopimukseen.4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.4.1.4. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1Vuositarve | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 vuosittain ja myöh. |Henkilöstön määrä yhteensä | 2,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläKorkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alan kahdenvälisellä yhteistyösopimuksella pyritään vahvistamaan keskinäistä ymmärrystä EU:n ja Yhdysvaltojen kansalaisten välillä, antamaan kansalaisille paremmat valmiudet tietoyhteiskuntaa varten ja parantamaan yhteisesti korkea-asteen koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja epävirallisen koulutuksen laatua nuorten osalta EU:ssa ja Yhdysvalloissa.Kahdenvälinen yhteistyösopimus vastaa osapuolten poliittista toivetta korkeimmalla tasolla.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutSuhteilla Yhdysvaltoihin on strateginen merkitys EU:lle, ja niitä laajennetaan jatkuvasti. EU:n ja Yhdysvaltojen Dromolandin huippukokouksessa vuonna 2004 sovittiin yhteistyötapojen ja parhaiden käytänteiden tarkastelusta talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja innovaation vahvistamiseksi. Toukokuun 18. päivänä 2005 komissio hyväksyi EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuuden lujittamista koskevan tiedonannon, jossa Lissabonin strategian mukaisesti mainittiin koulutusalan yhteistyö tärkeänä keinona vauhdittaa osaamisen ja innovoinnin dynamiikkaa sekä kehotettiin uudistamaan ja lujittamaan nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevaa sopimusta.EU:n ja Yhdysvaltojen välinen ohjelma toisi lisäarvoa useilla eri tasoilla, sillä sen avulla voidaan luoda transatlanttisia yhteyksiä oppilaitosten välille, antaa yksityishenkilöille, akateemiselle ja hallinnolliselle henkilöstölle sekä opiskelijoille mahdollisuus muodostaa omat Atlantin yli ulottuvat verkostonsa ja edistää tiettyjä aiheita ja oppiaineita. Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välisen korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteistyöohjelman uusimisen myötä myös säilytettäisiin monenvälinen lähestymistapa, jonka mukaan kuhunkin toimeen osallistuu oppilaitoksia ja ihmisiä eri jäsenvaltioista, ja kehitettäisiin sitä edelleen. Monenvälinen lähestymistapa on tähän saakka osoittautunut tehokkaaksi tavaksi pyrkiä ohjelman tavoitteisiin eli keskinäisen ymmärryksen lisäämiseen ja koulutuksen laadun parantamiseen EU:ssa ja Yhdysvalloissa. Lisäksi siitä on todennetusti saatu tiettyjä mittakaavaetuja, ja myös laatua on pystytty parantamaan kahdenvälisiin ohjelmiin verrattuna.Korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla toteutettava EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöohjelma olisi täysin johdonmukainen EU:n muiden alalla käyttämien välineiden kanssa. Sopimuksella luotaisiin puitteet, jotka täydentäisivät muita ohjelmia ja tarjoaisivat mahdollisuuden ajaa laadukkaan koulutuksen tavoitteita EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöllä. Lisäksi ohjelma loisi transatlanttista henkilötason yhteistyötä, joka puuttuu muista EU:n koulutusalan ohjelmista.Kahdenvälisellä yhteistyöohjelmalla täydennetään Erasmus Mundus-ohjelmaa erityisesti keskittymällä perustutkintotason liikkuvuuteen ja sisällyttämällä siihen ammatillisen koulutuksen alan transatlanttiset vaihdot.Ohjelmalla lisäksi täydennettäisiin Euroopan unionin tukemien EU-keskusten toimia tarjoamalla lisämahdollisuuksia vaihtoihin ja tukemalla oppilaitosten ja organisaatioiden rakenteellista yhteistyötä molemmilla puolilla Atlanttia.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaTavoite | Ei-tyhjentävä indikaattoriluettelo |Yleiset tavoitteet |Edistetään Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen kansojen keskinäistä ymmärrystä. Annetaan kansalaisille paremmat valmiudet osaamisyhteiskuntaa varten. Parannetaan yhdessä koulutuksen laatua. | Määrälliset tiedot ohjelmaan osallistuvien ja sidosryhmien havainnoista, saatu väli-ja jälkiarvioinnin aikana tehdyillä tutkimuksilla |Erityistavoitteet |Tehostetaan Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen yhteistyötä korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla. Edesautetaan korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten kehitystä. Myötävaikutetaan yksittäisten osallistujien henkilökohtaiseen kehitykseen heidän itsensä hyväksi ja keinona saavuttaa ohjelman yleistavoite. | Määrälliset tiedot virkamiesten ja hallintohenkilöstön havainnoista, saatu suorilla haastatteluilla Määrälliset tiedot ohjelmaan osallistuvista oppilaitoksista ja organisaatioista vastaavien yksittäisten henkilöiden havainnoista, saatu tutkimuksilla. Määrälliset tiedot osallistujien havainnoista, saatu tutkimuksilla. |Tulokset voidaan määritellä eduiksi tai haitoiksi, joita suoraan kohderyhmään kuuluvat henkilöt ovat kokeneet osallistuttuaan tähän julkiseen toimenpiteeseen. Siksi niitä olisi tarkasteltava suhteessa ohjelman toiminnallisiin tavoitteisiin.Toiminnalliset tavoitteet | Osallistujien saamat tulokset |Tuetaan korkea-asteen ja ammatillisten oppilaitosten yhteistyötä yhteisten opinto-ohjelmien ja liikkuvuuden edistämiseksi. | Oppilaitokset: paremmat opinto-ohjelmat ja opetusmenetelmät, lisääntynyt avoimuus sekä opintosuoritusten ja arvosanojen järjestelmien parempi ymmärtäminen, suurempi valmius translatlanttiseen yhteistyöhön. Opiskelijat: rikastuttava transatlanttinen kokemus, parempi koulutus ja kulttuurien ymmärtäminen. |Tuetaan korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen parissa toimivien julkisten ja yksityisten organisaatioiden yhteistyötä toiminnan linjaukseen liittyvän keskustelun ja kokemuksenvaihdon virittämiseksi. | Organisaatiot ja oppilaitokset: parempi toiminnan linjaukseen liittyvien aiheiden ymmärrys. |Tuetaan ammattilaisten transatlanttista liikkuvuutta EU:n ja Yhdysvaltojen suhteisiin liittyvien seikkojen keskinäisen ymmärtämisen parantamiseksi. | Yksityishenkilöt: parempi ymmärtämys EU:n ja Yhdysvaltojen välisten suhteiden keskeisistä aiheista. |5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä[9] käytetään toiminnan toteuttamisessa?X Keskitetty hallinnointiX komissio hallinnoi suoraanX hallinnointivastuu siirretäänX Toimeenpanovirastoilleٱ Varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimilleٱ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöilleٱ Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointiٱ jäsenvaltioiden kanssaٱ kolmansien maiden kanssaٱ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Ehdotettu ohjelma perustuu Euroopan unionilta ja Yhdysvalloilta yhteisesti saatavan rahoituksen periaatteeseen. Euroopan komissio hallinnoi ehdotuspyyntöjä niiden yhteisten ohjeiden perusteella, jotka on etukäteen hyväksytty Yhdysvaltojen viranomaisten kanssa.Ohjelman hallinnoimisessa Euroopan komissio voi käyttää toimeenpanovirastoa. Tämä on perusteltua, jos EU:n ja Yhdysvaltojen välisen ohjelman ehdotettu kokonaisrahoitus säilyy samana. Toimeenpanoviraston käyttö on perusteltua myös, jos EU:n ja Yhdysvaltojen välisen ohjelman ehdotettua kokonaisrahoitusta supistetaan mutta Kanadan kanssa tehdään hyvin samanlainen sopimus, joka tuo mittakaavaetuja ja antaa syyn siirtää vastuu joidenkin toimien täytäntöönpanosta toimeenpanovirastolle.6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyEU:n ja Yhdysvaltojen yhteisten hankkeiden seuranta toteutetaan asiakirjaseurannan (joka perustuu edunsaajien säännölliseen raportointiin) ja paikan päällä toteutettavan seurannan yhdistelmänä. Seurannan toteuttavat komissio ja Yhdysvaltojen nimeämä asianmukainen taho.6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiEnnakkoarviointi perustuu ohjelman meneillään olevan vaiheen täytäntöönpanosta saatuun kokemukseen, ohjelmaan osallistuneilta saatuun suoraan palautteeseen, ohjelman ammatillista koulutusta koskevasta osuudesta tehtyyn tutkimukseen, asiantuntijoiden kuulemiseen ja ohjelman meneillään olevan vaiheen väliarviointiin.Näissä perusteluissa tarkastellaan ennakko-ja vaikutustenarvioinnin keskeisiä seikkoja.Ennakkoarvioinnin tärkeimmät tulokset korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen osalta ovat seuraavat:-  Ohjelma hyödyttää siihen osallistuvia oppilaitoksia, koulutusaloja ja opiskelijoita. Ohjelman avulla voidaan erityisesti lisätä opiskelijoiden ja henkilöstön kulttuurienvälistä ymmärrystä.-  Ohjelmalla on myös voitu edistää opinto-ohjelmien kehittämistä ja varsinkin vakiinnuttaa yliopistojen ja ammatillisten oppilaitosten transatlanttisia verkostoja.-  Ohjelmaa pidetään kuitenkin liian suppeana vaikuttamaan Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen kansalaisten keskinäiseen ymmärrykseen.-  Liikkuvuushankkeiden kestävyys asetettiin kyseenalaiseksi lisärahoituksen puuttuessa.-  Ammatillisen koulutuksen ottaminen mukaan korkea-asteen koulutuksen rinnalle vaatii merkittäviä lisävaroja.-  Erityinen ammatillista koulutusta koskeva lähestymistapa oli tarpeen ottaa käyttöön, jotta tiettyjä täytäntöönpanokriteereitä voitiin mukauttaa tämän alan ominaispiirteisiin.-  Väliarvioinnissa ehdotetaan seuraavia käytännön muutoksia: a) pidennetään yhteenliittymähankkeiden kestoa, b) korostetaan parhaiden käytäntöjen kartoittamista ja vaihtamista sekä c) otetaan käyttöön järjestelmä, jolla myönnetään lisää liikkuvuusavustuksia menestyksekkäille hankkeille.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Ehdotetun ohjelman suunnittelussa otetaan huomioon ennakkoarvioinnin päätelmät, ja tällä pyritään erityisesti-  säilyttämään testatut ja toimivat ohjelman osat ja kehittämään niitä-  kehittämään oma lähestymistapa ammatillista koulutusta varten-  hyödyntämään laadukkaiksi osoittautuneita hankkeita-  vahvistamaan liikkuvuutta-  lisäämään ohjelman rahoitusta.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitPeriaatteessa väliarviointi toteutetaan ensimmäisten kolmen täytäntöönpanovuoden jälkeen, ja jälkiarviointi käynnistetään ohjelman lopulla.7. PETOSTENTORJUNTAKomission ja edunsaajien välisissä rahoituspäätöksissä ja sopimuksissa taataan komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tehdä tarkastus yhteisön avustuksen edunsaajan luona ja mahdollisuus vaatia todisteet sopimusten ja oikeudellisten sitoumusten puitteissa kirjatuista menoista viiden vuoden ajan sopimuskauden päättymisestä.Edunsaajien on laadittava selvitys hankkeesta ja sen kuluista, jotka tarkastetaan sekä kustannuslajien että niiden tukikelpoisuuden osalta yhteisön avustukselle asetettujen tavoitteiden mukaisesti sekä sopimusehdot, taloudelliset näkökohdat ja moitteettoman varainhoidon periaatteet huomioon ottaen.Rahoitussopimukseen liitetään tiedot rahoituksen hallinnosta ja sen käytöstä niiden menojen määrittelemiseksi, joihin sopimuksen alainen rahoitus on käytettävissä. Euroopan yhteisön varoilla katettavia edunsaajan kirjanpitoon merkittäviä todellisia, tunnistettavia ja tarkistettavia kustannuksia voidaan tarvittaessa rajoittaa myönnettyjen avustusten valvonnan ja tilintarkastuksen (sekä rahoituskohteiden valinnan) helpottamiseksi.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Toiminnallisten tavoitteiden otsakkeet | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 | YHTEENSÄ |2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 vuosittain |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | ¾ 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 | 3/4 3/4 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[11] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[12] | 0 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |YHTEENSÄ | 2,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 | 5,5 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausA*/AD: Strateginen kehittäminen, ohjelman hallinnointi, suhteet kumppanimaihinB*/AST Avustaminen talousasioissaC*/AST Yleinen ja talousasioiden sihteerityö8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)2,5 Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet1 Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,270 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 0,378 | 2,916 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt(2,5 henkilöä vuonna 2006 x 108 000 euroa) + (3,5 henkilöä vuonna 2007–2013 x 7 vuotta x 108 000 euroa) = 2 916 000 euroa.Tämä laskelma perustuu oletukseen, että koulutus-, audiovisuaali-ja kulttuurialan toimeenpanovirasto osallistuu ohjelman täytäntöönpanoon. Muussa tapauksessa tarvitaan kaksi uutta henkilöä komissiosta.Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstöEi sovelleta8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011–2013 | YHT. |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,030 | 0,080 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[14] Sopimuksella perustettava EU:n ja Yhdysvaltojen sekakomitea | 0,018 | 0,018 | 0,035 | 0,070 |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,028 | 0,010 | 0,065 | 0,150 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänTyömatkat: 2 x 3000 (Yhdysvaltoihin) + 6 x 700 (jäsenvaltioihin) = 10 200 euroa.Sekakomitean kokous jäsenvaltioiden kanssa joka toinen vuosi: 25 x 700 x 4 = 70 000 euroa. [1] KOM(2005) 196.[2] KOM(2005) 274.[3] Asiakirjan 13437/05 A-kohtien luettelon kohta 6, hyväksytty neuvoston (maatalous ja kalastus) 2685. istunnossa maanantaina 24. ja tiistaina 25. lokakuuta 2005.[4] KOM(2005) 274.[5] KOM(2005) 196.[6] EUVL C [...], [...], s. [...].[7] EUVL C [...], [...], s. [...].[8] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[9] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja.[10] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[11] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[12] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[13] Mahdollisuutta käyttää koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastoa tutkitaan viraston arvioinnin yhteydessä. Arviointi tehdään vuonna 2006 uusia vuosina 2007–2013 toteutettavia koulutusohjelmia silmällä pitäen.[14] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


title: Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta # Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005PC0264(01)

Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta  /* KOM/2005/0264 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 21.06.2005KOM(2005) 264 lopullinen2005/0112 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä(komission esittämät)PERUSTELUTJäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kansainvälisiä lentoliikennesuhteita on yleensä säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla, niiden liitteillä ja muilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä järjestelyillä.Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-466/98, C-467/98, C-468/98, C-471/98, C-472/98, C-475/98 ja C-476/98 antamien tuomioiden mukaan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta monissa ilmailualan ulkosuhteisiin liittyvissä kysymyksissä. Tuomioistuin selvensi myös yhteisön lentoliikenteen harjoittajien oikeutta hyödyntää sijoittautumisoikeutta yhteisön alueella sekä oikeutta syrjimättömään markkinoille pääsyyn.Jäsenvaltioiden tekemiin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyvät perinteiset nimeämislausekkeet ovat yhteisön oikeuden vastaisia. Ne antavat kolmannelle maalle mahdollisuuden evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai muut luvat sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta, jonka jokin jäsenvaltio on nimennyt, mutta joka ei ole kyseisen jäsenvaltion tai sen kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa. Tämän on katsottu syrjivän sellaisia yhteisön lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat sijoittautuneet jonkin jäsenvaltion alueelle, mutta jotka ovat jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisten omistuksessa tai määräysvallassa. Tämä on vastoin perustamissopimuksen 43 artiklaa, jossa sijoittautumisvapauttaan käyttäneille jäsenvaltioiden kansalaisille taataan sijoittautumisvaltiossa sama kohtelu kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisille.Tuomioistuimen antamien tuomioiden jälkeen neuvosto valtuutti kesäkuussa 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla[1].Komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä esitetään neuvotteluissa noudatettavat menettelyt ja neuvotteluohjeet. Komissio on näiden menettelyjen ja ohjeiden mukaisesti neuvotellut Australian kanssa sopimuksen, jolla korvataan jäsenvaltioiden ja Australian voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten tietyt määräykset. Sopimuksen 2 artiklalla korvataan perinteiset nimeämislausekkeet yhteisön nimeämislausekkeella, minkä ansiosta kaikki yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat hyödyntää sijoittautumisoikeutta. Kuljetustariffeja koskevalla 4 artiklalla poistetaan ristiriitaisuudet voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92 väliltä. Asetuksessa kielletään kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajilta hintajohtajuus pelkästään yhteisön alueella tapahtuvissa lentokuljetuksissa.Neuvostoa pyydetään hyväksymään päätökset Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta sekä sopimuksen tekemisestä ja nimeämään henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Australian hallituksen kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.2. Sopimusta sovelletaan sen voimaantuloon saakka väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan sopimuksen 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.3. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja2005/0112 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Australian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[3],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Australian hallituksen kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) Sopimus allekirjoitettiin tehdyn neuvoston päätöksen …/…/EY mukaisesti yhteisön puolesta sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin[5],(4) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Australian hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista.2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet antaa sopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEuroopan yhteisön ja Australian hallituksenSOPIMUStietyistä lentoliikenteen näkökohdistaEUROOPAN YHTEISÖjaAUSTRALIAN HALLITUS(jäljempänä 'sopimuspuolet'),jotkaPANEVAT MERKILLE, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut useiden jäsenvaltioiden kolmansien maiden kanssa tekemien kahdenvälisten sopimusten eräiden määräysten olevan yhteensopimattomia yhteisön oikeuden kanssa,TOTEAVAT, että monien Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Australian välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joissa on tällaisia määräyksiä, ja näin ollen jäsenvaltioilla on velvollisuus toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet näiden sopimusten ja EY:n perustamissopimuksen välisen yhteensopimattomuuden poistamiseksi,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta eräissä näkökohdissa, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Australian kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräysten saattaminen täysin Euroopan yhteisön oikeuden mukaisiksi auttaa turvaamaan Euroopan yhteisön ja Australian välisen lentoliikenteen vankan oikeusperustan ja liikenteen jatkuvuuden,TOTEAVAT, ettei niitä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Australian kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä, jotka eivät ole yhteisön oikeuden vastaisia, ole syytä muuttaa tai korvata,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisön tarkoituksena ei ole lisätä tällä sopimuksella Euroopan yhteisön ja Australian välisen lentoliikenteen kokonaismäärää tai vaikuttaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Australian lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon taikka voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskevien määräysten tulkintaan,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 ARTIKLAYleiset määräykset1. Tässä sopimuksessa 'jäsenvaltioilla' tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita; ’sopimuspuolella’ tarkoitetaan tämän sopimuksen sopimuspuolta; ’osapuolella’ tarkoitetaan asianomaisen kahdenvälisen lentoliikennesopimuksen sopimuspuolta; ’lentoliikenteen harjoittajalla’ tarkoitetaan myös lentoyhtiötä; ’Euroopan yhteisön alueella’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden alueita, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta.2. Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.3. Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen sopimuspuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.2 ARTIKLANimeäminen, liikennöintiluvat ja niiden peruuttaminen1. Tämän artiklan 3 ja 4 kohdan määräykset ovat ensisijaisia liitteessä 2 olevassa a ja b kohdassa lueteltujen artiklojen niihin vastaaviin määräyksiin nähden, jotka koskevat asianomaisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Australian lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia sekä lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.2. Tämän artiklan 3 ja 4 kohdan määräykset ovat ensisijaisia liitteessä 2 olevassa a ja b kohdassa lueteltujen artiklojen niihin vastaaviin määräyksiin nähden, jotka koskevat Australian tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja asianomaisen jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia sekä lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.3. Vastaanotettuaan tiedon nimeämisestä ja nimettyjen lentoliikenteen harjoittajien hakemukset, jotka on toimitettu määrätyssä muodossa ja määrättyjä menettelyjä noudattaen, kunkin osapuolen on, ellei 4 ja 5 kohdassa toisin määrätä, annettava kyseiset liikennöintiluvat ja muut luvat viivytyksettä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:a) jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on jäsenvaltion myöntämä Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa; jaii) lentoliikenteen harjoittaja on ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; jaiii) lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka on voimassa olevan liikenneluvan myöntäneen jäsenvaltion alueella; jaiv) lentoliikenteen harjoittaja on joko suoraan tai osake-enemmistön kautta jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä 3 lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa.b) Australian nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittaja on Australian jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen; jaii) sen päätoimipaikka on Australiassa.4. Kumpikin osapuoli voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, josa) jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa; taiii) lentoliikenteen harjoittaja ei ole ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; taiiii) lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka ei ole voimassa olevan liikenneluvan myöntäneen jäsenvaltion alueella; taiiv) lentoliikenteen harjoittaja ei ole joko suoraan tai osake-enemmistön kautta jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä 3 lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa; taiv) lentoliikenteen harjoittajalla on jo Australian ja toisen jäsenvaltion välisen sopimuksen mukainen lupa liikennöidä ja Australia pystyy osoittamaan, että harjoittamalla tämän sopimuksen mukaisia liikenneoikeuksiaan reitillä, johon sisältyy kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa sijaitseva paikka, se kiertäisi kyseisessä toisessa sopimuksessa määrättyjä kolmannen, neljännen tai viidennen vapauden liikenneoikeuksia koskevia rajoituksia; taivi) liikenteenharjoittajalla on jäsenvaltion myöntämä ansiolentolupa, Australialla ja kyseisellä jäsenvaltiolla ei ole kahdenvälistä lentoliikennesopimusta ja Australia pystyy osoittamaan, että esitetyn liikenteen harjoittamiseen tarvittavia liikenneoikeuksia ei ole vastavuoroisesti Australian nimetyn liikenteenharjoittajan saatavilla;b) Australian nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittaja ei ole Australian jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen; taiii) sen päätoimipaikka ei ole Australiassa.5. Australia ei saa 4 kohdan mukaista oikeutta harjoittaessaan syrjiä jäsenvaltioiden lentoliikenteen harjoittajia kansallisuuden perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 4 a alakohdan v ja vi luetelmakohdan mukaisten Australian oikeuksien soveltamista.3 ARTIKLALakisääteiseen valvontaan liittyvät oikeudet1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa c kohdassa lueteltuja artikloja.2. Jos jäsenvaltio (ensimmäinen jäsenvaltio) on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka lakisääteisestä valvonnasta ja sen jatkuvuudesta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen ensimmäisen jäsenvaltion ja Australian välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Australialle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan myöntämiseen.4 ARTIKLAKuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa d kohdassa lueteltuja artikloja.2. Tariffeihin, joita Australian nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä 1 mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä 2 olevassa d kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.5 ARTIKLASopimuksen liitteetLiitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.6 ARTIKLATarkistaminen tai muuttaminenSopimuspuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.7 ARTIKLAVoimaantulo1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.3. Jäsenvaltioiden ja Australian väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta väliaikaisesti, luetellaan liitteessä 1 olevassa b kohdassa. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.8 ARTIKLAVoimassaolon päättyminen1. Jos jokin liitteessä 1 mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä 1 mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.2. Jos kaikki liitteessä 1 mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tämä sopimus on tehty […]ssa […] päivänä […]kuuta […] kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä. Jos kielitoisintojen välillä on eroja, englanninkielinen toisinto on todistusvoimainen.EUROOPAN YHTEISÖ: AUSTRALIAN HALLITUS:Liite 1Luettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksistaa) Australian liittovaltion ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä-  Itävallan liittohallituksen ja Australian liittovaltion hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Wienissä 22 päivänä maaliskuuta 1967, sellaisena kuin se on muutettuna; jäljempänä ’Australia–Itävalta-sopimus’,sellaisena kuin se on muutettuna Wienissä 25 päivänä maaliskuuta 1999 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla.-  Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Australian hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu Canberrassa 16 päivänä lokakuuta 1998; jäljempänä ’Australia–Tanska-sopimusluonnos’,sellaisena kuin se on täydennettynä Canberrassa 16 päivänä lokakuuta 1998 parafoidulla yhteisymmärryspöytäkirjalla Skandinavian maiden Scandinavian Airlines System (SAS) -yhteistyöstä,sellaisena kuin se on täydennettynä 16 päivänä lokakuuta 1998 tehdyllä yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla.-  Suomen tasavallan hallituksen ja Australian liittovaltion hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu 15 päivänä kesäkuuta 1999, jäljempänä ’Australia–Suomi-sopimusluonnos’,sellaisena kuin se on täydennettynä Helsingissä 15 päivänä kesäkuuta 1999 allekirjoitetulla yhteisymmärryspöytäkirjalla.-  Australian liittovaltion hallituksen ja Ranskan tasavallan hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Canberrassa 13 päivänä huhtikuuta 1965, jäljempänä ’Australia–Ranska-sopimus’,sellaisena kuin se on muutettuna Pariisissa 22 päivänä joulukuuta 1970 ja 7 päivänä tammikuuta 1971 päivätyllä kirjeenvaihdolla.-  Saksan liittotasavallan ja Australian liitovaltion lentoliikennesopimus, tehty Bonnissa 22 päivänä toukokuuta 1957, sellaisena kuin se on muutettuna; jäljempänä ’Australia–Saksa-sopimus’.-  Kreikan kuningaskunnan hallituksen ja Australian liittovaltion hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Ateenassa 10 päivänä kesäkuuta 1971, sellaisena kuin se on muutettuna; jäljempänä ’Australia–Kreikka-sopimus’.-  Helleenien tasavallan hallituksen ja Australian hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu Ateenassa 11 päivänä marraskuuta 1997 ja liitetty Ateenassa 11 päivänä marraskuuta 1997 allekirjoitettuun yhteisymmärryspöytäkirjaan, jäljempänä tarkistettu Australia–Kreikka-sopimusluonnos’.-  Irlannin ja Australian lentoliikennesopimus, tehty 26 päivänä marraskuuta 1957 ja 30 päivänä joulukuuta 1957 päivättynä noottienvaihtona, jäljempänä ’Australia–Irlanti-sopimus’.-  Australian liittovaltion hallituksen ja Italian tasavallan hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Roomassa 10 päivänä marraskuuta 1960, sellaisena kuin se on muutettuna; jäljempänä ’Australia–Italia-sopimus’.-  Australian hallituksen ja Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen lentoliikennesopimus, joka on Luxemburgissa 3 päivänä syyskuuta 1997 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan liitteenä; jäljempänä ’Australia–Luxemburg-sopimusluonnos’.-  Maltan hallituksen ja Australian hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Canberrassa 11 päivänä syyskuuta 1996, jäljempänä ’Australia–Malta-sopimus’,sellaisena kuin se on muutettuna 1 päivänä joulukuuta 2003 tehdyllä kirjeenvaihdolla.-  Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ja Australian liittovaltion hallituksen sopimus lentoliikenteestä, tehty Canberrassa 25 päivänä syyskuuta 1951, jäljempänä ’Australia–Alankomaat-sopimus’.-  Puolan tasavallan hallituksen ja Australian hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Varsovassa 28 päivänä huhtikuuta 2004, jäljempänä ’Australia–Puola-sopimus’.-  Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Australian hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu Canberrassa 16 päivänä lokakuuta 1998, jäljempänä ’Australia–Ruotsi-sopimusluonnos’,sellaisena kuin se on täydennettynä Canberrassa 16 päivänä lokakuuta 1998 parafoidulla yhteisymmärryspöytäkirjalla Skandinavian maiden Scandinavian Airlines System (SAS) -yhteistyöstä,sellaisena kuin se on täydennettynä 16 päivänä lokakuuta 1998 tehdyllä yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla.-  Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Australian liittovaltion hallituksen sopimus lentoliikenteestä maiden alueiden välillä ja niiltä eteenpäin, tehty Lontoossa 7 päivänä helmikuuta 1958, jäljempänä ’Australia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’.-  Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Australian hallituksen lentoliikennesopimus, joka on tarkistettu Lontoossa 14 päivänä marraskuuta 1996 allekirjoitetun yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti, jäljempänä ’tarkistettu Australia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimusluonnos’,sellaisena kuin se on muutettuna Canberrassa 11 päivänä helmikuuta 1999 allekirjoitetulla yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla,sellaisena kuin se on muutettuna Lontoossa 28 päivänä lokakuuta 1999 allekirjoitetulla yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla.b) Australian liittovaltion ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä[Liitteen 1 b kohta on tarkoituksellisesti jätetty tyhjäksi]Liite 2Luettelo liitteessä 1 lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–5 artiklassaa) Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:-  Australia–Itävalta-sopimuksen 4 artikla-  Australia–Tanska-sopimusluonnoksen 3 artikla-  Australia–Saksa-sopimuksen 3 artikla-  Australia–Kreikka-sopimuksen 4 artikla-  Australia–Kreikka-sopimusluonnoksen 4 artikla-  Australia–Luxemburg-sopimusluonnoksen 3 artikla-  Australia–Irlanti-sopimuksen 4 artikla-  Australia–Italia-sopimuksen 4 artikla-  Australia–Malta-sopimuksen 4 artikla-  Australia–Alankomaat-sopimuksen 3 artikla-  Australia–Puola-sopimuksen 2 artikla-  Australia–Ruotsi-sopimusluonnoksen 3 artikla-  Australia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 3 artikla.b) Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen:-  Australia–Itävalta-sopimuksen 7 artikla-  Australia–Tanska-sopimusluonnoksen 4 artikla-  Australia–Suomi-sopimusluonnoksen 5 artikla-  Australia-Ranska-sopimuksen 8 artikla-  Australia–Saksa-sopimuksen 4 artikla-  Australia–Kreikka-sopimuksen 5 artikla-  Australia–Kreikka-sopimusluonnoksen 5 artikla-  Australia–Irlanti-sopimuksen 7 artikla-  Australia–Italia-sopimuksen 5 artikla-  Australia–Luxemburg-sopimusluonnoksen 4 artikla-  Australia–Malta-sopimuksen 5 artikla-  Australia–Alankomaat-sopimuksen 6 artikla-  Australia–Puola-sopimuksen 2 artikla-  Australia–Ruotsi-sopimusluonnoksen 4 artikla-  Tarkistetun Australia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimusluonnoksen 3 artikla.c) Lakisääteinen valvonta:-  Australia–Itävalta-sopimuksen 10 artikla-  Australia–Tanska-sopimusluonnoksen 17 artikla-  Australia–Suomi-sopimusluonnoksen 8 artikla-  Canberrassa 12 päivänä kesäkuuta 1998 allekirjoitetun ja Australia–Saksa-sopimuksen mukaisesti väliaikaisesti sovellettavan Australian hallituksen ja Saksan liittotasavallan hallituksen ilmailuviranomaisten yhteisymmärryspöytäkirjan lisäys C-  Australia–Kreikka-sopimusluonnoksen 8 artikla-  Australia–Luxemburg-sopimusluonnoksen 7 artikla-  Australia–Malta-sopimuksen 8 artikla-  Haagissa 4 päivänä syyskuuta 1997 allekirjoitetun ja Australia–Saksa-sopimuksen mukaisesti väliaikaisesti sovellettavan Australian hallituksen ja Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ilmailuviranomaisten yhteisymmärryspöytäkirjan lisäys C-  Australia–Puola-sopimuksen 5 artikla-  Australia–Ruotsi-sopimusluonnoksen 17 artikla-  Tarkistetun Australia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimusluonnoksen 11 artikla.d) Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä-  Australia–Itävalta-sopimuksen 11 artikla-  Australia–Tanska-sopimusluonnoksen 13 artikla-  Australia–Ranska-sopimuksen 10 artikla-  Australia–Saksa-sopimuksen 9 artikla-  Australia–Kreikka-sopimuksen 9 artikla-  Australia–Kreikka-sopimusluonnoksen 14 artikla-  Australia–Irlanti-sopimuksen 9 artikla-  Australia–Italia-sopimuksen 9 artikla-  Australia–Luxemburg-sopimusluonnoksen 11 artikla-  Australia–Malta-sopimuksen 14 artikla-  Australia–Alankomaat-sopimuksen liitteessä oleva IV jakso-  Australia–Puola-sopimuksen 10 artikla-  Australia–Ruotsi-sopimusluonnoksen 13 artikla-  Tarkistetun Australia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimusluonnoksen 7 artikla.LIITE 3Luettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioistaa) Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)b) Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)c) Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)d) Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla)[1] Neuvoston päätös 11323/03, tehty 5. kesäkuuta 2003 (luottamuksellinen asiakirja).[2] EYVL C […], […], s. […].[3] EYVL C […], […], s. […].[4] EYVL C […], […], s. […].[5] EYVL C […], […], s. […].