|

52011PC0526

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Fidžin tasavallan kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2007/641/EY muuttamisesta ja soveltamisjakson jatkamisesta  /* KOM/2011/0526 lopullinen - 2011/0230 (NLE) */

	PERUSTELUT1. Joulukuussa 2006 tehty sotilasvallankaappaus johti tarkistetun Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisiin neuvotteluihin. Niissä päästiin huhtikuussa 2007 sopimukseen sitoumuksista, jotka koskivat ihmisoikeuksia, demokratian periaatteita ja oikeusvaltioperiaatetta. Neuvosto teki 1. lokakuuta 2007 päätöksen 2007/641/EY Fidžiä koskevista aiheellisista toimenpiteistä, jotta kehitysyhteistyö olisi linjassa sen kanssa, miten Fidži noudattaa sovittuja sitoumuksia.2. Huhtikuun 10. päivänä 2009 Fidžin presidentti kumosi perustuslain, erotti kaikki tuomarit ja ilmoitti, että vaalit järjestetään viimeistään syyskuussa 2014. Näin Fidži rikkoi yksipuolisesti EU:lle huhtikuussa 2007 antamansa keskeiset sitoumukset. Tämä tapahtui päivä sen jälkeen, kun vetoomustuomioistuin oli tuominnut vuoden 2006 vallankaappauksen yhteydessä asetetun sotilashallituksen laittomaksi. Fidžillä on myös julistettu poikkeustila ja sananvapautta on rajoitettu tuntuvasti.3. Tämän kielteisen kehityksen johdosta neuvosto päätti 24. syyskuuta 2009 tekemässään päätöksessä 2009/735/EY jatkaa 31. päivään maaliskuuta 2010 päätöksellä 2007/641/EY vahvistettujen Fidžiä koskevien aiheellisten toimenpiteiden voimassaoloa, jonka oli määrä päättyä 1. lokakuuta 2009. Koska EU:n kanssa sovittujen sitoumusten täytäntöönpanossa ilmeni lisää viivästyksiä, neuvosto päätti 29. maaliskuuta 2010 antamassaan päätöksessä 2010/208/EU jatkaa päätöksellä 2007/641/EY vahvistettujen Fidžiä koskevien aiheellisten toimenpiteiden voimassaoloa 1. päivään lokakuuta 2010 sekä 27. syyskuuta 2010 antamassaan päätöksessä 2010/589/EU 31. päivään maaliskuuta 2011 ja 31. maaliskuuta 2011 antamassaan päätöksessä 2011/219/EU 30. päivään syyskuuta 2011.5. Sovittujen sitoumusten täytäntöönpanossa ei ole edistytty.6. Kun entisiin sokeripöytäkirjan maihin sovellettaviin liitännäistoimenpiteisiin tarkoitettu vuoden 2010 määräraha, jonka myöntämisen edellytyksenä on demokraattisen kehityksen jatkuminen, peruttiin toukokuussa 2010, osa määrärahasta siirrettiin käytettäväksi suoriin avustuksiin Suvassa olevan EU:n lähetystön kautta. Avustukset kohdistettiin sokerintuotannosta suoraan riippuvaiselle väestönosalle kielteisten sosiaalisten seurausten lieventämiseksi.7. Fidžille vuosiksi 2011–2013 alustavasti osoitettu määräraha on komission päätöksen C(2010)8130 mukaisesti 51,094 miljoonaa euroa. Määräraha annetaan käyttöön (kokonaan tai osittain) sillä edellytyksellä, että Cotonoun sopimuksen 96 artiklan (kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan) mukaisissa neuvotteluissa edistytään. Ellei edistystä tapahdu, voidaan hyväksyä vain sellaiset toimenpiteet, joilla lievennetään kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia.8. Koska Fidžin sosiaalistaloudellinen tilanne heikkenee edelleen eikä nykyisen lähestymistavan avulla ole onnistuttu palauttamaan demokraattisia eikä oikeusvaltion periaatteita, lähestymistapaa muutetaan. Muutokseen kuuluu mm. Fidžin heikossa asemassa oleville väestöryhmille ja demokratisointiprosessille kohdennetun kehitysavun jatkaminen. Tätä apua ei kanavoida hallituksen kautta (19. toukokuuta 2011 annettu yhteinen tiedonanto SEC(2011)585).9. Edellä esitetyn perusteella Euroopan unionin olisi tässä vaiheessa jatkettava nykyistä toimintalinjaa ja aiheellisia toimenpiteitä.10. Näin ollen komissio ehdottaa neuvostolle nykyisen päätöksen voimassaolon jatkamista 12 kuukaudella 30. päivään syyskuuta 2012 asti.11. EU:n olisi kuitenkin pidettävä yllä säännöllistä vuoropuhelua Fidžin kanssa ja pysyttävä siihen poliittisesti sitoutuneena. Sen vuoksi päätöksen tarkastelua olisi jatkettava.12. Tämä päätös ehdotetaan annettavaksi Fidžin väliaikaishallitukselle liitteenä olevalla presidentti Nailatikaulle osoitetulla kirjeellä. Presidentille on ilmoitettava, että a) EU on sitoutunut jatkamaan Cotonoun sopimuksen 8 artiklaan perustuvaa tehostettua poliittista vuoropuhelua, b) EU perustaa tulevat päätöksensä entisten sokeripöytäkirjan maiden liitännäistoimenpiteistä ja kymmenennen EKR:n maaohjelmasta Fidžin osalta arvioon, jonka se tekee perustuslaillisen järjestyksen palauttamisessa tapahtuneesta edistyksestä, ja c) AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan mukaiset uudet neuvottelut ovat Fidžille todellinen vaihtoehto.13. Aiheellisia toimenpiteitä olisi muutettava vain siltä osin kuin on ehdottomasti tarpeen keskeisten seikkojen huomioimiseksi ja niiden tulisi erityisesti mahdollistaa lähestymistavan muutoksen täytäntöönpano. Toimenpiteiden keskeiseen sisältöön ei tehdä muutoksia, vaikka ne olisivat vanhentuneet.PäätelmäNeuvostoa pyydetään edellä esitetyn perusteella hyväksymään liitteenä oleva ehdotusluonnos neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan ja jatketaan Fidžin tasavaltaa koskevien aiheellisten toimenpiteiden soveltamisjaksoa.2011/0230 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSFidžin tasavallan kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2007/641/EY muuttamisesta ja soveltamisjakson jatkamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan,ottaa huomioon Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen[1], joka on tarkistettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005[2], jäljempänä ’AKT–EY-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 96 artiklan,ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen soveltamiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä tehdyn, neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisen sisäisen sopimuksen[3] ja erityisesti sen 3 artiklan,ottaa huomioon kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006, jäljempänä ’kehitysyhteistyön rahoitusväline’[4], ja erityisesti sen 37 artiklan,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Fidžin tasavallan kanssa AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehty päätös 2007/641/EY[5] hyväksyttiin aiheellisten toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi sen jälkeen, kun AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa tarkoitettuja olennaisia osia ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 3 artiklassa tarkoitettuja arvoja oli rikottu.2.  Näitä toimenpiteitä on jatkettu 24 päivänä syyskuuta 2009 tehdyllä päätöksellä 2009/735/EY[6] ja sen jälkeen 29 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla päätöksellä 2010/208/EU[7], 27 päivänä syyskuuta 2010 annetulla päätöksellä 2010/589/EU[8] ja 31 päivänä maaliskuuta 2011 annetulla päätöksellä 2011/219/EU[9], koska Fidži ei ole tähän mennessä pannut täytäntöön AKT–EY-kumppanuussopimuksen olennaisia osia ja kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä koskevia keskeisiä sitoumuksiaan, joista sovittiin huhtikuussa 2007 käydyissä neuvotteluissa, minkä lisäksi viimeaikainen kehitys on eräiden sitoumusten osalta ollut selvästi taantuva.3.  Päätöksellä 2007/641/EY käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamisjakso päättyy 30 päivänä syyskuuta 2011. Päätöksen voimassaoloaikaa olisi jatkettava ja toimenpiteiden sisältöä päivitettävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan päätös 2007/641/EY seuraavasti:4.  Korvataan 3 artiklan toinen kohta seuraavasti:”Sen voimassaolo päättyy 30 päivänä syyskuuta 2012. Sitä tarkastellaan uudelleen vähintään kuuden kuukauden välein.”.5.  Korvataan liite tämän päätöksen liitteellä.2 artiklaTämän päätöksen liitteenä oleva kirje osoitetaan Fidžin tasavallalle.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […]LIITEKirjeluonnosHänen Ylhäisyytensä Ratu Epeli NAILATIKAUFidžin tasavallan presidenttiSuvaFidžin tasavaltaArvoisa presidenttiEuroopan unioni (EU) pitää AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklan määräyksiä ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 3 artiklan säännöksiä hyvin tärkeinä. AKT–EY-kumppanuus perustuu ihmisoikeuksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen, jotka muodostavat AKT–EY-kumppanuussopimuksen olennaiset osat ja ovat suhteidemme perusta.EU:n neuvosto tuomitsi 11. joulukuuta 2006 Fidžin sotilasvallankaappauksen.Koska Fidžillä 5. joulukuuta 2006 tapahtunut sotilasvallankaappaus rikkoi AKT–EY-kumppanuussopimuksen 9 artiklassa mainittuja olennaisia osia, EU kutsui Fidžin tasavallan (Fidži) AKT–EY-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisiin neuvotteluihin, jotta tilannetta voitaisiin tutkia perusteellisesti ja toteuttaa tarvittaessa toimenpiteitä sen korjaamiseksi.Neuvottelujen virallinen osuus alkoi Brysselissä 18. huhtikuuta 2007. EU piti myönteisenä, että väliaikaishallitus vahvisti tuolloin joukon jäljempänä lueteltuja ihmisoikeuksien, perusvapauksien, demokratian periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamiseen liittyviä sitoumuksia ja ehdotti myönteisiä toimia niiden täytäntöönpanemiseksi.Sittemmin ja varsinkin huhtikuussa 2009 maan kehityksessä on valitettavasti ollut joukko takaiskuja, mikä tarkoittaa sitä, että Fidži rikkoo useita antamiaan sitoumuksia. Tämä koskee etenkin perustuslain kumoamista, hyvin huomattavaa viivettä parlamenttivaalien järjestämisessä sekä ihmisoikeusrikkomuksia. Vaikka sitoumusten täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti, suurin osa niistä on edelleen erittäin merkityksellisiä Fidžin nykytilanteessa, ja ne on siksi liitetty tähän kirjeeseen. Koska Fidži on yksipuolisesti päättänyt rikkoa eräitä keskeisiä sitoumuksia, se on menettänyt kehitysyhteistyörahoja.EU ilmaisee kuitenkin AKT–EY-kumppanuussopimuksen perustana olevan kumppanuuden hengessä olevansa valmis aloittamaan uudet viralliset neuvottelut heti, kun on todellisia mahdollisuuksia saattaa ne myönteiseen päätökseen. Väliaikaishallituksen pääministeri esitti 1. heinäkuuta 2009 etenemissuunnitelman uudistusten täytäntöönpanemiseksi ja demokratian palauttamiseksi. EU on valmis aloittamaan etenemissuunnitelmaa koskevan vuoropuhelun ja harkitsemaan uusien neuvottelujen käymistä sen pohjalta. Tämän mukaisesti EU on päättänyt jatkaa Fidžiin soveltamiensa aiheellisten toimenpiteiden voimassaoloa luodakseen mahdollisuuden uusille neuvotteluille. Vaikka osa aiheellisista toimenpiteistä ei ole enää ajankohtaisia, EU pitää niiden yksipuolisen ajan tasalle saattamisen sijaan parempana jatkaa uusien neuvottelumahdollisuuksien kartoittamista Fidžin kanssa. Tästä syystä on erityisen tärkeää, että väliaikaishallitus sitoutuu käymään kansallisen tason poliittista vuoropuhelua kaikkien osapuolten kanssa ja suhtautumaan joustavasti etenemissuunnitelmaa koskevaan aikatauluun. Vaikka EU:n kanta perustuu nyt ja tulevaisuudessa AKT–EY-kumppanuussopimuksen olennaisille osille ja perusperiaatteille etenkin vuoropuhelun keskeisen aseman ja keskinäisten velvoitteiden noudattamisen osalta, EU korostaa, ettei sillä ole ennakkonäkemystä tulevien neuvottelujen tuloksesta.Jos uudet neuvottelut johtavat siihen, että Fidži antaa merkittäviä sitoumuksia, EU on valmis tarkastelemaan aiheellisia toimenpiteitä varhennetusti ja myönteisessä hengessä. Jos taas Fidžin tilanne ei parane, maa menettää kehitysyhteistyövaroja edelleen. EU perustaa tulevat päätöksensä sokeripöytäkirjan maiden liitännäistoimenpiteistä ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’EKR’, maaohjelmasta Fidžin osalta erityisesti arvioon, jonka se tekee perustuslaillisen järjestyksen palauttamisessa tapahtuneesta edistyksestä.Siihen asti, kun uudet neuvottelut on käyty, EU kehottaa Fidžiä jatkamaan ja tehostamaan poliittista vuoropuhelua.Aiheelliset toimenpiteet ovat seuraavat:-  humanitaarista apua sekä kansalaisyhteiskunnalle ja heikossa asemassa oleville väestöryhmille tarkoitettua suoraa tukea voidaan jatkaa;-  käynnissä olevia, erityisesti kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:stä rahoitettavia yhteistyötoimia voidaan jatkaa;-  demokratiaan paluuta helpottavia ja hallintotapaa parantavia yhteistyötoimia voidaan jatkaa, paitsi jos olosuhteet ovat hyvin poikkeukselliset;-  sokerialan uudistusta koskevat vuoden 2006 liitännäistoimenpiteet voidaan toteuttaa. Fidži allekirjoitti rahoitussopimuksen teknisellä tasolla 19. kesäkuuta 2007. Huomattakoon, että rahoitussopimukseen sisältyy lykkäysehto;-  sokerialan uudistuksen liitännäistoimenpiteitä vuosiksi 2011–2013 koskeva monivuotinen maaohjelma voidaan valmistella ja allekirjoittaa;-  kymmenennen EKR:n maakohtainen strategia-asiakirja ja maaohjelma alustavine määrärahoineen voidaan viimeistellä, allekirjoittaa teknisellä tasolla ja panna täytäntöön ja kannustinerä, jonka suuruus on enimmillään 25 prosenttia kyseisistä määrärahoista, voidaan myöntää edellyttäen, että ihmisoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta koskevista sitoumuksista pidetään kiinni. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että väliaikaishallitus pitää perustuslain voimassa, että oikeuslaitoksen riippumattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti, että 6. syyskuuta 2007 uudelleen käyttöön otetut poikkeustilamääräykset kumotaan mahdollisimman pian, että kaikki väitetyt ihmisoikeusrikkomukset tutkitaan ja käsitellään Fidžin lakien mukaisilla menettelyillä ja foorumeilla ja että väliaikaishallitus tekee parhaansa estääkseen turvallisuusviranomaisia antamasta pelottelevia lausuntoja;-  vuoden 2007 sokerimäärärahaa ei myönnetty;-  vuoden 2008 sokerimäärärahan käyttöönotolle oli asetettu ehdoksi selvityksen esittäminen siitä, että vaalien valmistelu etenee sovittujen sitoumusten mukaisesti, uskottavasti ja aikataulussa, erityisesti väestölaskennan, vaalipiirien rajojen uudelleen määrittelyn ja perustuslain mukaisen vaaliuudistuksen sekä keskusvaalilautakunnan toiminnan varmistamisen edellyttämien toimenpiteiden osalta, mihin kuului vaalien valvojan nimeäminen 30. syyskuuta 2007 mennessä perustuslain mukaisesti. Fidži menetti vuoden 2008 sokerimäärärahan 31. joulukuuta 2009;-  vuoden 2009 sokerimääräraha peruttiin toukokuussa 2009, koska väliaikaishallitus päätti lykätä parlamenttivaaleja syyskuulle 2014;-  vuoden 2010 määräraha peruttiin ennen 1. päivää toukokuuta 2010, koska demokraattisen prosessin jatkamisessa ei ollut edistytty. Koska sokerialan tilanne on kriittinen, osa määrärahasta siirrettiin käytettäväksi suoriin avustuksiin sokerintuotannosta suoraan riippuvaiselle väestönosalle kielteisten sosiaalisten seurausten lieventämiseksi. Näitä varoja hallinnoi keskitetysti EU:n lähetystö Suvassa, eikä niitä kanavoida viranomaisten kautta;-  entisten sokeripöytäkirjan maiden liitännäistoimenpiteitä koskevan monivuotisen vuosien 2011–2013 maaohjelman alustavien määrärahojen käyttöönotto riippuu siitä, päästäänkö neuvotteluissa tuloksiin. Ilman neuvottelutulosta määrärahasta voidaan rahoittaa pelkästään sosiaalisten seurausten lieventämiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä;-  lisäksi voidaan harkita erityistukea keskeisten sitoumusten valmistelutyötä ja täytäntöönpanoa, etenkin vaalien valmisteluja ja/tai toimittamista varten;-  alueellinen yhteistyö ja Fidžin osallistuminen siihen säilyvät ennallaan;-  sitoumusten noudattamista seurataan liitteessä esitettyjen säännöllistä vuoropuhelua, arviointi- ja tarkastuskäyntien yhteydessä tehtävää yhteistyötä ja raportointia koskevien ehtojen mukaisesti.Lisäksi EU odottaa Fidžin tekevän täysimääräistä yhteistyötä Tyynenmeren saarten foorumin kanssa, kun pannaan täytäntöön arvovaltaisten henkilöiden ryhmän suosituksia sellaisina kuin foorumin ulkoministerit hyväksyivät ne kokouksessaan Vanuatulla 16. maaliskuuta 2007.Euroopan unioni jatkaa Fidžin tilanteen tiivistä seuraamista. Fidžin kanssa käydään Cotonoun sopimuksen 8 artiklan nojalla vahvistettua poliittista vuoropuhelua tavoitteena varmistaa ihmisoikeuksien kunnioittaminen, demokratian palauttaminen ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen, kunnes molemmat sopimuspuolet toteavat, että vahvistettu vuoropuhelu on täyttänyt tarkoituksensa.Jos väliaikaishallitus hidastaa annettujen sitoumusten täytäntöönpanoa, keskeyttää sen tai perääntyy sitoumuksista, EU pidättää itselleen oikeuden mukauttaa aiheellisia toimenpiteitä.EU painottaa, että Fidžin etuoikeudet yhteistyössä EU:n kanssa ovat riippuvaisia Cotonoun sopimuksen olennaisten osien ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineessä tarkoitettujen periaatteiden kunnioittamisesta. Jotta EU vakuuttuisi siitä, että väliaikaishallitus on täysin valmis täyttämään antamansa sitoumukset, niiden täytäntöönpanossa on edistyttävä merkittävästi jo varhaisessa vaiheessa.KunnioittavastiTehty BrysselissäEU:n puolesta |Liitteen liite FIDŽIN TASAVALLAN KANSSA SOVITUT SITOUMUKSET .A. Demokratian periaatteiden kunnioittaminenSitoumus nro 1Vapaat ja rehelliset parlamenttivaalit järjestetään 24 kuukauden kuluessa 1. päivästä maaliskuuta 2007, ja niiden on oltava Tyynenmeren saarten foorumin sihteeristön nimeämien riippumattomien tarkastajien suorittaman arvioinnin päätelmien mukaiset. Vaaleihin johtavia prosesseja valvotaan, mukautetaan ja tarkistetaan tarvittaessa yhdessä sovittujen arviointiperusteiden mukaan. Tämä merkitsee erityisesti, että-  väliaikaishallitus vahvistaa 30. kesäkuuta 2007 mennessä aikataulun, jossa esitetään päivämäärät uusien parlamenttivaalien valmistelujen eri vaiheiden päätökseen saattamiselle;-  aikataulussa määritetään väestölaskennan, vaalipiirien rajojen uudelleen määrittelyn ja vaaliuudistuksen ajankohdat;-  vaalipiirien rajojen määrittely ja vaaliuudistus toteutetaan perustuslain mukaisesti;-  keskusvaalilautakunnan toiminnan varmistamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin kuuluu vaalivalvojan nimittäminen 30. syyskuuta 2007 mennessä perustuslain mukaisesti;-  varapresidentti nimitetään perustuslain mukaisesti.Sitoumus nro 2Väliaikaishallitus ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan ja muiden merkittävien sidosryhmien kanssa käydyt keskustelut hyväksyessään lainsäädäntöön sekä finanssi- ja muuhun politiikkaan liittyviä merkittäviä aloitteita ja muutoksia.B. OikeusvaltioperiaateSitoumus nro 1Väliaikaishallitus tekee parhaansa estääkseen turvallisuusviranomaisia antamasta pelottelevia lausuntoja.Sitoumus nro 2Väliaikaishallitus pitää voimassa vuoden 1997 perustuslain ja takaa perustuslaillisten instituutioiden, kuten Fidžin ihmisoikeuskomission, julkisen palvelun komission ja perustuslaillisten elinten komission normaalin ja riippumattoman toiminnan. Suuren heimopäälliköiden neuvoston huomattava itsenäisyys säilytetään ja sen toimintaa jatketaan.Sitoumus nro 3Oikeuslaitoksen riippumattomuutta kunnioitetaan täysimääräisesti, se saa työskennellä vapaasti, ja kaikki asianosaiset noudattavat sen päätöksiä. Erityisesti-  väliaikaishallitus sitoutuu nimittämään perustuslain 138 §:n 3 momentissa tarkoitetun tuomioistuimen 15. heinäkuuta 2007 mennessä;-  vastedes tuomarit nimitetään ja erotetaan tiukasti perustuslain säännösten ja menettelysääntöjen mukaisesti;-  asevoimat, poliisi tai väliaikaishallitus eivät puutu millään tavalla oikeudenkäyntimenettelyyn, ja ne kunnioittavat täysimääräisesti oikeusalan toimijoiden ammatinharjoitusta.Sitoumus nro 4Kaikki korruptioon liittyvät rikosasiat käsitellään asianmukaisia oikeudellisia kanavia käyttäen, ja muut väitettyjä korruptiotapauksia tutkimaan mahdollisesti perustettavat elimet toimivat perustuslain puitteissa.C. Ihmisoikeudet ja perusvapaudetSitoumus nro 1Väliaikaishallitus toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen sitä, että kaikkien väitettyjen ihmisoikeusrikkomusten tutkinta tai käsittely tapahtuu Fidžin lakien mukaisilla menettelyillä ja foorumeilla.Sitoumus nro 2Väliaikaishallitus kumoaa poikkeustilamääräykset toukokuussa 2007 edellyttäen, etteivät kansallinen turvallisuus, yleinen järjestys ja yleinen turvallisuus ole uhattuina.Sitoumus nro 3Väliaikaishallitus sitoutuu huolehtimaan siitä, että Fidžin ihmisoikeuskomissio toimii täysin riippumattomasti ja perustuslain mukaisesti.Sitoumus nro 4Sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta kunnioitetaan täysimääräisesti niiden kaikissa muodoissa perustuslaissa säädetyn mukaisesti.D. Sitoumusten noudattamisen seurantaSitoumus nro 1Väliaikaishallitus sitoutuu käymään säännöllistä vuoropuhelua mahdollistaakseen edistymisen arvioinnin ja antaa EU:n ja Euroopan komission viranomaisille ja edustajille mahdollisuuden tutustua rajoituksetta kaikkiin tietoihin, jotka liittyvät ihmisoikeuksia, demokratian rauhanomaista palauttamista ja oikeusvaltion toteutumista Fidžillä koskeviin kysymyksiin.Sitoumus nro 2Väliaikaishallitus tekee täyttä yhteistyötä EU:n mahdollisesti tekemien, edistymistä arvioivien ja seuraavien tarkastuskäyntien aikana.Sitoumus nro 3Väliaikaishallitus raportoi tilanteen edistymisestä Cotonoun sopimuksen olennaisten osien ja sitoumusten osalta toimittamalla kertomuksen joka kolmas kuukausi 30. kesäkuuta 2007 alkaen.Tiettyjä kysymyksiä voidaan käsitellä tuloksellisesti vain pragmaattisella lähestymistavalla, jossa otetaan huomioon nykyinen tilanne ja tähdätään tulevaisuuteen.[1] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.[2] EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.[3] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 376.[4] EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.[5] EUVL L 260, 5.10.2007, s. 15.[6] EUVL L 262, 6.10.2009, s. 43.[7] EUVL L 89, 9.4.2010, s. 7.[8] EUVL L 260, 2.10.2010, s. 10.[9] EUVL L 93, 7.4.2011, s. 2.


|

52011PC0302

/* KOM/2011/0302 lopull. - NLE 2011/0133 */  NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksalle soveltaa satamassa laiturissa oleville aluksille suoraan toimitettavaan sähköön (maasähköön) alennettua sähköverokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Saksalle soveltaa satamassa laiturissa oleville aluksille suoraan toimitettavaan sähköön (maasähköön) alennettua sähköverokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti

	PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTAEnergiatuotteiden ja sähkön verotusta säännellään unionissa neuvoston direktiivillä 2003/96/EY[1] (jäljempänä ”energiaverodirektiivi” tai ”direktiivi”).Direktiivin 19 artiklan 1 kohdan ja erityisesti sen 5, 15 ja 17 artiklan säännösten nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön verotustasoa koskevia muita vapautuksia tai alennuksia erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä.Tämän ehdotuksen tarkoituksena on antaa Saksalle lupa soveltaa alennettua sähköverokantaa sähköön, joka toimitetaan suoraan satamassa laiturissa oleville aluksille (jäljempänä ”maasähkö”). Poikkeuksen tavoitteena on antaa taloudellinen kannustin maasähkön käyttöön satamakaupunkien ilmansaasteiden vähentämiseksi.Pyyntö ja sen yleinen taustaSaksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 27. joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, että ne aikoivat soveltaa maasähköön EU:n vähimmäisverokannan mukaista alennettua sähköverokantaa (0,50 euroa/MWh). Saksalta saatiin täydentäviä tietoja 11. tammikuuta 2011.Saksa pyysi, että lupa alennetun verokannan soveltamiseen myönnettäisiin määräämättömäksi ajaksi.Pyytämällään toimenpiteellä Saksa haluaa tarjota kannustimen maasähkön käyttöön, koska maasähköä pidetään vähemmän saastuttavana vaihtoehtona kuin sähkön tuottamista satamassa laiturissa olevilla aluksilla. Nykyään maasähköön on sovellettava yleistä sähköverokantaa, joka on 20,50 euroa/MWh. Energiaverodirektiivin 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa edellytetään kuitenkin, että jäsenvaltiot vapauttavat verotuksesta sähkön, joka tuotetaan aluksilla yhteisön vesillä liikennöimistä varten. Lisäksi jäsenvaltiot voivat direktiivin 15 artiklan 1 kohdan f alakohdan nojalla vapauttaa verotuksesta sähkön, joka tuotetaan aluksilla sisävesillä liikennöimistä varten.Saksa haluaa soveltaa maasähköön alennettua verokantaa 0,50 euroa/MWh, joka on direktiivissä 2003/96/EY säädetyn sähköveron vähimmäiskannan mukainen. Alennettua sähköverokantaa on tarkoitus soveltaa kaikkiin maasähkön toimituksiin sekä yhteisön vesillä että sisävesillä. Sitä ei kuitenkaan sovellettaisi yksityisiin huvialuksiin.Veroalennuksella Saksa haluaa kannustaa liikenteenharjoittajia käyttämään maasähköä, jonka avulla voidaan vähentää ilman kautta leviäviä päästöjä, laiturissa olevien alusten synnyttämää melua sekä hiilidioksidipäästöjä. Alennetun verokannan soveltaminen parantaisi maasähkön kilpailuasemaa aluksilla poltettavaan bunkkeriöljyyn nähden, joka on vapautettu kokonaan verosta.Saksa katsoo, että tämä toimenpide on maasähkön käytön edistämisestä yhteisön satamassa laiturissa olevissa aluksissa tehdyn komission suosituksen 2006/339/EY[2] sekä komission tiedonannon ”EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset” (KOM(2009) 8)[3] mukainen.Saksan viranomaisten näkemykset toimenpiteen vaikutuksesta sisämarkkinoihinSaksan viranomaisten mielestä toimenpide ei vaikuttaisi sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan eikä vääristäisi kilpailua. Viranomaiset väittävät, että edunsaajat eli liikenteenharjoittajat, jotka saisivat direktiivissä 2003/96/EY säädetyn vähimmäisverotason mukaisesti verotettua maasähköä, eivät tosiasiassa saisi taloudellista etua, koska kyseiset liikenteenharjoittajat tuottavat nykyään aluksillaan oman sähkönsä, joka on vapautettu verosta. Saksan viranomaisten mukaan aluksilla tapahtuvan oman sähköntuotannon korvaaminen maasähköllä, jota verotettaisiin sovellettavan vähimmäistason mukaisesti, ei tarjoaisi yleistä kustannusetua.Voimassa olevat aiemmat säännöksetEnergiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annettu neuvoston direktiivi 2003/96/EY ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 15 artiklan 1 kohdan f alakohta.Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisen toimenpiteen arviointiErityiset politiikkaan liittyvät syytDirektiivin 19 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään seuraavaa:” Edellisissä artikloissa, erityisesti 5, 15 ja 17 artiklassa esitettyjen säännösten lisäksi neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön muita vapautuksia tai alennuksia erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä. ”Kyseisellä veronalennuksella Saksan viranomaiset pyrkivät edistämään sitä, että satamassa laiturissa olevat alukset täyttävät sähköntarpeensa ympäristöä vähemmän vahingoittavalla tavalla, mikä parantaisi paikallista ilmanlaatua. Komissio on jo itse asiassa suosittanut, minkä Saksakin on maininnut, että maasähköä käytettäisiin satamassa laiturissa olevilla aluksilla tapahtuvan sähköntuotannon vaihtoehtona, ja tunnustanut tällä tavoin sen ympäristöhyödyt[4]. Satamassa laiturissa oleville aluksille toimitettavaa sähköä verotetaan nykyään Saksassa 20,50 eurolla/MWh. Pyydetty vähennys 20 euroa/MWh tarjoaisi siten lisäkannustimen kyseisen teknologian käyttöön ja edistäisi näin ollen asetetun poliittisen tavoitteen saavuttamista.Komissio toteaa myös, että maasähkön laajempaa käyttöä jarruttaa nykyään se, että satamista puuttuu lähes kokonaan tarvittava onshore-infrastruktuuri. Sen vuoksi on todennäköisesti tarpeen tarjota lisäkannustimia, joilla voidaan edistää erityisesti infrastruktuurin rakentamista ja saavuttaa kyseisen verovapauden tavoite. Tässä yhteydessä todetaan myös, että jäsenvaltioilla on kesäkuusta 2011 alkaen ehdoton velvollisuus täyttää ilmanlaatustandardit, jotka koskevat asiaankuuluvia epäpuhtauksia, kuten hiukkasia[5]. Täyttääkseen velvollisuutensa jäsenvaltioiden on tarvittaessa löydettävä ratkaisuja sellaisiin ongelmiin kuin satamassa laiturissa olevien alusten päästöt. Voidaan siis ajatella, että satamissa, joissa tällaisia ongelmia esiintyy, maasähkön käyttöä edistetään yleisen ilmanlaatustrategian mukaisesti.Tästä poliittisesta tavoitteesta komissio haluaa todeta, että maasähkön edistäminen on itse asiassa yhteinen poliittinen tavoite, johon olisi pyrittävä koko unionissa. Tämä on jo todettu selkeästi yhdennettyä meripolitiikkaa koskevassa komission tiedonannossa KOM(2007) 575 ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa[6], joiden mukaan tätä tavoitetta tullaan käsittelemään direktiivin 2003/96/EY tarkistamisen yhteydessä. Toisaalta direktiivin 19 artiklalla pyritään antamaan mahdollisuus reagoida yksittäisten jäsenvaltioiden erityisolosuhteisiin, joita ei ole otettu huomioon itse direktiivissä. Näin ollen 19 artiklaan perustuva poikkeus, jolla edistetään maasähkön käyttöön liittyvän poliittisen tavoitteen saavuttamista, voidaan myöntää vain siirtymäkauden toimenpiteenä ennen kuin tätä tavoitetta on käsitelty direktiivin 2003/96/EY tarkistamisen yhteydessä.Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinSaksan pyytämä toimenpide liittyy pääasiassa EU:n ympäristöpolitiikkaan. Toimenpiteellä parannetaan paikallista ilmanlaatua siinä määrin kuin sillä vähennetään bunkkeriöljyn polttamista satamassa olevilla aluksilla. Sillä voidaan jossain määrin vähentää myös hiilidioksidipäästöjä, vaikka tämän vaikutuksen merkitys riippuukin siitä, mistä lähteestä aluksiin onshore-verkon kautta toimitettava sähkö on peräisin[7].Tässä yhteydessä on muistettava, että maasähkön epäsuotuisan kilpailuaseman yhtenä merkittävänä syynä on se, että maasähkön vaihtoehto eli sähkön tuottaminen merisatamissa olevilla aluksilla on nykyään täysin verotonta. Sen lisäksi, että sähkön tuottamiseksi poltettu bunkkeriöljy on verotonta, mikä on direktiivin 2003/96/EY 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen normaalitilanne, myös aluksilla tuotettu sähkö on vapautettu verosta (ks. direktiivin 2003/96/EY 14 artiklan 1 kohdan c alakohta). Vaikka jälkimmäistä verovapautta voi olla vaikea pitää yhteensopivana unionin ympäristötavoitteiden kanssa, siinä on kuitenkin otettu huomioon käytännön näkökohdat. Aluksilla tuotetun sähkön verottaminen edellyttäisi nimittäin sitä, että aluksen omistaja, joka on usein sijoittautunut kolmanteen maahan, tai liikenteenharjoittaja antaa ilmoituksen kulutetun sähkön määrästä. Ilmoituksessa olisi eriteltävä myös, mikä osuus sähköstä on kulutettu sen jäsenvaltion aluevesillä, jossa vero on maksettava. Tämä aiheuttaisi valtavan hallinnollisen rasituksen alusten omistajille, koska ilmoitukset olisi annettava kaikista jäsenvaltioista, joiden aluevesillä alus on purjehtinut. Tässä tilanteessa voi olla aiheellista, että vähemmän saastuttavaa maasähköä ei aseteta huonompaan asemaan, vaan Saksan sallitaan soveltaa alennettua verokantaa.Kun on kyse sisävesisatamien laitureissa olevien alusten kuluttamasta sähköstä, jäsenvaltiot voivat toisin kuin merisatamissa olevien alusten ollessa kyseessä vapauttaa vapaaehtoisesti tällaisilla aluksilla tuotetun sähkön verosta (15 artiklan 1 kohdan f alakohta). Näin ollen ei ole olemassa minkäänlaista lainsäädännöllistä estettä sille, että jäsenvaltiot kohtelevat maasähköä ja sisävesisatamissa olevilla aluksilla tuotettavaa sähköä yhdenmukaisella tavalla. Direktiivin 15 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarjottua vaihtoehtoa, jonka mukaan aluksilla tuotettua sähköä ei tarvitse verottaa, voidaan jälleen perustella lainsäätäjän huomioon ottamilla käytännön näkökohdilla. Lisäksi tämä vaihtoehto liittyy läheisesti vapaaehtoisiin veroetuihin, joita voidaan myöntää sisävesillä liikennöintiä varten. Useimmat jäsenvaltiot, Saksa mukaan luettuna, ovat päättäneet olla verottamatta näihin tarkoituksiin käytettäviä polttoaineita. Reinistä ja sen sivujoista voidaan vielä todeta, että verovapaus on vahvistettu myös Saksan ratifioimassa kansainvälisessä sopimuksessa[8]. Lisäksi katsotaan olevan epäkäytännöllistä verottaa sähkön tuottamiseen käytettävää polttoainetta erikseen (ks. direktiivin 2003/96/EY 21 artiklan 5 kohdan kolmas alakohta), koska tämä edellyttäisi vähintäänkin sitä, että sähkön tuottamiseen käytettävää ja liikenteeseen käytettävää polttoainetta kohdeltaisiin eri tavoin. Päättäessään siitä, laajennetaanko merenkulkuun sovellettava verovapaus koskemaan sisävesiliikenteessä käytettäviä polttoaineita, jäsenvaltiot ottavat huomioon useita eri näkökohtia, kuten ympäristönäkökohtien kaltaiset kansallisen liikennepolitiikan laajemmat tavoitteet, joiden vuoksi ne voivat päättää olla verottamatta tällaisiin tarkoituksiin käytettäviä polttoaineita.Näin ollen tässä vaiheessa katsotaan olevan aiheellista laajentaa maasähkön mahdollinen verovapaus koskemaan myös sisävesisatamia.Sisämarkkinat ja terve kilpailuSisämarkkinoiden ja terveen kilpailun kannalta Saksan pyytämä toimenpide vähentäisi nykyistä kilpailun vääristymistä, jota esiintyy laiturissa olevien alusten kahden kilpailevan sähkölähteen eli aluksella tuotettavan sähkön ja maasähkön välillä. Vääristyminen johtuu bunkkeriöljyn verovapaudesta.Liikenteenharjoittajien välisestä kilpailusta on ensinnäkin todettava, että nykyään on vain muutamia aluksia, joilla maasähköä käytetään liiketaloudellisista syistä. Toiseksi, vaikka laivanvarustamot hyötyvät toimenpiteestä siten, että ne voivat ostaa sähköä edullisemmin kuin muiden alojen yritykset, käsiteltävänä olevan toimenpiteen ei odoteta muuttavan merkittävästi merenkulkualan kilpailutilannetta. Vaikka tarkkoja kustannusarvioita on vaikea esittää, koska ne ovat ratkaisevasti sidoksissa öljyn hinnan kehitykseen, saatavilla olevat todisteet näyttävät vahvistavan Saksan toteamuksen, jonka mukaan täysi verovapaus ei yleensä vähennä maasähkön toimintakustannuksia niin paljon, että ne olisivat pienemmät kuin aluksilla tuotettavaan sähköön liittyvät kustannukset[9]. Sen vuoksi maasähkön toimintakustannukset eivät missään tapauksessa tarjoaisi merkittävää kilpailuetua maasähköä käyttäville liikenteenharjoittajille niihin liikenteenharjoittajiin nähden, jotka käyttävät aluksella tuotettavaa sähköä. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa on vielä epätodennäköisempää, että kilpailu vääristyisi edellä kuvatulla tavalla, koska Saksa aikoo noudattaa direktiivissä 2003/96/EY säädettyä verotuksen vähimmäistasoa.Satamien välisestä kilpailusta voidaan todeta, että edellä kuvatussa tilanteessa, jossa maasähkön käyttö ei luultavasti ole veronalennuksesta huolimatta edullisempaa kuin aluksella tuotettavan sähkön käyttö ainakaan lyhyellä aikavälillä, maasähkön veronalennus ei todennäköisesti houkuttele aluksia muuttamaan reittiään maasähkön saannin perusteella. Näin ollen se ei myöskään vääristä satamien välistä kilpailua.Lisäksi voidaan todeta, että ehdotettu lupa alennetun verokannan soveltamiseen myönnettäisiin niin lyhyeksi ajaksi, että kahdessa edellisessä kappaleessa esitetty analyysi pitäisi luultavasti paikkansa vielä luvan voimassaolon päättyessä.Toimenpiteen soveltamisaika ja EU:n energiaverotuksen kehittäminenPoikkeuksen soveltamisajan olisi periaatteessa oltava riittävän pitkä, jotta se ei vähentäisi satamaoperaattoreiden halukkuutta tehdä tarvittavia investointeja. Samalla on kuitenkin otettava huomioon, että Saksan tilannetta on sopivana ajankohtana tarkasteltava uudelleen eikä poikkeus saa haitata nykyisen säädöskehyksen kehittämistä. Säädöskehyksestä on muistettava, että komissio on ehdottanut 13. huhtikuuta 2011 direktiivin 2003/96/EY tarkistamista[10], jotta direktiivi voitaisiin mukauttaa paremmin energia- ja ympäristöpoliittisiin tavoitteisiin ja erityisesti niihin ilmastonmuutokseen liittyviin tavoitteisiin, jotka koskevat vuoden 2013 jälkeistä aikaa. Ehdotus sisältää säännöksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on vapautettava maasähkö verosta 31 päivään joulukuuta 2020 saakka (luonnos 14 artiklan 1 kohdan e alakohdaksi). Tässä tilanteessa vaikuttaa aiheelliselta myöntää Saksan pyytämä lupa kolmeksi vuodeksi rajoittamatta kuitenkin sellaisten asiaa koskevien yleisten säännösten soveltamista, jotka tulevat voimaan ennen kyseisen ajanjakson päättymistä.ValtiontukisäännötSaksan viranomaisten suunnittelema verokanta 0,50 euroa/MWh on direktiivin 2003/96/EY 10 artiklassa säädetyn vähimmäisverokannan mukainen. Toimenpide kuuluu sen vuoksi ns. yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (asetus (EY) N:o 800/2008[11]) soveltamisalaan, minkä vuoksi siihen ei sovelleta ennakkoilmoitusvelvollisuutta.2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSETIntressitahojen kuuleminenTämä ehdotus perustuu Saksan esittämään pyyntöön ja koskee ainoastaan kyseistä jäsenvaltiota.Asiantuntijatiedon käyttöUlkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ole ollut tarpeen.Vaikutusten arviointiTämä ehdotus koskee luvan antamista yhdelle jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä.3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖEhdotuksen tarkoituksena on antaa Saksalle lupa poiketa neuvoston direktiivin 2003/96/EY yleisistä säännöksistä ja soveltaa alennettua sähköverokantaa (0,50 euroa/MWh) sähköön, joka toimitetaan suoraan satamassa laiturissa oleville aluksille.OikeusperustaNeuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artikla.ToissijaisuusperiaateSEUT-sopimuksen 113 artiklan soveltamisalaan kuuluva välillinen verotus ei sinänsä kuulu kyseisen perussopimuksen 3 artiklassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan.Voimassa olevassa EU:n lainsäädännössä säännellään ja rajoitetaan kuitenkin tiukasti jäsenvaltioiden toimivallan käyttöä tällä alalla. Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaan ainoastaan neuvostolla on valtuudet antaa jäsenvaltiolle lupa ottaa käyttöön muita vapautuksia tai alennuksia kyseisessä säännöksessä tarkoitetulla tavalla. Jäsenvaltiot eivät voi toimia neuvoston sijasta.Ehdotus on näin ollen toissijaisuusperiaatteen mukainen.SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Veronalennus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen kyseessä olevan tavoitteen saavuttamiseksi (ks. edellä olevat huomiot sisämarkkinoista ja terveestä kilpailusta).Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: neuvoston päätös.Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklassa säädetään ainoastaan tämäntyyppisestä toimenpiteestä.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETToimenpiteestä ei aiheudu taloudellista tai hallinnollista rasitetta unionille. Näin ollen ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon.2011/0133 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Saksalle soveltaa satamassa laiturissa oleville aluksille suoraan toimitettavaan sähköön (maasähköön) alennettua sähköverokantaa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisestiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY[12] ja erityisesti sen 19 artiklan,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Saksa on hakenut 27 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan nojalla lupaa soveltaa alennettua sähköverokantaa sähköön, joka toimitetaan suoraan satamassa laiturissa oleville aluksille (jäljempänä ”maasähkö”).2.  Saksa pyrkii tällä veronalennuksella edistämään maasähkön laajempaa käyttöä, jotta satamassa laiturissa olevien laivojen sähköntarve voidaan tyydyttää ympäristöä vähemmän rasittavalla tavalla kuin polttamalla aluksilla bunkkeriöljyä.3.  Maasähkön käyttö parantaisi satamakaupunkien ilmanlaatua, koska siitä ei synny ilmansaastepäästöjä, joita aiheutuu bunkkeriöljyn polttamisesta satamassa laiturissa olevilla aluksilla. Sen vuoksi toimenpiteen odotetaan edistävän EU:n ympäristö- ja terveyspolitiikan tavoitteiden saavuttamista.4.  Luvan antaminen Saksalle soveltaa alennettua sähköveroa maasähköön ei ylitä sitä, mikä on tarpeen edellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi, koska aluksilla tapahtuva sähköntuotanto on useimmissa tapauksissa edelleen kilpailukykyisempi vaihtoehto. Samasta syystä sekä kyseisen teknologian nykyisen suhteellisen pienen markkinaosuuden vuoksi toimenpide ei todennäköisesti vääristä merkittävästi kilpailua voimassaoloaikanaan eikä näin ollen vaikuta kielteisesti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan.5.  Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdasta seuraa, että kunkin kyseisen säännöksen nojalla myönnetyn luvan on oltava ajallisesti tarkkaan rajoitettu. Koska voimassaoloajan on oltava tarpeeksi pitkä, jotta sillä ei vähennettäisi satamaoperaattoreiden halukkuutta tehdä tarvittavia investointeja, ja koska on myös tarpeen tarkastella Saksan tilannetta uudelleen sopivana ajankohtana ja olla estämättä voimassa olevan lainsäädäntökehyksen kehittymistä, pyydetty lupa on aiheellista myöntää kolmeksi vuodeksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, että tätä kysymystä koskevat yleiset säännökset tulevat voimaan ennen tässä säädetyn määräajan päättymistä,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaAnnetaan Saksalle lupa soveltaa alennettua sähköverokantaa sähköön, joka toimitetaan suoraan satamassa laiturissa oleville aluksille yksityisiä huvialuksia lukuun ottamatta, edellyttäen, että direktiivin 2003/96/EY 10 artiklassa säädettyjä verotuksen vähimmäistasoja noudatetaan.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan kahdennestakymmenennestä päivästä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sen soveltaminen päättyy kolmen vuoden kuluttua siitä, kun se on alkanut.Jos neuvosto kuitenkin säätää SEUT-sopimuksen 113 artiklan nojalla maasähkön veroetuja koskevia yleisiä sääntöjä, tämän päätöksen soveltaminen päättyy päivänä, jona kyseisten yleisten sääntöjen soveltaminen alkaa.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).[2] Komission suositus 2006/339/EY, tehty 8 päivänä toukokuuta 2006, maasähkön käytön edistämisestä yhteisön satamissa laiturissa olevissa aluksissa (EUVL L 125, 12.5.2006)[3] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset” (KOM(2009) 8 lopullinen).[4] Ks. alaviite 2.[5] Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, ilmanlaadusta ja sen parantamisesta (EUVL L 152, 11.6.2008).[6] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka”, annettu 10.10.2007 (KOM(2007) 575 lopullinen) ja siihen liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Accompanying document to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions – An Integrated Maritime Policy for the European Union”, annettu 10.10.2007 (SEC(2007) 1278).[7] Komissio on aiemmin arvioinut, että siirtyminen maasähkön käyttöön vähentäisi hiilidioksidipäästöjä keskimäärin 50 prosenttia (ks. alaviite 2). Siirtymisen vaikutus voi toisaalta poiketa paljonkin tästä keskiarvosta, koska se riippuu ratkaisevasti asianomaisen markkina-alueen hiili-intensiteetistä sekä tarkasta ajankohdasta, jolloin sähkön lisäkysyntää esiintyy.[8] Ks. Reinin vesiliikenteessä aluksilla käytettävän kaasuöljyn tulli- ja verokohtelusta Reinin rannikkovaltioiden ja Belgian välillä 16 päivänä toukokuuta 1952 tehdyn sopimuksen 1 artikla (Bundesgesetzblatt 1953, osa II, s. 531).[9] Ks. Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston raportti ”Service Contract Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a – Shore-Side Electricity”, elokuu 2005, http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Kustannusanalyysi tehtiin seuraavista kolmesta satamasta: Göteborg (Ruotsi) sekä Juneau ja Long Beach (Yhdysvallat).[10] Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY muuttamisesta, KOM(2011) 169/3.[11] Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus), EUVL L 214, 9.8.2008.[12] EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.


|

52010PC0437

/* COM/2010/0437 lopull. */  Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, Espanja)

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 20.8.2010KOM(2010) 437 lopullinenEhdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, Espanja)PERUSTELUTTalousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].Espanja toimitti 5. helmikuuta 2010 EGR:n rahoitustukea koskevan hakemuksen EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles työntekijöiden vähentämisten vuoksi, jotka on toteutettu NUTS II -alueella Espanjan Galiciassa (ES11), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 14 (vaatteiden valmistus)[3] piirissä toimivissa 82 yrityksessä.Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät.HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSIKeskeiset tiedot:EGR-viitenumero EGF/2010/003Jäsenvaltio Espanja2 artikla b alakohtaYritysten määrä 82NUTS II -alue Galicia (ES11)NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 14 (vaatteiden valmistus)Viitejakso 1.3.2009–30.11.2009Yksilöllisten palvelujen aloittamispäivä 8.2.2010Hakemuksen päivämäärä 5.2.2010Työntekijöiden vähennykset viitejaksolla 703Tuen kohteena olevat työttömiksi joutuneet työntekijät 500Yksilölliset palvelut: budjetoitu määrä euroina 2 645 000EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot[4]: budjetoitu määrä euroina 193 000EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot prosentteina 6,80Kokonaisbudjetti euroina 2 838 000EGR:n tuki euroina (65 %) 1 844 7001.  Hakemus esitettiin komissiolle 5. helmikuuta 2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 11. toukokuuta 2010 asti.2.  Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.Yhteys työntekijöiden vähentämisten ja globalisaatiosta tai maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä johtuvien maailmankaupan rakenteellisten muutosten välillä3.  Osoittaakseen yhteyden työntekijöiden vähentämisten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan rakenteellisten muutosten välillä Espanja väittää, että tekstiilien ja vaatetustuotteiden kaupan vapautuminen on saanut aikaan huomattavia muutoksia maailmankaupan rakenteissa. Eurostatin lukujen[5] mukaan vaatetustuotteiden tuonti 27 EU-maahan lisääntyi vuosien 2005 ja 2008 välillä 20,5 % eli 49 305 miljoonasta eurosta 59 433 miljoonaan euroon. Merkittävin toimittaja oli Kiina, jonka tuonti 27 EU-maahan lisääntyi 49,2 % vuosina 2005–2008.4.  Hakija viittaa lisäksi tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alalla vallitsevaan yleiseen suuntaukseen siirtää tuotantoa matalien tuotantokustannusten maihin EU:n ulkopuolella, esimerkiksi Tunisiaan, Kiinaan, Marokkoon ja Aasian maihin.Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan b alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen5.  Espanjan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2:n saman kaksinumerotason piirissä toimivissa yrityksissä yhdeksän kuukauden aikana jäsenvaltion jollakin NUTS II -tason alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella.6.  Hakemuksesta ilmenee, että 82:ssa samalle NACE Rev 2:n kaksinumerotasolle 14 (vaatteiden valmistus) luokiteltavassa yrityksessä vähennettiin 703 työntekijää yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana (1. maaliskuuta 2009 – 30. marraskuuta 2009) ja että kaikki yritykset sijaitsevat yhdellä NUTS II -tason alueella Galiciassa (ES11). Kaikki työntekijöiden vähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti.Selvitys työntekijöiden vähentämisten ennakoimattomasta luonteesta7.  Espanjan viranomaiset väittävät, että ennakoimattomasta rahoitus- ja talouskriisistä aiheutuneella uudella taloustilanteella on ollut kielteisiä vaikutuksia tekstiili- ja vaatetusteollisuuteen vuoden 2008 kolmannesta vuosineljänneksestä lähtien. Kriisin ennakoimattomuus vaikutti tekstiilialalla voimakkaasti sekä tarjontaan että kysyntään: luoton saatavuusehdot alan toimintojen rahoittamiseksi tiukentuivat merkittävästi samalla kun kysynnän lasku lisäsi maksuhäiriöiden määrää. Vuoteen 2007 verrattuna vuonna 2008 tekstiiliteollisuuden alalla tapahtui huomattavasti enemmän konkursseja, ja tämän vuoksi menetettiin myös työpaikkoja. Tilanteen havainnollistamiseksi hakija esittää sosiaaliturvatilastoja, joiden mukaan vuoden 2009 ensimmäisinä kuukausina Galiciassa menetettiin 2 500 työpaikkaa tekstiili- ja vaatetusteollisuuden alalta.Tiedot irtisanovista yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä8.  Hakemus koskee 703 työntekijää (joista 500:lle on tarkoitus antaa tukea), jotka on irtisanottu seuraavissa 82 yrityksessä:Yritykset ja irtisanottujen lukumäärä |Caramelo S.A., A Coruña | 237 | Nova Têxtil Alaricana S.L.L., Ourense | 12 |Peter John, A Coruña | 17 | Textiles Lendega, Ourense | 2 |Imperdible, A Coruña | 10 | Fil&Fil Camisero, Ourense | 1 |Melusiana S.L., A Coruña | 5 | Roberto Verino, Ourense | 1 |Baselytex S.L., A Coruña | 1 | Sociedad Textil Lonia, Ourense | 1 |Paulmoni Camiseri S.L., A Coruña | 4 | VDR Confecciones SLU, Ourense | 2 |Castmar S.L., A Coruña | 3 | VDR Punto SL, Ourense | 3 |Confecciones Nazabel S.L., A Coruña | 6 | Trinidad Viduera Design SL | 1 |Galicia Textil, A Coruña | 20 | Grupo Três Fashion SL, Ourense | 2 |Servicios Gallegos de Tejeduria S.L., A Coruña | 2 | Futura Linea, Pontevedra | 3 |Creaciones Teyma 2003 S.L., A Coruña | 15 | Gonzabell, Pontevedra | 12 |Confecciones Furelos S.L., A Coruña | 2 | Model Novia, Pontevedra | 15 |Galitex S.A., A Coruña | 2 | Selmark, Pontevedra | 5 |Jevaso S.L., A Coruña | 3 | Sotexga S.L.L., Pontevedra | 7 |Confecciones Cotelo, A Coruña | 7 | Umbro, Pontevedra | 4 |Maria y Nieves S.L., A Coruña | 6 | Textiles Rocabe S.L., Pontevedra | 2 |Tocci, A Coruña | 6 | Industrias Kamay, Pontevedra | 18 |Céltica de confecciones, A Coruña | 1 | Toypes, Pontevedra | 20 |Confecciones Carioca S.L., A Coruña | 1 | Montoto, Pontevedra | 102 |Vicente Romeo S.L., A Coruña | 2 | Florentino, Pontevedra | 1 |Volvoreta S.A, A Coruña | 1 | Creaciones y Diseño Alonsan S.L., Pontevedra | 12 |Vicaro Confeccion S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Labora, Pontevedra | 16 |Confeccionnes Liñaza S.L., A Coruña | 1 | Confecciones José Abal Pereira, Pontevedra | 1 |Mafecco, A Coruña | 1 | Pilar Bande S.L., Pontevedra | 2 |Ibia Textil SL, A Coruña | 1 | Cintugal, Pontevedra | 1 |Rosa de Neira S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Gundemaro, Pontevedra | 9 |Confecciones Lema, A Coruña | 12 | Enmanuel, Pontevedra | 4 |Confecciones Goa, A Coruña | 10 | Iglesias Duro S.L., Pontevedra | 2 |Veiga de Compostela, A Coruña | 1 | Naffta, Pontevedra | 6 |Confecciones intimas, A Coruña | 1 | Lacemar Sport S.L., Pontevedra | 3 |Confeciones Careixon, A Coruña | 1 | Ponte Punto SA, Pontevedra | 2 |Chao Prieto S.L., Lugo | 5 | Sebasian Criado del Rey de Haz, Pontevedra | 1 |Diseño Tecnologico Textil Galicia S.L., Lugo | 1 | Ganirope S.L., Pontevedra | 1 |Almacenes Martinez, Lugo | 1 | Sposa Novias, Pontevedra | 1 |Vidrio, Ourense | 12 | Stylmalla, Pontevedra | 3 |Confecciones Domingo S.L., Ourense | 2 | Short Cut, Pontevedra | 2 |Delgado Fabello S.L., Ourense | 3 | Modatest, Pontevedra | 1 |Sociedad Textil Monterrey S.L., Ourense | 5 | Presagio S.L., Pontevedra | 1 |Modalher Outomuro S.L., Ourense | 3 | Confecciones Minada S.L., Pontevedra | 1 |Euro Gomca, Ourense | 1 | Doberty, Pontevedra | 1 |Marcos Moda S.L., Ourense | 2 | Confecciones Salnés, Pontevedra | 1 |Yritysten kokonaismäärä: 82 | Irtisanottujen kokonaismäärä: 703 |9.  Tuen kohteena olevien työntekijöiden jaottelu:Ryhmä Lukumäärä ProsenttiaMiehiä 68 13,5Naisia 432 86,5EU:n kansalaisia 484 96,7Muun kuin EU-valtion kansalaisia 16 3,315–24-vuotiaita 0 0,025–54-vuotiaita 457 91,4Yli 54-vuotiaita 43 8,610.  Jaottelu ammattiryhmittäin:Ryhmä Lukumäärä ProsenttiaTekstiilikoneiden käyttäjät 194 38,9Varastohenkilöstö 57 11,3Leikkaajat 49 9,8Silittäjät 47 9,4Tarkastajat 35 7,0Ompelijat 12 2,5Kaavan leikkaajat 6 1,2Muut 100 19,911.  Kohta ’’muut’’ (19,9 %) sisältää useita eri ammattiryhmiä, esimerkiksi kaupallista henkilöstöä, kuljettajia, ATK-henkilöstöä, siivoushenkilöstöä ja mekaanikkoja.12.  Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Espanja on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea.Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus13.  Asianomainen alue on Galician itsehallintoalue, joka koostuu A Coruñan, Lugon, Ourensen and Pontevedran provinsseista. Tärkeimmät asianomaiset viranomaiset ovat ’Conselleria de Traballo e Benestar’ ja ’Conselleria de Economia e Industria’.14.  Sidosryhmiin kuuluvat Galician tekstiiliteollisuuden liitto (COINTEGA[6]), Lugon, Ourensen ja Pontevedran neule- ja vaatetusteollisuuden alojen yhdistys (AICLOP[7]), A Coruñan valmisvaateteollisuuden yrittäjien yhdistys sekä ammattiliitot Comisiones Obreras (CC.OO) ja Unión General de Trabajadores (UGT).Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen työllisyyteen15.  Espanja väittää, että teollisuuden kriisi on vaikuttanut voimakkaasti Galiciaan. Vuosina 2007–2009 teollisuudesta menetettiin 32 700 työpaikkaa. Näistä 4 414 katosi tekstiiliteollisuudesta, 3 940 autoteollisuudesta ja 2 098 meriteollisuudesta. Tähän hakemukseen liittyvät irtisanomiset ovat kärjistäneet ongelmaa.16.  Kuvatakseen työpaikkojen menetysten vaikutuksia asianomaisiin provinsseihin hakija käyttää Galician tilastolaitokselta[8] saatuja tietoja, joiden mukaan helmikuussa 2009 hakemuksen kohteena olevat menetetyt työpaikat muodostavat seuraavan osuuden NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 14 piirissä työskentelevien työntekijöiden määrästä: 9,68 % Pontevedrassa, 5 % Lugossa, 4,4 % A Coruñassa ja 2,23 % Ourensessa.Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa17.  Kaikki seuraavassa luetellut toimenpiteet muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille:18.  Ammatillinen ohjaus : Ohjauspalveluja annetaan kaikille 500 osallistujalle. Ohjauksen yhteydessä työntekijät profiloidaan, heidän mahdollisuutensa integroitua uudelleen työelämään kartoitetaan ja heidän tilannettaan seurataan yksilöllisesti.19.  Koulutus ja uudelleenkoulutus : Tavoitteena on kouluttaa 100 työntekijää esim. suunnittelun, hallinnon, teknologian, jakelun ja logistiikan alojen työtehtäviin, joilla on enemmän lisäarvoa tekstiiliteollisuudessa (Texmellora-ohjelma) ja 50 työntekijää uusiin ammatteihin toisilla sektoreilla (InsireTEX-ohjelma). Kummassakin ohjelmassa koulutus vastaa potentiaalisten uusien työllistymismahdollisuuksien vaatimuksia.20.  Yrittäjyyden edistäminen : Texcreación-ohjelman toimenpiteet kohdistuvat 50 työntekijään, ja niillä pyritään edistämään itsenäistä ammatinharjoittamista samoin kuin osuuskuntien sekä pienten ja keskisuurten yritysten perustamista. Ohjelmaan kuuluu markkinamahdollisuuksien kartoittaminen, toteutettavuustutkimus, koulutus, liiketoimintasuunnitelman teko sekä seuranta ja mentorointi.21.  Liikkuvuusavustukset : Avustuksilla edistetään työntekijöiden maantieteellistä liikkumista. Tästä MoveTEX-ohjelmasta avustetaan 70 työntekijää.22.  Koulutusavustukset : Avustukset ovat osa TExTIC-ohjelmaa, josta järjestetään työnhaun kannalta olennaisen tärkeänä pidettyä tieto- ja viestintätekniikan koulutusta. Järjestäjät odottavat, että 160 työntekijää haluaa saada tukea ohjelmasta.23.  Tuki työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseen : Texconcilia-ohjelmasta myönnetään noin 400 euron suuruista kuukausittaista rahoitustukea enintään 10 kuukauden ajan. Tuella pyritään kattamaan kustannukset, jotka aiheutuvat yksityis-, perhe- ja työelämän tasapainottamisesta etenkin silloin, kun uusi työtilanne saattaa vaikeuttaa työn ja perhe-elämän yhteensovittamista mm. pidentyneiden työmatkojen tai muuttuneiden työaikojen vuoksi. Ohjelmaan odotetaan osallistuvan 50 työntekijää.24.  EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen, kattavat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvontatoimia. Valmistelutoimiin sisältyy tekstiiliteollisuuden työllistymistilannetta koskeva tutkimus, jota hyödyntävät kaikki irtisanottujen työntekijöiden työllistämispyrkimyksiin osallistuvat tahot. Tutkimuksen kokonaiskustannusten määräksi arvioidaan 93 000 euroa.25.  Espanjan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Espanjan viranomaiset arvioivat, että näiden palvelujen kokonaiskustannukset ovat 2 645 000 euroa ja EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot 193 000 euroa (= 6,8 % kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 844 700 euroa (65 % kokonaiskustannuksista).Toimet | Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä | Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroina) | Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroina) |Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) |Ammatillinen ohjaus (Orientación professional) | 500 | 2 250 | 1 125 000 |Koulutus ja uudelleenkoulutus (Formación y reciclaje) | 150 | 4 500 | 675 000 |Yrittäjyyden edistäminen (Fomento del espiritu empresarial) | 50 | 4 500 | 225 000 |Liikkuvuusavustukset (Permisos para movilidad) | 70 | 2 000 | 140 000 |Koulutusavustukset (Permisos para formación) | 160 | 1 750 | 280 000 |Perhe- ja työelämän yhteensovittamisen tukeminen (Ayudas para la conciliación)n | 50 | 4 000 | 200 000 |Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä | 2 645 000 |EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) |Valmistelutoimet | 123 000 |Hallinnointi | 15 000 |Tiedotus ja mainonta | 25 000 |Valvontatoimet | 30 000 |EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot yhteensä | 193 000 |Arvioidut kustannukset yhteensä | 2 838 000 |EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) | 1 844 700 |26.  Espanja vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettuihin toimiin nähden. Lisäksi Espanjan viranomaiset toteavat, ettei tekstiiliteollisuudesta irtisanottuja työntekijöitä varten ole tällä hetkellä erityistä ohjelmaa. Olemassa on vain yleinen ohjelma, josta järjestetään koulutusta työttömille työntekijöille.Päivämäärä(t), jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa27.  Espanja aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 8. helmikuuta 2010. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua.Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi28.  Työmarkkinaosapuolia kuultiin koordinoidun toimenpidepaketin osalta tekstiiliteollisuuden työmarkkinaosapuolten foorumissa, johon osallistuivat Xunta de Galicia, työnantajat ja ammattiliitot.29.  Espanjan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja yhteisön lainsäädännössä säädettyjä joukkoirtisanomisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla30.  Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Espanjan viranomaisten hakemuksessa31.  vahvistetaan, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla32.  osoitetaan, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä, eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen33.  vahvistetaan, ettei edellä 17 ja 19 kohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista yhteisön rahoitusvälineistä.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät34.  Espanja on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös Euroopan sosiaalirahaston hallinnointi ja valvonta Espanjassa. Hallintoviranomaisen välittävänä elimenä toimii Dirección General de Planificación y Fondos Comunitarios yhteistyössä Dirección General de Relaciones Laborales de la Xunta de Galician kanssa.Rahoitus35.  Espanjan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia varten 1 844 700 euroa, joka on 65 prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Espanjan toimittamiin tietoihin.36.  Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän, joka on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a.37.  Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään.38.  Esittämällä tämän ehdotuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous.39.  Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2010 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.Maksumäärärahojen lähteet31. Täytäntöönpanon tässä vaiheessa voidaan ennakoida, että vuonna 2010 budjettikohdasta 01.0404 (Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma – Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma) käytettävissä olevia maksumäärärahoja ei käytetä tänä vuonna kokonaan.32. Tämä budjettikohta kattaa rahoitusvälineen täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset tässä ohjelmassa, jonka päätavoitteena on parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Euroopan investointirahaston hallinnoimille asiakastileille tehtävien siirtojen ja tuensaajille maksettavien maksusuoritusten välillä on jonkin verran aikaviivettä. Rahoituskriisillä on huomattava vaikutus vuoden 2010 maksusuorituksia koskeviin ennusteisiin. Jotta vältyttäisiin asiakastilien liian suurilta saldoilta, maksumäärärahojen laskentamenetelmää on tarkistettu siten, että huomioon on otettu odotettavissa olevat maksusuoritukset. Näin ollen voidaan siirtää 1 844 700 euroa.Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/003 ES/Galicia Textiles, Espanja)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[9] ja erityisesti sen 28 kohdan,ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[10] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[11]sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka on irtisanottu globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.(2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin suorana seurauksena.(3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.(4) Espanja esitti 5 päivänä helmikuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi työntekijöiden vähentämisten vuoksi, jotka on toteutettu yhdellä ainoalla NUTS II -alueella, Galiciassa (ES11), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 14 (vaatteiden valmistus) piirissä toimivissa 82 yrityksessä, ja täydensi hakemusta lisätiedoin 11 päivään toukokuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 1 844 700 euroa.(5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaEuroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 1 844 700 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.2 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .TehtyEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.[2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).[4] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.[5] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/textiles/statistics/index_en.htm.[6] Confederación de Industrias Textiles de Galicia.[7] Asociación de industrias de punto y confección de Lugo, Ourense y Pontevedra.[8] www.ige.eu.[9] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.[10] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.[11] EUVL C […], […], s. […].


title: Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Espanjan kuningaskunnalle toteuttaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 2 artiklasta ja 28 a artiklan 1 kohdasta poikkeavaa toimenpidettä

text:
                  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                  Bryssel, 26.03.1998
                                                   KOM(1998) 184 lopull.
                                     Ehdotus:
                             NEUVOSTON PAATOS
       luvan antamisesta Espanjan kuningaskunnalle toteuttaa jäsenvaltioiden
 liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977
annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 2 artiklasta ja 28 a artiklan
                        1 kohdasta poikkeavaa toimenpidettä
                                 (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                           PERUSTELUT
Espanjan hallitus pyysi 23 päivänä tammikuuta 1998 komission pääsihteeristössä
saapuneeksi         kirjatulla    kirjeellä      jäsenvaltioiden      liikevaihtoverolainsäädännön
yhdenmukaistamisesta           —      yhteinen       arvonlisäverojärjestelmä:         yhdenmukainen
määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston
direktiivin 77/388/ETY1 27 artiklan nojalla lupaa soveltaa erityistä verotusjärjestelmää
romun ja jätteiden kauppaan.
Muille jäsenvaltioille on kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu
Espanjan pyynnöstä 18 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä.
Erityisjärjestelmään, jonka Espanja aikoo ottaa käyttöön, sisältyy seuraavat määräykset:
          Romun ja jätteiden luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat vapautetaan
          arvonlisäverosta. Tätä vapautusta sovelletaan ainoastaan sellaisiin verovelvollisiin,
         jotka ovat myyneet edeltävän vuoden aikana enintään 200 miljoonan Espanjan
          pesetan arvosta rautametalleja tai enintään 50 miljoonan Espanjan pesetan arvosta
         paperi-, kartonki- tai lasijätettä. Muita kuin rautametalleja koskevat liiketoimet
         vapautetaan verosta ilman myynnin määrään liittyviä rajoituksia. Jos mainitut
         enimmäismäärät ylitetään kuluvan vuoden aikana, vapautuksen soveltaminen
         päättyy siihen hetkeen, jolloin asetetut rajat ylitetään.
          Sellaisten verovelvollisten, joiden liiketoimet vapautetaan verosta edellä mainittua
         määräystä soveltamalla, tekemistä romun ja jätteiden luovutuksista ja yhteisön
         sisäisistä hankinnoista voidaan kantaa veroa viranomaisten luvalla.
Espanjan hallituksen mukaan tämän järjestelmän tarkoituksena                          on    verotuksen
yksinkertaistaminen ja veropetosten estäminen tällä alalla.
Espanjan hallitus viittaa tältä osin siihen, että tällä alalla sovellettavat hallinnolliset
määräykset ovat usein puutteellisia, että myös laskuttamisessa esiintyy usein puutteita ja
että kyseessä olevat elinkeinonharjoittajat, erityisesti pienet yritykset, joiden toiminnan
seuranta ja valvominen on erittäin vaikeaa, eivät useinkaan maksa niille kuuluvaa
arvonlisäveroa, jonka kantoon liittyy erittäin suuria käytännön ongelmia.
Pienten romua ja jätteitä hyödyntävien elinkeinonharjoittajien, joiden liikevaihto ei ylitä
liiketoiminnan kohteena olevien tuotteiden mukaan vahvistettuja rajoja, ei edellä mainitun
ensimmäisen määräyksen perusteella tarvitse maksaa kyseisten tavaroiden myynnistä
arvonlisäveroa, eikä niiden myöskään tarvitse merkitä arvonlisäveron määrää laskuihinsa.
1
     EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. Tätä direktiiviä on muutettu viimeksi direktiivillä 96/95/EY (EYVL L
     338, 28.12.1996, s. 89).
 ---pagebreak--- Suurten romua ja jätteitä hyödyntävien elinkeinonharjoittajien                    hyötyminen
verovapautuksesta pyritään välttämään siten, että raja-arvot määritellään tuotteiden
mukaan.
Muita kuin rautametalleja hyödyntävät elinkeinonharjoittajat voivat toisen mainitun
määräyksen perusteella saada vapautuksen verosta, vaikka niiden kokonaisliikevaihto
ylittäisi 200 miljoonaa Espanjan pesetaa. Tämä perustuu siihen, että muiden kuin
rautametallien myyntihinnat ovat yleensä huomattavasti korkeammat kuin muiden
materiaalien ja jätteiden, joten muiden kuin rautametallien kaupassa tämä liikevaihdolle
asetettu raja saavutettaisiin melko nopeasti.
Kyseisten verovelvollisten ei myöskään enää tarvitse suorittaa arvonlisäveroa tekemistään
yhteisön sisäisistä hankinnoista, mikä merkitsee sitä, että näistä yhteisön sisäisistä
luovutuksista kannetaan veroa alkuperämaassa.
Tämän järjestelmän perusteella verosta vapautetut liiketoimet eivät anna oikeutta
arvonlisäveron vähentämiseen.
Edellä mainittu toinen määräys antaa sellaisille romua ja jätteitä hyödyntäville
elinkeinonharjoittajille, jotka ovat periaatteessa vapautettuja verosta, mahdollisuuden
asettaa toimintansa arvonlisäveronkannon piiriin ja sitä kautta saada oikeuden
verovähennyksiin. Koska tähän vapautuksesta tehtävään poikkeukseen tarvitaan lupa,
luvan myöntämisen yhteydessä varmistetaan samalla, että kyseiset verovelvolliset
noudattavat verovelvoineitaan. Toisaalta se, että veronkannon piirissä pysyvät
elinkeinonharjoittajat palkitaan oikeudella verovähennykseen, voi lisätä eri toimijoiden
halukkuutta kuulua verotusjärjestelmän piiriin.
Komissio on sitä mieltä, että pienten yritysten toteuttamien luovutusten ja yhteisön
sisäisten hankintojen vapauttaminen verosta on samalla sekä verotusta yksinkertaistava
että veropetoksia ehkäisevä toimenpide, sillä sen avulla voidaan jättää
arvonlisäverojärjestelmän ulkopuolelle sellaiset verovelvolliset, joiden verotuksen
valvominen ja veronkanto vaatisi kohtuuttomasti resursseja suhteessa tuloihin.
Muiden kuin rautametallien jätteiden luovutuksiin ja yhteisön sisäisiin hankintoihin
sovellettavat erityissäännöt ovat perusteltuja, sillä niiden avulla voidaan suojata
liiketoimia, jotka ovat kyseisten tavaroiden arvon vuoksi erityisen alttiita veropetoksille.
Antamalla verovelvollisille, jotka ovat periaatteessa vapautettuja verosta, mahdollisuus
asettaa viranomaisten luvalla liiketoimensa arvonlisäverovelvollisuuden piiriin, taataan
viranomaisten valvonnan tiukentaminen.
Komissio on näin ollen sitä mieltä, että Espanjan kuningaskunnalle voidaan antaa lupa
soveltaa ehdotettua poikkeusta 31 päivään joulukuuta 2000.
Komissio vahvisti 10 päivänä heinäkuuta 1996 työohjelman, jonka tavoitteena on ottaa
asteittain käyttöön uusi yhteinen arvonlisäverojärjestelmä2. Näyttää näin ollen olevan
     KOM(96) 328 lopullinen, 22.7.1996.
 ---pagebreak--- perusteltua rajoittaa ehdotetun vapautuksen voimassaolo 31 päivään joulukuuta 2000,
jolloin voidaan arvioida tämän poikkeavan toimenpiteen yhteensopivuutta uuden yhteisen
arvonlisäverojärjestelmän yhteydessä omaksuttavan lähestymistavan kanssa.
 ---pagebreak---                                                Ehdotus:
                                    NEUVOSTON PÄÄTÖS
         luvan antamisesta Espanjan kuningaskunnalle toteuttaa jäsenvaltioiden
   liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977
annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY) 2 artiklasta ja 28 a artiklan
                               1 kohdasta poikkeavaa toimenpidettä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta —
yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä
toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY1 ja erityisesti sen
27 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission
ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön tästä direktiivistä poikkeavia
erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja
veron kiertämisen estämiseksi,
Espanjan kuningaskunta pyysi 23 päivänä tammikuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä
komissiolta lupaa ottaa käyttöön direktiivin 77/388/ETY 2 artiklasta ja 28 a artiklan 1
kohdasta poikkeavan toimenpiteen,
muille jäsenvaltioille ilmoitettiin kuudennen direktiivin 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti
Espanjan kuningaskunnan pyynnöstä 18 päivänä helmikuuta 1998,
kyseisen erityistoimenpiteen tarkoituksena on vapauttaa verosta paperi-, kartonki- ja
lasiromun ja -jätteen luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, joiden myynnistä
verovelvolliselle syntynyt liikevaihto oli edeltävänä vuonna alle 50 miljoonaa Espanjan
pesetaa,
 1
      EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. Tätä direktiiviä on muutettu viimeksi direktiivillä 96/95/EY (EYVL L
      338, 28.12.1996, s. 89).
 ---pagebreak--- toimenpiteen tarkoituksena on myös vapauttaa verosta rautametalliromun ja -jätteen
luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, joiden myynnistä verovelvolliselle syntynyt
liikevaihto oli edeltävänä vuonna alle 200 miljoonaa Espanjan pesetaa,
lisäksi toimenpiteen tarkoituksena on vapauttaa verosta muiden kuin rautametallien
luovutukset ja yhteisön sisäiset hankinnat, riippumatta verovelvolliselle näiden tuotteiden
myynnistä syntyvästä liikevaihdosta,
näiden erityistoimenpiteiden nojalla verosta vapautetut liiketoimet eivät anna oikeutta
arvonlisäveron vähennykseen,
verovelvolliset, joiden toiminta kuuluu tämän erityisjärjestelmän mukaisen vapautuksen
soveltamisalaan, voivat Espanjan kuningaskunnan määräämillä edellytyksillä saada luvan
jättää toimintansa kyseisen erityisjärjestelmän ulkopuolelle,
kyseinen järjestelmä on samalla sekä verotusta yksinkertaistava että veropetoksia
ehkäisevä toimenpide, sillä sen avulla voidaan jättää arvonlisäverojärjestelmän
ulkopuolelle sellaiset verovelvolliset, joiden verotuksen valvominen ja veronkanto vaatisi
kohtuuttomasti resursseja suhteessa tuloihin,
tämä erityisjärjestelmä täyttää näin ollen kuudennen direktiivin 27 artiklan edellytykset,
komissio vahvisti 10 päivänä heinäkuuta 1996 työohjelman2, johon sisältyi aikataulu
ehdotuksille ja jossa määrättiin asteittaisesta etenemisestä kohti yhtenäismarkkinoilla
sovellettavaa uutta yhteistä arvonlisäverojärjestelmää,
lupa on voimassa 31 päivään joulukuuta 2000, jolloin voidaan arvioida
poikkeustoimenpiteen yhdenmukaisuutta uuden yhteisen arvonlisäverojärjestelmän
yhteydessä omaksuttavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan kanssa,
tämä poikkeus ei vaikuta Euroopan yhteisöjen omiin arvonlisäverotuloihin,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
     KOM(96) 328 lopullinen, 22.7.1996.
 ---pagebreak---                                             1 artikla
Espanjan kuningaskunnalla on lupa soveltaa 31 päivään joulukuuta 2000 romujen ja
jätteiden kauppaan erityistä verotusjärjestelmää, johon sisältyy 17 päivänä toukokuuta
 1977 annetusta kuudennesta neuvoston direktiivistä 77/388/ETY poikkeavia määräyksiä.
Tähän järjestelmään sisältyvät kyseisestä direktiivistä poikkeavat määräykset on määritelty
jäljempänä 2, 3 ja 4 artiklassa.
                                            2 artikla
Kuudennen direktiivin 77/388/ETY 2 artiklan 1 kohdasta poiketen vapautetaan
 arvonlisäverosta:
                                                                               «
- paperi-, kartonki- ja lasiromun ja -jätteen luovutukset, joiden myynnistä
    verovelvolliselle syntynyt liikevaihto oli edeltävänä vuonna alle 50 miljoonaa Espanjan
    pesetaa,
- rautametalliromun ja -jätteen luovutukset, joiden myynnistä verovelvolliselle syntynyt
    liikevaihto oli edeltävänä vuonna alle 200 miljoonaa Espanjan pesetaa,
- muiden kuin rautametallien luovutukset.
                                            3 artikla
Kuudennen direktiivin 77/388/ETY 28 a artiklan 1 kohdan a alakohdasta poiketen
vapautetaan arvonlisäverosta:
- yhteisön sisäiset paperi-, kartonki- ja lasiromun ja -jätteen hankinnat, joiden myynnistä
    verovelvolliselle syntynyt liikevaihto oli edeltävänä vuonna alle 50 miljoonaa Espanjan
    pesetaa,
- yhteisön sisäiset rautametalliromun ja -jätteen hankinnat, joiden myynnistä
    verovelvolliselle syntynyt liikevaihto oli edeltävänä vuonna alle 200 miljoonaa Espanjan
    pesetaa,
- muiden kuin rautametallien yhteisön sisäiset hankinnat.
 ---pagebreak---                                            4 artikla
Verovelvolliset, joiden toiminta kuuluu edellä mainittujen 2 ja 3 artiklassa tarkoitettujen
vapautusten soveltamisalaan, voivat saada luvan jättää nämä luovutukset ja yhteisön
sisäiset hankinnat tällä päätöksellä hyväksytyn erityisjärjestelmän ulkopuolelle.
                                           5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä
                                                       Neuvoston puolesta
                                                       Puheenjohtaja
 ---pagebreak---                                                             ISSN 1024-4492
                                                  KOM(98) 184 lopullinen
                                              ASIAKIRJAT
FI                                                          09 10 06
                                      Luettelonumero : CB-CO-98-199-FI-C
                                                       ISBN 92-78-32571-6
Euroopan yhteisöjen vkalHslen julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemteg
                                         va