               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.4.2022
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavalla Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä EU:n ja Egyptin assosiaationeuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet vuosiksi 2021–2027.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euro–Välimeri-sopimus

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2001. Sopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 2004
                  1
               . Assosiaatiosopimus muodostaa oikeusperustan EU:n ja Egyptin kahdenvälisille suhteille.

               Sopimuksen tavoitteena on

               –luoda asianmukaiset kehykset poliittiselle vuoropuhelulle, jolla mahdollistetaan osapuolten välisten tiiviiden poliittisten suhteiden kehittäminen,

               –luoda edellytykset tavaroiden, palvelujen ja pääomien kaupan asteittaiselle vapauttamiselle,

               –edistää tasapainoisten taloudellisten ja yhteiskunnallisten suhteiden kehittymistä osapuolten välillä vuoropuhelun ja yhteistyön avulla,

               –parantaa elinolosuhteita ja työllisyyttä ja edistää tuottavuutta ja rahoitusvakautta,

               –edistää alueellista yhteistyötä, jonka tarkoituksena on vakiinnuttaa rauhanomainen rinnakkaiselo sekä vakaa talous ja vakaat poliittiset olot,

               –edistää yhteistyötä muilla vastavuoroisen edun alueilla.

               2.2.EU:n ja Egyptin assosiaationeuvosto

               EU:n ja Egyptin assosiaationeuvosto perustettiin Euro–Välimeri-sopimuksen 74 artiklalla.

               Assosiaationeuvostolla on valtuudet tehdä päätöksiä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuksessa määritetyissä tapauksissa ja antaa aiheellisia suosituksia. Päätökset sitovat osapuolia. Työjärjestyksen mukaisesti EU ja Egypti toimivat vuorotellen assosiaationeuvoston puheenjohtajana aina 12 kuukauden ajan. Assosiaationeuvosto pitää ministeritason kokouksen kerran vuodessa.

               2.3.EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston suunniteltu säädös

               EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston on määrä antaa IX kokouksessaan suositus EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteistä vuosiksi 2021–2027, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on ohjata EU:n ja Egyptin kumppanuutta ja toimia sen perustana kaudella 2021–2027.

               Marraskuussa 2015 hyväksytyssä tarkistetussa Euroopan naapuruuspolitiikassa
                  2
                vahvistetaan uudet puitteet kahdenvälisten suhteiden määrittelemiseksi kumppaneiden kanssa. Kumppanimaiden kanssa pitäisi määritellä uudet ”kumppanuuden painopisteet”, jotka toimivat lähtökohtana sovittaessa rajallisesta määrästä kohdennettuja ensisijaisia tavoitteita tulevia vuosia varten. EU:n ja Egyptin kumppanuus on pitkäkestoinen. Jotta näiden kahden kumppanin välisiä kiinteitä ja monitahoisia suhteita voitaisiin edelleen vahvistaa, kumppanuuden painopisteet on määritetty tukemaan EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa.

               Kumppanuuden painopisteet vastaavat yhteisiä etuja, ja niissä keskitytään aloihin, joilla EU:n ja Egyptin yhteistyö hyödyttää molempia osapuolia. EU:n ja Egyptin välisten suhteiden tärkeimmät poliittiset tavoitteet vuosille 2021–2027 ovat seuraavat: (i) Egyptin kestävä nykyaikainen talous ja sosiaalinen kehitys; (ii) kumppanuus ulkopolitiikan alalla; (iii) vakauden lisääminen.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unionin puolesta otettavana kantana olisi oltava tämän ehdotuksen liitteenä olevan, EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden luonnoksen hyväksyminen.

               EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet edustavat Euroopan naapuruuspolitiikan yhteisiä tavoitteita yhteisestä rauhan, vaurauden ja vakauden alueesta. Niiden avulla pyritään ratkaisemaan EU:n ja Egyptin yhteisiä haasteita, edistämään yhteisiä etuja ja turvaamaan vakaus ja kestävä kehitys Välimeren molemmin puolin pitkällä aikavälillä. Lisäksi ne vastaavat 10.–11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
                  3
                esitettyä pyrkimystä luoda demokraattinen, vakaampi, vihreämpi ja vauraampi eteläinen naapurusto EU:n strategisena painopisteenä.

               Kumppanuuden painopisteissä kiinnitetään eritystä huomiota yhteistyön vahvistamiseen EU:n uuden Välimeren alueen toimintaohjelman
                  4
                ja sen eteläisiä naapurimaita koskevan talous- ja investointiohjelman
                  5
               , Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja uudistetusta kumppanuudesta eteläisen naapuruston kanssa 16. huhtikuuta 2021 annettujen neuvoston päätelmien
                  6
                mukaisesti sekä covid-19-pandemian kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseen, mukaan lukien vihreä, digitaalinen, palautumiskykyinen ja osallistava elpyminen. EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimus määrittelee yleiset puitteet yhteistyölle ja kumppanuuden painopisteille. Kumppanuuden painopisteitä ohjaavat kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030
                  7
               , YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, Pariisin ilmastosopimus sekä yhteinen sitoutuminen demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen yleismaailmallisiin arvoihin.

               Kumppanuuden painopisteillä olisi autettava kansalaisia Välimeren molemmin puolin saavuttamaan tavoitteensa ja erityisesti varmistettava kestävä kehitys, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, mahdollisuudet kunnon työpaikkoihin, taloudellinen vauraus ja elinolosuhteiden huomattava paraneminen. Näiden tavoitteiden keskeisiä näkökohtia ovat osallistava kasvu, jota tuetaan innovoinnilla, sekä tehokas ja osallistava hallinto, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, mukaan lukien sosiaaliset oikeudet ja työntekijöiden oikeudet, naisten voimaannuttaminen sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi ja lapsen oikeudet. Painopisteissä otetaan lisäksi huomioon EU:n ja Egyptin asema kansainvälisinä toimijoina ja pyritään vahvistamaan niiden kahdenvälistä yhteistyötä ja niiden asemaa alueellisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä. EU:n ja Egyptin välisten yhteyksien parantaminen ja erityisesti älykkään liikkuvuuden, automatisoidun ja sähköisen liikkuvuuden, digitalisaation ja vihreän talouden edistäminen ovat tärkeitä välineitä, jotka tarjoavat uusia yhteistyömahdollisuuksia tässä yhteydessä. Uuden Välimeren alueen toimintaohjelman talous- ja investointisuunnitelman lippulaivahankkeiden täytäntöönpano, myös Team Europe -aloitteiden kautta, edistää kumppanuuden painopisteiden toteutumista. Nämä ovat tärkeä osa EU:n yhteistyötä Egyptin kanssa ja auttavat suojelemaan Välimeren alueen yhteisiä etuja ja tavaroita.

               EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet laadittiin tiiviissä yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden edustajien kanssa neuvoston Maghrebin ja Mashrekin työryhmässä ja neuvotteluissa Egyptin ulkoministeriön kanssa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
                  8

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Assosiaationeuvosto on sopimuksella eli Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavalla Euro–Välimeri-sopimuksella perustettu elin. Sopimus allekirjoitettiin 25. kesäkuuta 2001, ja se tuli voimaan 1. kesäkuuta 2004.

               Säädös, joka EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston on määrä hyväksyä, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös voi vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön ja erityisesti EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan Egyptin suhteen. EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet ohjaavat EU:n ja Egyptin tulevia suhteita, mukaan lukien kehitysyhteistyön ohjelmasuunnittelua uuden naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) puitteissa kaudella 2021–2027, ja toimivat niiden perustana. Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät assosiaatiosopimuksen ja Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa tehtävään yhteistyöhön kolmannen maan kanssa. Toimenpiteet, jotka oli määrä hyväksyä, koskevat yleisesti kaikkia assosiaatiosopimuksen kattamia aloja kokonaisuutena, ja niiden tavoitteena on edistää osapuolten välisen assosiaation täytäntöönpanoa ja syventämistä. Tästä seuraa, että ala, johon päätös kuuluu, on määritettävä koko assosiaatiosopimuksen perusteella. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 217 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 217 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston päätöksellä muutetaan EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteitä, jotka hyväksyttiin EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston kokouksessa 25. heinäkuuta 2017
                  9
               , minkä vuoksi säädös on aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2022/0136 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavalla Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2001, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2004
                  10
               .

               (2)Euro–Välimeri-sopimuksen 76 artiklan nojalla assosiaationeuvosto voi tehdä päätöksiä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja antaa asianmukaisia suosituksia. EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston on määrä antaa IX kokouksessaan suositus EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteistä.

               (3)On aiheellista vahvistaa EU:n ja Egyptin assosiaationeuvostossa unionin puolesta otettava kanta, koska suosituksella tulee olemaan oikeusvaikutuksia.

               (4)Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on ohjata EU:n ja Egyptin kumppanuutta ja toimia sen perustana kaudella 2021–2027. EU:n ja Egyptin kumppanuus on pitkäkestoinen. Jotta näiden kahden kumppanin välisiä kiinteitä ja monitahoisia suhteita voitaisiin edelleen vahvistaa, kumppanuuden painopisteet on määritetty tukemaan EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanoa.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston IX kokouksessa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn assosiaationeuvoston suositusluonnokseen EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymisestä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus, EUVL L 304, 30.9.2004.

                     (2)

                        Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistus, SWD(2015) 500.

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47327/1011-12-20-euco-conclusions-fi.pdf

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     YK:n päätöslauselma 70/1: Transforming our world:

                      the 2030 Agenda for Sustainable Development

                     (8)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (9)

                        EU:n ja Egyptin assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2017, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2017, EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymisestä, EUVL L 255, 3.10.2017, s. 26.

                     (10)

                        Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus, EUVL L 304, 30.9.2004.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.4.2022
            COM(2022) 191 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavalla Euro–Välimeri-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymiseen

               LIITE

               EU:N JA EGYPTIN ASSOSIAATIONEUVOSTON YHDEKSÄNNEN KOKOUKSEN SUOSITUS N:o 1,

               annettu […] päivänä […]kuuta 2022, EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteiden hyväksymisestä

               EU:N JA EGYPTIN ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustavan Euro–Välimeri-sopimuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Egyptin arabitasavallan välisen assosiaation perustava Euro–Välimeri-sopimus allekirjoitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2001, ja se tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2004.

               (2)Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen 76 artiklassa assosiaationeuvosto valtuutetaan tekemään päätöksiä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja antamaan asianmukaisia suosituksia.

               (3)Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen 86 artiklan mukaan osapuolet toteuttavat kaikki yleiset ja erityiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi, ja huolehtivat siitä, että sopimuksen tavoitteet saavutetaan.

               (4)Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelussa ehdotettiin uuden vaiheen käynnistämistä kumppaneiden kanssa tehtävässä yhteistyössä, jotta kumpikin osapuoli voisi kokea kumppanuuden enemmän omakseen.

               (5)EU ja Egypti sopivat lujittavansa kumppanuuttaan hyväksymällä vuosiksi 2021–2027 yhteiset painopisteet, joiden avulla pyritään ratkaisemaan osapuolten yhteiset haasteet ja edistämään yhteisiä etuja.

               (6)Euro–Välimeri-assosiaatiosopimuksen osapuolet ovat sopineet EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteistä, joilla tuetaan Euro–Välimeri-sopimuksen täytäntöönpanoa keskittyen yhdessä määriteltyjä yhteisiä etuja koskevaan yhteistyöhön,

               SUOSITTAA SEURAAVAA:

               1 artikla

               Assosiaationeuvosto suosittaa, että osapuolet panevat täytäntöön liitteessä esitetyt EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetut EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet korvaavat EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet, joiden täytäntöönpanosta annettiin 25 päivänä heinäkuuta 2017 assosiaationeuvoston suositus N:o 1/2017.

               3 artikla

               Tämä suositus tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty xx [... päivänä ...kuuta ...].

               Assosiaationeuvoston puolesta

               Puheenjohtaja

               ***

               EU:n ja Egyptin välisen kumppanuuden painopisteet vuosina 2021–2027

               I Johdanto

               Kumppanuuden painopisteiden avulla pyritään ratkaisemaan EU:n ja Egyptin yhteiset haasteet, edistämään yhteisiä etuja, turvaamaan vakaus ja kestävä kehitys Välimeren molemmin puolin pitkällä aikavälillä, vahvistamaan yhteistyötä ja ottamaan käyttöön suhteiden tarjoama hyödyntämätön potentiaali. Kumppanuuden painopisteissä kiinnitetään eritystä huomiota yhteistyön vahvistamiseen Egyptin laatiman asiakirjan ”Kestävän kehityksen strategia – visio vuodeksi 2030” sekä EU:n uudessa Välimeren alueen toimintaohjelmassa
                  1
                ja sen eteläisten naapurimaiden talous- ja investointisuunnitelmassa
                  2
                esitetyn tarkistetun Euroopan naapuruuspolitiikan, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja uudistetusta kumppanuudesta eteläisen naapuruston kanssa 16. huhtikuuta 2021 annettujen neuvoston päätelmien
                  3
                mukaisesti sekä covid-19-pandemian kielteisten sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseen, mukaan lukien vihreä, digitaalinen, palautumiskykyinen ja osallistava elpyminen. EU:n ja Egyptin välisen yhteistyön ja kumppanuuden painopisteiden yleisestä kehyksestä määrätään EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksessa. Kumppanuuden painopisteet perustuvat kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan
                  4
               , YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, Pariisin ilmastosopimukseen sekä osapuolten yhteiseen sitoutumiseen demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen yleismaailmallisiin arvoihin. Lisäksi painopisteissä otetaan huomioon 10.–11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä
                  5
                hyväksytty pyrkimys demokraattiseen, vakaampaan, vihreämpään ja vauraampaan eteläiseen naapurustoon EU:n strategisena prioriteettina.

               II Toimintalinjat

               Kumppanuuden painopisteillä olisi autettava kansalaisia Välimeren molemmin puolin saavuttamaan tavoitteensa ja erityisesti varmistettava osallistava kestävä kehitys, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, mahdollisuudet kunnon työpaikkoihin, taloudellinen vauraus ja elinolosuhteiden huomattava paraneminen. Näiden tavoitteiden keskeisiä näkökohtia ovat osallistava kasvu, jota tuetaan innovoinnilla, sekä tehokas ja osallistava hallinto, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, mukaan lukien sosiaaliset oikeudet ja työntekijöiden oikeudet, naisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi ja lapsen oikeudet. Painopisteissä otetaan lisäksi huomioon EU:n ja Egyptin asema kansainvälisinä toimijoina sekä pyritään lisäämään niiden kahdenvälistä yhteistyötä ja niiden asemaa alueellisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä. EU:n ja Egyptin välisten yhteyksien parantaminen ja erityisesti älykkään liikkuvuuden, automatisoidun ja sähköisen liikkuvuuden, digitalisaation ja vihreän talouden edistäminen ovat tärkeitä välineitä, jotka tarjoavat uusia yhteistyömahdollisuuksia tässä yhteydessä. Uuden Välimeren alueen toimintaohjelman talous- ja investointisuunnitelman lippulaivahankkeiden täytäntöönpano, myös Team Europe -aloitteiden kautta, edistää kumppanuuden painopisteiden toteutumista. Nämä ovat tärkeä osa EU:n yhteistyötä Egyptin kanssa ja auttavat suojelemaan Välimeren alueen yhteisiä etuja ja tavaroita.

               Covid-19-pandemia on aiheuttanut haasteita kansallisille terveydenhuoltojärjestelmille ja vaikuttanut syvästi talouteen ja yhteiskuntaan. EU ja Egypti tekevät tiivistä yhteistyötä pitkän aikavälin sosioekonomisen elpymisen ja kestävän kehityksen aloilla. Molemmat osapuolet pyrkivät maksimoimaan covid-19-pandemian jälkeisen talouden elpymisen hyödyt ja lieventämään pandemian mahdollisia vaikutuksia.

               Sen vuoksi kumppanuus perustuu seuraaviin yhteisiin painopisteisiin:

               1. Egyptin kestävä nykyaikainen talous ja sosiaalinen kehitys

               EU ja Egypti tekevät toistensa keskeisinä kumppaneina yhteistyötä edistääkseen sosioekonomisia tavoitteita, jotka vahvistetaan Egyptin laatimassa asiakirjassa ”Kestävän kehityksen strategia – visio vuodeksi 2030”, kiinnittäen erityistä huomiota kestävän kehityksen tarpeisiin.

               a)Selviytymiskyvyn vahvistaminen, vaurauden lisääminen sekä tuki digitaaliseen ja vihreään talouteen siirtymiselle

               Egypti on sitoutunut saavuttamaan pitkällä aikavälillä sosioekonomisen kestävyyden muun muassa kehittämällä kannustavammat olosuhteet osallistavalle kasvulle sekä ihmisarvoisten ja tuottavien työpaikkojen luomiselle erityisesti nuorille ja naisille sekä edistämällä epävirallisen sektorin yhdistämistä viralliseen talouteen. Pitkän aikavälin taloudellinen kestävyys edellyttää muun muassa toimenpiteitä, joilla voidaan lisätä finanssipoliittista liikkumavaraa, jotta voidaan paremmin toteuttaa kestävän kehityksen strategiaa, uudistaa edelleen tukia ja verotusta, lujittaa yksityisen sektorin asemaa ja parantaa liiketoiminnan edellytyksiä suorien ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi. Tähän sisältyy muun muassa avoimempi ja kestävämpi kauppapolitiikka sekä keskeisten infrastruktuurihankkeiden, kuten tehokkaan, luotettavan ja kestävän liikennejärjestelmän, tukeminen. Koska pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat tärkeitä kestävän ja osallistavan kasvun kannalta, alalla on jatkossakin keskeinen rooli EU:n ja Egyptin välisessä yhteistyössä. Lisäksi EU tukee Egyptin pyrkimyksiä uudistaa julkishallintoa ja toteuttaa hyvää hallintotapaa muun muassa tuomalla paremmin esiin korkeatasoisia tilastotietoja ja ottamalla huomioon digitaalinen vallankumous ja siihen liittyvät uudet liiketoiminnan ja yhteiskunnan mallit.

               EU jatkaa tärkeää rooliaan liiketoimintaympäristön ja kestävän talouskasvun tukemisessa muun muassa konkreettisilla lippulaivahankkeilla esimerkiksi seuraavilla painopistealoilla: kestävien liikennemuotojen ja julkisen liikenteen infrastruktuurin kehitys sekä tuki Egyptin siirtymiselle sähköiseen liikkuvuuteen. Egyptin kestävän kehityksen strategia 2030 ja sen toteutus huomioon ottaen EU laajentaa tukeaan Egyptin siirtymiselle vihreään talouteen, mukaan lukien maatalous- ja vesialojen kestävä kehitys. Tässä yhteydessä EU tukee myös digitaalisen infrastruktuurin kehittämistä, erityisesti tehokkaiden, kohtuuhintaisten ja turvallisten verkkojen yleistä saatavuutta sekä tiedottamista ja tiedon ja tietämyksen vaihtoa kyberturvallisuusuhkiin liittyen.

               Tutkimus ja innovaatio on tunnustettu tärkeäksi osaksi EU:n ja Egyptin yhteiskuntien kehitystä. Siksi EU ja Egypti aikovat tehdä edelleen monialaista yhteistyötä tutkimuksen ja innovoinnin sekä digitaalisten teknologioiden edistämisen aloilla, tekoäly ja kyberturvallisuus mukaan luettuina, samalla kun suojataan oikeutta yksityisyyteen. Tässä yhteydessä Egypti ja EU ovat korostaneet haluavansa tehostaa yhteistyötään useilla keskeisillä tutkimuksen ja korkeakoulutuksen aloilla, mukaan lukien tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ”Horisontti Eurooppa”, Erasmus+, Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuus (PRIMA) sekä Välimeren unionin alueellinen tutkimus- ja innovaatiofoorumi.

               Koska Egyptillä on arvokasta ja monipuolista kulttuuriperintöä ja koska kulttuuri- ja matkailuala antavat merkittävän panoksen maan taloudelliseen kehitykseen, bruttokansantuotteeseen (BKT), työllisyyteen, valuuttavarantoihin ja yhteiskuntaan laajemminkin, on tarkoitus kiinnittää erityistä huomiota kulttuurin, kulttuuriperinnön säilyttämisen ja talouskehityksen välisiin yhteyksiin. EU ja Egypti tekevät yhteistyötä muun muassa (sekä aineellisen että aineettoman) kulttuuriperinnön säilyttämis- ja suojelutapojen määrittämisessä ja ehdottavat asiaankuuluvia yhteistyömuotoja tällä alalla. Puuttuakseen covid-19-pandemian kielteisiin vaikutuksiin Egyptin matkailualalla EU ja Egypti tekevät yhteistyötä mahdollisuuksien parantamiseksi tällä alalla.

                b) Kauppa ja investoinnit

               EU ja Egypti ovat toistensa tärkeitä kauppakumppaneita. Molemmat osapuolet yhdessä määrittävät sopivat toimintalinjat, joilla edistetään kahdenvälisiä kauppa- ja investointisuhteita, parannetaan kilpailukykyä ja varmistetaan tavaroiden ja palvelujen pääsy molempien maiden markkinoille Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen ja EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen mukaisesti sekä ottaen huomioon Egyptin jatkuva integrointi alueellisiin ja globaaleihin arvoketjuihin.

               EU ja Egypti tekevät tiivistä yhteistyötä sellaisten yhteisten käytännön ehdotusten esittämiseksi, joilla on tarkoitus auttaa Egyptiä parantamaan kilpailukykyä ja markkinoiden avoimuutta, vahvistamaan olemassa olevia kauppa- ja investointisuhteita ja varmistamaan, että kauppaa ja kilpailua koskevia EU:n ja Egyptin assosiaatiosopimuksen määräyksiä noudatetaan kaikilta osin ja että sopimus pannaan täytäntöön siten, että mahdollistetaan sen täyden potentiaalin hyödyntäminen. Jotta voitaisiin suojella paremmin kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta, EU tukee kestäviin elintarvikejärjestelmiin siirtymistä ja toimivien kuluttajaturvallisuutta koskevien puitteiden kehittämistä ottaen huomioon WTO:n säännöt, kansainvälisesti sovitut terveys- ja kasvinsuojelunormit sekä asiaankuuluvat EU:n säännöt ja periaatteet. Osapuolet tekevät tiivistä yhteistyötä eurooppalaisten investointien houkuttelemiseksi ja lisäämiseksi erityisesti mahdollistamalla suotuisat olosuhteet investoinneille, harkitsemalla uusia mahdollisuuksia, kuten Suezin kanavan talousaluetta, noudattamalla avoimempaa ja kestävämpää kauppapolitiikkaa ja kehittämällä sääntelykehystä.

               EU tukee Egyptin toimintapolitiikkoja, joilla edistetään sähköistä kaupankäyntiä, digitaalista kauppaa ja kilpailulainsäädäntöä sekä lisätään sen investointimahdollisuuksia parantamalla liiketoimintaympäristöä ja vihreää tieto-ja viestintätekniikkaa koskevan Egyptin strategian kehittämistä.

               c) Sosiaalinen kehitys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus

               EU tukee Egyptin pyrkimyksiä edistää ja uudistaa sosiaalista kehitystä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta sekä mielekästä ja osallistavaa sosiaalista vuoropuhelua ja puuttua nopean väestönkasvun aiheuttamiin, yhteiskuntaan ja väestökehitykseen liittyviin haasteisiin, kuten veden niukkuuteen ja ruokaturvan haavoittuvuuteen. Tähän kuuluu myös maan inhimillisen pääoman kehittäminen ottaen erityisesti huomioon nuoret, naiset ja lapset. EU tukee Egyptin pyrkimyksiä lujittaa haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden taloudellista ja sosiaalista suojelua erityisesti niiden osalta, jotka altistuvat talousuudistusten mahdollisille negatiivisille vaikutuksille ja covid-19-pandemian kaltaisten ulkoisten häiriöiden seurauksille, Ihmisarvoinen elämä (Haya Karima) -aloitteen ja Takaful- ja Karama-ohjelmien tavoitteiden mukaisten kattavien sosiaalisten turvaverkkojen ja kohdennettujen sosiaalisen suojelun ohjelmien avulla. Erityistä huomiota kiinnitetään naisten vaikutusmahdollisuuksien vahvistamiseen sekä naisten ja tyttöjen yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen rooliin naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevan strategian 2030 mukaisesti. Lisäksi EU ja Egypti aikovat jatkossakin edistää maaseudun ja kaupunkien osallistavaa sosioekonomista kehitystä, parantaa peruspalveluiden tarjontaa sekä tukea modernia ja laadukasta koulutusta, jotta varmistetaan työmarkkinoiden tarpeisiin vastaaminen sekä väestön digitaalisten taitojen ja lukutaidon, teknisen ja ammatillisen koulutuksen sekä terveydenhuoltojärjestelmien kehitys.

               EU ja Egypti tekevät yhteistyötä terveydenhuoltoalalla vähentääkseen covid-19-pandemian terveydenhuoltopalveluihin aiheuttamaa painetta sekä rokotuksien parissa tukeakseen Egyptin tavoitteita toimia alueellisena solmukohtana rokotteiden tuotannolle ja viennille Afrikkaan ja Lähi-itään. EU jakaa Egyptin kanssa omat kokemuksensa kattavan terveydenhuollon järjestämisestä ja terveydenhuollon parantamisesta.

               d) Energia, ympäristö ja ilmastotoimet

               EU ja Egypti tekevät yhteistyötä energialähteiden monipuolistamisen ja vähäpäästöiseen talouteen siirtymisen puolesta keskittyen erityisesti uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuustoimiin ja asteittaiseen siirtymiseen kohti maa-, meri- ja siviililentoliikenteen vähäpäästöisiä ja kestäviä liikennemuotoja. EU tukee Egyptin hallituksen pyynnöstä maan pyrkimyksiä päivittää yhdennettyä energiastrategiaansa, jonka tavoitteena on täyttää Egyptin kestävän kehityksen vaatimukset ja vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tehostamalla energia- ja ilmastovuoropuhelua EU:n ja Egyptin välillä voidaan edistää keskeisten yhteistyöalojen määrittämistä. Tähän voisi kuulua Egyptin tukeminen sen pyrkimyksissä tulla alueelliseksi energiatoimitusten solmukohdaksi, joka keskittyisi uusiutuvaan energiaan, käynnissä olevaan yhteistyöhön itäisen Välimeren kaasufoorumin puitteissa ja molempia osapuolia hyödyttävien energiaprojektien käyttöönottoon, kuten Egyptin ja EU:n välisiin yhteenliitäntähankkeisiin.

               EU ja Egypti tekevät yhteistyötä myös yhteisen tutkimuksen, kokemusten ja parhaiden käytänteiden jakamisen, teknologian siirtojen ja alueita pienempien yksiköiden yhteistyön (Välimeren maiden välillä) edistämisen puolesta ottaen asianmukaisesti huomioon Välimeren meriekosysteemien säilyttämisen.

               EU ja Egypti tehostavat yhteistyötään edistääkseen ekomatkailun periaatetta muun muassa biologisen monimuotoisuuden suojelun osalta Egyptissä ja Välimerellä, erityisesti luonnonsuojelualueiden hallinnassa ja heikentyneiden luonnonvarojen ennalleen palauttamisessa.

               EU ja Egypti tekevät yhteistyötä edistääkseen ilmastoa ja ympäristöä koskevia toimia kestävän kehityksen saavuttamiseksi UNFCCC:n, Pariisin sopimuksen ja Glasgow’n ilmastopäätösten puitteissa annettujen sitoumusten mukaisesti. EU tukee Egyptiä kansallisesti määriteltyjen panosten täytäntöönpanossa ilmastonmuutoksen hillinnän ja siihen sopeutumisen aloilla muun muassa ilmastorahoituksen avulla. Lisäksi EU ja Egypti tekevät yhteistyötä muun muassa kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja katastrofiriskien vähentämistä koskevassa Sendain kehyksessä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               EU tukee Egyptin pyrkimyksiä edistää maan vihreää siirtymää, luoda vihreää kasvua ja vihreitä työpaikkoja, hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla sen energianlähteiden potentiaali ja käyttö, monipuolistaa entisestään sen energialähteiden yhdistelmää uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden avulla, vahvistaa hallintoa ja luoda ympäristöystävällisiä kehityspolkuja.

               EU auttaa Egyptiä edistämään kestävää rahoitusta, kuten vihreitä joukkovelkakirjoja, hyväksymään laadukkaat ympäristökestävyysstandardit maan kansalliseen sijoitussalkkuun ja vahvistamaan voimavaroja uusiutuvien energianlähteiden tuotannossa ja viennissä erityisesti sähkön ja uusiutuvan vedyn muodossa.

               Veden niukkuuden uhatessa sekä kansallisella että alueellisella tasolla EU tukee Egyptiä vesivarojen hallinnassa ja muilla yhteistä etua koskevilla aloilla, kuten biologisen monimuotoisuuden suojelu, jätevesihuolto, kiinteiden jätteiden käsittely, mukaan luettuna teollisuuslaitosten epäpuhtauksien vähentäminen ja kemikaalien ja vaarallisen jätteen käsittely, sekä aavikoitumisen ja maaperän huonontumisen torjunta. Egypti ja EU tarkastelevat myös Välimeren unionin tarjoamia mahdollisuuksia yhteistyöhön ilmasto- ja ympäristöasioissa sekä sinisessä taloudessa.

               EU:n ja Egyptin yhteistyötä kestäviin elintarvikejärjestelmiin siirtymisen saavuttamiseksi tehostetaan. Tähän kuuluvat kestävä maatalouden hallinnointi ja kalastuksen hoito sekä luonnontuotantotekijöiden suojelu elintarviketurvan vahvistamiseksi.

               2. Kumppanuus ulkopolitiikan alalla

               a) Yhteisen naapurialueen ja muiden lähialueiden vakauttaminen

               Välimeren alueen konfliktit ja kriisit ovat poliittisen vakauden ja kestävän kehityksen keskeinen este. EU:n ja Egyptin yhteiset toimet konfliktien ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi, turvallisuusyhteistyön edistämiseksi, konfliktien seurausten lieventämiseksi ja niiden taustalla olevien syiden ratkaisemiseksi ovat siis ensisijaisia painopisteitä kansalaisten suojelemiseksi ja heidän menestymisensä mahdollistamiseksi. EU:n ja Egyptin välinen kumppanuus on tärkeä Välimeren alueen, Lähi-idän ja Afrikan vakauden ja vaurauden kannalta. EU:n ja Egyptin välisellä yhteistyöllä jatketaan pyrkimystä edistää konfliktien ratkaisemista, rauhanrakentamista, alueen taloudellisen yhdentämisen syventämistä sekä alueiden poliittisten ja taloudellisten haasteiden ratkaisemista.

               Kun otetaan huomioon kumppanuuden strateginen linjaus, EU ja Egypti ovat sitoutuneet vahvistamaan ulkopoliittista yhteistyötä kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla sekä kansainvälisten järjestöjen tasolla, erityisesti YK:ssa ja monenvälisillä foorumeilla, kuten Välimeren unionissa, Arabiliitossa (LAS) sekä Afrikan unionissa, jonka jäsen Egypti on. EU ja Egypti ovat sitoutuneet tekemään yhteistyötä myös vuosittaisissa EU:n ja eteläisten kumppanien ministerikokouksissa, kuten esitetään neuvoston päätelmissä uudistetusta kumppanuudesta eteläisen naapuruston kanssa – Välimeren alueen uusi toimintaohjelma. Painopisteisiin kuuluu uusi pyrkimys tukea Israelin ja Palestiinan välisen ratkaisun löytymistä Lähi-idän rauhanprosessissa hyödyntämällä EU:n ja Egyptin keskeistä roolia tässä yhteydessä. Itäisen Välimeren alueella Egypti sekä EU ja sen jäsenvaltiot muun muassa tehostavat kansainvälisen oikeuden ja Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) mukaista alueellista yhteistyötä. Egypti ja EU tekevät yhteistyötä keskeisten turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja erityisesti Lähi-idän rauhanprosessia, Libyaa ja Syyriaa koskevien päätöslauselmien täytäntöönpanossa. Lisäksi Egyptissä toimii konfliktien jälkeiseen jälleenrakennukseen ja kehitykseen erikoistunut Afrikan unionin keskus sekä Arabiliiton päätoimipaikka, joiden kanssa EU jatkaa yhteistyön syventämistä ja laajentamista. EU ja Egypti pyrkivät lisäämään yhteistyötä monenvälisessä toiminnassa ja molempien kohtaamissa suurissa alueellisissa ja kansainvälisissä haasteissa, kuten ilmastotoimissa.

               Ottaen huomioon Egyptin keskeinen rooli maailmanlaajuisessa kehityksessä ja sen uudet siihen liittyvät tavoitteet yksi EU:n ja Egyptin yhteistyön tavoitteista on laajentaa niiden kumppanuutta suuremmalle alueelle, kuten Afrikkaan, yhteistä etua koskevilla aloilla ja muun muassa Assuanin kestävän rauhan ja kehityksen foorumin kaltaisien aloitteiden avulla. EU:n ja Egyptin ensisijaisena tavoitteena on päästä mahdollisimman pian kansainväliseen sopimukseen Etiopian patohankkeesta vuoden 2015 periaatejulistuksen ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti, jotta voidaan suojella Egyptin vesiturvallisuutta sekä edistää rauhaa ja vakautta laajemmalla alueella. Neuvotteluratkaisuun perustuva kansainvälinen sopimus auttaa muuttamaan tämän kiistan mahdollisuudeksi houkutella ulkomaisia investointeja ja lisätä alueen maiden ja miljoonien ihmisten vakautta. EU on valmis tukemaan Afrikan unionin johtamaa prosessia yhteistyössä kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja toimimaan aktiivisemmin, jos se on kaikkien osapuolten kannalta hyödyllistä ja toivottavaa, ja tuomaan esiin kokemuksiaan jaettujen vesivarojen hoidosta kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Lisäksi EU ja Egypti tukevat ehdotuksia alueiden välisen yhteistyön kehittämiseksi, mukaan lukien kolmenvälinen yhteistyö Afrikassa.

               b) Yhteistyö kriisinhallinnan ja kriisitoimien aloilla

               EU ja Egypti tehostavat yhteistyötä, kuulemisia ja kokemusten vaihtoa kriisinhallintaan ja niiden ennaltaehkäisyyn liittyen sekä kahdenvälisellä että alueellisella tasolla, muun muassa Kairossa sijaitsevan konfliktinratkaisuun, rauhanturvaamiseen ja rauhanrakentamiseen Afrikassa keskittyvän koulutuskeskuksen (CCCPA) avulla. Näin voidaan vastata monimutkaisiin rauhaa, vakautta ja kehitystä koskeviin haasteisiin, jotka johtuvat konflikteista, ilmastonmuutoksesta sekä luonnonkatastrofeista ja epidemioista ja joita esiintyy niiden yhteisessä naapurustossa ja muualla, muuan muassa Covax-rokoteyhteistyömekanismin avulla. Ilmastokestävyyttä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaa työtä lisätään muun muassa investoimalla ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja tehostamalla yhteistyötä pelastuspalvelun ja katastrofiriskien hallinnan alalla.

                3. Vakauden lisääminen

               EU:n ja Egyptin yhteisenä tavoitteena on vakaus niiden yhteiskunnissa ja laajemmalla alueella. Ihmisoikeudet – kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset, sivistykselliset ja työntekijän oikeudet, jotka vahvistetaan kansainvälisessä ihmisoikeuslainsäädännössä, Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa sekä Egyptin perustuslaissa vahvistetuissa demokratian periaatteissa – ovat olennaisen tärkeitä molempien osapuolten vakaudelle. Ne ovat myös yhteinen arvo ja muodostavat nykyaikaisen demokraattisen valtion perustan. EU ja Egypti toistavat sitoumuksensa edistää demokratiaa, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti, sillä ne ovat kaikkien kansalaisten perustuslaillisia oikeuksia ja muodostavat perustan pitkän aikavälin vakaudelle ja turvallisuudelle. Egypti otti merkittäviä edistysaskelia lakkauttamalla poikkeustilan vuonna 2021 ja julkaisemalla kansallisen ihmisoikeusstrategiansa vuosille 2021–2026. Kansallisessa strategiassa ja sen neljällä painopistealalla vahvistetaan Egyptin kansallinen tavoite toteuttaa kaikki kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet maan vakauden, edistyksen ja kestävän kehityksen saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä EU tukee Egyptiä näiden oikeuksien ja tavoitteiden täytäntöönpanossa.

               a)Hyvä hallintotapa ja nykyaikainen, demokraattinen valtio

               Egypti ja EU toistavat sitoumuksensa varmistaa, että vastuuvelvollisuutta noudatetaan, oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioitetaan ja kansalaisten vaatimuksiin vastataan. Tämä sitoumus ohjaa EU:n lisätukea Egyptin pyrkimyksille parantaa valtiollisten instituutioiden valmiuksia julkisen sektorin uudistamiseksi tehokkaasti ja edistää lainvalvontaelinten kykyä varmistaa kaikkien kansalaisten turvallisuus. Kansainvälisen oikeuden ja parhaiden käytäntöjen mukaisesti EU ja Egypti tehostavat yhteistyötä oikeusalan nykyaikaistamisessa ja valmiuksien kehittämisessä, erityisesti nykyaikaisen teknologian soveltamisessa, korruption, petosten ja rahanpesun torjunnassa sekä rikoshyödyn takaisinperintään puuttumisessa. EU ja Egypti pohtivat myös rikos- ja siviiliasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön kehittämistä ja EU:n ja Egyptin lainvalvontaviranomaisten välisistä yhteistyösopimuksista neuvottelemista. EU ja Egypti tekevät myös yhteistyötä varmistaakseen henkilötietojen korkeatasoisen suojan kansainvälisten tietosuojanormien mukaisesti.

               EU:n ja Egyptin välinen parlamentaarinen yhteistyö muun muassa organisoimalla parlamentin valiokuntien ja ryhmien välisiä vaihtoja tehostaa koordinointia ja edistää keskinäistä ymmärrystä. EU tukee myös Egyptin pyrkimyksiä suunnitella ja tarjota julkisia palveluja kaikilla tasoilla, lisätä tasa-arvoa taloudellisten, sosiaalisten ja poliittisten mahdollisuuksien osalta sekä edistää kaikkien kansalaisten sosiaalista osallisuutta.

               b) Turvallisuus ja terrorismin torjunta

               Turvallisuus on osapuolten yhteinen tavoite. Terrorismi ja siihen johtavat väkivaltaiset ääriliikkeet uhkaavat yhteiskuntarakennetta Välimeren molemmin puolin. Ne ovat myös merkittävä uhka kansalaisten turvallisuudelle ja hyvinvoinnille. Näiden uhkien torjuminen on EU:n ja Egyptin yhteinen tavoite, ja osapuolet voivat tehdä yhteistyötä soveltamalla kokonaisvaltaista toimintatapaa. Tällä puututtaisiin terrorismin perimmäisiin syihin kunnioittaen samalla asianmukaisesti ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, jotta voidaan menestyksellisesti torjua ja ehkäistä radikalisoitumista ja edistää sosioekonomista kehitystä. EU ja Egypti sopivat, että on tarpeen tehdä yhteistyötä uskontojen välisen vuoropuhelun tukemiseksi, jotta voidaan vakiinnuttaa ihmisten välisen veljeyden periaatteet, maksimoida rauhan kulttuurin yhteinen perusta ja torjua samalla ihmisten välistä väkivaltaa, ja edistää uskonnollista suvaitsevaisuutta ja suojella uskonnon- ja vakaumuksenvapautta. EU ja Egypti ovat sitoutuneet tekemään yhteistyötä torjuakseen ääriliikkeiden ja syrjinnän kaikenlaisia muotoja, muuan muassa islaminvastaisuutta, rasismia ja muukalaisvihaa.

               EU ja Egypti tehostavat operatiivista yhteistyötä turvallisuuteen ja terrorismin torjuntaan liittyvillä aloilla, mukaan lukien ilmailun turvallisuus ja suojaavat turvatoimet sekä valmiudet ehkäistä ja torjua kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta, kuten laittoman maahantulon järjestäminen, ihmis- ja lapsikauppa, kulttuuriesineiden laiton kauppa ja laittomasti kaupatun kulttuuriomaisuuden palauttaminen kansainvälisen oikeuden mukaisesti, laiton huumausaineiden kauppa, terrorismin rahoitus ja rahanpesu.

               Osapuolet sopivat vahvistavansa yhteistyötään pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kaikkien osa-alueiden ehkäisemistä, torjumista ja poistamista koskevan YK:n toimintaohjelman täytäntöön panemiseksi muun muassa vaihtamalla kokemuksia sekä järjestämällä koulutusta ja muita valmiuksien kehittämistoimia.

               c) Muuttoliike ja liikkuvuus

               EU ja Egypti korostavat, että on tärkeää jatkaa yhteistyötä, jotta laittoman muuttoliikkeen haasteisiin sekä kaikkiin muihin muuttoliikkeen ja liikkuvuuden näkökohtiin, myös lailliseen muuttoliikkeeseen, voidaan puuttua tehokkaasti ja tuloksellisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimivallan mukaisesti kattavien, räätälöityjen ja molempia osapuolia hyödyttävien kumppanuuksien avulla sekä Vallettan huippukokouksen poliittisen julistuksen ja yhteisen Vallettan toimintasuunnitelman hengessä ja ottaen huomioon Euroopan komission tiedonannon uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta
                  6
               .

               EU tukee jatkossakin Egyptin hallituksen toimia, joilla vahvistetaan muuttoliikkeen ja turvapaikkapolitiikan hallintaa sekä saadaan rahoitusta muista asiaankuuluvista välineistä kohtuullisessa ajassa. EU on tyytyväinen Egyptin positiivisiin tuloksiin laittomien muuttovirtojen käsittelyssä ja tukee niiden pohjalta jatkossakin Egyptin pyrkimyksiä ehkäistä ja torjua laitonta muuttoliikettä, vahvistaa rajaturvallisuutta sekä torjua ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa, mukaan lukien ihmiskaupan uhrien tunnistaminen ja avustaminen.

               EU ja Egypti ovat sitoutuneet suojelemaan muuttajien, turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten oikeuksia ihmisoikeus- ja pakolaislainsäädäntöä kaikilta osin noudattaen. EU pyrkii tukemaan ja vahvistamaan Egyptin valmiuksia turvata nämä oikeudet ja antaa kansainvälisten normien mukaista suojelua sekä taata peruspalveluiden, kuten terveydenhuollon ja koulutuksen, saatavuus muun muassa pakolaisille, muuttajille ja turvapaikanhakijoille. EU pyrkii tehostamaan vapaaehtoista uudelleensijoitusta koskevaa yhteistyötä Egyptin kanssa. EU ja Egypti edistävät ja helpottavat yhteistyötä, joka koskee laittomien muuttajien tunnistamista, palauttamista, myös avustettua vapaaehtoista paluuta, takaisinottoa ja kestävää uudelleenkotouttamista alkuperämaahansa. EU ja Egypti tarkastelevat rajaturvallisuuteen liittyviä yhteistyön aloja.

               Tämä nivoutuu yhteistyöhön, jolla puututaan ja torjutaan kolmansista maista lähtöisin olevan laittoman muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiä syitä, erityisesti konflikteja ja epävakautta, alikehittyneisyyttä, köyhyyttä ja työttömyyttä, ja torjutaan myös ilmastonmuutoksen ja kuivuuden kielteisiä vaikutuksia. Tämä perustuu muun muassa sosioekonomisten mahdollisuuksien kehittämiseen ja erityisesti nuorten parempiin näkymiin työpaikkojen luomista koskevien aloitteiden avulla covid-19-pandemiasta elpymisen yhteydessä.

               Henkilöiden hallittu, turvallinen, säännönmukainen ja vastuullinen liikkuvuus muun muassa koulutustarkoituksessa ja aivovuotoa välttäen voi edistää taitojen ja tietojen kehittämistä, mikä puolestaan voisi tukea Egyptin kehitystä. Se voi myös luoda pysyviä yhteyksiä korkean osaamistason työvoiman välillä EU:ssa ja Egyptissä EU:n ja sen jäsenvaltioiden toimivallan mukaisesti.

               III Yhteistyön periaatteet

               EU:n ja Egyptin välisiä yhteyksiä ja kumppanuutta voidaan lujittaa edistämällä inhimillisiä tekijöitä ja ihmisten välisiä yhteyksiä. Keskinäinen vastuuvelvollisuus ja vastuu sekä unionin että Egyptin kansalaisia kohtaan ovat olennainen osa kumppanuuden painopisteitä.

               Yhteistä etua koskevia asioita olisi käsiteltävä myös vahvistamalla yhteistyötä alueellisella ja aluetta pienemmällä tasolla (etelä-etelä-yhteistyö). Tässä yhteydessä EU ja Egypti tekevät yhteistyötä Välimeren unionin puitteissa ja Anna Lindh -säätiön kautta erityisesti käymällä kulttuurien välistä vuoropuhelua.

               Kulttuurialan vuoropuhelu on osoittautunut arvokkaaksi välineeksi luoda keskinäistä kunnioitusta. Vuoropuhelun syventäminen demokratian, ihmisoikeuksien, sosioekonomisen kehityksen, kaupan ja investointien kaltaisista aiheista sekä yhteistä etua koskevista alueellisista ja kansainvälisistä kysymyksistä on olennaisen tärkeää. Vuoropuhelu tarjoaa lisäksi keinon vahvistaa kumppanuutta ja arvioida sen laajuutta ja saavutuksia.

               Egyptin hallituksen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti keskittyminen nuoriin, joista riippuu yhteiskuntiemme pitkän aikavälin vakaus, ja naisiin on laaja-alainen kysymys kumppanuuden painopisteissä. Keskeisenä tavoitteena on antaa näille ryhmille mahdollisuudet sekä oikeudelliset ja käytännön välineet, jotta ne voivat ottaa yhteiskunnassa niille kuuluvan roolin osallistumalla aktiivisesti talouteen ja maansa hallintoon. EU ja Egypti jakavat myös jatkossa kokemuksiaan naisiin kohdistuvan syrjinnän ja väkivallan torjumisesta, sukupuolten tasa-arvon ja osallisuuden edistämisestä sekä mahdollisuuksien tarjoamisesta nuorille.

               EU ja Egypti ovat yhtä mieltä siitä, että kansalaisyhteiskunnalla on tärkeä ja mittava rooli kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanossa sekä nykyaikaisen ja demokraattisen valtion avoimessa ja osallistavassa hallinnossa, ja se voi tukea kestävän kehityksen prosessia Egyptissä. Ne tekevät yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa edistääkseen tehokkaasti taloudellista, poliittista ja sosiaalista kehitystä, samalla noudattaen Egyptin perustuslakia ja vastaavia kansallisen lainsäädännön säännöksiä.

               IV Päätelmät

               EU ja Egypti ovat yhteisvastuun hengessä yhdessä määritelleet kumppanuuden painopisteet. Välimeren alueen toimintaohjelman uudelleentarkastelun ja neuvoston päätelmien mukaisesti vuonna 2024 on tarkoitus tehdä väliarviointi, jossa arvioidaan kumppanuuden painopisteiden vaikutuksia ja tarvittaessa mukautetaan niitä. Assosiaatiokomitea ja assosiaationeuvosto ovat jatkossakin tärkeimmät elimet, jotka toteuttavat vuosittain yleisarvioinnin kumppanuuden painopisteiden täytäntöönpanosta.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (4)

                     YK:n päätöslauselma 70/1: Transforming our world:

                      the 2030 Agenda for Sustainable Development

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47327/1011-12-20-euco-conclusions-fi.pdf

                     (6)

                        COM(2020) 609 final.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.4.2022
            COM(2022) 202 final
            2022/0144(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Venäjän federaation jäsenyyteen organisaatiossa

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen tausta

               Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa eli satamavaltiovalvontaa koskevasta EU:n järjestelmästä säädetään direktiivissä 2009/16/EY (sellaisena kuin se on muutettuna). Satamavaltiovalvonta unionissa perustuu vuodesta 1982 alkaen voimassa olleen satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan (Pariisin pöytäkirja) rakenteeseen. Direktiivi 2009/16/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, sisältää Pariisin pöytäkirjan menettelyt ja välineet. Yhteisymmärryspöytäkirjassa ovat osapuolina kaikki EU:n jäsenvaltiot sekä Kanada, Islanti, Norja, Venäjän federaatio ja Yhdistynyt kuningaskunta.  Euroopan unioni ei ole Pariisin pöytäkirjan jäsen.

               Jotta satamavaltiovalvontajärjestelmä unionissa voisi toimia, on Pariisin pöytäkirjan puitteissa tehtävä joka vuosi tietyt päätökset. Päätökset tehdään yksimielisesti vuotuisessa satamavaltiovalvontakomiteassa (PSCC), joka kokoontuu aina toukokuussa. Pariisin pöytäkirjan asianmukaisen toimivaltaisen elimen tekemistä päätöksistä tulee direktiivin 2009/16/EY nojalla EU:n jäsenvaltioita sitovia.

               Unionin puolesta Pariisin pöytäkirjan kaltaisissa kansainvälisissä organisaatioissa otettava kanta, silloin kun niiden on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla vahvistettava neuvoston päätöksellä komission ehdotuksesta.

               Venäjän federaation hyökättyä Ukrainaan Pariisin pöytäkirjan sihteeristö sai 14. maaliskuuta 2022 kirjeen Ukrainan infrastruktuuriministeriltä Oleksandr Kubrakovilta. Kirjeessä Pariisin pöytäkirjan jäseniä pyydetään i) olemaan pysäyttämättä Ukrainan lipun alla purjehtivia aluksia aiheettomasti satamavaltioiden suorittamien tarkastusten jälkeen, ii) sulkemaan Venäjän federaatio Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle ja iii) olemaan tunnustamatta Venäjän federaation merenkulkuhallinnon puolesta annettuja todistuksia.

               Ensimmäistä pyyntöä eli sitä, että ukrainalaisia aluksia ei pysäytettäisi aiheettomasti, käsiteltiin 2. maaliskuuta 2022 annetussa Pariisin pöytäkirjan kiertokirjeessä PSCircular 101 (ohjeet merenkulkijoiden kotiuttamisesta Ukrainan tilanteen johdosta). Kiertokirjeessä ilmoitetaan jäsenten viranomaisille, että nykyisissä olosuhteissa on tarpeen soveltaa joustavuutta, muun muassa merenkulkijoiden kotiuttamisen, merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen nojalla annettujen todistusten sekä lääkärintodistusten osalta. Jos tilanteen kehittyminen sitä edellyttää, Pariisin pöytäkirjan puitteissa voidaan harkita tämän kiertokirjeen mukauttamista.

               Venäjän federaation jäsenyyttä Pariisin pöytäkirjassa koskevan pyynnön osalta on huomattava, että Venäjän federaatio on suljettu direktiivin 2009/16/EY 24 artiklassa säädetyn THETIS PSC -välineen ja tarkastustietokannan käyttöoikeuden ulkopuolelle. Tämä tarkoittaa sitä, että Venäjän federaation osallistumista työskentelyyn Pariisin pöytäkirjan puitteissa on jo rajoitettu huomattavasti, ja ilman pääsyä mainittuun tietokantaan Venäjän federaatio ei voi tosiasiallisesti täyttää Pariisin pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan eikä osallistua työhön tämän pöytäkirjan puitteissa.

               Vaikka EU:n jäsenvaltiot ovat yksimielisiä siitä, että Venäjän federaatiota vastaan olisi ryhdyttävä toimiin, yhteisymmärryspöytäkirjaan tai poliittisiin ohjeisiin ei sisälly menettelyjä tai mekanismeja jäsenten poistamiseksi Pariisin pöytäkirjasta. Ulkopuolelle sulkemisen lisäksi ne jäsenet, jotka ovat ilmaisseet kantansa, ovat ilmoittaneet kannattavansa jäsenyyden keskeyttämistä toistaiseksi. Vaikka välitön oikeusvaikutus olisi samanlainen kuin pöytäkirjan ulkopuolelle sulkeminen, se ei olisi yhtä pysyvä. Keskeyttäminen mahdollistaisi sen, että voitaisiin harkita tarkemmin tarvetta sulkea jäsen kokonaan Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle, ja keskyttäminen voitaisiin kumota, jos olosuhteet muuttuvat. Yhteisymmärryspöytäkirjassa ei kuitenkaan ole määräyksiä jäsenyyden keskeyttämisestäkään.

               Pariisin pöytäkirjan puheenjohtaja on ehdottanut Pariisin pöytäkirjan kirjallisen menettelyn toteuttamista Venäjän federaation jäsenyyden keskeyttämisestä päättämiseksi ennen 16.–20. toukokuuta 2022 pidettävää satamavaltiovalvontakomitean vuotuista kokousta (PSCC55). Silloin tämä arkaluonteinen kysymys ei varjostaisi PSCC55-kokousta.

               2.Unionin puolesta otettava kanta

               Tilanteen vakavuuden vuoksi on aiheellista i) hyväksyä asiakirjan PSCC55/11.1 kohtaan 5 sisältyvä esitys siitä, että Ukrainan lipun alla purjehtivia aluksia ei pysäytetä aiheettomasti satamavaltioiden suorittamien tarkastusten jälkeen, ii) keskeyttää valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 62 artiklan 3 kohdan mukaisesti Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa reaktiona Venäjän ilman edeltävää provokaatiota toteuttamaan ja perusteettomaan hyökkäykseen Ukrainaan; iii) hyväksyä asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 7 esitetty Venäjän federaation antamien lakisääteisten todistuskirjojen tunnustamatta jättäminen.

               Liitteenä oleva teksti on ehdotus SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaiseksi unionin kannaksi, jolle tarvitaan seuraavaksi neuvoston hyväksyntä. Tarkoituksena on hyväksyä Pariisin pöytäkirjan asiakirjassa PSCC55/11.1. esitetyt toimet. EU:n kannan yksityiskohdat ovat neuvoston päätösehdotuksen liitteessä 1.

               Pariisin pöytäkirjan menettelyt, välineet ja työ tuodaan tosiasiallisesti unionin oikeuden soveltamisalaan direktiivillä 2009/16/EY. Näin ollen Pariisin pöytäkirja kuuluu unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan viimeisen osan nojalla.

               3.Oikeusperusta

               Seuraava päätös perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohtaan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa, jossa määrätään, että neuvosto tekee komission ehdotuksesta päätöksen sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Tätä sovelletaan kantaan, jonka jäsenvaltiot esittävät yhdessä toimien unionin edun mukaisesti Pariisin pöytäkirjan yhteydessä.

               Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/16/EY (sellaisena kuin se on muutettuna) on oikeusperusta, jossa vahvistetaan periaatteet, joita jäsenvaltioiden on noudatettava Pariisin pöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa.

               Pariisin pöytäkirjan yhteydessä annettavat säädökset ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitelluilla säädöksillä on oikeusvaikutuksia, koska ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön eli direktiivin 2009/16/EY sisältöön. Tämä johtuu siitä, että Pariisin pöytäkirjan menettelyt, välineet ja työ tuodaan tosiasiallisesti unionin oikeuden soveltamisalaan direktiivillä 2009/16/EY. Lisäksi Venäjän federaation Pariisin pöytäkirjan jäsenyyden keskeyttäminen on luonteeltaan organisatorinen toimi, joka vaikuttaa tapaan, jolla Pariisin pöytäkirjaan perustuvat päätökset tehdään.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               2022/0144 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Venäjän federaation jäsenyyteen organisaatiossa

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva yhteisymmärryspöytäkirja, jäljempänä ’Pariisin pöytäkirja’, allekirjoitettiin Pariisissa 26 päivänä tammikuuta 1982 ja tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1982. Pariisin pöytäkirjan jäseninä on 27 merenkulkuhallintoa (Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Islanti, Italia, Kanada, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovenia, Suomi, Tanska, Venäjän federaatio, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta).  Euroopan unioni ei ole Pariisin pöytäkirjan jäsen.

               (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/16/EY
                  1
                esitetään unionin satamavaltiovalvontajärjestelmä muotoillen uudelleen ja vahvistaen unionin aikaisempaa, vuodesta 1995 voimassa ollutta alan lainsäädäntöä. Unionin oikeudellinen järjestelmä perustuu Pariisin pöytäkirjaan.

               (3)Unionin jäsenvaltioiden osalta Pariisin pöytäkirjan menettelyt, välineet ja toimet tuodaan tosiasiallisesti unionin oikeuden soveltamisalaan direktiivillä 2009/16/EY. Tietyistä Pariisin pöytäkirjan asianmukaisen toimivaltaisen elimen tekemistä päätöksistä tulee edellä mainitun direktiivin nojalla unionin jäsenvaltioita sitovia.

               (4)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta Pariisin pöytäkirjassa otettava kanta, koska suunnitellut säädökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden, erityisesti direktiivin 2009/16/EY, sisältöön. SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla neuvosto tekee komission ehdotuksesta päätöksen sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia.

               (5)Eurooppa-neuvosto antoi 24 päivänä helmikuuta 2022 päätelmät, joissa se tuomitsi ehdottoman jyrkästi Venäjän federaation ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaa vastaan. Eurooppa-neuvosto totesi kokouksessaan 24–25 päivänä maaliskuuta 2022, että Venäjän Ukrainaan kohdistama hyökkäyssota rikkoo räikeästi kansainvälistä oikeutta, ja toisti vaatimuksensa siitä, että Venäjän on lopetettava välittömästi sotilaallinen hyökkäyksensä Ukrainan alueella.

               (6)Venäjän federaation hyökättyä Ukrainaan Pariisin pöytäkirjan sihteeristö sai 14 päivänä maaliskuuta 2022 kirjeen Ukrainan infrastruktuuriministeriltä Oleksandr Kubrakovilta. Kirjeessä Pariisin pöytäkirjan jäseniä pyydetään i) olemaan pysäyttämättä Ukrainan lipun alla purjehtivia aluksia aiheettomasti satamavaltioiden suorittamien tarkastusten jälkeen, ii) sulkemaan Venäjän federaatio Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle ja iii) olemaan tunnustamatta Venäjän federaation merenkulkuhallinnon puolesta annettuja todistuksia.

               (7)Ensimmäistä pyyntöä eli sitä, että ukrainalaisia aluksia ei pysäytettäisi aiheettomasti, käsiteltiin 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetussa Pariisin pöytäkirjan kiertokirjeessä PSCircular 101 (ohjeet merenkulkijoiden kotiuttamisesta Ukrainan tilanteen johdosta). Kiertokirjeessä ilmoitetaan jäsenten viranomaisille, että nykyisissä olosuhteissa on tarpeen soveltaa joustavuutta, muun muassa merenkulkijoiden kotiuttamisen, merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan vuoden 1978 kansainvälisen yleissopimuksen nojalla annettujen todistusten sekä lääkärintodistusten osalta. Jos tilanteen kehittyminen sitä edellyttää, Pariisin pöytäkirjan puitteissa voidaan harkita tämän kiertokirjeen mukauttamista. Tästä kannasta olisi ilmoitettava Ukrainan viranomaisille.

               (8)Venäjän federaation jäsenyyttä koskevan pyynnön osalta on huomattava, että Venäjän federaatio on suljettu direktiivin 2009/16/EY 24 artiklassa säädetyn THETIS PSC -välineen ja tarkastustietokannan käyttöoikeuden ulkopuolelle. Tämä tarkoittaa sitä, että Venäjän federaation osallistumista Pariisin pöytäkirjan työhön on jo rajoitettu huomattavasti, ja ilman pääsyä mainittuun tietokantaan Venäjän federaatio ei voi tosiasiallisesti täyttää Pariisin pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan.

               (9)Yhteisymmärryspöytäkirjaan tai toimintaohjeisiin ei sisälly mitään menettelyä tai mekanismia jäsenten poistamiseksi Pariisin pöytäkirjasta. Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle sulkemisen lisäksi vaihtoehtona on keskeyttää jäsenyys toistaiseksi. Vaikka välitön oikeusvaikutus olisi samanlainen kuin ulkopuolelle jättäminen, se ei olisi yhtä pysyvä. Yhteisymmärryspöytäkirjassa ei kuitenkaan ole määräystä keskeyttämisestäkään. Keskeyttäminen mahdollistaisi sen, että voitaisiin harkita tarkemmin tarvetta sulkea jäsen kokonaan Pariisin pöytäkirjan ulkopuolelle, ja keskeyttäminen voitaisiin kumota, jos olosuhteet muuttuvat.

               (10)Maailmanlaajuisena toimijana Euroopan unioni on keskeisellä sijalla YK:n
                  2
                ja muiden monenvälisten foorumien ja prosessien toimissa, joiden tavoitteena on saattaa Venäjän federaatio vastuuseen ilman edeltävää provokaatiota toteuttamastaan perusteettomasta hyökkäyksestä Ukrainaan, saada hyökkäys loppumaan ja varmistaa, että Ukrainan suvereniteettia, itsenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä. Venäjän ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti toteuttama hyökkäys Ukrainaan rikkoo vakavasti YK:n peruskirjan 2 artiklan 4 kohtaa, jossa kielletään väkivallalla uhkaaminen tai sen käyttäminen minkään valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista riippumattomuutta vastaan.

               (11)Edellä esitetyn perusteella ja tilanteen vakavuuden vuoksi sekä niin kauan kuin Venäjän federaatio ei noudata YK:n peruskirjan periaatteita ja kansainvälisiä velvoitteitaan on aiheellista keskeyttää Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 62 artiklan 3 kohdan mukaisesti reaktiona siihen, että Venäjä on ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti hyökännyt Ukrainaan.

               (12)Kolmannen eli Venäjän federaation merenkulkuhallinnon antamien todistusten tunnustamatta jättämistä koskevan pyynnön osalta todetaan, että tällaiset todistukset annetaan kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti ja Venäjän federaatio on edelleen Kansainvälisen merenkulkujärjestön jäsen, eikä Pariisin pöytäkirjalla ei ole toimivaltaa olla tunnustamatta tällaisia todistuksia. Tästä kannasta olisi ilmoitettava Ukrainan viranomaisille.

               (13)Unioni ei ole Pariisin pöytäkirjan sopimuspuoli. Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat Pariisin pöytäkirjan jäseniä, toimien yhdessä.

               (14)Sen vuoksi on tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot toimimaan unionin puolesta esitettävän kannan mukaisesti.

               (15)Yhteistyö Pariisin pöytäkirjan muiden kolmansien maiden (Kanada, Islanti, Norja ja Yhdistynyt kuningaskunta) kanssa satamavaltiovalvontakomiteassa on olennaisen tärkeää päätöksen tekemiseksi Venäjän federaation Pariisin pöytäkirjan jäsenyyden keskeyttämisestä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’Pariisin pöytäkirja’, yhteydessä unionin puolesta otettava kanta Venäjän federaation jäsenyyteen Pariisin pöytäkirjassa esitetään tämän päätöksen liitteessä I.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat Pariisin pöytäkirjan jäseniä, toimien yhdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/16/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta (EUVL L 131, 28.5.2009, s. 57).

                     (2)

                        Ks. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 11. erityisistunnossa 2 päivänä maaliskuuta 2022 annettu Ukrainaan kohdistuvan hyökkäyksen vastainen päätöslauselma ES-11/1 ja 4 päivänä maaliskuuta 2022 annettu Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston päätöslauselma 49/1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.4.2022
            COM(2022) 202 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan satamavaltiovalvontakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Venäjän federaation jäsenyyteen organisaatiossa

               LIITE

               Koskee PSCC55-kokouksen asiakirjaa PSCC55/11.1

               Unionin kanta on seuraava:

               (1)hyväksytään asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 5 esitetty lähestymistapa Ukrainan lipun alla purjehtivien alusten pysäyttämiseen Pariisin pöytäkirjan satamissa;

               (2)tuetaan aktiivisesti Venäjän federaation jäsenyyden keskeyttämistä Pariisin pöytäkirjassa sen Ukrainaan ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti kohdistaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi;

               (3)pyritään pääsemään Pariisin pöytäkirjan muiden jäsenten kuin Venäjän federaation välillä yksimielisyyteen siitä, että Venäjän federaation jäsenyys Pariisin pöytäkirjassa keskeytetään toistaiseksi;

               (4)hyväksytään asiakirjan PSCC55/11.1 kohdassa 7 esitetty lähestymistapa Venäjän federaation antamien lakisääteisten todistuskirjojen tunnustamatta jättämiseen.