               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.1.2020
            COM(2020) 24 final
            2020/0011(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan unionin edun vuoksi, väkivaltaa ja häirintää koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2019 yleissopimus (yleissopimus nro 190)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Ehdotetulla neuvoston päätöksellä valtuutetaan jäsenvaltiot ratifioimaan väkivallan ja häirinnän poistamista työelämässä koskeva Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimus (yleissopimus nro 190), johon voidaan viitata väkivaltaa ja häirintää koskevana Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2019 yleissopimuksena, jäljempänä ’yleissopimus’, unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Kuten #metoo ja siihen liittyvät liikkeet ovat viime aikoina tuoneet esiin, väkivalta ja häirintä työelämässä, sukupuoleen perustuva väkivalta ja häirintä mukaan luettuina, ovat yleisiä kaikkialla maailmassa. Ennaltaehkäisytoimia on tehostettava ja uhreja suojeltava.

               Tämän vuoksi 108. kansainvälisessä työkonferenssissa (ILOn 100-vuotisjuhlassa) 21. kesäkuuta 2019 hyväksyttiin väkivaltaa ja häirintää koskeva ILOn vuoden 2019 yleissopimus (nro 190) sekä väkivallan ja häirinnän poistamisesta vuonna 2019 annettu suositus (nro 206), jäljempänä ’suositus’.

               Yleissopimus on ensimmäinen kansainvälinen väline, jossa vahvistetaan erityiset työelämään liittyvän häirinnän ja väkivallan torjuntaa koskevat maailmanlaajuisesti sovellettavat normit ja täsmennetään valtioilta ja muilta asiaankuuluvilta toimijoilta edellytettävät toimenpiteet. Yleissopimuksella ja suosituksella pyritään luomaan osallistava, kokonaisvaltainen ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottava lähestymistapa väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi ja poistamiseksi työelämässä.

               Euroopan unioni (EU) on sitoutunut edistämään ihmisoikeuksia ja ihmisarvoista työtä, mukaan lukien turvalliset ja terveelliset työolot, ja naisten ja miesten tasa-arvoa sekä lopettamaan syrjinnän sekä sisäisesti että ulkosuhteissaan.

               Euroopan tason työmarkkinaosapuolet tekivät EU:ssa vuonna 2007 häirintää ja väkivaltaa työpaikalla koskevan työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen
                  1
               , joka perustui komission järjestämään Euroopan tason työmarkkinaosapuolten kuulemiseen työpaikkaväkivallasta ja sen vaikutuksista työterveyteen ja -turvallisuuteen
                  2
               . Se tarjoaa työnantajille, työntekijöille ja heidän edustajilleen toimintalähtöiset puitteet työpaikkakiusaamiseen ja -väkivaltaan liittyvien ongelmien tunnistamiseksi, ehkäisemiseksi ja hallitsemiseksi.

               On EU:n edun mukaista edistää omien sisäisten puitteidensa mukaisesti sellaisen kansainvälisen välineen täytäntöönpanoa, jolla torjutaan väkivaltaa ja häirintää työelämässä, koska yleissopimus koskee tiettyjä unionin oikeuden aloja mutta Euroopan unionista ei voi tulla sen sopimuspuolta. Yleissopimuksen sisältö ei aiheuta ongelmia unionin nykyisen säännöstön kannalta. Sen vuoksi on EU:n edun mukaista, että EU:n jäsenvaltiot ratifioivat yleissopimuksen. Tätä varten ja ottaen huomioon EU:n toimivallan yleissopimuksen kattamilla aloilla on tarpeen poistaa kaikki EU:n tason oikeudelliset esteet, jotka estävät EU:n jäsenvaltioita ratifioimasta yleissopimusta.

               2.1Yleissopimuksen sisältö

               Väkivaltaa ja häirintää koskevan ILOn vuoden 2019 yleissopimuksen (yleissopimus nro 190) sisältö voidaan tiivistää seuraavasti:

               Yleissopimuksen johdanto-osassa

               ·tunnustetaan kaikkien oikeus väkivallasta ja häirinnästä vapaaseen työelämään;

               ·tiedostetaan, että väkivalta ja häirintä työelämässä voivat olla ihmisoikeuksien loukkaamista tai väärinkäyttöä ja että väkivalta ja häirintä ovat uhka yhdenvertaisille mahdollisuuksille ja ovat tuomittavia ja ristiriidassa ihmisarvoisen työn kanssa;

               ·tiedostetaan, että väkivalta ja häirintä työelämässä vaikuttavat henkilön henkiseen, ruumiilliseen ja seksuaaliterveyteen, ihmisarvoon sekä perheympäristöön ja sosiaaliseen ympäristöön ja voivat estää ihmisiä, etenkin naisia, pääsemästä työmarkkinoille sekä pysymästä ja etenemästä työmarkkinoilla.

               Yleissopimuksen I osassa olevissa määritelmissä

               ·vahvistetaan yksi ”väkivallan ja häirinnän” määritelmä, joka kattaa sellaiset erilaiset kertaluonteiset tai toistuvina esiintyvät tuomittavat käyttäytymismuodot ja käytännöt tai niiden uhat, joilla pyritään aiheuttamaan tai jotka tosiasiallisesti tai todennäköisesti aiheuttavat ruumiillista, henkistä, seksuaalista tai taloudellista haittaa (1 artiklan 1 kohdan a alakohta);

               ·määritellään sukupuoleen perustuva väkivalta ja häirintä (1 artiklan 1 kohdan b alakohta);

               ·vahvistetaan, että väkivalta ja häirintä voidaan kansallisissa säädöksissä määritellä yhdeksi käsitteeksi tai eri käsitteiksi, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta väkivallan ja häirinnän yhden määritelmän soveltamiseen (1 artiklan 2 kohta).

               Soveltamisalaa koskevassa II osassa todetaan, että

               ·yleissopimuksella suojellaan työntekijän asemassa olevia ja muita työelämässä toimivia henkilöitä, mukaan lukien kansallisen lain ja käytännön mukaan määritellyt työntekijät sekä muut työtä tekevät henkilöt riippumatta heidän sopimusasemastaan, koulutettavat henkilöt, kuten harjoittelijat ja oppisopimuskoulutettavat, sellaiset työntekijät, joiden työsuhde on päättynyt, vapaaehtoistyöntekijät, työnhakijat sekä työnantajan valtuuksia käyttävät, velvollisuuksia suorittavat ja vastuita toteuttavat henkilöt (2 artikla);

               ·yleissopimusta sovelletaan ”työelämässä” esiintyvään väkivaltaan ja häirintään, joka ulottuu työpaikkaa laajemmalle ja kattaa työhön liittyvät tilat ja viestinnän, matkustamisen ja sosiaalisen toiminnan sekä työnantajan tarjoaman majoituksen ja matkat työhön ja työstä (3 artikla).

               Keskeisiä periaatteita koskevan III osan mukaan ratifioivien valtioiden on muun muassa

               ·otettava käyttöön osallistava, kokonaisvaltainen ja sukupuolitietoinen lähestymistapa väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi ja poistamiseksi työelämässä, mukaan lukien väkivallan ja häirinnän kieltäminen lainsäädännöllä (4 artiklan 2 kohta);

               ·varmistettava, että asiaan liittyvissä toimintaperiaatteissa käsitellään väkivaltaa ja häirintää (4 artiklan 2 kohdan b alakohta);

               ·otettava käyttöön kokonaisvaltainen strategia, jonka avulla pannaan täytäntöön väkivaltaa ja häirintää torjuvat toimenpiteet, ja varmistettava uhreille oikeuskeinojen ja tuen saatavuus (4 artiklan 2 kohdan c alakohta);

               ·hyväksyttävä säädökset ja toimintaperiaatteet, joilla varmistetaan oikeus työhön liittyvään tasa-arvoon ja yhdenvertaisuuteen, myös haavoittuvien tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta (6 artikla).

               Suojelua ja ehkäisemistä koskevan IV osan mukaan ratifioivien valtioiden on erityisesti

               ·toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väkivallan ja häirinnän ehkäisemiseksi työyhteyksissä (8 artikla);

               ·hyväksyttävä säädökset, joilla vaaditaan työnantajia toteuttamaan toimenpiteet ehkäistäkseen väkivaltaa ja häirintää muun muassa arvioimalla väkivallan ja häirinnän riskit sekä antamalla asianomaisille tietoa ja koulutusta (9 artikla).

               Ratifioivien valtioiden on lisäksi täytäntöönpanoa ja oikeuskeinoja koskevan V osan mukaan toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että asianmukaiset ja tehokkaat oikeuskeinot ovat helposti käytettävissä, tunnustettava lähisuhdeväkivallan vaikutukset ja, siinä määrin kuin se on kohtuullisesti mahdollista, lievennettävä sen vaikutuksia työelämässä sekä varmistettava, että työntekijöillä on oikeus poistua työtilanteesta, josta aiheutuu heille väkivallan ja häirinnän vuoksi välitöntä ja vakavaa vaaraa (10 artikla).

               Yleissopimuksessa on myös määräyksiä ohjauksesta, koulutuksesta ja valistuksesta.

               2.2Työelämässä esiintyvää väkivaltaa ja häirintää koskeva unionin lainsäädäntö

               Eräät yleissopimuksen näkökohdat, sellaisina kuin ne ovat täydennettyinä suosituksella, koskevat EU:n lainsäädännön kattamia aloja ja eritoten seuraavia:

               ·SEUT-sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan a ja i alakohta sekä 157 artiklan 3 kohta, joiden mukaan unioni tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa, kun on kyse työympäristön parantamisesta työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi sekä miesten ja naisten välisestä tasa-arvosta asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla sekä heidän kohteluaan työssä, sekä toteuttaa toimenpiteet, joilla varmistetaan miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltaminen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä;

               ·puitedirektiivi 89/391/ETY
                  3
               , joka kattaa kaikki työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen työpaikalla kohdistuvat riskit, mukaan lukien psykososiaaliset riskit, kuten häirinnän ja väkivallan;

               ·vuodelta 2007 oleva EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan (nykyinen SEUT-sopimuksen 155 artikla) nojalla tehty häirintää ja väkivaltaa työpaikalla koskeva työmarkkinaosapuolten puitesopimus
                  4
               , joka tarjoaa työnantajille, työntekijöille ja heidän edustajilleen toimintalähtöiset puitteet työpaikalla esiintyvien häirintään ja väkivaltaan liittyvien ongelmien tunnistamiseksi, estämiseksi ja käsittelemiseksi;

               ·työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys kaudelle 2014–2020
                  5
                ja komission tiedonanto ”Turvallisempi ja terveellisempi työ kaikille – EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön uudistaminen”
                  6
               , joissa korostetaan työpaikan psykososiaalisten riskien ehkäisemisen tehostamisen tärkeyttä;

               ·direktiivi 2006/54/EY
                  7
               , jossa käsitellään miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä ja johon sisältyy säännöksiä häirinnän ja sukupuolisen häirinnän kieltämisestä;

               ·direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista
                  8
               ;

               ·direktiivi 2000/43/EY rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta
                  9
               ;

               ·neuvoston päätökset
                  10
               , annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen ”Istanbulin yleissopimus”
                  11
                allekirjoittamisesta unionin puolesta ja neuvostossa vireillä olevat keskustelut unionin liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen, joka sisältää määräyksiä naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan, myös sukupuolisen häirinnän, ehkäisemisestä, tällaisen väkivallan uhrien suojelemisesta ja tekijöiden rankaisemisesta.

               Jotkin yleissopimuksen ja suosituksen näkökohdat liittyvät myös sellaisiin oikeudellisen yhteistyön ja uhrien oikeuksien
                  12
               , muuttoliikkeen, turvapaikan ja vapaan liikkuvuuden
                  13
                kaltaisiin unionin oikeuden kattamiin aloihin, joilla unionin johdetussa oikeudessa
                  14
                säädetään rikoksen uhrien ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista saada asianmukaista tietoa, tukea ja suojelua, osallistua rikosoikeudenkäyntimenettelyihin ja tulla tunnustetuiksi ja kohdelluiksi kunnioittavasti ja syrjimättömästi.

               Yleissopimus ja suositus sisältävät myös määräyksiä, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan erityisesti työehtosopimusneuvottelujen osalta.

               3.SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Ei sovelleta.

               4.VALTUUTUS RATIFIOIDA YLEISSOPIMUS UNIONIN EDUN MUKAISESTI

               Yleissopimuksessa käsitellään tiettyjä unionin oikeuden aloja, kuten työterveyttä ja ‑turvallisuutta, tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä, jotka ovat jo pitkälle säänneltyjä.

               Kun otetaan huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen laatimat ulkoista toimivaltaa koskevat säännöt
                  15
                ja erityisesti se, mitä on säädetty ILOn yleissopimusten tekemisestä ja ratifioinnista
                  16
               , jäsenvaltiot eivät voi yksinään ratifioida yleissopimusta, koska yleissopimuksen osat kuuluvat unionin toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan nojalla.

               EU itse ei voi kuitenkaan ratifioida ILOn yleissopimusta, koska ILOn perussäännön
                  17
                mukaan ainoastaan valtiot voivat olla tällaisten yleissopimusten osapuolia.

               Sen vuoksi EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tehdäkseen yhteistyötä yleissopimuksen ratifioinnissa ja siitä johtuvien sitoumusten täytäntöönpanossa
                  18
               .

               Neuvosto on vuodesta 2005 lähtien valtuuttanut jäsenvaltiot ratifioimaan EU:n edun vuoksi viisi ILOn yleissopimusta ja yhden ILOn pöytäkirjan, jotka kuuluvat osittain unionin toimivaltaan
                  19
               .

               Yleissopimuksen keskeiset määräykset eivät aiheuta ongelmia unionin nykyisen säännöstön kannalta. ILOn perussäännön 19 artiklan 8 kohdan mukaisesti yleissopimuksessa vahvistetaan vähimmäisvaatimukset. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:n lainsäädäntö voi olla ILOn normeja tiukempi ja päinvastoin
                  20
               .

               Ehdotetulla neuvoston päätöksellä näin ollen valtuutetaan jäsenvaltiot ratifioimaan unionin edun vuoksi ne yleissopimuksen osat, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan, ja suositellaan niitä pyrkimään tekemään se vuoden 2022 loppuun mennessä.

               5.OIKEUSPERUSTA

               5.1Menettelyllinen oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 218 artiklan 6 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kansainvälisen sopimuksen tehneen järjestön jäsen
                  21
               .

               5.2Aineellinen oikeusperusta

               5.2.1Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen kansainvälisen sopimuksen tavoitteen ja sisällön perusteella, joka ratifioidaan unionin edun vuoksi. Jos sopimuksella on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää. Kun sopimuksella on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

               5.2.2 Soveltaminen nyt käsiteltävään asiaan (ks. tällä hetkellä 2 kohdassa esitetyt tiedot unionin lainsäädännöstä)

               Yleissopimus sisältää myös syrjimättömyyttä, oikeudellista yhteistyötä ja uhrien oikeuksia koskevia osatekijöitä, mutta sen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyy sosiaalipolitiikkaan, erityisesti työympäristön parantamiseen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi (SEUT-sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan a alakohta) ja miesten ja naisten väliseen tasa-arvoon siltä osin kuin on kyse heidän mahdollisuuksistaan työmarkkinoilla ja kohtelustaan työssä (SEUT-sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan i alakohta) – näillä aloilla on jo annettu direktiivejä SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan nojalla – sekä miesten ja naisten tasa-arvoisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamiseen työtä ja ammattia koskevissa kysymyksissä SEUT-sopimuksen 157 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Yleissopimuksen tavoitteella ja sisällöllä on liittymäkohtia myös 19 artiklan nojalla tapahtuvaan syrjinnän torjuntaan.

               Näin ollen ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan a alakohdan, 153 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 157 artiklan 3 kohdan kanssa.

               6.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohta, 153 artiklan 1 kohdan a alakohta, 153 artiklan 1 kohdan i alakohta ja 157 artiklan 3 kohta, jotka muodostavat pääasiallisen oikeusperustan unionin lainsäädännölle, joka koskee työterveyttä ja -turvallisuutta sekä miesten ja naisten tasa-arvoa työssä ja ammatissa, yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan kanssa.

               2020/0011 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan unionin edun vuoksi, väkivaltaa ja häirintää koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2019 yleissopimus (yleissopimus nro 190)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 153 artiklan 1 kohdan a ja i alakohdan, 157 artiklan 3 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälinen työkonferenssi hyväksyi vuonna 2019 pidetyssä 108. istunnossaan väkivallan ja häirinnän poistamista työelämässä koskevan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen, johon voidaan viitata väkivaltaa ja häirintää koskevana vuoden 2019 yleissopimuksena nro 190, jäljempänä ’yleissopimus’.

               (2)Unioni edistää sellaisten työoikeutta koskevien kansainvälisten yleissopimusten ratifiointia, jotka Kansainvälinen työjärjestö on luokitellut ajan tasalle saatetuiksi, jotta voidaan edistää ihmisarvoista työtä kaikille, työterveyttä ja -turvallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa sekä torjua syrjintää.

               (3)Jotkin yleissopimuksen määräykset kuuluvat sosiaalipolitiikkaa koskevan unionin säännöstön piiriin SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan, 153 artiklan 1 kohdan a ja i alakohdan sekä 157 artiklan 3 kohdan mukaisesti siltä osin kuin on kyse työterveydestä ja -turvallisuudesta sekä miesten ja naisten tasa-arvosta työssä ja ammatissa
                  22
               . Jotkin yleissopimuksen määräykset kuuluvat syrjimättömyyttä koskevan unionin säännöstön piiriin
                  23
               .

               (4)Näin ollen jotkin yleissopimuksen osat kuuluvat unionin toimivaltaan, eivätkä jäsenvaltiot voi näiden osien osalta tehdä sitoumuksia unionin toimielinrakenteen ulkopuolella
                  24
               .

               (5)Unioni ei voi ratifioida yleissopimusta, koska ainoastaan jäsenvaltiot voivat liittyä siihen.

               (6)Tässä tilanteessa jäsenvaltiot olisi valtuutettava ratifioimaan unionin toimivaltaan kuuluvat yleissopimuksen osat toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Jäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan väkivaltaa ja häirintää koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2019 yleissopimus (yleissopimus nro 190) Euroopan unionille SEUT-sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan, 153 artiklan 1 kohdan a ja i alakohdan sekä 157 artiklan 3 kohdan nojalla annettuun toimivaltaan kuuluvilta osilta.

               2 artikla

               Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimet yleissopimuksen ratifiointikirjojensa tallettamiseksi Kansainvälisen työtoimiston pääjohtajan huostaan mahdollisimman pian ja mielellään ennen 31 päivää joulukuuta 2022.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        KOM(2007) 686.

                     (2)

                        C/2004/5220.

                     (3)

                        Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1–8).

                     (4)

                        KOM(2007) 686.

                     (5)

                        COM(2014) 332 final.

                     (6)

                        COM(2017) 12 final.

                     (7)

                        EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23–36. Vastaavia säännöksiä on myös miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13 päivänä joulukuuta 2004 annetussa neuvoston direktiivissä 2004/113/EY (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37–43) ja miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/41/EU (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1–6).

                     (8)

                        EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16–22.

                     (9)

                        EYVL L 180, s. 22–26.

                     (10)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/865, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvien asioiden osalta (EUVL L 131, 20.5.2017, s. 11–12); neuvoston päätös (EU) 2017/866, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta turvapaikanhaun ja palauttamiskiellon osalta (EUVL L 131, 20.5.2017, s. 13–14).

                     (11)

                        Euroopan neuvoston yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, Euroopan neuvoston sopimuspalvelut – nro 210, saatavilla osoitteessa
                  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168008482e
                  .

                     (12)

                        SEUT-sopimuksen 82, 83, 84 ja 156 artikla.

                     (13)

                        SEUT-sopimuksen 21, 46, 78 ja 79 artikla.

                     (14)

                        Direktiivi 2012/29/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57–73).

                     (15)

                        Euroopan unionin tuomioistuimen AETR-tuomio, asia 22/70, 31.3.1971, Kok., 1971, 263.

                     (16)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 2/91, 19.3.1993, Kok. 1993-I, s. 1061, ILOn kemikaaleja koskevasta yleissopimuksesta nro 170.

                     (17)

                        ILOn perussääntö, 1 artiklan 2 kohta.

                     (18)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 2/91 (ks. edellä), 36, 37 ja 38 kohta.

                     (19)

                        Neuvoston päätös, tehty 14 päivänä huhtikuuta 2005, jäsenvaltioille annettavasta valtuutuksesta ratifioida Euroopan yhteisön edun vuoksi merenkulkijoiden henkilöllisyystodistusta koskeva Kansainvälisen työjärjestön yleissopimus nro 185 (EUVL L 136, 30.5.2005, s. 1); neuvoston päätös, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2007, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan yhteisön edun vuoksi, merityötä koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2006 yleissopimus (EUVL L 161, 22.6.2007, s. 63); neuvoston päätös, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2010, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan, Euroopan unionin edun vuoksi, kalastusalan työtä koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2007 yleissopimus (yleissopimus nro 188) (EUVL L 145, 11.6.2010, s. 12); neuvoston päätös 2014/52/EU, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun vuoksi työturvallisuutta kemikaaleja käytettäessä koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1990 yleissopimus (yleissopimus nro 170); neuvoston päätös 2014/51/EU, annettu 28 päivänä tammikuuta 2014, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun vuoksi kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskeva Kansainvälisen työjärjestön vuoden 2011 yleissopimus (yleissopimus nro 189); neuvoston päätös (EU) 2015/2071, annettu 10 päivänä marraskuuta 2015, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja rikosasioissa tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön liittyviä kysymyksiä koskevien pöytäkirjan 1–4 artiklan osalta (EUVL L 301, 18.11.2015); neuvoston päätös (EU) 2015/2037, annettu 10 päivänä marraskuuta 2015, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta ratifioimaan Euroopan unionin edun mukaisesti pakollista työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön vuoden 1930 sopimuksen vuoden 2014 pöytäkirja sosiaalipolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta (EUVL L 298, 14.11.2015).

                     (20)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 2/91 (ks. edellä), 18 kohta.

                     (21)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 2/91 (ks. edellinen alaviite) kemikaaleja koskevasta yleissopimuksesta nro 170 ja unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa vastaan neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (22)

                        Neuvoston direktiivi 89/391/ETY, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1–8), Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (uudelleenlaadittu toisinto) (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23–36) sekä neuvoston direktiivi 2004/113/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37–43) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin sekä neuvoston direktiivin 86/613/ETY kumoamisesta (EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1–6).

                     (23)

                        Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16–22) ja neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22–26).

                     (24)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen lausunto 2/91, 19.3.1993, Kok., 1993-I, s. 1061, 26 kohta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.2.2020
            COM(2020) 59 final
            2020/0027(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Chicagon yleissopimuksen useisiin liitteisiin tehtävien muutosten hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) neuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen, jäljempänä 'Chicagon yleissopimus', liitteiden jäljempänä lueteltujen muutosten suunniteltuun hyväksymiseen ICAOn neuvoston 219. istunnossa:

               –Liitteeseen 1 tehtävän muutoksen 176 hyväksyminen

               –Liitteeseen 3 tehtävän muutoksen 79 hyväksyminen

               –Liitteeseen 4 tehtävän muutoksen 61 hyväksyminen

               –Liitteen 6 osaan I tehtävän muutoksen 44 hyväksyminen

               –Liitteen 6 osaan II tehtävän muutoksen 37 hyväksyminen

               –Liitteen 6 osaan III tehtävän muutoksen 23 hyväksyminen

               –Liitteen 10 niteeseen I tehtävän muutoksen 92 hyväksyminen

               –Liitteen 10 niteeseen II tehtävän muutoksen 92 hyväksyminen

               –Liitteeseen 11 tehtävän muutoksen 52 hyväksyminen

               –Liitteeseen 13 tehtävän muutoksen 18 hyväksyminen

               –Liitteen 14 niteeseen I tehtävän muutoksen 15 hyväksyminen

               –Liitteen 14 niteeseen II tehtävän muutoksen 9 hyväksyminen

               –Liitteeseen 15 tehtävän muutoksen 41 hyväksyminen

               –Liitteen 16 niteeseen I tehtävän muutoksen 13 hyväksyminen

               –Liitteen 16 niteeseen II tehtävän muutoksen 10 hyväksyminen

               –Liitteen 16 niteeseen III tehtävän muutoksen 1 hyväksyminen

               –Liitteeseen 18 tehtävän muutoksen 13 hyväksyminen

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kansainvälisen siviili‑ilmailun yleissopimus

               Chicagon yleissopimuksen tavoitteena on säännellä kansainvälistä lentoliikennettä. Chicagon yleissopimus tuli voimaan 4. huhtikuuta 1947, ja sillä perustettiin kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO).

               Kaikki jäsenvaltiot ovat Chicagon yleissopimuksen sopimuspuolia.

               2.2.Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvosto

               ICAO on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö. Sen tavoitteena on kehittää kansainvälisen lentoliikenteen periaatteita ja tekniikoita sekä edistää kansainvälisen lentoliikenteen suunnittelua ja kehittämistä.

               ICAOn neuvosto on ICAOn pysyvä elin, ja sen jäseniä ovat 36 sopimusvaltiota, jotka ICAOn yleiskokous valitsee kolmeksi vuodeksi. ICAOn neuvostossa on kaudella 2019–2022 useita jäsenvaltioita.

               Chicagon yleissopimuksen 54 artiklassa lueteltuihin ICAOn neuvoston pakollisiin tehtäviin kuuluu Chicagon yleissopimuksen liitteiksi otettavien kansainvälisten standardien ja suositeltujen menettelytapojen hyväksyminen.

               2.3.Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvoston suunniteltu säädös

               ICAOn neuvoston on määrä hyväksyä 219. istunnossaan Chicagon yleissopimuksen liitteiden muutokset, jäljempänä 'suunnitellut säädökset'. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään neuvoston päätösehdotuksen liitteessä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               ICAOn neuvoston on määrä hyväksyä 219. istunnossaan, joka alkaa 2. maaliskuuta 2020, useita

               muutoksia useisiin Chicagon yleissopimuksen liitteisiin turvallisuuden, ympäristön ja lentoliikenteen osalta. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään neuvoston päätösehdotuksen liitteessä.

               Liitteessä viitataan kunkin kohdan osalta myös asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön. Tästä seuraa, että kaikki viittauksen kohteena olevat muutokset kuuluvat suurelta osin unionin lainsäädännön soveltamisalaan ja näin ollen unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               Tässä yhteydessä, kun otetaan huomioon asiaa koskeva unionin lainsäädäntö, unionin puolesta ICAOn neuvoston 219. istunnossa otettava kanta on tukea ehdotettuja muutoksia.  Joissakin tapauksissa tällaiseen myönteiseen kantaan sisältyy yksityiskohtia koskevia huomautuksia, jotka eivät kuitenkaan vaikuta yleisiin periaatteisiin ehdotettujen muutosten taustalla. Kaikki yksityiskohtaiset tiedot esitetään neuvoston päätösehdotuksen liitteessä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä 'SEUT-sopimus', 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  1
               .

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvosto on sopimuksella (kansainvälinen siviili-ilmailun yleissopimus) perustettu elin.

               Säädökset, jotka kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvoston on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitelluilla säädöksillä on oikeusvaikutuksia, koska niillä muutetaan useita standardeja, joilla voidaan luoda Chicagon yleissopimuksen 37 ja 38 artiklan mukainen sitova oikeudellinen velvoite.

               Lisäksi muutoksissa esitetään joukko suosituksiksi nimettyjä muutoksia. Nämä suositukset ovat nimityksestään huolimatta luonteeltaan sellaisia, että ne muuttavat jo olemassa olevien standardien mukaista oikeudellista tilannetta.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalista kehystä.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen liikennepolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0027 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Chicagon yleissopimuksen useisiin liitteisiin tehtävien muutosten hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälistä siviili-ilmailua koskeva yleissopimus, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, joka sääntelee kansainvälistä lentoliikennettä, tuli voimaan 4 päivänä huhtikuuta 1947. Sillä perustettiin kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO).

               (2)Jäsenvaltiot ovat Chicagon yleissopimuksen sopimusvaltioita ja ICAOn jäseniä, ja unionilla on tarkkailijan asema tietyissä ICAOn elimissä.

               (3)Chicagon yleissopimuksen 54 artiklan mukaan ICAOn neuvosto voi hyväksyä kansainvälisiä standardeja ja suositeltuja menettelytapoja.

               (4)ICAOn neuvoston on määrä hyväksyä 219. istunnossaan, joka alkaa 2. maaliskuuta 2020, useita muutoksia useisiin Chicagon yleissopimuksen liitteisiin turvallisuuden, ympäristön ja lentoliikenteen osalta. Kyseessä ovat liitteet 1, 3, 4, 6, 10, 11, 13, 14, 15, 16 ja 18.

               (5)On aiheellista määrittää kanta, joka on otettava unionin puolesta ICAOn neuvostossa, koska ehdotetuilla muutoksilla on oikeusvaikutuksia ja ne voivat kokonaan tai osittain vaikuttaa ratkaisevasti tämän päätöksen liitteessä tarkoitetun unionin lainsäädännön sisältöön. Kun suunnitellut muutokset on hyväksytty, ne sitovat kaikkia ICAOn jäseninä olevia valtioita, myös kaikkia EU:n jäsenvaltioita, Chicagon yleissopimuksen mukaisesti ja sen määrittämissä rajoissa. Jos sopimusvaltiot aikovat poiketa standardista, niiden on Chicagon yleissopimuksen 38 artiklan mukaan ilmoitettava siitä ICAOlle eroavaisuuksien ilmoittamista koskevan mekanismin mukaisesti.

               (6)Unioni kannattaa muutoksissa esitettyjä politiikkoja, koska ne parantavat osaltaan ilmailun turvallisuutta ja ympäristönormeja.

               (7)Unionin kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä ICAOn neuvostossa, toimien yhdessä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta IACOn neuvoston 219. istunnossa otettava kanta määritetään liitteessä.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne unionin jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä ICAOn neuvostossa, toimien yhdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.2.2020
            COM(2020) 59 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Chicagon yleissopimuksen useisiin liitteisiin tehtävien muutosten hyväksymiseen

               LIITE

               Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Chicagon yleissopimuksen useisiin liitteisiin tehtävien muutosten hyväksymiseen

               1.Unionin puolesta otettava kanta

               ICAOn neuvosto aikoo 2. maaliskuuta 2020 alkavassa 219. istunnossaan hyväksyä muutoksia useisiin Chicagon yleissopimuksen liitteisiin turvallisuuden, ympäristön ja lentoliikenteen aloilla. ICAOn neuvoston 219. istunnossa unionin puolesta otettava kanta – ottaen huomioon asiaa koskeva unionin lainsäädäntö – esitetään jäljempänä.

               1.1.Muutos 176 henkilöstön lupakirjoja koskevaan liitteeseen 1 (esityslistan kohta 15)

               Tuetaan muutosta.

               Erityisesti kun on kyse mukauttamisesta muutokseen 5, joka koskee lennonvarmistuspalvelujen menettelyitä ja koulutusta (PANS-TRG, asiakirja 9868), tuki annetaan seuraavin ehdotuksin, joilla pyritään varmistamaan asianmukainen joustavuus innovatiivisten ilma-alusten kehittämisen yhteydessä:

               ·poistetaan kaikki viittaukset erityisiin simulaatiokoulutuslaitteisiin (FSTD), joita käytetään MPL-lupakirjaan (Multi-cre Pilot License) tähtäävillä kursseilla, joihin viitataan Chicagon yleissopimuksen liitteessä 1 olevassa lisäyksessä 3 olevassa simuloitua lentoa koskevassa 3 jaksossa;

               ·määritellään ’pystysuoraan nouseva lentokone’ seuraavasti: ’pystysuoraan nousevalla lentokoneella’ tarkoitetaan ilma-alusta, joka saa pystysuuntaisen nostovoiman sekä lennon aikana tarvittavan työntö- ja nostovoiman muodoltaan tai asennoltaan muunneltavista roottoreista tai moottoreista/työntövoimalaitteista, jotka on asennettu tai jotka sisältyvät kiinteästi runkoon tai siipiin; vaihtoehtoisesti poistetaan ainakin kiinteitä siipiä koskevat kriteerit.

               1.2.Muutos 79 kansainvälisen ilmailun sääpalvelua koskevaan liitteeseen 3 (esityslistan kohta 16)

               Tuetaan muutosta.

               1.3.Muutos 61 ilmailukarttoja koskevaan liitteeseen 4 (esityslistan kohta 17)

               Tuetaan muutosta.

               1.4.Muutokset 44, 37 ja 23 ilma-alusten lentotoimintaa koskevassa liitteessä 6 oleviin osiin I, II ja III (esityslistan kohdat 18, 19 ja 20)

               Tuetaan muutoksia, lukuun ottamatta seuraavaa: muutoksilla 44, 37 ja 23 lentotoiminnan harjoittajalle asetettu velvoite pitää mukanaan 83 a artiklan mukaisen sopimuksen oikeaksi todistettuja jäljennöksiä ilma-aluksessa, johon tällaista sopimusta sovelletaan. Tämä vaatimus on työläs, eikä siitä ole turvallisuuden kannalta hyötyä. Tämä muutos on siksi hylättävä.

               1.5.Muutos 92 ilmailuviestintää koskevaan liitteeseen 10, niteet I ja II (esityslistan kohdat 21 ja 22)

               Tuetaan muutosta.

               1.6.Muutos 52 ilmaliikennepalvelua koskevaan liitteeseen 11 (esityslistan kohta 23)

               Tuetaan muutosta.

               1.7.Muutos 18 lento-onnettomuustutkintaa koskevaan liitteeseen 13 (esityslistan kohta 24)

               Tuetaan muutosta huomautuksin.

               1.8.Muutokset 9 ja 15 lentopaikkoja koskevaan liitteeseen 14, niteet I ja II (esityslistan kohdat 25 ja 26)

               Tuetaan muutosta.

               1.9.Muutos 41 liitteeseen 15 (esityslistan kohta 27)

               Tuetaan muutosta.

               1.10.Muutokset 1, 10 ja 13 liitteeseen 16, niteet I, II ja III (esityslistan kohdat 28, 29 ja 30)

               Tuetaan muutoksia.

               1.11.Muutos 13 liitteeseen 18 (esityslistan kohta 31)

               Tuetaan muutosta.

               2.Ehdotetun kannan yksityiskohtainen perustelu kunkin kohdan osalta

               1.[This seems to be a numbering mistake. Please remove the redundant point]

               2.

               2.1.Muutos 176 henkilöstön lupakirjoja koskevaan liitteeseen 1 (esityslistan kohta 15)

               Ehdotettu muutos sisältää mukautuksen lennonvarmistuspalvelujen menettelyitä ja koulutusta koskevaan muutokseen 5 (PANS-TRG, asiakirja 9868) seuraavien osalta: uudet määritelmät, lennonselvittäjiä koskevien vaatimusten päivittäminen tietojen, taitojen ja kokemuksen osalta sekä lennonjohdon
                     työpaikkakouluttajien (OJTI) koulutusta koskevien määräysten käyttöönotto, muutos pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskeviin määräyksiin ja vähäiset päivitykset voimassa oleviin määräyksiin.

               Yksityiskohdat on esitetty kohdissa 2.1.2–2.1.4.

               2.1.1.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139
                  1
               , komission asetus (EU) N:o 1178/2011
                  2
               , komission asetus (EU) N:o 1321/2014
                  3
               , komission asetus (EU) 2015/340
                  4
               , komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373
                  5

               2.1.2.Mukauttaminen PANS-TRG-menettelyitä koskevaan muutokseen 5

               Muutoksella mukautetaan voimassa olevat määritelmät ja määräykset PANS-TRG-menettelyissä käyttöön otettuun uuteen kompetenssiperustaisen koulutuksen ja arvioinnin menetelmään. Muutoksella myös päivitetään viittauksia PANS-TRG-menettelyihin ja otetaan käyttöön muita määritelmiä, kuten ’valvonta’, ’ohjaava ohjaaja’ ja ’avustava ohjaaja’ sekä ’uhkatekijöiden ja virheiden hallinta’, jotta voidaan tukea päivitettyjä standardeja ja suositettuja menetelmiä (SARP).

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta seuraavin ehdotuksin:

               ˗poistetaan kaikki viittaukset erityisiin simulaatiokoulutuslaitteisiin (FSTD), joita käytetään MPL-lupakirjaan (Multi-crew Pilot License) tähtäävillä kursseilla, joihin viitataan Chicagon yleissopimuksen liitteessä 1 olevassa lisäyksessä 3 olevassa simuloitua lentoa koskevassa 3 jaksossa. Perustelu: ICAOn asiakirjassa 9625 mainitaan jo, mitä laitetta kussakin MPL-koulutuselementissä on määrä käyttää. Poistamalla viittaukset kyseisestä ehdotuksesta vältetään päällekkäiset viittaukset;

               ˗mukautetaan (Chicagon yleissopimuksen liitteessä 1 oleva) pystysuoraan nousevan lentokoneen määritelmä unionissa käytössä olevaan määritelmään (unionin lainsäädännössä tarkoitetaan ”’pystysuoraan nousevalla lentokoneella’ ilma-alusta, joka saa pystysuuntaisen nostovoiman sekä lennon aikana tarvittavan työntö- ja nostovoiman muodoltaan tai asennoltaan muunneltavista roottoreista tai moottoreista/työntövoimalaitteista, jotka on asennettu tai jotka sisältyvät kiinteästi runkoon tai siipiin”
                  6
               ) tai vaihtoehtoisesti ainakin muutetaan sitä poistamalla kiinteitä siipiä koskevat kriteerit. Perustelu: näin varmistetaan joustavuus, jota tarvitaan uusien innovatiivisen ilma-alusten kehittämiseksi.

               Jos näitä ehdotuksia ei oteta huomioon, muutosta olisi kuitenkin tuettava, koska se on yleisesti ottaen hyödyllinen.

               2.1.3.Lennonselvittäjiä koskevien vaatimusten päivittäminen tietojen, taitojen ja kokemuksen osalta sekä lennonjohdon työpaikkakouluttajien (OJTI) koulutusta koskevien määräysten käyttöönotto

               Ehdotetulla muutoksella päivitetään lennonselvittäjiä koskevia tieto-, taito- ja kokemusvaatimuksia sekä otetaan käyttöön standardi, jolla selkeytetään lennonjohtajaharjoittelijoita valvoville lennonjohtajille asetettuja vaatimuksia.  Harjoittelijakokemusta koskevia standardeja ehdotetaan muutettaviksi, jotta voidaan parantaa sanamuotoa ja ottaa käyttöön kompetenssin osoittaminen osana koulutusta. Lisäksi täsmennetään sanamuotoa, joka koskee ajanjaksoa, jonka kuluessa tarvittava kokemus on hankittava.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.1.4.Pystysuoraan nousevaa lentokonetta koskevat määräykset ja vähäiset päivitykset voimassa oleviin määräyksiin

               ICAOn neuvosto hyväksyi vuonna 2014 muutoksen, jolla jatkettiin siirtymätoimenpiteiden voimassaoloa pystysuoraan nousevien lentokoneiden luokan osalta, jotta tällaisten lentokoneiden käyttöönotto tuli mahdolliseksi. Sittemmin on ilmaantunut odottamattomia tapahtumia ja viivästymisiä, minkä vuoksi sertifiointitestauksessa ei ole sertifioitu yhtäkään pystysuoraan nousevaa lentokonetta. Siksi on tarpeen jatkaa siirtymätoimenpiteiden voimassaoloa. Koska ensimmäinen pystysuoraan nouseva lentokone on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2020, siirtymätoimenpiteitä ehdotetaan jatkettavaksi 5. maaliskuuta 2025 saakka. Muutos sisältää myös vähäisiä päivityksiä mittarilentokelpuutuksen edellyttämiin tietoihin, jotta ne vastaisivat nykyteknologiaa ja jotta voitaisiin edistää pyrkimyksiä sisällyttää suorituskykyyn perustuva navigointi osaksi jo olemassa olevia operaatioita.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.Muutos 79 kansainvälisen ilmailun sääpalvelua koskevaan liitteeseen 3 (esityslistan kohta 16)

               2.2.1.Kuvaus

               Ehdotettu muutos, joka perustuu meteorologiapaneelin neljänteen kokoukseen (METP/4), koskee seuraavia: ICAOn malli säätietojen vaihtamiseksi (ICAO meteorological information exchange model – IWXXM), kansainvälisten lentoväylien tulivuoriseuranta (international airways volcano watch – IAVW), alue-ennusteiden maailmanlaajuinen järjestelmä (world area forecast system – WAFS), SIGMET, AIRMET ja GAMET
                  7
               .

               Yksityiskohdat on esitetty kohdissa 2.2.3–2.2.15.

               2.2.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373

               2.2.3.Resuspensoitunut vulkaaninen tuhka
                  8

               Ehdotetulla muutoksella pyritään helpottamaan raportoimista resuspensoituneesta vulkaanisesta tuhkasta. Tässä yhteydessä on muutettava vulkaanisen tuhkan tiedotuskeskuksen (VAAC) määritelmää (joka annetaan Chicagon yleissopimuksen liitteessä 3 olevassa 1 luvussa) ja vulkaanista tuhkaa koskevan tiedotteen mallia (joka esitetään Chicagon yleissopimuksen liitteessä 3 olevassa taulukossa A2-1). VAAC:n määritelmästä ehdotetaan poistettavaksi rajoittava englanninkielinen ilmaisu ’following volcanic eruptions’, jotta VAAC:lla olisi paremmat edellytykset antaa tiedotteita. Vulkaanista tuhkaa koskevan tiedotteen mallissa (taulukko A2-1) ehdotetaan muutettavaksi esimerkkisaraketta, jotta olisi selvää, miten mallin sarakkeessa sallittua terminologiaa käytetään asianmukaisesti. Lisäksi siinä ehdotetaan, että parannetaan kahta muuta VA ADVISORY -mallipohjan kohtaa, jotka liittyvät tulivuorten numerointiin, jotta ne vastaisivat IAVCEI:n (International Association of Volcanology and Chemistry of the Earth’s Interior) tietokannan uusimpia tietoja, ja että päivitetään satelliittiviitetietoja.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.4.Laadunhallintajärjestelmä sääpalvelun tarjoamiseksi

               Ehdotetulla muutoksella päivitetään Chicagon yleissopimuksen liitteessä 3 olevia viittauksia, jotta ne vastaisivat tämänhetkistä laadunhallintajärjestelmää koskevaa ohjeistusta. Päivitys on tarpeen, sillä ICAO ja Maailman ilmatieteen järjestö ovat lakkauttaneet seuraavat julkaisut:

               ·ICAO Manual on the Quality Management System for the Provision of Meteorological Service to International Air Navigation (Doc 9873)

               ·WMO 1001, Manual on/Guide to the Quality Management System for the Provision of Meteorological Service for International Air Navigation.

               Tuorein asiaa koskeva julkaisu on WMO-N0. 1100, Guide to the Implementation of Quality Management Systems for National Meteorological and Hydrological Services and other Relevant Service Providers.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.5.SIGMET-tietojen yhdenmukaistaminen

               Ehdotetulla muutoksella pyritään Chicagon yleissopimuksen liitteessä 3 esitetyn suosituksen mukaisesti koordinoimaan SIGMET-tietojen antamista säävalvontatoimistojen välillä. Näin voidaan korjata se epäkohta, että SIGMET-tiedot ovat ristiriitaisia tai puuttuvat kokonaan joissakin osissa maailmaa. Koska SIGMET-tietojen yhdenmukaistamisessa on edistytty joillakin alueilla kahden- tai monenvälisillä koordinointitoimilla, METP/4 ehdottaa, että kaikki valtiot, jotka ovat velvollisia antamaan SIGMET-tietoja, noudattavat suositeltua käytäntöä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.6.Karttamallit (MODEL VAG ja MODEL SVA) liitteessä 3 olevassa lisäyksessä 1

               Ehdotetaan muutettavaksi Chicagon yleissopimuksen liitteen 3 olevassa lisäyksessä 1 olevia karttamalleja, jotta ne kuvaisivat vulkaanisten tuhkapilvien sijaintia ja laajuutta. Tässä yhteydessä ehdotetaan myös korjattavaksi lisäyksessä 1 olevissa karttamalleissa MODEL VAG ja MODEL SVA todetut puutteet, jotka liittyvät erityisesti karttaennusteisiin, polygonien esittämiseen vulkaanisten tuhkapilvien kattavuuden kuvaamiseksi sekä pilvikerroksiin. Maailman ilmatieteen järjestö (WMO), joka hallinnoi (kaikkia) lisäyksessä 1 käytettyjä karttamalleja, on kehittänyt enintään kaksi esimerkkiä kumpaakin mallikarttaa (MODEL VAG ja MODEL SVA) varten.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.7.Alue-ennusteiden maailmanlaajuisen järjestelmän tiedot (WAFS-tiedot)

               Ehdotetulla muutoksella parannetaan WAFS-ennusteita, kuten ICAOn ja WMO:n Meteorology Divisional Meeting -kokouksen (MET/14, 2014) päätelmissä vaadittiin. Päätelmissä vaadittiin muun muassa, että a) parannetaan riskejä koskevien hilaruudukkojen (esim. turbulenssi-, jäätämis- ja kuuropilviennusteet) horisontaalista tarkkuutta nykyisestä 1,25 asteen horisontaalisesta etäisyydestä 0,25 asteeseen ja b) tehdään muutoksia ennustettaviin parametreihin.  Riskejä koskevien hilaruudukkojen tarkkuuden paranemisen lisäksi turbulenssi- ja jäätämispotentiaalia koskevat tiedot voidaan korvata tiedoilla turbulenssin ja jäätämisen vakavuudesta. Lisäksi pilvessä esiintyvää turbulenssia koskevat hilapiste-ennusteet voidaan korvata uusilla turbulenssin vakavuutta koskevilla hilapiste-ennusteilla, jotka ulotetaan koskemaan lentopintoja (FL)100, FL140 ja FL180. Kun näitä uusia turbulenssitasoja käytetään yhdessä kuuropilviä koskevan hilaruudukon kanssa, saadaan tieteellisesti luotettavampia turbulenssitietoja kuin tämänhetkisellä pilvessä esiintyvää turbulenssia koskevalla algoritmilla. WAFS-ennusteiden horisontaaliseen ja vertikaalisen tarkkuuden parannuksilla pyritään vastaamaan kaikkiin ilmailuteollisuuden tarpeisiin.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.8.Trooppisia sykloneita koskevat tiedotteet ja SIGMET-sanomat

               Ehdotetaan muutettaviksi trooppisia sykloneita koskevia tiedotteita ja SIGMET-sanomia, jotta voidaan korjata ja vähentää epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita niiden muodossa. Ehdotetut muutokset auttaisivat välttämään käyttäjien väärintulkinnat ja siitä johtuvat turvallisuusriskit. Lisäksi ne parantaisivat kyseisten tiedotteiden ja sanomien validointia ja muuntamista perinteisistä aakkosnumeerisista koodeista (TAC) ICAOn IWXXM-malliin, jotta voidaan estää IWXXM-virheet.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.9.Avaruussäätiedotteet

               Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on parantaa voimassa olevia avaruussäämääräyksiä. Tällaisten parannusten ansiosta voidaan yhdistää useampi kuin yksi avaruussäähän vaikuttava tekijä (maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS), säteily, satelliittiviestintä (SATCOM) ja HF-yhteydet (HF COM)) samalla intensiteetillä yhdeksi avaruussäätiedotteeksi ja kuvata kaikkia avaruussääilmiöitä leveyspiirien avulla. Lisäksi ehdotetulla tekstillä parannetaan annettujen tietojen vertikaalista tarkkuutta.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.10.METAR-sanomien puuttuvien ja/tai virheellisten parametrien ilmoittaminen

               Ehdotetulla muutoksella pyritään varmistamaan, että IWXXM-mallissa voidaan ilmoittaa helposti METAR-sanomien TAC-muotoiset puuttuvat ja/tai virheelliset sitovat parametrit, jotta voidaan välttää virheet validointiprosessissa heti, kun tiedot on muunnettu TAC-muodosta IWXXM-mallin tiedoiksi. METP katsoo, että vinoviivan (/) käyttö puuttuvan luvun tai kirjaimen ilmoittamiseksi säätiedotteiden tekstissä on olennainen ehdotus IWXXM-malliin ja järjestelmänlaajuiseen tietojen hallintaan (SWIM) siirtymisen kannalta.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.11.Tarkistetut Eddy Dissipation Rate -skaalan (EDR) kynnysarvot

               Ehdotuksella pyritään päivittämään Eddy Dissipation Rate -skaalan arvoja ja indeksipohjaisia mittareita ilma-alusten turbulensseista raportoimista varten. Koska tieteellisesti on osoitettu, että Chicagon yleissopimuksen liitteessä 3 esitetyt EDR-kynnysarvot ovat liian korkeat, ehdotuksella otetaan käyttöön a) päivitetyt EDR-kynnysarvot, jotka perustuvat tieteellisiin tutkimuksiin yli 100 miljoonasta ilma-alusten turbulenssiraportista; b) joitakin terminologisia mukautuksia; ja c) yksi uusi huomautus.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.12.AIRMET- ja GAMET-tiedot

               Ehdotetun muutoksen ansiosta on mahdollista välittää alue-ennusteet, jotka on valmisteltu ja laadittu alueellisen lennonvarmistussopimuksen mukaisesti lennoille ilmatilan alaosassa, SADIS-palveluun (Secure Aviation Data Information Service) ja WIFS-palveluun (WAFS Information File Service). Ilmailualan käyttäjien toivoma vaatimuksen muutos tuo saataville kattavammat AIRMET- ja GAMET-tiedot, mikä hyödyttää SADIS- ja WIFS-käyttäjiä maailmanlaajuisesti.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.13.Radioaktiivisten aineiden vapautuminen ilmakehään

               Ehdotettu muutos, joka koskee radioaktiiviseen pilveen (RDOACT CLD) liittyviä SIGMET-sanomia, on tarpeen johdonmukaisuuden varmistamiseksi Chicagon yleissopimuksen liitettä 3 koskevan muutoksen 78 kanssa. Kyseisen muutoksen mukaan RDOACT CLD SIGMET -alue kuvataan kiinteäsäteisellä lieriöllä, joka ulottuu kaikkiin lentopintoihin eikä ole ajasta riippuvainen. Ehdotetuilla muutoksilla liitteessä 3 olevaan taulukkoon A6-1A (SIGMET- ja AIRMET-sanomien malli) sekä esimerkkiin A6-4 (radioaktiivisiin pilviin liittyvä SIGMET-sanoma) yksinkertaistetaan voimassa olevia vaatimuksia.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.14.Kovien pölymyrskyjen sisällyttäminen taulukoihin A4-1 ja A6-1B sekä ilma-aluksen antamat erityisilmoitukset (nouseva ja laskeva siirtosuunta)

               Ehdotetulla muutoksella sisällytetään raportointi kovista pölymyrskyistä (HVY DS) ilma-aluksen antamiin erityisilmoituksiin, jotta voidaan parantaa tällaisten tietojen saatavuutta kyseisissä erityisilmoituksissa kansainvälisessä siviili-ilmailussa.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.2.15.ICAOn IWXXM-malli (Information meteorological exchange model), kiinteä ilmailuviestiverkko (AFTN) ja kiinteä ilmailuviestipalvelu (AFS)

               Ehdotetuilla määräyksillä tehdään joitakin pieniä muutoksia Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 3, jotta voidaan helpottaa IWXXM-tietojen vaihtoa, sillä IWXXM-tietoja ei voida vaihtaa kiinteän ilmailuviestiverkon (AFTN) kautta. Siksi määräyksissä viitataan yleiseen termiin ’kiinteä ilmailuviestipalvelu’ (AFS), joka kattaa sekä AFTN:n että ilmaliikennepalvelujen (ATS) sanomankäsittelyjärjestelmän (AMHS), joista jälkimmäinen kykenee IWXXM-tietojen vaihtoon.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.3.Muutos 61 ilmailukarttoja koskevaan liitteeseen 4 (esityslistan kohta 17)

               2.3.1.Kuvaus

               Ehdotettu muutos koskee karttoja, jotka liittyvät taittuviin siivenkärkiin, maan pinnalla oleviin suunnistuksen apulaitteisiin suorituskykyyn perustuvaa navigointia (PBN) varten, VSS:ään (visual segment surface) sekä samanaikaisiin operaatioihin rinnakkaisilla tai lähes rinnakkaisilla kiitoradoilla.

               2.3.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.4.Muutokset 44, 37 ja 23 lentotoimintaa koskevassa liitteessä 6 oleviin osiin I, II ja III (esityslistan kohdat 18, 19 ja 20)

               2.4.1.Kuvaus

               Muutos 44 liitteessä 6 olevaan I osaan koskee lentopaikan toimintaminimejä, loppulähestymistä jatkuvalla korkeuden vähennyksellä, CAT III -toimintaa, 83 a artiklaa, lennonrekisteröintilaitteita, konfliktialueita, rahtitilaa, maan läheisyydestä varoittavaa järjestelmää (GPWS) ja pelastusliivejä.   Muutos 37 liitteessä 6 olevaan II osaan ja muutos 23 liitteessä 6 olevaan III osaan koskevat lentopaikan toimintaminimejä, loppulähestymistä jatkuvalla korkeuden vähennyksellä, CAT III -toimintaa, 83 a artiklaa ja lennonrekisteröintilaitteita.

               2.4.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Komission asetus (EU) N:o 965/2012
                  9
               .

               2.4.3.Unionin kanta

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta.

               Ehdotetaan kuitenkin, että poistetaan lentotoiminnan harjoittajalle asetettu velvoite pitää mukanaan 83 a artiklan mukaisen sopimuksen oikeaksi todistettuja jäljennöksiä ilma-aluksessa, johon tällaista sopimusta sovelletaan. Kyseisestä velvoitteesta ei ole turvallisuuden kannalta mitään hyötyä. Tiedot voidaan asettaa saataville muilla keinoilla, esimerkiksi sisällyttämällä ne ICAOn tietokantaan tai velvoittamalla tällaisia sopimuksia tekevät sopimusvaltiot julkaisemaan tiedot verkkosivustollaan.

               Jos näitä ehdotuksia ei oteta huomioon, muutosta olisi kuitenkin tuettava, koska se on yleisesti ottaen hyödyllinen.

               2.5.Muutos 92 ilmailuviestintää koskevaan liitteeseen 10, niteet I ja II (esityslistan kohdat 21 ja 22)

               2.5.1.Kuvaus

               Nide I: Ehdotettu muutos koskee maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) ja konventionaalisia suunnistuslaitteita, jotka perustuvat NSP:n (Navigation Systems Panel) neljänteen ja viidenteen kokoukseen (NSP/4 ja 5). Ehdotettu muutos kattaa a) mittarilaskeutumisjärjestelmän (ILS) kategoriat, b) tietojen antamisen radiosuunnistuspalvelun toimintatilasta, c) satelliitteihin perustuvaa lisäjärjestelmää (SBAS) koskevien määräysten päivittämisen, jotta voidaan ottaa käyttöön uusia SBAS-palveluntarjoajia, uusi koordinoidun yleisajan (UTC) vakiotunniste sekä seurantavaatimuksia, jotka koskevat tietojen antamista (IOD) maailmanlaajuisen paikannusjärjestelmän (GPS) kautta, d) määräykset, joilla varmistetaan, että maalaitteisiin perustuvan lisäjärjestelmän (GBAS) hyvin suurella taajuudella (VHF) lähetettävät tiedot (VDB) ovat yhteensopivia ILS-järjestelmän ja VHF-monisuuntamajakan (VOR) kanssa, e) GBAS-määräysten selvennykset ja korjaukset sekä f) täydentävät ohjeet GNSS-järjestelmän integriteettiä koskevista hälytyskynnyksistä.

               Nide II: Ehdotus koskee ICAOn IWXXM-mallia, kiinteää ilmailuviestiverkkoa (AFTN) ja kiinteää ilmailuviestipalvelua (AFS).

               Yksityiskohdat on esitetty kohdissa 2.5.3–2.5.9.

               2.5.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373

               2.5.3.Mittarilaskeutumisjärjestelmän (ILS) kategorioita (nide I) koskeva muutos

               ILS-kategorioita koskeva muutos sisältää neljä eri muutosryhmää:

               1) muutokset, jotka liittyvät suoran vastaavuuden poistamiseen ILS-kategorian (FPC) ja mittarilähestymiskategorian väliltä. Näillä muutoksilla pyritään ottamaan huomioon viimeaikainen kehitys operatiivisissa määritelmissä, jotka sisältyvät Chicagon yleissopimuksen ilma-alusten käyttöä koskevaan liitteeseen 6 ja asiakirjaan Manual of All-Weather Operations (asiakirja 9365). Kyseisissä määritelmissä on useita eroja verrattuna Chicagon yleissopimuksen liitteessä 10 oleviin määräyksiin,

               2) muutokset, jotka liittyvät kategorian I (FPC I) määritelmän laajentamiseen 30 metriin (100 jalkaan) kynnysarvon yläpuolella. Näillä muutoksilla pyritään poistamaan epäjohdonmukaisuus FPC I:n määritelmässä käytetyn alemman kattavuusrajan ja useimmissa FPC I:tä koskevissa standardeissa ja suositelluissa menettelytavoissa (SARP) käytetyn vastaavan rajan väliltä,

               3) muutokset, jotka liittyvät laajennetun ILS-luokitusjärjestelmän käyttöönottoon. Näillä muutoksilla pyritään optimoimaan ILS-kategorian käyttö tapauksessa, jossa suorituskyvyn tiedetään olevan standardia parempi,

               4) muutokset, jotka liittyvät ILS-suuntalähettimen ”interlock”-toimintoon. Näillä muutoksilla pyritään poistamaan joitakin tarpeettomia operationaalisia rajoituksia, jotka johtuvat kyseistä toimintoa koskevista voimassa olevista määräyksistä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.5.4.Tietojen antamista radiosuunnistuspalvelun toimintatilasta (nide I) koskeva muutos

               Muutoksen tarkoituksena on ratkaista täytäntöönpano- ja/tai tulkintaongelmat, joita saattaa liittyä voimassa olevaan standardiin (liite 10, nide I, kohta 2.3), joka koskee tietojen antamista radiosuunnistuspalvelun toimintatilasta.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.5.5.Muutos, joka koskee satelliitteihin perustuvaa lisäjärjestelmää (SBAS) koskevien määräysten päivittämistä, jotta voidaan ottaa käyttöön uusia SBAS-palveluntarjoajia, uusi koordinoidun yleisajan (UTC) vakiotunniste sekä seurantavaatimuksia, jotka koskevat tietojen lähettämistä maailmanlaajuisen paikannusjärjestelmän (GPS) kautta (nide I)

               Muutoksella pyritään ottamaan huomioon neljä uutta SBAS-järjestelmää, joita kehitetään parhaillaan Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, Kiinassa, Etelä-Koreassa sekä Afrikan ja Madagaskarin lentoturvallisuusvirastossa (ASECNA), ja tarjoamaan uusi mekanismi SBAS-käyttäjien suojaamiseksi siltä varalta, että havaitaan poikkeavuuksia IOCD-parametrissä (Issue of Data, Clock) tai IODE-parametrissä (Issue of Data, Ephemeris), jotka välitetään GPS-navigointisanomassa.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.5.6.Muutos, joka koskee maalaitteisiin perustuvan lisäjärjestelmän (GBAS) hyvin suurella taajuudella (VHF) lähetettävien tietojen (VDB) yhteensopivuutta ILS-järjestelmän ja VHF-monisuuntamajakan (VOR) kanssa (nide I)

               Muutoksen tarkoituksena on varmistaa, että GBAS:n hyvin suurella taajuudella (VHF) lähetettävät tiedot (VDB)  ovat täysin yhteensopivat ILS-suuntalähettimien ja VOR:n kanssa, jotka jakavat saman taajuuskaistan GBAS:n kanssa, ja tukea GBAS:n toteuttamista helpottamalla taajuusjaon koordinointia GBAS:n, ILS:n ja VOR:n välillä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.5.7.GBAS-määräysten selvennyksiä ja korjauksia koskeva muutos (nide I)

               Muutoksella sisällytetään joitakin toimituksellisia selvennyksiä ja korjauksia GBAS-määräyksiin.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.5.8.Muutos, joka koskee täydentäviä ohjeita GNSS-järjestelmän integriteettiä koskevista hälytyskynnyksistä (nide I).

               Muutoksen tarkoituksena on antaa täydentäviä ohjeita pystysuuntaisen hälytyskynnyksen (VAL) tulkinnasta ja soveltamisesta kategorian I GNSS-lähestymisessä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.5.9.Kiinteää ilmailuviestipalvelua (AFS) koskeva muiden muutosten vuoksi tehtävä muutos (nide II)

               Muutos ilmailun televiestintää koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 10, nide II (viestintämenettelyt, mukaan lukien PANS-menettelyt) sisältää täydentävän tekstin, jossa nimenomaisesti tuetaan sääsanomien välittämistä ilmaliikennepalvelun (ATS) sanomankäsittelyjärjestelmän (AMHS) kautta.

               Tämä vaatimus on seurausta muutoksesta 79 Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 3 ja muiden muutosten vuoksi tehtävään muutokseen 9, joka koskee lennonvarmistusmenetelmiä ja ilmaliikenteen hallintaa (PANS-ATM, asiakirja 4444). AMHS on suositeltavin tapa välittää sanomia, jotka perustuvat liitteeseen 3 tehtävään muutokseen 79, koska jotkin kiinteän ilmailuviestiverkon (AFTN) laitteistot eivät välttämättä pysty välittämään niitä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.6.Muutos 52 ilmaliikennepalvelua koskevaan liitteeseen 11 (esityslistan kohta 23)

               2.6.1.Kuvaus

               Ehdotetut muutokset koskevat konfliktialueisiin liittyvää varareittisuunnittelua. Niissä on otettu mallia turvallisuussuosituksista, joita Alankomaiden turvallisuuslautakunta esitti Malaysia Airlinesin lennon 17 (MH17) onnettomuuden johdosta, ja suosituksista, joita konfliktialueista siviili-ilmailulle aiheutuvia riskejä käsittelevä työryhmä (TF RCZ) on esittänyt (C-DEC 203/1). Ehdotus koskee myös muutoksia, jotka annetaan uutena määräyksenä ajoneuvojen kuljettajien suorittamasta takaisinluvusta.

               Yksityiskohdat on esitetty kohdissa 2.6.3–2.6.4.

               2.6.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Asetus (EU) 2018/1139

               2.6.3.Konfliktialueisiin liittyvää varareittisuunnittelua koskeva muutos

               Joidenkin sellaisten turvallisuussuositusten perusteella, joita Alankomaiden turvallisuuslautakunta oli esittänyt MH17-onnettomuuden tutkinnan johdosta, laadittiin ehdotuksia, jotka liittyvät varareittisuunnitteluun konfliktialueita varten. Tässä yhteydessä ICAO ryhtyi toimiin asiaa koskevien ICAO-määräysten tarkastelemiseksi uudelleen. Näihin toimiin kuuluivat myös muutokset Chicagon yleissopimuksen ilmaliikennepalvelua koskevaan liitteeseen 11. Ehdotetulla muutoksella pyritään parantamaan turvallisuusriskien arviointia siviili-ilmailulle mahdollisesti vaarallisen toiminnan yhteydessä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.6.4.Uusi määräys ajoneuvojen kuljettajien suorittamasta takaisinluvusta

               PANS-Aerodrome Study Group (PASG) esitti ehdotuksen kahdeksan uuden luvun sisällyttämisestä lennonvarmistusmenetelmiä (PANS) ja lentopaikkoja koskevaan asiakirjaan 9981. Kyseiset luvut kattavat lentoasemahenkilöstön koulutuksen, kenttäalueen tarkastukset, lentokenttäalueella meneillään olevat työt, vieraat esineet, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien hallinnan; asematason turvallisuuden, kiitotien turvallisuuden sekä vaatimukset, jotka koskevat lentopaikan kuljettajien lupia sekä ajoneuvojen ja laitteiden turvallisuutta. Kyseisen ehdotuksen perusteella on laadittu Chicagon yleissopimuksen liitettä 11 varten uusi määräys ajoneuvojen kuljettajien suorittamasta takaisinluvusta. Liitteessä 11 ei tähän mennessä ole vaadittu, että lennonjohtajat lukevat takaisin ajoneuvojen kuljettajille antamansa selvityksen tai että ajoneuvojen kuljettajat toistavat saamansa selvityksen.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.7.Muutos 18 lento-onnettomuustutkintaa koskevaan liitteeseen 13 (esityslistan kohta 24)

               2.7.1.Kuvaus

               Ehdotuksella pyritään määrittelemään englanninkieliset termit ’safety recommendation of global concern’ ja ’ground-based recordings for investigations’.

               2.7.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 996/2010
                  10
               .

               Unionin puolesta otettava kanta on antaa hyväksyntä huomautuksin ja ehdottaa seuraavaa tarkistettua englanninkielistä tekstiä: ”Safety recommendation of global concern (SRGC). A safety recommendation regarding a systemic deficiency having a probability of recurrence with significant consequences at global level, and requiring timely action to improve consideration of appropriate safety actions”.

               Uuden sanamuodon on tarkoitus selventää turvallisuussuositusten ei-pakollista luonnetta.

               2.8.Muutokset 15 ja 9 lentopaikkoja koskevaan liitteeseen 14, niteet I ja II (esityslistan kohdat 25 ja 26)

               2.8.1.Kuvaus

               Nide I: Ehdotus koskee lentopaikkojen suunnittelua ja toimintaa sekä suunnistuksen visuaalisia maalaitteita.

               Nide II: Ehdotettu muutos koskee lentopaikan suunnittelun ja toiminnan eritelmiin liittyviä mukautuksia, jotka ovat tulosta Aerodrome Design and Operations Panel -paneelin kolmannesta kokouksesta (ADOP/3) ja PANS-Aerodromes Study Group -ryhmän kahdeksannesta kokouksesta (PASG/8).

               Yksityiskohdat on esitetty kohdissa 2.8.3 ja 2.8.4.

               2.8.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Nide I: Komission asetus (EU) N:o 139/2014
                  11
                ja täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373

               Nide II: Asetus (EU) N:o 139/2014

               2.8.3.Lentopaikkojen suunnittelua ja toimintaa sekä suunnistuksen visuaalisia maalaitteita koskeva muutos

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.8.4.Lentopaikan suunnittelun ja toiminnan eritelmiin liittyviä mukautuksia koskeva muutos

               Ehdotus sisältää laajoja muutoksia, jotka liittyvät helikopterilentopaikkojen fyysisiin ominaisuuksiin, visuaalisiin maalaitteisiin sekä palo- ja pelastuspalveluihin. Ehdotuksessa esitetään myös mukautuksia useisiin asiaan liittyviin määritelmiin ja viittauksia vakiintuneeseen ohjeistukseen, joka on sisällytettävä päivitettyyn asiakirjaan Heliport Manual (asiakirja 9261).

               On kuitenkin huomattava, että tiettyjen standardien poistaminen Chicagon yleissopimuksen liitteessä 14, nide II, olevasta 5 luvusta ja palo- ja pelastuspalvelujen määrittely voivat aiheuttaa ongelmia unionille. Nämä muutokset edellyttäisivät, että kumotaan asiaankuuluvat EASAn sertifiointieritelmät, joilla on tähän saakka taattu yhdenmukainen täytäntöönpano. Palo- ja pelastuspalvelumääräysten osalta ehdotetut uudet säännöt hankaloittaisivat yhdenmukaista täytäntöönpanoa, koska niiden soveltaminen edellyttäisi helikopterilentopaikkojen yksittäisiä turvallisuusarviointeja.

               Kun otetaan huomioon muut laajat muutokset, joita kaikkia tuetaan niiden turvallisuushyötyjen vuoksi, unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.9.Muutos 41 ilmailutiedotuspalvelua koskevaan liitteeseen 15 (esityslistan kohta 27)

               2.9.1.Kuvaus

               Ehdotettu muutos koskee konfliktialueisiin liittyvää varareittisuunnittelua.

               Yksityiskohdat on esitetty kohdassa 2.9.3.

               2.9.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Asetus (EU) 2018/1139

               2.9.3.Muutos, joka on tarpeen konfliktialueisiin liittyvään varareittisuunnitteluun liittyvien kysymysten vuoksi

               Niiden kahden turvallisuussuosituksen johdosta, jotka Alankomaiden turvallisuuslautakunta osoitti ICAO:lle loppuraportissaan Malaysia Airlinesin lennon 17 (MH17) onnettomuudesta, ilmailukomissio on ehdottanut ICAOn neuvostolle muutosta, joka lisättäisiin standardin muodossa Chicagon yleissopimuksen liitteeseen 15.   Alankomaiden turvallisuuslautakunta suositti ICAO:lle, että tämä vahvistaisi standardien muodossa, että valtiot, joiden alueella on aseellinen konflikti, julkaisevat varhaisessa vaiheessa mahdollisimman tarkkoja tietoja kyseisen konfliktin aiheuttamien uhkien luonteesta ja laajuudesta sekä seurauksista siviili-ilmailulle. Ehdotetulla muutoksella pyritään parantamaan siviili-ilmailulle vaarallisesta toiminnasta tiedottamista ilmailijoille annettavien tiedotteiden (NOTAM) avulla ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon myös konfliktialueiden erityistapaus. Yksityiskohtaisemmat tiedot auttavat lentotoiminnan harjoittajia arvioimaan konfliktialueeseen liittyviä riskejä.

               Muutoksen hyväksyminen parantaisi sellaisten tietojen arviointia ja julkaisemista, jotka liittyvät konfliktin aiheuttamien uhkien luonteeseen ja laajuuteen sekä seurauksiin siviili-ilmailulle, mistä säädetään myös asetuksen (EU) 2018/1139 88 artiklan 3 kohdan b alakohdassa. Kyseisellä artiklalla annetaan Euroopan unionin lentoturvallisuusvirastolle valtuudet jakaa asiaankuuluvaa tietoa ja suositella korjaavia toimia, jotka kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tai mainitun asetuksen soveltamisalaan kuuluvien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden on toteutettava, jos konfliktialueista aiheutuu riskejä siviili-ilmailulle. Muutoksella – yhdessä asiaankuuluvan konfliktialueita koskevan ICAOn ohjeistuksen kanssa – parannettaisiin huomattavasti kaikkien sellaisten unionin tason toimien tarkkuutta ja kattavuutta, joista kaikkien konfliktialueeseen liittyvien unionin lentotoiminnan harjoittajien halutaan hyötyvän.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

               2.10.Muutokset 13, 10 ja 1 ympäristönsuojelua koskevaan liitteeseen 16, niteet I, II ja III (esityslistan kohdat 28, 29 ja 30)

               2.10.1.Kuvaus

               Ehdotus liittyy lentomeluun.

               Yksityiskohdat on esitetty kohdassa 2.10.3.

               2.10.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Asetus (EU) 2018/1139

               2.10.3.Melu- ja kaasupäästöjä koskevien kansainvälisten standardien parantaminen

               Esitetyt muutokset ovat tulosta työstä, jota ilmailua ja ympäristönsuojelua käsittelevä komitea (CAEP) on tehnyt viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana.

               Unioni suhtautui muutosten laadintaan myönteisesti monissa teknisten töiden aikana ICAOn tasolla esittämissään peräkkäisissä kannoissa. Tässä yhteydessä viitataan neuvoston vahvistamiin kantoihin valtioille osoitetuista kirjeistä 19/42, 19/43 ja 19/44.

               Muutos 13 liitteeseen 16, nide I, sisältää korjauksia, jotka koskevat yleisiä teknisiä seikkoja, nimikkeistöä ja kirjoitusasua. Muutoksella pyritään myös tarkistamaan määritelmiä, joissa käytetään englanninkielistä ilmaisua ’abeam’, määrittelemään ilmaisu ’reference ground track’ ja muuttamaan ilmoitettua toleranssia käsitteen ”slow exponential time averaging” osalta, jotta voidaan paremmin luonnehtia tosiasiallista eksponentiaalista aikavastetta sekunnin aikavakiolla. Lisäksi muutoksella tarkistetaan englanninkielisten modaaliverbien ’must’, ’shall’ ja ’should’ käyttöä.

               Muutoksessa 10 liitteeseen 16, nide II, otetaan huomioon se, että ICAO/CAEP hyväksyi vastikään (helmikuussa 2019 pitämässään yhdennessätoista kokouksessa) haihtumattomien hiukkasten (nvPM) massaa ja lukumäärää koskevan standardin. Uuden standardin laatiminen oli ilma-alusten ympäristösertifioinnin viimeinen osatekijä, jota ei vielä ollut saatettu päätökseen.  Kaikki näkökohdat – melu, paikallinen ilmanlaatu ja hiilidioksidipäästöt – on näin ollen huomioitu aliäänikoneiden osalta.

               Uutta standardia sovelletaan 1. tammikuuta 2023 alkaen uudentyyppisiin ja tuotannossa oleviin moottoreihin, joiden nimellistyöntövoima on yli 26,7 kN. Haihtumattomien hiukkasten massan ja lukumäärän raja-arvot tarjoavat jonkin verran helpotusta moottoreille, joiden nimellistyöntövoima on alle 150 kN.

               Kun on kyse muutoksesta 1 liitteeseen 16, nide III, ehdotuksissa esitetään, että otetaan käyttöön tyyppisuunnitelman määritelmä (englanniksi ’type design’), parannetaan useita määritelmiä, selvennetään standardien sovellettavuutta muiden kuin hiilidioksidisertifioitujen lentokoneiden hiilidioksidisertifioiduiksi muunnettujen versioiden osalta,  selvennetään, mikä viranomaistaho vastaa vapautusten myöntämisestä ja kirjaamisesta, ja poistetaan vertailuolosuhteita koskevasta jaksosta ylimääräinen teksti ja korjataan pieniä kirjoitusvirheitä.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea muutoksia, jotka ovat linjassa asetuksen (EU) 2018/1139 kanssa.

               2.11.Muutos 13 vaarallisten aineiden ilmakuljetusta koskevaan liitteeseen 18 (esityslistan kohta 31)

               2.11.1.Kuvaus

               Ehdotus liittyy myrkyllisiä ja tartuntavaarallisia aineita koskeviin termeihin ja erottelumääräyksiin.

               2.11.2.Asiaa koskeva unionin lainsäädäntö:

               Asetuksen (EU) N:o 965/2012 liitteessä IV oleva CAT.GEN.MPA.200 kohta, jossa todetaan, että ”vaarallisten aineiden ilmakuljetukset on toteutettava Chicagon yleissopimuksen liitteen 18 mukaisesti”.

               Unionin puolesta otettava kanta on tukea ehdotettua muutosta kokonaisuudessaan.

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1).

                     (2)

                        Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1).

                     (3)

                        Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1).

                     (4)

                        Komission asetus (EU) 2015/340, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015, lennonjohtajien lupakirjoja ja todistuksia koskevista teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 923/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 805/2011 kumoamisesta (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1).

                     (5)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1).

                     (6)

                        Siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla 3 päivänä marraskuuta 2011 annetun asetuksen (EU) N:o 1178/2011 liite I.

                     (7)
                  GAMET on määritelty ICAOn säännöissä. Se on alue-ennuste, joka annetaan selväkielisin lyhentein lennoille ilmatilan alaosassa lentotiedotusalueella tai sen osassa. Ennusteen laatii asianomaisen sääpalveluviranomaisen nimittämä sääpalveluasema, ja tiedot jaetaan viereisillä lentotiedotusalueilla sijaitsevien sääpalveluasemien kanssa asianomaisten sääpalveluviranomaisten sopimalla tavalla. EU:n lainsäädännössä asetuksen (EU) N:o 2017/373 liite I (Määritelmät) sisältää määritelmän ’alue-ennuste lennoille ilmatilan alaosassa’.
                        AIRMET:iin ja SIGMET:iin viitataan asetuksessa (EU) No 2017/373. AIRMET ja SIGMET tarjoavat ilmatilan käyttäjille tietoa tietyistä sääolosuhteista.

                     (8)

                        Resuspensoitunut tuhka (’Re-suspended volcanic ash’) on ICAOn termi – mahdollisesti jo jonkin aikaa sitten ja tietyn välimatkan päässä tapahtuneesta jo päättyneestä tulivuorenpurkauksesta peräisin olevalle – vulkaaniselle tuhkalle, joka on voimakkaiden tuulten mukana noussut ilmakehään ja levittäytynyt tavalla, joka on vaaraksi ilma-aluksille.

                     (9)

                        Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1).

                     (10)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 996/2010, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä ja direktiivin 94/56/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 12.11.2010, s. 35).

                     (11)

                        Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1).