				|

		52011PC0750

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa /* KOM/2011/0750 lopullinen - 2011/0365 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden
painoarvo on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Tämä politiikanala on keskeinen
osa eurooppalaista hanketta, jonka tavoitteena on luoda sisärajaton alue, jonne
sekä unionin että kolmansien maiden kansalaiset voivat saapua ja jonka sisällä
he voivat liikkua, asua ja työskennellä vapaasti ja tuoda kansallisille
työmarkkinoille uusia ideoita, pääomaa, tietoa ja innovaatioita tai täydentää
niiden vajeita luottaen siihen, että heidän oikeuksiaan noudatetaan ja että
heidän turvallisuutensa on taattu. Sisäpolitiikan lisääntynyt merkitys
todettiin vuonna 2009 hyväksytyssä Tukholman ohjelmassa[1], ja se on
myös yksi niistä aloista, joilla on tapahtunut merkittäviä muutoksia Lissabonin
sopimuksen johdosta.
Sisäisen turvallisuuden alalla lähivuosina
toteutettavia toimenpiteitä varten on esitetty selkeät suuntaviivat sellaisissa
keskeisissä asiakirjoissa kuin komission tiedonanto EU:n sisäisestä
turvallisuudesta[2].
Rajavalvonnan ja viisumipolitiikan alalla taas rajaturvallisuuteen ja
sisärajattoman alueen kehittämiseen liittyviä tulevia haasteita on käsitelty
lähemmin maahanmuuttotiedonannossa[3].
Schengen-alueen hallinnointia koskevassa tiedonannossa[4]
ehdotetaan Schengenin säännöstön vahvistamista hallinnointijärjestelmällä,
jolla pystytään reagoimaan tehokkaasti, oikea-aikaisesti ja koordinoidusti koko
EU:n tasolla sellaisiin poikkeuksellisiin olosuhteisiin ja haasteisiin, jotka
saattaisivat vaarantaa Schengen-alueen yleisen toimivuuden. Tiedonannossa Älykkäät
rajat – vaihtoehdot ja jatkotoimet[5]
esitetään, miten uudet tietojärjestelmät kuten maahantulo- ja
maastapoistumisjärjestelmä ja rekisteröityjen matkustajien ohjelma voivat
osaltaan edistää muuttovirtojen parempaa hallintaa unionissa.
Keskeinen osa ulkorajojen yhdennettyä
valvontajärjestelmää on ollut yhteisvastuuseen perustuvien unionin
rahoitusmekanismien käyttöönotto, jolla tuetaan rajavalvontaa koskevien
unionien standardien ja yhteisen viisumipolitiikan yhdenmukaista ja laadukasta
soveltamista. Tärkeä askel valvontajärjestelmän kehittämisessä on ollut
jäsenvaltioiden operatiivisen rajavalvontayhteistyön koordinoinnin parantaminen
rajaturvallisuusvirasto Frontexin avulla. Lisäksi unioni on osoittanut
rajavalvontarahaston kautta solidaarisuutta myöntämällä taloudellista tukea
niille jäsenvaltioille, jotka vastaavat ulkorajoja ja viisumeja koskevien
Schengenin säännöstön määräysten soveltamisesta.
Tukholman ohjelmassa vaaditaan nimenomaisesti
uuden rahaston perustamista sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanon
tukemiseksi sekä johdonmukaisen ja kattavan lähestymistavan omaksumista
lainvalvontayhteistyöhön, joka käsittää myös unionin ulkorajojen hallinnoinnin.

Tältä pohjalta komissio ehdotti 29. kesäkuuta
2011 hyväksymässään ehdotuksessa uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä
vuosiksi 2014–2020[6],
että sisäasioiden rahoituksen rakennetta yksinkertaistettaisiin vähentämällä
rahoitusohjelmien määrä kahteen rahoitusvälineeseen, joista toinen olisi
turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto. Sisäisen turvallisuuden rahaston
kokonaisbudjetti on 4 648 miljoonaa euroa (nykyhintoina), joilla tuetaan
sisäisen turvallisuuden strategiassa vahvistettujen viiden strategisen
tavoitteen toteuttamista: hajotetaan kansainväliset rikollisverkostot; ehkäistään
terrorismia ja puututaan radikalisoitumiseen ja terroristien värväystoimintaan;
parannetaan kansalaisten ja yritysten turvallisuutta verkkoympäristössä;
vahvistetaan turvallisuutta rajavalvonnan avulla ja parannetaan Euroopan kykyä
selviytyä kriiseistä ja katastrofeista.
Koska sisäisen turvallisuuden strategia kattaa
hyvin erilaisia strategisia tavoitteita, joilla on eri oikeusperustat, sitä ei
oikeudellisista syistä ole mahdollista perustaa yhtenä rahoitusvälineenä. Sen
vuoksi rahasto ehdotetaan perustettavaksi kattavana rahoituskehyksenä, joka
käsittää kaksi alakohtaista ehdotusta (tämä on niistä toinen) ja niitä
täydentävän horisontaalisen säädöksen, jossa vahvistetaan niitä koskevat
yhteiset säännökset.
Oikeudellista rakennetta selostetaan lähemmin
3 jaksossa.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
Nykyisin korostetaan arvioinnin merkitystä
päätöksenteon perusteena. Sen mukaisesti tämä ehdotus perustuu arviointien
tuloksiin, sidosryhmien kuulemiseen ja vaikutusten arviointiin.
Tulevien sisäpoliittisten rahoitusvälineiden
valmistelu alkoi vuonna 2010 ja jatkui vuoteen 2011. Valmistelutyön yhteydessä
annettiin ulkopuolisen arvioijan tehtäväksi toteuttaa selvitys näiden
välineiden vaikutuksista. Se käynnistettiin joulukuussa 2010, ja se valmistui
heinäkuussa 2011. Selvityksessä tarkastellut ongelmat, tavoitteet ja
mahdolliset toimintalinjaukset sekä arviot niiden vaikutuksista perustuivat
nykyisiä rahoitusvälineitä koskevien vaikutustenarviointien tuloksiin. Komissio
laati selvityksen perusteella vaikutustenarviointikertomuksen, josta
vaikutustenarviointilautakunta antoi lausuntonsa 9. syyskuuta 2011.
Arvioinnin merkitystä päätöksenteon perusteena
korostavan lähestymistavan mukaisesti tässä ehdotuksessa on otettu huomioon
myös ulkorajarahaston väliarvioinnin tulokset. Marraskuun […]. päivänä 2011
päivätyssä kertomuksessaan komissio arvioi rahaston täytäntöönpanoon kaudella
2007–2009 liittyviä määrällisiä ja laadullisia näkökohtia. Kertomuksessa
esitetään yleiskatsaus jäsenvaltioissa rahaston avulla toteutetuista toimista,
jotta voidaan parantaa unionin ulkorajojen valvontaa ja viisumien käsittelyä
kansallisella tasolla. Siinä käsitellään erityisesti asiakirjojen
turvallisuuteen liittyviä jäsenvaltioiden toimia, Välimeren rajavalvontavalmiuksien
kehittämiseen tehtyjä huomattavia investointeja, Atlanttiin liittyviä toimia
sekä automatisoitua rajatarkastusta ja rekisteröityjen matkustajien ohjelmia
koskevia pilottihankkeita.
Lisäksi tämän ehdotuksen laatimisessa on otettu huomioon EU:n sisäasioiden
rahoituksesta verkkokyselyn muodossa 5.1.–20.3.2011 järjestetyn julkisen
kuulemisen tulokset[7].
Kommentteja pyydettiin sekä EU:n että kolmansien maiden sidosryhmiltä. Kyselyyn
saatiin yhteensä 115 vastausta kansalaisilta ja järjestöiltä. Vastauksista
kahdeksan oli lausunnon muodossa. Vastaajia oli kaikista jäsenvaltioista ja
lisäksi muutamista kolmansista maista.
Vuonna 2011 järjestettiin konferenssi The
future of EU funding for Home Affairs: A fresh look, johon osallistui
keskeisten sidosryhmien (jäsenvaltiot, kansainväliset järjestöt,
kansalaisjärjestöt ym.) edustajia. Konferenssissa vaihdettiin näkemyksiä EU:n
sisäasioiden tulevasta rahoituksesta ja vahvistettiin vaikutustenarvioinnin ja
julkisen kuulemisen tulokset.
Kysymys tulevasta rahoituksesta on noussut
esiin keskusteluissa toimielinten edustajien kanssa useaan otteeseen, mm.
oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisissa lounaskeskusteluissa
21. tammikuuta 2011, Euroopan parlamentin poliittisten koordinaattorien
epävirallisessa aamiaistilaisuudessa 26. tammikuuta 2011, komissaari
Malmströmin kuulemisessa EU:n poliittisia haasteita ja rahoitusta
käsittelevässä Euroopan parlamentin erityisvaliokunnassa 10. maaliskuuta
2011 sekä sisäasioiden pääosaston pääjohtajan ja Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien
sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenten mielipidevaihdossa
17. maaliskuuta 2011.
Nimenomaan sisäisen turvallisuuden alaan
liittyviä tulevia rahoitusvälineitä koskevaa asiantuntijaneuvontaa on saatu
EOSin 9. helmikuuta 2011 järjestämässä konferenssissa Industry and Security
sekä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden komitean kokouksessa
22. helmikuuta 2011 käydyissä keskusteluissa. Lisäksi jäsenvaltioiden
asiantuntijoiden kanssa keskusteltiin huhtikuussa 2011 kirjallisen
kuulemisen tulosten perusteella yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen
hallintaa koskevan yleisohjelman hallinnointikomitean (SOLID-komitean)
puitteissa sisäistä turvallisuutta koskevan tulevan rahoitusvälineen
täytäntöönpanoon liittyvistä teknisistä näkökohdista.
Edellä mainitut kuulemiset, konferenssit ja
asiantuntijoiden kanssa käydyt keskustelut ovat vahvistaneet keskeisten
sidosryhmien olevan yhtä mieltä siitä, että unionin rahoitusta on voitava
käyttää sisäisen turvallisuuden alalla laajemmin, myös sisäisen turvallisuuden
ulkoisen ulottuvuuden osalta. Samalla on pyrittävä yksinkertaistamaan
täytäntöönpanomekanismeja ja lisäämään joustavuutta erityisesti
hätätilanteisiin vastaamisen helpottamiseksi. Lisäarvon parantamiseksi unionin
rahoitusta myönnettäessä olisi otettava nykyistä paremmin huomioon unionin
tason painopisteet ja strategiset sitoumukset, ja varoja olisi kohdennettava
erityisesti unionin sisäasioiden säännöstön täytäntöönpanon tukemiseen.
Sidosryhmien mukaan sisäisen turvallisuuden laajat temaattiset painopisteet on
vahvistettu jo vuonna 2009 hyväksytyssä Tukholman ohjelmassa ja vuonna 2010
hyväksytyssä sisäisen turvallisuuden strategiassa. Siksi tuleva
rahoitusmekanismi olisi määriteltävä kattavasti niin, että sen piiriin kuuluvat
sekä lainvalvonta- ja rajavalvonta- että tulliviranomaiset. Lisäksi pidettiin
tärkeänä, että alalla toimivia unionin virastoja, kuten Europolia ja Frontexia,
hyödynnetään nykyistä enemmän. Rahoitusvälineiden määrän vähentämistä kahteen
kannatettiin laajasti edellyttäen, että tämä todella yksinkertaistaisi
menettelyjä. Sidosryhmät kannattivat myös joustavan hätätilannemekanismin
käyttöönottoa. Hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja siirtymistä
monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun pidettiin yleisesti tarkoituksenmukaisena
hallintotapana sisäasioiden rahoituksen toteuttamiseksi. Valtiosta
riippumattomat järjestöt olivat tosin sitä mieltä, että myös suoraa
hallinnointia olisi jatkettava.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
Toiminnan oikeusperusta on Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohta, jonka mukaan ”unioni tarjoaa
kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole
sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, toteuttaen samalla
ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä
rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet”.
Unionin toiminta on oikeutettua Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’,
67 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden nojalla, sillä siinä
määritellään keinot vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
toteuttamiseksi. Lisäksi on otettava huomioon perussopimuksen 80 artikla,
jossa korostetaan, että tässä unionin politiikassa ja sen toteuttamisessa
noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon
periaatetta, myös rahoituksen osalta.
Sisäisen turvallisuuden rahaston perustaminen
edellyttää kahden säädösehdotuksen hyväksymistä. Tällainen kokonaisrakenne on
valittu, jotta voidaan täyttää perussopimuksen asettamat velvoitteet. Vaikka
toiminnan tavoitteet ovat keskenään johdonmukaisia, sisäisen turvallisuuden
rahastoa ei voida perustaa yhdellä kattavalla säädösehdotuksella siksi, että
äänestyssäännöt neuvostossa vaihtelevat sen mukaan, sovelletaanko pöytäkirjaa
nro 19 (Schengenin säännöstöstä), pöytäkirjaa nro 21 (Yhdistyneen
kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
osalta) vai pöytäkirjaa nro 22 (Tanskan asemasta, mukaan lukien sen suhde
SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osastoon).
Tämän vuoksi sisäisen turvallisuuden rahasto
perustetaan kahdesta erillisestä säädöksestä muodostuvan kattavan
rahoituskehyksen muodossa siten, että kummassakin säädöksessä vahvistetaan
tietty rahaston osa-alue ja siihen liittyvät tavoitteet, tukikelpoiset toimet
ja niihin osoitettavat määrärahat:
–
asetus poliisiyhteistyön, rikollisuuden
ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan osa-alueen määrittämisestä
osana rahastoa;
–
asetus rajavalvontaa ja yhteistä viisumipolitiikkaa
koskevan osa-alueen määrittämisestä osana rahastoa;
Tällä asetuksella määritetään rajavalvontaan
ja yhteiseen viisumipolitiikkaan myönnettävä rahoitustuki osana sisäisen
turvallisuuden rahaston kattavaa rahoituskehystä.
Tämän asetuksen oikeusperusta on Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen 77 artikla.
Kaiken kaikkiaan tällä alalla voidaan
saavuttaa selkeää lisäarvoa unionin toimilla verrattuna jäsenvaltioiden
yksinään toteuttamiin toimiin. Unionilla on jäsenvaltioita paremmat
edellytykset laatia puitteet, joiden avulla osoitetaan unionin
yhteisvastuullisuutta rajavalvonnan, viisumipolitiikan ja maahanmuuttovirtojen
hallinnan alalla, ja tarjota alusta näiden politiikkojen perustana olevien
yhteisten tietojärjestelmien kehittämiselle. Tämän asetuksen perusteella
myönnettävä rahoitustuki edistää siten sekä kansallisten että unionin tason
valmiuksien lujittamista näillä aloilla. Tätä varten asetuksen tarkoituksena on
muun muassa tukea järjestelmällisemmin yksittäisten jäsenvaltioiden työtä
sisärajattoman alueen turvaamisessa (ns. operatiivinen tukimekanismi),
vahvistaa virastojen keskinäistä yhteistyötä rajavalvonta- ja muiden
lainvalvontaviranomaisten välillä sekä lisätä jäsenvaltioissa käytettävissä
olevan erityislaitteiston määrää, jotta Frontex voi hyödyntää sitä sisärajattoman
alueen turvaamiseksi toteutettavissa yhteisissä operaatioissa. Tässä yhteydessä
kuitenkin todetaan, että toimet on toteutettava tarkoituksenmukaisella tasolla
ja että unionin toimissa ei pidä mennä pidemmälle kuin on tarpeen. Kuten
talousarvion kokonaistarkastelussa korostetaan, ”EU:n talousarviosta olisi
rahoitettava EU:n julkisia hyödykkeitä, toimia, joita jäsenvaltiot ja alueet
eivät itse pysty rahoittamaan, ja toimia, joissa EU:n rahoituksella voidaan
varmistaa paremmat tulokset”.[8]
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Komission ehdotus uudesta monivuotisesta
rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 sisältää 4 648 miljoonan euron
määrärahan (nykyhintoina) sisäisen turvallisuuden rahastoa varten. Näiden
kokonaismäärärahojen puitteissa on varattu tämän ehdotuksen täytäntöönpanoon
3 520 miljoonaa euroa. Tästä määrästä alustavasti noin 61 prosenttia
(2 150 milj. euroa) kohdennetaan jäsenvaltioiden kansallisiin ohjelmiin ja
Liettuan toteuttaman erityisen kauttakulkujärjestelyn tukemiseen, 31 prosenttia
(1 100 milj. euroa) älykkäitä rajoja koskevan paketin kehittämiseen ja
loput unionin toimiin, hätätoimiin ja tekniseen apuun. Kokonaismäärärahoihin on
vielä lisättävä Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden rahoitusosuudet.
            miljoonaa euroa
 Sisäisen turvallisuuden rahasto ml. uudet tietojärjestelmät || 4 648
 - poliisiyhteistyötä koskeva väline || 1 128
 - rajavalvontaa koskeva väline || 3 520
Lisäksi komissio ehdotti kesäkuussa 2011
antamassaan tiedonannossa, että sisäisen turvallisuuden rahaston ulkopuolella
varattaisiin erikseen 822 miljoonaa euroa (nykyhintoina) olemassa olevien
laajojen tietojärjestelmien (toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä SIS
II, viisumitietojärjestelmä VIS ja Eurodac) hallinnointiin. Näiden
järjestelmien hallinnointi siirretään asteittain komissiolta vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle virastolle,
jäljempänä ’tietotekniikkavirasto’, sitten kun se aloittaa toimintansa vuoden
2012 lopulla.
5.           EHDOTUKSEN KESKEISET KOHDAT
5.1.        Keskittyminen strategisiin
painopisteisiin
Perustamalla rahoitusvälineen, josta voidaan
tukea ulkorajojen valvontaa ja yhteistä viisumipolitiikkaa kaudella 2014–2020,
unioni voi
·
tukea ja vahvistaa kansallisia valmiuksia rajavalvonnan
ja viisumipolitiikan alalla ja osoittaa siten taloudellista
yhteisvastuullisuutta niiden tehtävien osalta, joita yksittäiset jäsenvaltiot
hoitavat ulkorajoilla ja konsulaateissa sisärajattoman alueen turvaamiseksi
unionin nimissä julkisena palveluna (kansalliset ohjelmat, ns. operatiivinen
tuki mukaan lukien);
·
rahoittaa älykkäitä rajoja koskevan paketin
kehittämistä eli EU:n maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän ja EU:n
rekisteröityjen matkustajien ohjelman perustamista;
·
rahoittaa Euroopan rajavalvontajärjestelmän
(Eurosur) perustamista ja käyttöönottoa muun muassa hankkimalla laitteistoja,
infrastruktuuria ja järjestelmiä jäsenvaltioissa;
·
lujittaa Schengen-alueen hallinnointia sekä
Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten perustettua arviointi-
ja valvontamekanismia a) rahoittamalla mekanismin toimintaa suoran
hallinnoinnin puitteissa; b) ottaa jäsenvaltioille myönnettävän operatiivisen
tuen maksamisessa käyttöön Schengenin säännöstön noudattamiseen sidotut
edellytykset, ja c) vaatia jäsenvaltioita kohdentamaan tämän välineen
perusteella rahoitettavia ohjelmia varten saadut resurssit (uudelleen) siten,
että ensisijaisesti pyritään korjaamaan heikkoudet, jos mekanismin avulla on
havaittu sellaisia;
·
parantaa Frontexin operatiivista toimintakykyä
kehottamalla jäsenvaltioita kohdentamaan ohjelmissaan lisäresursseja sellaisia
erityislaitteistoja varten, joita voidaan antaa viraston käyttöön sen yhteisiä
operaatioita varten;
·
tukea tähän alaan liittyvien unionin politiikkojen
kehittämistä ja täytäntöönpanoa EU:ssa ja kolmansissa maissa yhteistyössä
niiden kanssa ns. unionin toimien avulla ja parantaa siten unioniin
suuntautuvien muuttovirtojen hallintaa yleensä (hankkeet kuuluisivat joko
suoran hallinnoinnin piiriin, kuten selvitykset tai pilottihankkeet kolmansien
maiden kanssa tehtävän yhteistyön lujittamiseksi, tai välillisen hallinnoinnin
piiriin varainhoitoasetuksen[9]
mukaisesti);
·
saada käyttöön tarvittavat resurssit hätäavun
antamiseksi tilanteissa, joihin liittyy äkillinen tai poikkeuksellinen
maahanmuuttopaine;
·
jatkaa Liettuan erityisen kauttakulkujärjestelyn
toiminnan tukemista EU:n velvoitteiden mukaisesti[10]
myöntämällä tukea menetettyjen kauttakulkuviisumimaksujen korvaamiseen ja
niihin ylimääräisiin kustannuksiin, joita Liettualle aiheutuu kauttakulkua
helpottavan asiakirjan (FTD) ja rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua helpottavan
asiakirjan (FRTD) järjestelmän täytäntöönpanosta, kuten laitteistojen
korvaamisesta ja päivittämisestä, tietojärjestelmistä, koulutuksesta ja operatiivisista
kustannuksista.
Välineen avulla voidaan myöntää kattavaa tukea
nelitasoista rajaturvallisuusjärjestelmää varten, joka korostaa yhdennetyn
rajaturvallisuuden käsitettä (toimenpiteet kolmansissa maissa, yhteistyö
naapurimaiden kanssa, rajavalvonta sekä toimenpiteet vapaan liikkuvuuden
alueella).
5.2. Resurssit tietojärjestelmiä ja
älykkäitä rajoja koskevaa pakettia varten
Jäsenvaltiot voisivat rahoittaa nykyisten
laajojen tietojärjestelmien kansallisten komponenttien hallinnoinnin ja
tarvittaessa niiden päivittämisen kansallisten ohjelmien perusteella saamistaan
varoista.
Tästä rahoitusvälineestä katetaan myös
tulevien tietojärjestelmien (älykkäitä rajoja koskeva paketti) kehittäminen ja
ylläpito tällä alalla. Kuten älykkäitä rajoja koskevassa tiedonannossa
todetaan, komissio aikoo esittää unionin maahantulo- ja
maastapoistumisjärjestelmää ja rekisteröityjen matkustajien ohjelmaa koskevat
ehdotukset vuoden 2012 alkupuoliskon aikana. Niinpä tämän välineen avulla on
tarkoitus perustaa erillinen rahoitusohjelma vain maahantulo- ja
maastapoistumisjärjestelmän ja rekisteröityjen matkustajien ohjelman
kehittämistä varten.
Kustannukset muodostuisivat näiden
tietojärjestelmien (unionin tason) keskuskomponentista ja myös
(jäsenvaltioiden) kansallisista komponenteista, käytettävissä olevien
resurssien puitteissa.
Maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän ja
rekisteröityjen matkustajien ohjelman keskusjärjestelmän ja kansallisten osien
kehittämisestä on arvioitu kertyvän kustannuksia toteuttamisvaihtoehdoista
riippuen 1–1,3 miljardia euroa. Kustannuksia säästyy huomattavasti, jos
molempien järjestelmien toteuttamista varten parhaaksi arvioidut vaihtoehdot
rakennetaan yhteiselle (samalle tekniselle alustalle)[11]. Näiden
oletusten perusteella ja ottaen huomioon, että kehittämistyöhön ryhdyttäisiin
vasta vuonna 2015, tässä ehdotuksessa esitetään, että näiden järjestelmien
kehittämiseen varattaisiin tässä vaiheessa 1,1 miljardia euroa, älykkäitä
rajoja koskevia tulevia komission ehdotuksia ja niitä koskevia Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksiä rajoittamatta.
Komissio aikoo osoittaa tämän ohjelman
täytäntöönpanotehtävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o
1077/2011[12]
perustetulle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten
tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle virastolle.
Siinä tapauksessa viraston perustamisasetusta tarkistettaisiin sopivana
ajankohtana sisällyttämällä kyseiset tehtävät viraston toimenkuvaan. Lisäksi
tarvittava määrä viraston rahoituksesta otettaisiin ohjelman
toimintamäärärahoista.
5.3.        Resurssit kansallisia
ohjelmia varten
Yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen
hallintaa koskevan yleisohjelman rahastojen yhteydessä omaksuttu käytäntö,
jonka mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien myöntämisessä sovellettavat
kriteerit vahvistetaan koko 7-vuotisen ohjelmakauden ajaksi heti kauden alussa,
varmistaa jatkuvuuden ja tietynasteisen ennustettavuuden. Se on kuitenkin
varsin staattinen lähestymistapa, joka ei kannusta jäsenvaltioita toteuttamaan
toimenpiteitä unionin ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti eikä myöskään anna
EU:lle mahdollisuutta reagoida muuttuviin tilanteisiin ja painopisteisiin
resurssien huomattavan ja keskitetyn uudelleenkohdentamisen avulla. Siksi tulevien
rahastojen resurssien jakamisessa ja täytäntöönpanossa olisi sovitettava yhteen
yhtäältä jatkuvuuden ja vakauden tarve toimivan monivuotisen
ohjelmasuunnittelun edellytyksenä ja toisaalta suuremman joustavuuden ja
mukautumiskyvyn tarve.
Edellä esitetyn mukaisesti rahoitusta
myönnettäisiin yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin puitteissa yhdistämällä
seuraavat erät:
–
perusmäärä, joka myönnettäisiin jäsenvaltioille
seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen alussa;
–
joustava määrä, joka lisättäisiin perusmäärään ja
myönnettäisiin kahdessa eri vaiheessa.
Perusmäärä myönnetään jäsenvaltioille
seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen alussa ja lasketaan objektiivisten
kriteerien ja tarpeiden perusteella. Perusmäärä kattaa 60 prosenttia
kansallisten ohjelmien kokonaismäärärahoista. Jäsenvaltioiden osuudet esitetään
tämän asetuksen liitteessä I. Osuudet perustuvat ulkorajarahastoa varten
vuosiksi 2010–2012 tehtyihin laskelmiin siten, että jokaista jäsenvaltiota
varten on varattu tietty vähimmäismäärä. Näin voidaan varmistaa tietty
jatkuvuus nykyisen rahoituskehyksen kanssa ja taata jäsenvaltioille jatkuva
rahoitus, jonka perusteella ne voivat suunnitella kansalliset monivuotiset
ohjelmansa.
·
Joustava määrä lisätään perusmäärään sen mukaan,
missä määrin kukin jäsenvaltio haluaa rahoittaa oman kansallisen ohjelmansa
puitteissa toimia, jotka vastaavat unionin erityisiä painopistetoimia. Kyseiset
toimet määritellään liitteessä II, ja niitä voidaan tarkistaa. Joustava määrä
myönnettäisiin periaatteessa kahdessa vaiheessa: monivuotisen rahoituskehyksen
alussa, osana asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisista ohjelmista käytäviä
neuvotteluja ja poliittista vuoropuhelua, ja vuonna 2017 tehtävän
väliarvioinnin yhteydessä.
Väliarvioinnin yhteydessä voitaisiin myös
tarkastella uudelleen jäsenvaltioiden tilannetta ja myöntää lisäresursseja
monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevia vuosia varten (2018–2020). Tämän
asetuksen osalta väliarviointi perustuu tulevien riskien arviointiin ja unionin
painopisteisiin, joiden määrittelyä unioni voi tarkistaa. Koska jäsenvaltioille
myönnetyn rahoituksen perusmäärät on määritetty ohjelmakauden alussa aiempien
tietojen perusteella, määriä on syytä päivittää. Riskien/tarpeiden arviointi
voitaisiin tehdä Frontexin avulla. Ne jäsenvaltiot, joilla näyttäisi näiden
arviointien perusteella olevan lisätarpeita tai joihin näyttäisi kohdistuvan
aiempaa suurempia riskejä, saisivat lisäresursseja, mikä olisi konkreettinen
osoitus yhteisvastuun ja vastuun jakamisen periaatteiden noudattamisesta.
5.4.      Kolmansissa maissa toteutettavat
tai niihin liittyvät toimet
Rahaston ulkoisen ulottuvuuden puitteissa
myönnettäisiin kohdennettua tukea kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön
tehostamiseen ja eräiden niiden rajavalvontaan ja hallinnointivalmiuksiin liittyvien
keskeisten näkökohtien vahvistamiseen sellaisilla alueilla, joilla on
merkitystä unionin maahanmuuttopolitiikan ja sisäisen turvallisuuden
tavoitteiden kannalta. Esimerkiksi Eurosurin puitteissa voitaisiin myöntää
rahoitusta kolmansien maiden rajavalvontajärjestelmien ja ‑infrastruktuurien
linkittämiseen unionin vastaaviin järjestelmiin säännöllisen tietojenvaihdon
toteuttamista varten. Tästä rahastosta ei rahoiteta suoraan kehitystä tukevia
toimia, vaan niillä täydennetään tarvittaessa rahoitusapua, jota annetaan
unionin ulkoisen avun välineistä, jotka ovat jatkossakin tärkein rahoituslähde
tuettaessa valmiuksien kehittämistä kolmansissa maissa. Tällaisen tuen
toteuttamisessa pyritään noudattamaan täysin johdonmukaisesti asianomaista
maata tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan
periaatteita ja yleistavoitteita. Toimien täydentävyys varmistetaan
tehostamalla koordinointia Euroopan ulkosuhdehallinnon ja asianomaisten
komission yksiköiden kanssa.
Näitä toimia hallinnoi joko komissio suoraan
tai välillisesti muut yhteisöt ja henkilöt kuin jäsenvaltiot
varainhoitoasetuksen mukaisesti.
5.5.      Unionin virastot
Jotta sisäasioiden alalla toimivien unionin
virastojen pätevyyttä ja asiantuntemusta voitaisiin hyödyntää tehokkaammin, komissio
aikoo käyttää myös varainhoitoasetuksen tarjoamaa mahdollisuutta osoittaa tämän
asetuksen mukaisesti käytettävissä olevilla määrärahoilla virastoille
erityistehtäviä, edellyttäen että nämä tehtävät kuuluvat virastojen
toimenkuvaan ja täydentävät niiden työohjelmaa. Tähän välineeseen perustuvien
tehtävien osalta tämä koskee erityisesti seuraavia virastoja:
–
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta
ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) sellaisten unionin sisällä ja
sen ulkopuolella toteutettavien toimien osalta, jotka edellyttävät
rajavalvontaan liittyvää operatiivista erityisosaamista;
–
Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO),
esimerkiksi rajavartijoille tarkoitetun turvapaikka-asioita koskevan
koulutuksen osalta;
–
Euroopan poliisivirasto (Europol) ja Euroopan
poliisiakatemia (CEPOL) lainvalvontaviranomaisten ja rajavartijoiden yhteistyön
osalta;
–
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen
liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista
vastaava virasto (tietotekniikkavirasto) uusien tietojärjestelmien kehittämisen
osalta.
2011/0365 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
ulkorajojen ja viisumipolitiikan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[13],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[14],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Unionin tavoite korkean turvallisuustason
varmistamisesta Euroopan unionissa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden
alueella (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan 3 kohta)
olisi saavutettava muun muassa sisärajoilla henkilöiden rajanylityksen
yhteydessä toteutettavien yhteisten toimenpiteiden, ulkorajoilla suoritettavan
rajavalvonnan ja yhteisen viisumipolitiikan avulla osana monikerroksista
järjestelmää, jonka avulla pyritään helpottamaan laillista matkustamista ja
torjumaan laitonta maahanmuuttoa.
(2)
EU:n sisäisen turvallisuuden strategia, jonka
neuvosto hyväksyi helmikuussa 2010[15],
sisältää yhteisen toimintasuunnitelman näiden yhteisten turvallisuushaasteiden
ratkaisemiseksi. Komission marraskuussa 2010 hyväksymässä EU:n sisäisen turvallisuuden
strategian toteuttamissuunnitelmassa[16]
strategian periaatteet ja suuntaviivat muunnetaan konkreettisiksi
toimenpiteiksi määrittelemällä viisi strategista tavoitetta: hajotetaan
kansainväliset rikollisverkostot, ehkäistään terrorismia ja puututaan
radikalisoitumiseen ja terroristien värväystoimintaan, parannetaan kansalaisten
ja yritysten turvallisuutta verkkoympäristössä, vahvistetaan turvallisuutta
rajavalvonnan avulla ja parannetaan Euroopan kykyä selviytyä kriiseistä ja
katastrofeista.
(3)
Jäsenvaltioiden välinen yhteisvastuullisuus, selkeä
tehtävänjako, perusoikeuksien ja oikeusvaltion kunnioittaminen sekä
kokonaisvaltaisen näkemyksen vahva painottaminen ja sisäisen turvallisuuden
erottamaton yhteys ulkoiseen turvallisuuteen olisi otettava huomioon sisäisen
turvallisuuden strategian täytäntöönpanoa ohjaavina keskeisinä periaatteina.
(4)
Sisäisen turvallisuuden strategian täytäntöönpanon
edistämiseksi ja sen operatiivisen toteutumisen varmistamiseksi jäsenvaltioille
olisi annettava riittävästi unionin rahoitustukea perustamalla sisäisen
turvallisuuden rahasto.
(5)
Perussopimuksen V osastoon liittyvien
oikeudellisten vaatimusten vuoksi sisäisen turvallisuuden rahastoa ei ole
oikeudellisesti mahdollista perustaa yhtenä rahoitusvälineenä.
(6)
Sen vuoksi rahasto olisi perustettava kattavana
kehyksenä, josta myönnetään EU:n rahoitusta sisäisen turvallisuuden alalla ja
joka käsittää tällä asetuksella perustettavan välineen ja välineen, joka
perustetaan poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan
rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa
annettavalla asetuksella (EU) N:o …/2012. Tätä kattavaa kehystä olisi
täydennettävä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja poliisiyhteistyön,
rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan
rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä annetulla
asetuksella (EU) N:o …/2012[17],
johon tässä asetuksessa olisi viitattava ohjelmasuunnittelua, varainhoitoa,
hallinnointia ja valvontaa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, ohjelmien
päättämistä sekä raportointia ja arviointia koskevien sääntöjen osalta.
(7)
Ulkorajojen valvontaan liittyvä yhteisvastuullisuus
ja vastuunjako jäsenvaltioiden ja unionin välillä on yksi ulkorajojen valvontaa
koskevan yhteisen politiikan viidestä osa-alueesta.
(8)
Sisäisen turvallisuuden rahaston tulisi ilmentää
yhteisvastuullisuutta siten, että siitä myönnetään rahoitustukea sekä niille
jäsenvaltioille, jotka soveltavat Schengenin säännöstöä ulkorajoilla
täysimääräisesti, että niille jäsenvaltioille, jotka valmistautuvat
osallistumaan Schengenin säännöstöön täysimääräisesti.
(9)
Jäsenvaltion ei pitäisi osallistua tähän rahastoon
samanaikaisesti kun se osallistuu unionin väliaikaiseen välineeseen, jonka
tarkoituksena on auttaa tukea saavia jäsenvaltioita rahoittamaan muun muassa
toimia unionin uusilla ulkorajoilla Schengenin raja- ja viisumisäännöstön
soveltamiseksi ja ulkorajavalvonnan harjoittamiseksi.
(10)
Ulkorajoja ja viisumeja koskevan rahaston osan,
jäljempänä ’tämä väline’, olisi perustuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston
päätöksellä N:o 574/2007[18]
perustetun ulkorajarahaston avulla kehitettyihin valmiuksiin ja laajennettava
niitä niin, että voidaan ottaa huomioon uudet kehityssuuntaukset.
(11)
Hoitaessaan ulkorajoilla ja konsulaateissa
Schengenin raja- ja viisumisäännöstön mukaisia tehtäviä jäsenvaltiot
toteuttavat toimia kaikkien muiden Schengen-alueen jäsenvaltioiden hyväksi ja
niiden puolesta ja täyttävät siten julkisen palvelun tehtävää unionille.
Yhteisvastuullisuuden osoittamiseksi tämän välineen perusteella olisi
myönnettävä tukea rajavalvonnasta ja viisumipolitiikasta aiheutuvien
operatiivisten kustannusten kattamiseen niin, että jäsenvaltiot voivat
järjestelmällisesti pitää yllä valmiuksiaan tämän kaikkien kannalta olennaisen tehtävän
hoitamiseksi. Tuki käsittää tiettyjen tämän välineen tavoitteisiin liittyvien
kustannusten täyden korvaamisen ja kuuluu erottamattomana osana kansallisiin
ohjelmiin.
(12)
Tällä välineellä olisi täydennettävä ja
vahvistettava niitä toimia, joiden avulla kehitetään asetuksella (EY) N:o
2007/2004[19]
perustetun Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ’Frontex’, johdolla
toteutettavaa operatiivista yhteistyötä, mukaan lukien asetuksella[20]
tehtyihin tarkistuksiin perustuvat uudet toimet, ja siten edelleen lujitettava
yhteisvastuullisuutta niiden jäsenvaltioiden kesken, jotka valvovat ulkorajoja
koko Schengen-alueen hyväksi ja sen puolesta.
(13)
Tämä väline olisi pantava täytäntöön noudattaen
täysin Euroopan unionin peruskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita.
(14)
Yhdenmukaisen ja korkeatasoisen ulkorajavalvonnan
ja joustavan laillisen rajanylitysliikenteen varmistamiseksi EU:n sisäisen
turvallisuuden strategian puitteissa välineellä olisi edistettävä Euroopan
ulkorajojen yhdennetyn valvontajärjestelmän kehittämistä, mihin sisältyvät
kaikki politiikkaan, lainsäädäntöön, järjestelmälliseen yhteistyöhön ja
kulujen, henkilöstön, laitteiston ja teknologian jakamiseen liittyvät
toimenpiteet, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat eri
tasoilla yhteistyössä Frontexin kolmansien maiden ja tarvittaessa myös muiden
toimijoiden kanssa, käyttäen muun muassa nelitasoista
rajaturvallisuusjärjestelmää ja Euroopan unionin yhdennettyä riskianalyysia.
(15)
Vuoden 2003 liittymissopimukseen liitetyn,
henkilöiden kauttakulusta maitse Kaliningradin alueen ja Venäjän federaation
muiden osien välillä tehdyn pöytäkirjan N:o 5[21] mukaisesti tästä välineestä olisi
maksettava kaikki ylimääräiset kustannukset, jotka aiheutuvat tällaista
kauttakulkua koskevien unionin säännöstön erityismääräysten, eli erityisen
kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FTD) ja rautateitse tapahtuvaa
kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FRTD) käyttöön ottamisesta sekä yhteisen
konsuliohjeiston ja yhteisen käsikirjan muuttamisesta 14 päivänä huhtikuuta
2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 693/2003[22] ja
asetuksessa (EY) N:o 693/2003 säädettyjen kauttakulkua helpottavan asiakirjan
(FTD) ja rautateitse tapahtuvaa kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FRTD)
yhtenäisestä kaavasta 14 päivänä huhtikuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 694/2003[23],
täytäntöönpanosta. Menetettyjen viisumimaksujen korvaamiseen tarkoitetun
jatkuvan tuen tarve olisi kuitenkin määriteltävä unionin ja Venäjän federaation
välillä voimassa olevan viisumijärjestelyn perusteella.
(16)
            Tästä välineestä olisi myös tuettava
kansallisia toimenpiteitä ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, kun kyseessä
on viisumipolitiikka ja muut ennen rajamuodollisuuksia eli ennen ulkorajoilla
tehtäviä tarkastuksia toteutettavat toimet. Jäsenvaltioiden yksiköiden
kolmansissa maissa järjestämien toimien tehokas hallinnointi on yhteisen
viisumipolitiikan edun mukaista, sillä se on osa monitasoista järjestelmää,
jonka avulla pyritään helpottamaan laillista matkustamista ja torjumaan
laitonta maahanmuuttoa Euroopan unioniin, ja olennainen osa Euroopan
ulkorajojen yhdennettyä valvontajärjestelmää.
(17)
Tämän välineen avulla olisi myös tuettava
Schengen-valtioiden alueella toteutettavia toimenpiteitä osana ulkorajojen
yhdennetyn valvontajärjestelmän kehittämistä, joka vahvistaa Schengen-alueen
toimivuutta yleensä.
(18)
Tämän välineen avulla olisi tuettava myös
sellaisten tietojärjestelmien kehittämistä Euroopan unionin toimesta, joiden
avulla jäsenvaltiot voivat hallinnoida tehokkaammin kolmansien maiden
kansalaisten liikkumista yli rajojen ja varmistaa matkustajien paremman
tunnistamisen ja tarkistamisen (ns. älykkäät rajat). Tätä varten olisi
perustettava ohjelma, jonka tarkoituksena on kattaa tällaisten
tietojärjestelmien keskusjärjestelmän ja kansallisten osien kehittämisestä
aiheutuvat kustannukset niin, että voidaan varmistaa tekninen yhdenmukaisuus,
kustannussäästöt ja joustava täytäntöönpano jäsenvaltioissa.
(19)
Jotta voitaisiin vastata välittömästi odottamattomiin
maahanmuuttopaineisiin ja rajaturvallisuuteen kohdistuviin uhkiin, olisi
voitava myöntää hätäapua turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja
poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä
kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä
annetussa asetuksessa (EU) N:o …/2012 säädetyn kehyksen mukaisesti.
(20)
Lisäksi, silloin kun havaitaan puutteita tai
mahdollisia uhkia erityisesti Schengen-arvioinnin perusteella, asianomaisen
jäsenvaltion olisi koko Schengen-alueen yhteisvastuullisuuden lujittamiseksi
toteutettava tarvittavat seurantatoimet käyttäen ensisijaisesti sen omiin
ohjelmiin sisältyviä resursseja, joita voitaisiin tarvittaessa täydentää
hätäapuun liittyvillä toimenpiteillä.
(21)
Keskinäisen yhteisvastuullisuuden ja vastuunjaon
lujittamiseksi jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa ohjelmiin
perustuvista resursseista unionin määrittämiin erityisiin painopisteisiin,
kuten Frontexin tarvitsemien teknisten laitteistojen hankintaan ja unionin konsuliyhteistyön
kehittämiseen.
(22)
Jotta voitaisiin turvata Schengenin säännöstön
soveltaminen koko Schengen-alueella, arviointi- ja valvontamekanismin
perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten annetun
asetuksen[24]
täytäntöönpanoa olisi tuettava myös tämän asetuksen avulla, koska se täydentää
keskeisellä tavalla politiikkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, ettei
sisärajoja ylittäviä henkilöitä tarkasteta.
(23)
Ulkorajarahastosta ja SIS- ja VIS-järjestelmien
kehittämisestä saatujen kokemusten perusteella katsotaan, että olisi
tarkoituksenmukaista sallia joustavuus resurssien siirtämisessä tämän välineen
tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien keinojen välillä, edellyttäen että
siirrot eivät vaikuta periaatteeseen, jonka mukaan on alusta alkaen
varmistettava ohjelmien ja jäsenvaltioiden operatiivisen tuen kriittinen massa
ja rahoitusvakaus.
(24)
Vastaavasti olisi laajennettava unionin toimivallan
piiriin kuuluvien toimien, jäljempänä ’unionin toimet’, soveltamisalaa ja
lisättävä sen käytössä olevien resurssien enimmäismäärää niin, että voidaan
parantaa unionin kykyä toteuttaa tiettynä talousarvion toteuttamisvuonna
monenlaisia ulkorajojen valvontaan ja yhteiseen viisumipolitiikkaan liittyviä
toimia koko unionin edun nimissä silloin kun ja siinä määrin kuin tällaisia
tarpeita ilmenee. Tällaisia unionin toimia ovat politiikkaa ja sen soveltamista
edistävät selvitykset ja pilottihankkeet sekä toimenpiteet tai järjestelyt,
joilla puututaan kolmansissa maissa esiintyviin muuttopaineisiin niin, että
unioniin suuntautuvia muuttovirtoja voidaan hallinnoida mahdollisimman hyvin,
ja tähän liittyvien ulkorajoilla ja konsulaateissa toteutettavien tehtävien
tehokas organisointi.
(25)
Kun tämän välineen tuella toteutetaan toimenpiteitä
kolmansissa maissa ja niihin liittyviä toimenpiteitä, olisi hyödynnettävä
synergiaa ja pyrittävä johdonmukaisuuteen muiden EU:n ulkopuolella
toteutettavien, sekä maantieteellisistä että temaattisista unionin ulkoisen
avun välineistä tuettujen toimien kanssa. Näiden toimien toteuttamisessa olisi
erityisesti pyrittävä noudattamaan täysin johdonmukaisesti asianomaista maata
tai aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan periaatteita ja
yleistavoitteita. Niiden tarkoituksena ei tulisi olla tukea suoraan
kehitysyhteistyöhön suunnattuja toimia, vaan niillä olisi tarvittaessa
täydennettävä ulkoisen avun välineiden perusteella myönnettyä rahoitusta. Olisi
myös pyrittävä johdonmukaisuuteen suhteessa humanitaarista apua koskevaan
unionin politiikkaan erityisesti hätätoimenpiteiden toteuttamisen osalta.
(26)
Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi
keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna
jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Koska Euroopan unionilla on
jäsenvaltioita paremmat edellytykset laatia puitteet, joiden avulla osoitetaan
unionin yhteisvastuullisuutta rajavalvonnan, viisumipolitiikan ja
maahanmuuttovirtojen hallinnan alalla, ja tarjota foorumi näiden politiikkojen
perustana olevien yhteisten tietojärjestelmien kehittämiselle, tämän asetuksen
perusteella myönnettävä rahoitustuki edistää erityisesti kansallisten ja EU:n
tason valmiuksien kehittämistä näillä aloilla.
(27)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä
säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
mukaisesti, jotta tämän välineen säännöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden
kansallisiin ohjelmiin perustuvien erityistoimien määrittelyä, voidaan
täydentää tai muuttaa. On erityisen tärkeää,
että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
asiantuntijatasolla.
(28)
Komission olisi delegoituja säädöksiä
valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat
toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin
ja asianmukaisesti.
(29)
Jotta voitaisiin varmistaa tällä asetuksella
vahvistettujen operatiivista tukea koskevien säännösten yhtenäinen, tehokas ja
oikea-aikainen soveltaminen ja laatia kehys uusia tietojärjestelmiä koskevalle
ohjelmalle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa
olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti
jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä
helmikuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
N:o 182/2011[25]
mukaisesti.
(30)
Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli säätää yhteisvastuullisuudesta ja
vastuunjaosta jäsenvaltioiden ja unionin välillä ulkorajojen hallinnoinnin ja
viisumipolitiikan alalla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla,
unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen
5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei
ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(31)
Ulkorajarahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013
23 päivänä toukokuuta 2007 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös
N:o 574/2007/EY[26]
olisi kumottava.
(32)
Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään
niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin
neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä
sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön
täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat tietyistä
mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä
toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY[27]
1 artiklan A ja B kohdassa tarkoitettuun alaan.
(33)
Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä
Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan
yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton
osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa,
tarkasteltuna yhdessä mainitun sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön
puolesta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/146/EY[28]
3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.
(34)
Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään
niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin,
Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan
välillä allekirjoitetussa pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä
Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen
Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon,
soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY
1 artiklan A ja B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä pöytäkirjan
tekemisestä unionin puolesta annetun neuvoston päätöksen 2011/350/EU[29]
3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.
(35)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn
pöytäkirjan mukaisesti Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten
toimenpiteiden hyväksymiseen, joita ehdotetaan Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla, lukuun ottamatta
toimenpiteitä, joilla määritetään ne kolmannet maat, joiden kansalaisilla on
oltava viisumi ylittäessään jäsenvaltioiden ulkorajat, tai yhtenäistä viisumin
kaavaa koskevia toimenpiteitä. Koska tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin
säännöstöä, Tanska päättää Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn
pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun
neuvosto on hyväksynyt ehdotuksen tai aloitteen Schengenin säännöstön kehittämisestä
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston
määräysten nojalla, saattaako se tämän asetuksen osaksi kansallista
lainsäädäntöään.
(36)
Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin
säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada
osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä
toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY ja myöhemmin Schengenin
säännöstön osien voimaansaattamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin
yhdistyneessä kuningaskunnassa 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston
päätöksen 2004/926/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi
osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä
kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
(37)
            Tällä asetuksella kehitetään niitä
Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin
pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin
28 päivänä helmikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY
mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen,
asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1.
Tällä asetuksella perustetaan väline rahoitustuen
myöntämiseksi ulkorajojen valvontaa ja yhteistä viisumipolitiikkaa varten,
jäljempänä ’väline’, osana sisäisen turvallisuuden rahastoa, jäljempänä
’rahasto’.
Tällä asetuksella ja poliisiyhteistyön,
rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen
perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annetulla asetuksella
(EU) N:o …/2012 perustetaan sisäisen turvallisuuden rahasto kaudelle, joka
alkaa 1 päivästä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivään joulukuuta 2020.
2.
Tässä asetuksessa vahvistetaan
(a)
rahoitustuen tavoitteet ja tukikelpoiset toimet;
(b)
tukikelpoisten toimien yleinen täytäntöönpanokehys;

(c)
määrärahat, jotka välineen perusteella ovat
käytettävissä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä
aikana, ja niiden jakautuminen;
(d)
niiden erityistoimien soveltamisala ja tarkoitus,
joiden avulla ulkorajojen valvontaa ja yhteistä viisumipolitiikkaa koskevat
menot rahoitetaan.
3.
Tässä asetuksessa säädetään asetuksessa (EU) N:o
…/2012 [horisontaaliasetus] vahvistettujen sääntöjen soveltamisesta.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia
määritelmiä:
(a)
’ulkorajoilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden ulkorajoja,
joki- ja järvirajat mukaan luettuina, merirajoja, lentoasemia ja joki-, meri-
ja järviliikenteen satamia, joihin sovelletaan ulkorajojen ylittämistä koskevaa
unionin lainsäädäntöä, riippumatta siitä, ovatko ne väliaikaisia;
(b)
’väliaikaisilla ulkorajoilla’ tarkoitetaan
–
yhteistä rajaa Schengenin säännöstöä
täysimääräisesti soveltavan jäsenvaltion ja sellaisen jäsenvaltion välillä,
jonka on määrä soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti
liittymisasiakirjansa mukaisesti, mutta jonka osalta asianomainen neuvoston
päätös, jossa se valtuutetaan soveltamaan säännöstöä täysimääräisesti, ei ole
vielä tullut voimaan;
–
yhteistä rajaa kahden sellaisen jäsenvaltion
välillä, joiden on määrä soveltaa Schengenin säännöstöä täysimääräisesti kunkin
liittymisasiakirjansa mukaisesti, mutta joiden osalta asianomainen neuvoston
päätös, jossa ne valtuutetaan soveltamaan säännöstöä täysimääräisesti, ei ole
vielä tullut voimaan;
(c)
’rajanylityspaikalla’ tarkoitetaan toimivaltaisten
viranomaisten ulkorajojen ylitykseen hyväksymää ylityspaikkaa, josta on
ilmoitettu asetuksen (EY) N:o 562/2006 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
(d)
’Schengenin arviointi- ja valvontamekanismilla’
tarkoitetaan Schengenin säännöstön asianmukaisen soveltamisen tarkistamista
asetuksessa (EU) N:o…/2012[30]
säädetyllä tavalla;
(e)
’hätätilanteella’ tarkoitetaan tilannetta, johon
liittyy äkillinen ja poikkeuksellinen paine siksi, että suhteeton määrä
kolmansien maiden kansalaisia ylittää tai heidän odotetaan ylittävän yhden tai
useamman jäsenvaltion ulkorajan.
3 artikla
Tavoitteet
1.
Välineen yleistavoitteena on edistää turvallisuuden
korkean tason varmistamista Euroopan unionissa.
2.
Edellä 1 kohdassa säädetyn yleistavoitteen
puitteissa välineellä edistetään EU:n strategioissa, ohjelmissa sekä uhkien ja
riskien arvioinneissa asetettujen painopisteiden mukaisesti seuraavien
erityistavoitteiden toteutumista:
(a)
tukea yhteistä viisumipolitiikkaa laillisen
matkustamisen helpottamiseksi, varmistaa kolmansien maiden kansalaisten
tasapuolinen kohtelu ja puuttua laittomaan maahanmuuttoon;
Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan erilaisten
indikaattorien avulla, joita ovat muun muassa sellaisten konsulaattien
lukumäärä, jotka on varusteltu, suojattu ja/tai joita on tehostettu sen
varmistamiseksi, että ne pystyvät käsittelemään viisumihakemuksia tehokkaasti
ja tarjoamaan viisuminhakijoille laadukasta palvelua;
(b)
tukea rajavalvontaa, jotta voidaan varmistaa
yhtäältä ulkorajojen korkeatasoinen suojelu ja toisaalta sujuva rajaliikenne
ulkorajoilla Schengenin säännöstön mukaisesti;
Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan erilaisten
indikaattorien avulla, joita ovat muun muassa tarvittavien laitteistojen
kehittäminen rajavalvontaa ja kiinniotettujen, ulkorajan laittomasti
ylittäneiden kolmansien maiden kansalaisten määrä ottaen huomioon kuhunkin
ulkorajaosuuteen liittyvät riskit.
3.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi välineestä
edistetään seuraavia operatiivisia tavoitteita:
(a)
edistetään sellaisten politiikkojen kehittämistä ja
täytäntöönpanoa, joiden avulla varmistetaan, että kansalaisuudesta riippumatta
ketään ei tarkasteta sisärajojen ylittämisen yhteydessä, kun taas ulkorajoilla
suoritetaan henkilötarkastuksia ja valvotaan tehokkaasti ulkorajojen
ylittämistä;
(b)
otetaan asteittain käyttöön ulkorajojen yhdennetty
valvontajärjestelmä, johon sisältyvät jäsenvaltioiden maahanmuutto- ja
lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön vahvistaminen ulkorajoilla ja
toimenpiteet unionin alueella sekä asiakirjojen turvallisuuteen ja
identiteettien hallintaan liittyvät tarvittavat liitännäistoimenpiteet;
(c)
edistetään viisumeja ja muita lyhytaikaisia
oleskelulupia koskevan yhteisen politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa,
konsuliyhteistyö mukaan lukien;
(d)
perustetaan ja ylläpidetään tietojärjestelmiä,
niiden viestintäinfrastruktuureja ja laitteistoja, joilla tuetaan
muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla;
(e)
varmistetaan unionin raja- ja viisumisäännöstön
tehokas ja yhtenäinen soveltaminen, mukaan lukien Schengenin arviointi- ja
valvontamekanismin toiminta;
(f)
vahvistetaan kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden
yhteistyötä jäsenvaltioiden alueelle suuntautuvien kolmansien maiden
kansalaisten muuttovirtojen osalta sekä tähän liittyvää yhteistyötä kolmansien
maiden kanssa.
4.
Tällä välineellä edistetään myös jäsenvaltioiden ja
komission aloitteesta toteutettavan teknisen avun rahoittamista.
4 artikla
Tukikelpoiset toimet
1.
Edellä 3 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden
puitteissa ja asetuksen (EU) N:o …/2012 [horisontaaliasetus] 13 artiklan
mukaisesti poliittisessa vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tällä
välineellä tuetaan jäsenvaltioissa ja niiden toimesta toteutettavia ja
erityisesti seuraavia toimia:
(a)
perusrakenteet, rakennukset ja järjestelmät, jotka
vaaditaan rajanylityspaikoilla ja niiden välisillä osuuksilla harjoitettavaa
valvontaa ja ulkorajan laittoman ylittämisen tehokasta torjumista varten;
(b)
toimintavälineet, kulkuneuvot ja
viestintäjärjestelmät, jotka tarvitaan tehokasta rajavalvontaa ja henkilöiden
havaitsemista varten, esimerkiksi kiinteät päätteet VIS- ja SIS-tietojärjestelmistä
ja eurooppalaisesta kuvantallennusjärjestelmästä (FADO) tehtäviä hakuja varten,
huipputeknologia mukaan lukien;
(c)
tietojärjestelmät rajojen yli tulevien
muuttovirtojen hallinnointia varten;
(d)
viisumihakemusten käsittelyä ja konsuliyhteistyötä
varten tarvittavat perusrakenteet, rakennukset ja toimintavälineet;
(e)
selvitykset, pilottihankkeet ja toimet, joiden
tarkoituksena on edistää viranomaisten välistä yhteistyötä sekä jäsenvaltioiden
sisällä että niiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja unionin virastojen välisen
operatiivisen yhteistyön tuloksena laadittujen suositusten, operatiivisten
normien ja parhaiden käytänteiden täytäntöönpanoa.
2.
Edellä 3 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden
puitteissa tämän välineen avulla tuetaan kolmansiin maihin liittyviä ja kolmansissa
maissa toteutettavia ja erityisesti seuraavia toimia:
(a)
tietojärjestelmät, välineet ja laitteet tietojen
jakamiseksi jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kesken;
(b)
toimet, joiden tarkoituksena on edistää
operatiivista yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä,
yhteiset operaatiot mukaan lukien;
(c)
selvitykset, tapahtumat, laitteistot ja
pilottihankkeet, joiden avulla kolmansille maille jaetaan tapauskohtaisesti
teknistä ja operatiivista asiantuntemusta;
(d)
selvitykset, tapahtumat, koulutus, laitteistot ja
pilottihankkeet, joilla pannaan täytäntöön jäsenvaltioiden ja unionin
virastojen kolmansissa maissa toteuttaman operatiivisen yhteistyön perusteella
laaditut erityiset suositukset, operatiiviset standardit ja parhaat käytänteet.

3.
Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimet
eivät ole tukikelpoisia väliaikaisilla ulkorajoilla.
4.
Toimet, jotka liittyvät Schengenin rajasäännöstössä
tarkoitettuun sisärajoilla tehtävien tarkastusten väliaikaiseen ja
poikkeukselliseen palauttamiseen, eivät ole tukikelpoisia.
II LUKU
RAHOITUS- JA TÄYTÄNTÖÖNPANOKEHYS
5 artikla
Kokonaismäärärahat ja täytäntöönpano
1.
Tämän asetuksen täytäntöönpanoon osoitettavat
kokonaismäärärahat ovat 3 520 miljoonaa euroa.
2.
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset
määrärahat rahoituskehyksen puitteissa.
3.
Kokonaismäärärahat pannaan täytäntöön seuraavien
toimenpiteiden avulla:
(a)
kansalliset ohjelmat 9 ja 12 artiklan
mukaisesti;
(b)
operatiivinen tuki kansallisten ohjelmien
puitteissa ja 10 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
(c)
erityisen kauttakulkujärjestelyn toiminta
11 artiklan mukaisesti;
(d)
unionin toimet 13 artiklan mukaisesti;
(e)
hätäapu 14 artiklan mukaisesti;
(f)
muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla
tukevien uusien tietojärjestelmien perustamista koskevan ohjelman
täytäntöönpano 15 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
(g)
tekninen apu 16 artiklan mukaisesti.
4.
Tähän välineeseen perustuva talousarvio pannaan
täytäntöön asetuksen (EU) N:o …/2012 [uusi varainhoitoasetus] 55 artiklan
1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua, yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa toteutettavaa hallinnointia noudattaen, lukuun ottamatta
13 artiklassa tarkoitettuja unionin toimia, 14 artiklan
1 kohdassa tarkoitettua hätäapua ja 16 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettua teknistä apua.
Uusien tietojärjestelmien kehittämistä koskevan
ohjelman talousarvion täytäntöönpanomenettely(t) vahvistetaan 15 artiklan
2 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä.
5.
Kokonaismäärärahojen ohjeellinen jakautuminen on
seuraava:
(a)
2 000 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden
kansallisiin ohjelmiin;
(b)
1 100 miljoonaa euroa 15 artiklan
2 kohdassa tarkoitettujen, muuttovirtojen hallinnointia unionin
ulkorajoilla tukevien uusien tietojärjestelmien perustamiseen;
(c)
150 miljoonaa euroa erityiseen
kauttakulkujärjestelyyn;
(d)
270 miljoonaa euroa unionin toimiin, hätäapuun
ja komission aloitteesta myönnettävään tekniseen apuun.
6.
Tämän asetuksen täytäntöönpanoon 1 kohdan
mukaisesti osoitetut kokonaismäärärahat muodostavat yhdessä poliisiyhteistyön,
rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen
perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annetun asetuksen (EU)
N:o …/2012 täytäntöönpanoon osoitettujen kokonaismäärärahojen kanssa sisäisen
turvallisuuden rahaston kokonaismäärärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää
vuosittaisessa talousarviomenettelyssä ensisijaisena ohjeenaan
budjettiyhteistyötä ja moitteetonta varainhoitoa koskevan Euroopan parlamentin,
neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[31] 17 kohdan mukaisesti.
7.
Schengenin säännöstön määräysten täytäntöönpanoon,
soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat tähän välineeseen
tämän asetuksen mukaisesti.
8.
Tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden
rahoitusosuudet tästä välineestä ja rahoitukseen osallistumista koskevat
täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin
taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta
tehdä tarkastuksia.
Näiden maiden rahoitusosuudet lisätään
1 kohdassa tarkoitettuihin unionin talousarviosta saataviin
kokonaismäärärahoihin.
6 artikla
Määrärahat jäsenvaltioiden
tukikelpoisiin toimiin
1.
Osoitetaan jäsenvaltioille 2 000 miljoonaa
euroa seuraavasti:
(a)
1 200 miljoonaa euroa liitteen I mukaisesti;
(b)
450 miljoonaa euroa 7 artiklassa kuvatun
mekanismin tulosten perusteella;
(c)
väliarvioinnin yhteydessä ja varainhoitovuodesta
2018 alkavalla kaudella 350 miljoonaa euroa, tähän artiklaan perustuvien
määrärahojen jäljellä oleva osuus tai muu määrä, joka määritetään 2 kohdan
nojalla riskianalyysin tulosten ja 8 artiklassa säädetyn mekanismin
perusteella.
2.
Jotta tämän asetuksen tavoitteita voidaan edistää
asianmukaisella tavalla odottamattomien tai uusien olosuhteiden sattuessa
ja/tai varmistaa tämän asetuksen perusteella käytettävissä olevan rahoituksen
tehokas täytäntöönpano, komissiolle siirretään valta antaa delegoituja
säädöksiä 17 artiklan mukaisesti 1 kohdan c alakohdassa säädetyn
ohjeellisen määrän mukauttamiseksi.
3.
Jäsenvaltiot, jotka liittyvät unioniin kaudella
2012–2010, eivät saa rahoitusta kansallisia ohjelmia varten tämän välineen
perusteella niin kauan kuin ne saavat tukea unionin väliaikaisesta välineestä,
jonka tarkoituksena on auttaa tukea saavia jäsenvaltioita rahoittamaan toimia
unionin uusilla ulkorajoilla Schengenin raja- ja viisumisäännöstön
soveltamiseksi ja ulkorajavalvonnan harjoittamiseksi.
7 artikla
Määrärahat erityistoimiin
1.
Jäsenvaltiot voivat 6 artiklan 1 kohdan
a alakohdan mukaisesti lasketun osuuden lisäksi saada täydentävän määrän,
edellyttäen että se merkitään ohjelmassa täydentäväksi määräksi ja käytetään
liitteessä II lueteltujen erityistoimien toteuttamiseen.
2.
Siirretään komissiolle valta antaa tarvittaessa
delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti liitteessä II
lueteltujen erityistoimien tarkistamista varten. Jäsenvaltiot voivat saada
1 kohdassa säädetyn täydentävän määrän uusien erityistoimien perusteella,
jos määrärahoja on käytettävissä.
3.
Tämän artiklan mukaiset täydentävät määrät
myönnetään asianomaisille jäsenvaltioille yksilöllisessä rahoituspäätöksessä,
jossa hyväksytään niiden kansallinen ohjelma tai tarkistetaan sitä asetuksen
(EU) N:o …/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklassa säädetyn menettelyn
mukaisesti.
8 artikla
Määrärahat väliarvioinnin yhteydessä
1.
Edellä 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun
määrän jakamista varten komissio laatii saamansa palautteen ja Frontexin
kuulemisen perusteella 1 päivään kesäkuuta 2017 mennessä kertomuksen, jossa
määritetään Frontexin riskianalyysin mukaisesti ulkorajojen uhkatasot kaudelle
2017–2020. Uhkatasojen määrittely perustuu rajavalvonnasta aiheutuvaan
rasitukseen ja jäsenvaltioiden ulkorajoihin kaudella 2014–2016 kohdistuneisiin
turvallisuusuhkiin, ja siinä otetaan huomioon muun muassa muuttovirtojen ja
ulkorajoilla tapahtuvan laittoman toiminnan mahdolliset tulevat suuntaukset
asianomaisten kolmansien maiden ja erityisesti naapurimaiden todennäköisen
poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen perusteella.
Kertomuksessa määritetään uhkataso kutakin
ulkorajaosuutta varten kertomalla asianomaisen ulkorajaosuuden pituus sille
annetulla painotuskertoimella seuraavasti:
a)      maaulkoraja:
i)        kerroin 1: normaali uhka
ii)       kerroin 3: keskitason uhka
ii)       kerroin 5: merkittävä uhka;
b)      meriulkoraja:
i)        kerroin 1: normaali uhka
ii)       kerroin 3: keskitason uhka
ii)       kerroin 5: merkittävä uhka.
Kertomuksen perusteella komissio päättää, mitkä
jäsenvaltiot saavat täydentävän määrän. Ne jäsenvaltiot, joiden uhkataso on
noussut verrattuna tasoon, joka on määritelty varainhoitovuotta 2013 varten
päätöksen 574/2007/EY mukaisesti, saavat lisämäärärahoja suhteessa uhkatason
nousuun.
2.
Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen määrärahojen
jakamista varten
a)      on otettava huomioon vuoden 2003
liittymisasiakirjan Kyprosta koskevassa pöytäkirjassa nro 10 olevan
2 artiklan mukaisesta järjestelystä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun
neuvoston asetuksen (EY) N:o 866/2004 1 artiklassa mainittujen alueiden välinen
linja, vaikka se ei muodostakaan maaulkorajaa, niin kauan kuin vuoden 2003
liittymisasiakirjan pöytäkirjassa nro 10 olevan 1 artiklan määräyksiä
sovelletaan, mutta ei kyseisen linjan pohjoispuolella sijaitsevaa
merirajaosuutta;
b)      ’meriulkorajoilla’ tarkoitetaan
yksinomaan tämän päätöksen soveltamiseksi ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti
jäsenvaltioiden aluevesien ulkorajaa siten kuin se määritellään Yhdistyneiden
kansakuntien merioikeusyleissopimuksen 4–16 artiklan mukaisesti. Jos laittoman
maahanmuuton ja maahantulon ehkäiseminen edellyttää säännöllisesti
toteutettavia pitkän matkan operaatioita, meriulkorajoilla tarkoitetaan kuitenkin
sellaisten alueiden ulkorajaa, joilla uhka on merkittävä. Tämä määritellään
ottamalla huomioon kyseisten jäsenvaltioiden toimittamat operatiiviset tiedot
vuosilta 2014–2016.
3.
Lisäksi jäsenvaltiot voivat saada täydentävän
määrän komission 1 päivään kesäkuuta 2017 mennessä esittämän ehdotuksen
perusteella, edellyttäen että se merkitään ohjelmassa täydentäväksi määräksi ja
käytetään erityistoimiin, jotka määritetään unionin senhetkisten painopisteiden
perusteella.
Siirretään komissiolle valta antaa tätä varten
tarvittaessa delegoituja säädöksiä 17 artiklan mukaisesti liitteessä II
lueteltujen erityistoimien tarkistamista varten.
4.
Tämän artiklan mukaiset täydentävät määrät
myönnetään asianomaisille jäsenvaltioille yksilöllisessä rahoituspäätöksessä,
jossa hyväksytään niiden kansallinen ohjelma tai tarkistetaan sitä asetuksen
(EU) N:o …/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklassa säädetyn menettelyn
mukaisesti.
9 artikla
Kansalliset ohjelmat
1.
Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen
perustuva kansallinen ohjelma yhdessä poliisiyhteistyön, rikollisuuden
ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen
perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU)
N:o …/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle
rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o
…/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti.
2.
Jäsenvaltioiden on pyrittävä toteuttamaan
kansallisilla ohjelmilla, jotka komissio tutkii ja hyväksyy asetuksen (EU) N:o
…/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan perusteella, erityisesti seuraavat
tavoitteet:
(a)
Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur)
kehittäminen unionin lainsäädännön ja suuntaviivojen mukaisesti;
(b)
ulkorajojen valvontaan liittyvien nykyisten kansallisten
valmiuksien tukeminen ja laajentaminen, kiinnittäen huomiota muun muassa
muuttovirtojen hallintaan liittyvään uuteen teknologiaan, kehitykseen ja/tai
normeihin;
(c)
tuki muuttovirtojen hallinnan kehittämiselle
kolmansissa maissa toimivien jäsenvaltioiden konsuli- ja muiden yksiköiden
toimesta, jotta voidaan helpottaa laillista matkustamista ja estää laiton
maahanmuutto unioniin;
(d)
yhdennetyn rajavalvontajärjestelmän vahvistaminen
testaamalla ja ottamalla käyttöön uusia välineitä, yhteentoimivia järjestelmiä
ja työskentelymenetelmiä, joiden tarkoituksena on tehostaa tiedonvaihtoa
jäsenvaltioissa ja parantaa viranomaisten välistä yhteistyötä;
(e)
varmistaa, että unionin raja- ja viisumisäännöstöä
sovelletaan asianmukaisella ja yhdenmukaisella tavalla ja että puututaan
heikkouksiin, joita on havaittu unionin tasolla Schengenin arviointimekanismin
avulla;
(f)
lisätään valmiuksia kohdata tulevia haasteita,
unionin ulkorajoilla havaitut nykyiset ja tulevat uhkat ja paineet mukaan
lukien, erityisesti Frontexin riskianalyysi huomioon ottaen.
10 artikla
Jäsenvaltioiden kansallisiin ohjelmiin
perustuva operatiivinen tuki
1.
Jäsenvaltio voi käyttää enintään 50 prosenttia sen
kansalliseen ohjelmaan tämän välineen perusteella myönnetyistä määrärahoista
rahoittaakseen operatiivista tukea viranomaisille, jotka vastaavat sellaisten
tehtävien ja palvelujen suorittamisesta, jotka muodostavat unionin hyväksi
suoritettavan julkisen palvelun. Nämä tehtävät ja palvelut voivat liittyä
yhteen tai useampaan 3 artiklan 2 kohdan a, c ja d alakohdassa
mainituista tavoitteista.
2.
Operatiivista tukea myönnetään vain jos kyseinen
jäsenvaltio täyttää seuraavat edellytykset:
(a)
unionin raja- ja viisumisäännöstön noudattaminen;
(b)
raja- ja viisumiasioiden hyvää hallintoa koskevien
unionin normien ja ohjeiden eli erityisesti ulkorajavalvontaa koskevan
Schengen-luettelon, Rajavartijan käytännön käsikirjan ja Viisumikäsikirjan
noudattaminen.
3.
Tätä varten komission on ennen kansallisten
ohjelmien hyväksymistä arvioitava lähtötilannetta niissä jäsenvaltioissa, jotka
ovat ilmoittaneet hakevansa operatiivista tukea.
Komissio vaihtaa havainnoistaan näkemyksiä
asianomaisen jäsenvaltion kanssa.
Tämän näkemystenvaihdon jälkeen komissio voi
hyväksyä jäsenvaltion kansallisen ohjelman puitteissa myönnettävän talousarviotuen
sillä ehdolla, että ohjelmasuunnittelu ja tietyt toimet, joiden tarkoituksena
on varmistaa, että 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät siihen
mennessä kun talousarviotuki myönnetään, on toteutettu.
4.
Operatiivinen tuki keskitetään erityistehtäviin
ja/tai palveluihin ja liitteessä III vahvistettuihin tavoitteisiin. Siihen
sisältyy kansallisessa ohjelmassa määriteltyjen tehtävien ja/tai palvelujen
täyttämisestä aiheutuneiden kustannusten täysimääräinen korvaaminen ohjelmassa
säädetyissä rajoissa ja 1 kohdassa säädetyn enimmäismäärän puitteissa.
5.
Operatiivista tukea seurataan ja komissio ja
asianomainen jäsenvaltio vaihtavat keskenään tietoja jäsenvaltion
lähtötilanteesta, toteutettavista tavoitteista ja edistymisen mittaamisessa
käytettävistä indikaattoreista.
6.
Komissio säätää täytäntöönpanosäädöksillä tämän
säännöksen soveltamiseen liittyvistä raportointimenettelyistä ja muista
käytännön järjestelyistä, jotka on toteutettava jäsenvaltioiden ja komission
välillä tämän artiklan noudattamiseksi. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset
annetaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä
noudattaen.
11 artikla
Operatiivinen tuki erityiselle
kauttakulkujärjestelmälle
1.
Tästä välineestä myönnetään tukea menetettyjen
kauttakulkuviisumimaksujen korvaamiseen ja ylimääräisiin kustannuksiin, joita
aiheutuu neuvoston asetusten (EY) N:o 693/2003 ja (EY) N:o 694/2003
mukaisen kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FTD) ja rautateitse tapahtuvaa
kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FRTD) järjestelmän täytäntöönpanosta.
2.
Liettualle voidaan myöntää 1 kohdan nojalla
enintään 150 miljoonaa euroa kaudella 2014–2020 Liettuan erityisenä
operatiivisena lisätukena.
3.
Edellä 1 kohtaa sovellettaessa ylimääräisillä
kustannuksilla tarkoitetaan kustannuksia, joita aiheutuu suoraan erityisen
kauttakulkujärjestelyn täytäntöönpanoon liittyvistä erityisvaatimuksista, mutta
ei kustannuksia, jotka aiheutuvat kauttakulku- tai muiden viisumien
myöntämisestä.
Seuraavanlaiset ylimääräiset kustannukset ovat
tukikelpoisia:
a)      investoinnit perusrakenteisiin;
b)      erityisen kauttakulkujärjestelyn
täytäntöönpanosta vastaavan henkilöstön koulutus;
c)      toiminnan lisäkustannukset, myös
erityisen kauttakulkujärjestelyn toiminnasta vastaavan henkilöstön
palkkakustannukset.
4.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetut menetetyt maksut
lasketaan viisumien myöntämisen helpottamisesta Euroopan unionin ja Venäjän
federaation välillä tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen viisumimaksujen ja
niitä koskevien vapautusten perusteella 2 kohdassa säädetyn
rahoituskehyksen puitteissa.
5.
Komissio ja Liettua tarkastelevat tämän artiklan
soveltamista uudelleen, jos tapahtuu muutoksia, jotka vaikuttavat erityisen
kauttakulkujärjestelyn olemassaoloon ja/tai toimintaan.
6.
Komissio säätää täytäntöönpanosäädöksillä tämän
säännöksen soveltamiseen liittyvistä raportointimenettelyistä ja rahoitusta
koskevista ja muista käytännön järjestelyistä, jotka on toteutettava Liettuan
ja komission välillä tämän artiklan noudattamiseksi. Tällaiset
täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 18 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
7.
Kauttakulkujärjestelyn sujuvan toiminnan
varmistamiseksi komissio voi tehdä erityisiä välimaksujärjestelyjä, jotka
poikkeavat asetuksen (EU) N:o …/2012 [horisontaaliasetus] säännöksistä.
12 artikla
Ohjelmasuunnittelu Schengenin
arviointi- ja valvontamekanismin tulosten perusteella
Arviointi- ja valvontamekanismin
perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten annetun
asetuksen mukaisesti hyväksytyn Schengenin arviointikertomuksen jälkeen
asianomaisen jäsenvaltion on tutkittava yhdessä komission ja tarvittaessa
Frontexin kanssa, mitä toimia havaintojen perusteella olisi toteutettava, ja
pantava annetut suositukset täytäntöön kansallisen ohjelmansa puitteissa.
Tarvittaessa jäsenvaltion on tarkistettava
kansallista ohjelmaansa, jotta havainnot ja suositukset voidaan ottaa huomioon.

Vuoropuhelussa komission ja tarvittaessa
Frontexin kanssa sen on kohdennettava ohjelmansa määrärahat uudelleen,
tarvittaessa myös operatiiviseen tukeen osoitetut määrärahat, ja/tai otettava
käyttöön tai muutettava toimia Schengenin arviointikertomuksessa tehtyjen
havaintojen ja suositusten taustalla olevien puutteiden korjaamiseksi.
13 artikla
Unionin toimet
1.
Komission aloitteesta tämän välineen avulla voidaan
rahoittaa valtioiden välisiä toimia ja unionin erityisen edun mukaisia toimia,
jäljempänä ’unionin toimet’, jotka liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin
yleisiin, erityisiin ja operatiivisiin tavoitteisiin.
2.
Rahoitusta voidaan myöntää unionin toimille, joilla
on erityisesti seuraavat tavoitteet:
(c)
tukea valmistelu-, seuranta- ja hallinnointitoimia,
teknistä apua ja arviointimekanismin kehittämistä, jotka ovat tarpeen
ulkorajoja ja viisumeja koskevien politiikkojen täytäntöönpanoa varten ja jotta
voidaan toteuttaa Schengen-alueen hallinnointia sellaisena kuin se määritellään
arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön
soveltamisen varmistamista varten annetussa asetuksessa (EU) N:o …/… ja
Schengenin rajasäännöstössä;
(a)
parantaa tietoa ja ymmärrystä jäsenvaltioissa
vallitsevasta tilanteesta politiikan analyysien, arviointien ja tiiviin
seurannan avulla;
(b)
tukea tilastovälineiden ja -menetelmien sekä
yhteisten indikaattoreiden kehittämistä;
(c)
tukea ja seurata unionin lainsäädännön ja tavoitteiden
täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa sekä arvioida niiden tehoa ja vaikutuksia;
(d)
edistää verkottumista, vastavuoroista oppimista
sekä hyvien toimintatapojen ja innovatiivisten menettelytapojen kartoittamista
ja levittämistä Euroopan tasolla;
(e)
vahvistaa sidosryhmien ja kansalaisten tietoisuutta
unionin politiikoista ja tavoitteista, mukaan lukien unionin poliittisia
painopisteitä koskeva ulkoinen tiedotustoiminta;
(f)
parantaa eurooppalaisten verkostojen valmiuksia
edistää, tukea ja edelleen kehittää unionin politiikkaa ja tavoitteita;
(g)
tukea erityisesti uusien menettelyjen ja/tai
teknologioiden kehittämiseen tähtääviä innovatiivisia hankkeita, joita voidaan
siirtää muihin jäsenvaltioihin, ja erityisesti hankkeita, joiden tarkoituksena
on tutkimushankkeiden testaus ja validointi;
(h)
tukea 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja
kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimia.
3.
Unionin toimet toteutetaan asetuksen (EU) N:o
…/2012 [horisontaaliasetus] 7 artiklan mukaisesti.
14 artikla
Hätäapu
1.
Tästä välineestä myönnetään hätäapua kiireellisiin
erityistarpeisiin vastaamista varten 2 artiklan e alakohdassa
määritellyn hätätilanteen sattuessa.
2.
Hätäapu toteutetaan asetuksen (EU) N:o …/2012
[horisontaaliasetus] 8 artiklassa säädetyn mekanismin mukaisesti.
15 artikla
Uusien tietojärjestelmien kehittämistä
koskevan ohjelman perustaminen
1.
Alustavat määrärahat sellaisten uusien
tietojärjestelmien kehittämistä varten, joiden avulla voidaan hallita
kolmansien maiden kansalaisten liikkumista yli rajojen, ovat 1 100 miljoonaa
euroa. Ohjelman täytäntöönpano perustuu unionin lainsäädäntöön, jossa
määritellään uudet tietojärjestelmät ja niiden viestintäinfrastruktuuri, jotta
voidaan erityisesti parantaa matkustajavirtojen hallinnointia ja valvontaa
ulkorajoilla tehostamalla tarkastuksia ja samalla nopeuttamalla laillisten
matkustajien rajanylitystä.
2.
Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista. Se
hyväksyy monivuotisen strategiakehyksen, jossa määritellään
(a)
tärkeimmät toteutettavat toimet;
(b)
talousarvion jakautuminen varainhoitovuosittain;
(c)
täytäntöönpanoaikataulu;
(d)
tärkeimpien toimien toteuttamisessa käytettävät
hallinnointimenetelmät. Toimien täytäntöönpano voi tapahtua
- joko suoraan komission toimesta tai täytäntöönpanovirastojen välityksellä
- välillisesti muiden yhteisöjen ja henkilöiden kuin jäsenvaltioiden toimesta
asetuksen (EU) N:o .../2012 [uusi varainhoitoasetus] [57] artiklan
mukaisesti.
Tärkeimpien toteutettavien toimien olisi katettava
erityisesti järjestelmien keskusosan ja jäsenvaltioiden kansallisten
komponenttien yhteisten sovellusten kehittäminen ja testaus, keskuskomponentin
ja kansallisten komponenttien välinen viestintäinfrastruktuuri, niiden
käyttöönottoon liittyvä koordinointi ja järjestelmien turvallisuuden
hallinnointi.
Komissio hyväksyy strategiakehyksen ja sen
mahdolliset tarkistukset täytäntöönpanosäädöksillä. Tällaiset
täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 18 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
16 artikla
Tekninen apu
1.
Komission aloitteesta ja/tai puolesta tämän
välineen perusteella voidaan myöntää vuosittain enintään 1,7 miljoonaa
euroa sisäisen turvallisuuden rahaston tekniseen apuun asetuksen (EU) N:o
…/2012 [horisontaaliasetus] 10 artiklan mukaisesti.
2.
Jäsenvaltion aloitteesta tämän välineen perusteella
voidaan osoittaa enintään 5 prosenttia jäsenvaltiolle myönnetystä
kokonaisrahoituksesta kansallisen ohjelman mukaiseen tekniseen apuun asetuksen
(EU) N:o …/2012 [horisontaaliasetus] 20 artiklan mukaisesti.
III LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
17 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1.
Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja
säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2.
Tässä asetuksessa tarkoitettu säädösvalta
siirretään komissiolle seitsemän vuoden ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta.
Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi
kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista
jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3.
Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin
tahansa peruuttaa tässä asetuksessa tarkoitetun säädösvallan siirron.
Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan
siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin
myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa
olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.
Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
5.
Tämän asetuksen nojalla annettu delegoitu säädös
tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden
kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan
parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä
Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä
ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin
tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
18 artikla
Komiteamenettely
1.
Komissiota avustaa asetuksen (EU) N:o …/2012
[horisontaaliasetus] 55 artiklan 1 kohdassa perustettu turvapaikka-,
maahanmuutto- ja turvallisuusasioita käsittelevä yhteinen komitea.
2.
Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
19 artikla
Asetuksen (EU) N:o …/2012
[horisontaaliasetus] sovellettavuus
Tähän välineeseen sovelletaan asetuksen (EU)
N:o …/2012 [horisontaaliasetus] säännöksiä.
20 artikla
Kumoaminen

Kumotaan Euroopan ulkorajarahaston
perustamisesta tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 574/2007/EY 1
päivästä tammikuuta 2014.
21 artikla
Siirtymäsäännökset
1.
Tämä asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta,
esimerkiksi peruuttamasta osittain tai kokonaan, kyseisiä hankkeita tai
vuosiohjelmia niiden päättämiseen asti tai rahoitustukea, jonka komissio on
hyväksynyt päätöksen 2007/574/YOS tai muun kyseiseen tukitoimeen 31 päivänä
joulukuuta 2013 sovellettavan lainsäädännön nojalla.
2.
Tehdessään tämän välineen perusteella myönnettävää
yhteisrahoitusta koskevia päätöksiä komissio ottaa huomioon päätöksen N:o
574/2007/EY nojalla ennen [julkaisupäivä virallisessa lehdessä]
hyväksytyt toimenpiteet, joilla on taloudellisia vaikutuksia yhteisrahoituksen
kattamana aikana.
3.
Komissio vapauttaa automaattisesti viimeistään
31 päivänä joulukuuta 2017 ne varat, jotka on osoitettu sen 1 päivän
tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana hyväksymään
yhteisrahoitukseen ja joita koskevia, toimien päättämiseen vaadittavia
asiakirjoja ei ole lähetetty komissiolle loppukertomuksen jättämiselle
vahvistettuun määräaikaan mennessä. Aiheettomasti maksetut määrät on maksettava
takaisin.
4.
Määriä, jotka liittyvät toimiin, joita on lykätty
sellaisten oikeudellisten menettelyjen tai hallinnollisten muutoksenhakujen
vuoksi, joilla on lykkäävä vaikutus, ei oteta huomioon automaattisesti
vapautettavaa maksusitoumuksen määrää laskettaessa.
21 artikla
Uudelleentarkastelu
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat
tätä asetusta uudelleen komission ehdotuksen pohjalta viimeistään
30 päivänä kesäkuuta 2020.
22 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten
mukaisesti.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE I
Jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien määrärahojen perusmäärät
 Jäsenvaltio || Vähimmäismäärä || Prosenttia vuosien 2010–2012 keskiarvosta || Määrä prosenttiosuuden perusteella || Kokonaismäärä
 Alankomaat || 5 000 000 || 2,30 % || 24 315 326 || 29 315 326
 Belgia || 5 000 000 || 1,13% || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulgaria || 5 000 000 || 3,18% || 33 578 849 || 38 578 849
 Espanja || 5 000 000 || 17,13 % || 180 746 396 || 185 746 396
 Islanti || 5 000 000 || 0,03% || 310 455 || 5 310 455
 Italia || 5 000 000 || 13,62% || 143 660 373 || 148 660 373
 Itävalta || 5 000 000 || 0,82% || 8 699 674 || 13 699 674
 Kreikka || 5 000 000 || 14,56% || 153 636 854 || 158 636 854
 Kroatia || 5 000 000 || 3,22 % || 33 956 244 || 38 956 244
 Kypros || 5 000 000 || 1,76% || 18 521 213 || 23 521 213
 Latvia || 5 000 000 || 0,95% || 9 989 974 || 14 989 974
 Liettua* || 5 000 000 || 1,77 % || 18 709 058 || 23 709 058
 Luxemburg || 5 000 000 || 0,04 % || 379 909 || 5 379 909
 Malta || 5 000 000 || 3,43 % || 36 173 227 || 41 173 227
 Norja || 5 000 000 || 0,84 % || 8 846 929 || 13 846 929
 Portugali || 5 000 000 || 1,25 % || 13 197 565 || 18 197 565
 Puola || 5 000 000 || 3,97 % || 41 883 809 || 46 883 809
 Ranska || 5 000 000 || 7,20% || 75 956 454 || 80 956 454
 Romania || 5 000 000 || 5,05 % || 53 313 864 || 58 313 864
 Ruotsi || 5 000 000 || 0,59 % || 6 189 272 || 11 189 272
 Saksa || 5 000 000 || 4,21% || 44 390 681 || 49 390 681
 Slovakia || 5 000 000 || 0,46 % || 4 835 168 || 9 835 168
 Slovenia || 5 000 000 || 2,31 % || 24 371 875 || 29 371 875
 Suomi || 5 000 000 || 2,87% || 30 320 668 || 35 320 668
 Sveitsi || 5 000 000 || 1,25 % || 13 216 801 || 18 216 801
 Tanska || 5 000 000 || 0,48% || 5 053 171 || 10 053 171
 Tšekki || 5 000 000 || 0,84% || 8 907 377 || 13 907 377
 Unkari || 5 000 000 || 3,22% || 34 018 515 || 39 018 515
 Viro || 5 000 000 || 1,51% || 15 933 661 || 20 933 661
 Yhteensä || 145 000 000 || 100 % || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
LIITE II
Erityistoimien luettelo
1.
Konsuliyhteistyömekanismien perustaminen vähintään
kahden jäsenvaltion kesken, niin että voidaan saavuttaa mittakaavaetuja
hakemusten jättämisessä ja viisumien myöntämisessä konsulaateissa,
viisumisäännöstössä säädettyjen yhteistyötä ja yhteisiä viisumikeskuksia
koskevien periaatteiden mukaisesti.
2.
Sellaisten kulkuneuvojen ja toimintavälineiden
hankinta, jotka katsotaan tarpeellisiksi Frontexin yhteisiä operaatioita varten
kyseistä virastoa koskevien suuntaviivojen mukaisesti.
LIITE III
Kansallisiin ohjelmiin liittyvän teknisen tuen tavoitteet
Tavoite 1: edistetään sellaisten
politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa, joiden avulla varmistetaan, että
kansalaisuudesta riippumatta ketään ei tarkasteta sisärajojen ylittämisen
yhteydessä, kun taas ulkorajoilla suoritetaan henkilötarkastuksia ja valvotaan
tehokkaasti ulkorajojen ylittämistä
- operaatiot
- henkilöstökulut
- huoltomenot, esimerkiksi ylläpito- ja
korjauskustannukset
- laitteistojen päivitys / vaihto
- kiinteistökulut (arvonalennus, kunnostus)
Tavoite 2: edistetään viisumeja ja muita
lyhytaikaisia oleskelulupia koskevan yhteisen politiikan kehittämistä ja
täytäntöönpanoa, konsuliyhteistyö mukaan lukien
- operaatiot
- henkilöstökulut
- huoltomenot, esimerkiksi ylläpito- ja
korjauskustannukset
- laitteistojen päivitys / vaihto
- kiinteistökulut (arvonalennus, kunnostus)
Tavoite 3: perustetaan ja ylläpidetään
tietojärjestelmiä, niiden viestintäinfrastruktuureja ja laitteistoja, joilla
tuetaan muuttovirtojen hallinnointia unionin ulkorajoilla
- SIS- ja VIS-tietojärjestelmien sekä
toimintakauden aikana perustettavien uusien järjestelmien operatiivinen
hallinto
- henkilöstökulut
- huoltomenot, esimerkiksi ylläpito- ja
korjauskustannukset
- viestintäinfrastruktuuri ja turvallisuusasiat

- laitteistojen päivitys / vaihto
- turvallisten tilojen vuokraus ja/tai
kunnostus
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi

Tiedonanto
”Avoimen ja turvallisen Euroopan rakentaminen: sisäasioiden talousarvio
kaudelle 2014–2020”;
Ehdotus
asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja poliisiyhteistyön,
rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan
rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä;
Ehdotus
asetukseksi poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä
kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta;
Ehdotus
asetukseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta
osana sisäisen turvallisuuden rahastoa.

1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[32]

Nykyinen
otsake 3, osasto 18 – Sisäasiat
Uusi
monivuotinen rahoituskehys: Otsake 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) – ”Sisäinen
turvallisuus”
Ehdotuksen/aloitteen luonne
þ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen (sisäasioiden rahoitus
kaudella 2014–2020).
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[33]

¨ Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

1.3.
Tavoitteet
1.3.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee

Sisäasioiden
politiikan lopullisena tavoitteena on luoda sisärajaton alue, jonne sekä
unionin että kolmansien maiden kansalaiset voivat saapua ja jonka sisällä he
voivat liikkua, asua ja työskennellä vapaasti ja tuoda kansallisille
työmarkkinoille uusia ideoita, pääomaa, tietoa ja innovaatioita tai täydentää
niiden vajeita luottaen siihen, että heidän oikeuksiaan noudatetaan ja että
heidän turvallisuutensa on taattu. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on
olennaisen tärkeää tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa.
Sisäpolitiikan
kasvava merkitys on todettu Tukholman ohjelmassa ja sen toimintasuunnitelmassa,
jonka täytäntöönpano on unionin strateginen painopiste ja kattaa muun muassa
maahanmuuttoasiat (laillinen maahanmuutto ja kotouttaminen, turvapaikka-asiat,
laiton muuttoliike ja palauttaminen), turvallisuusasiat (terrorismin ja
järjestäytyneen rikollisuuden ehkäiseminen ja torjunta, poliisiyhteistyö),
ulkorajojen valvonnan (mm. viisumipolitiikka) sekä näiden kaikkien ulkoisen ulottuvuuden.
Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee sitä, että unioni voi pyrkiä
entistä määrätietoisemmin lievittämään vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioihin
liittyviä kansalaisten huolia. Sisäasioiden politiikan painopisteitä ja
erityisesti kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista olisi tarkasteltava
myös Eurooppa 2020 ‑strategiassa esitettyjen seitsemän
lippulaiva-aloitteen luomaa taustaa vasten, sillä aloitteiden tarkoituksena on
auttaa EU:ta nousemaan vallitsevasta talous- ja finanssikriisistä kohti
älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
Sisäisen
turvallisuuden rahastosta myönnettävän rahoitustuen avulla unionin
sisäpolitiikan tavoitteista voidaan tehdä todellisuutta.

1.3.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

SISÄISEN
TURVALLISUUDEN RAHASTO
Poliisiyhteistyötä,
rikosten ehkäisemistä ja torjuntaa sekä kriisinhallintaa koskeva rahoitusväline
Tällä
välineellä edistetään unionin strategioissa ja ohjelmissa sekä uhkien ja
riskien arvioinneissa asetettujen painopisteiden mukaisesti seuraavien
erityistavoitteiden toteutumista:
a)         ehkäistä
ja torjua rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä rikollisuutta terrorismi
mukaan luettuna sekä vahvistaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden
lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä ja niiden välistä koordinointia;
b)         parantaa
jäsenvaltioiden ja unionin valmiuksia hallinnoida tehokkaasti turvallisuuteen
liittyviä riskejä ja kriisejä, ja valmistautua terrorihyökkäyksiin ja muihin turvallisuuteen
liittyviin vaaratilanteisiin ja suojata väestöä ja elintärkeitä
infrastruktuureja niiltä.
Nykyiset
toiminnot toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 18.05
Ulkorajoja
ja viisumipolitiikkaa koskeva rahoitusväline
Tällä välineellä
edistetään unionin strategioissa ja ohjelmissa sekä uhkien ja riskien
arvioinneissa asetettujen painopisteiden mukaisesti seuraavien
erityistavoitteiden toteutumista:
a)         tukea
yhteistä viisumipolitiikkaa laillisen matkustamisen helpottamiseksi, varmistaa
kolmansien maiden kansalaisten tasapuolinen kohtelu ja puuttua laittomaan
maahanmuuttoon;
b)         tukea
rajavalvontaa, jotta voidaan varmistaa yhtäältä ulkorajojen korkeatasoinen
suojelu ja toisaalta sujuva rajaliikenne ulkorajoilla Schengenin säännöstön
mukaisesti.
Nykyinen
toiminto toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 18.02 (ulkorajarahaston osalta).

1.3.3.
Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Ehdotuksen
vaikutuksia edunsaajiin/kohderyhmiin kuvaillaan tarkemmin vaikutustenarvioinnin
kohdassa 4.1.2.
Yleisesti
voidaan todeta, että kaikilla rahoitusmenettelyjen eri tasoilla ja kaikkien
hallinnointimuotojen yhteydessä toteutettavasta yksinkertaistamisesta on
selkeää hyötyä rahoitustuen hallinnoinnissa käytettäville menettelyille.
Poliisiyhteistyö,
rikollisuuden ehkäiseminen ja torjuminen sekä kriisinhallinta
Pääasiallisia
edunsaajia ovat jäsenvaltiot ja niiden lainvalvontaviranomaiset sekä muut
elintärkeiden infrastruktuurien suojeluun ja kriisinhallintaan erikoistuneet
viranomaiset, mutta tarvittaessa myös kansainväliset ja valtiosta
riippumattomat järjestöt (esim. rikosten ja radikalisoitumisen ehkäisemisen ja
laittoman kaupan torjunnan alalla).
Muutoksista
hyötyvä kohderyhmä on koko väestö.
Keskeisiä saavutuksia ovat 1) jäsenvaltioiden parempi hallinnollinen ja
operatiivinen valmius paljastaa rajatylittävää, vakavaa ja järjestäytynyttä
rikollisuutta sekä terrorismia ja saattaa tekijät vastuuseen, jotta voidaan
vähentää tästä johtuvia turvallisuusuhkia, 2) Euroopan parempi kyky selviytyä
kriiseistä ja katastrofeista, kun käytössä on yhtäältä johdonmukaisempi EU:n
riskinhallintapolitiikka, jossa uhkien ja riskien arviointi yhdistetään
politiikan suunnitteluun, ja toisaalta tehokkaampi ja paremmin koordinoitu
valmius reagoida kriiseihin, joka perustuu olemassa olevien valmiuksien ja
asiantuntemuksen yhdistämiseen. Merkittävä saavutus on myös jäsenvaltioiden
parempi valmius ehkäistä terrorihyökkäyksiä ja muita turvallisuutta koskevia
vaaratilanteita sekä valmistautua niihin ja suojella väestöä ja elintärkeitä
infrastruktuureja niiltä.
Ulkorajat
ja viisumipolitiikka
Ulkorajoihin ja viisumipolitiikkaan liittyvän rahoitustuen pääasiallisia
edunsaajia ovat asiaa koskevan unionin säännöstön eli Schengenin rajasäännöstön
ja viisumisäännöstön täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioiden yksiköt:
rajavartiostot, poliisi ja konsuliviranomaiset. Muutoksista hyötyvä kohderyhmä
ovat matkailijat eli kaikki EU:n alueelle saapuvat ulkorajojen ylittäjät.
Toiminnan tuloksia ovat edellä mainittujen yksiköiden paremmat valmiudet 1)
suorittaa rajavalvontaa ja tehdä yhteistyötä muiden lainvalvontayksiköiden
kanssa Euroopan rajavalvontajärjestelmän (Eurosur) puitteissa; 2) hallinnoida
muuttovirtoja konsulaateissa (viisumihakemukset) ja 3) parantaa
matkustajavirtojen käsittelyä rajanylityspaikoilla niin, että varmistetaan
ensinnäkin korkea ja yhdenmukainen suojelun taso yhteistyössä muiden lainvalvontayksiköiden
kanssa ja toisaalta sujuva rajanylitys unionin säännöstön ja kunnioittavan ja
ihmisarvoisen kohtelun periaatteiden mukaisesti. Merkittävä erityistulos on
kahden uuden EU:n laajuisen tietojärjestelmän perustaminen kolmansien maiden
kansalaisten rajojen yli liikkumisen seuraamista varten (EU:n maahantulo- ja
maastapoistumisjärjestelmä ja EU:n rekisteröityjen matkustajien ohjelma).

1.3.4.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Koska
kansalliset ohjelmat vahvistetaan vasta poliittisen vuoropuhelun jälkeen, tässä
vaiheessa ei ole mahdollista esittää lopullisia indikaattoreita, joiden
perusteella edellä mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista mitataan.
Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin todeta, että
- poliisiyhteistyön
ja rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen alalla indikaattoreita olisivat
muun muassa rajatylittävien yhteisten operaatioiden sekä parhaita käytänteitä
koskevien asiakirjojen ja järjestettyjen tapahtumien lukumäärä. Kriisinhallinnan
ja elintärkeiden infrastruktuurien suojelun alalla indikaattoreita olisivat
muun muassa sellaisten käyttöön otettujen ja/tai edelleen kehitettyjen
välineiden lukumäärä, joilla helpotetaan elintärkeiden infrastruktuurien
suojelua jäsenvaltioissa talouden kaikilla sektoreilla, sekä unionin tasolla
laadittujen uhkien ja riskien arviointien lukumäärä;
- ulkorajojen
ja viisumipolitiikan alalla indikaattoreita olisivat muun muassa sellaisten
konsulaattien lukumäärä, jotka on varusteltu, suojattu ja/tai joita on
tehostettu sen varmistamiseksi, että ne pystyvät käsittelemään
viisumihakemuksia tehokkaasti ja tarjoamaan viisuminhakijoille laadukasta
palvelua, sekä rajavalvontaa varten tarvittavien laitteistojen kehittäminen ja
kiinniotettujen, ulkorajan laittomasti ylittäneiden kolmansien maiden
kansalaisten määrä ottaen huomioon kuhunkin ulkorajaosuuteen liittyvät riskit.
Vaikutusindikaattoreiden avulla mitataan, miten rajaturvallisuus, viisumien
myöntämiskapasiteetti ja kyky käsitellä matkustajaliikennettä rajoilla
turvallisesti ja joustavasti ovat parantuneet.

1.4.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.4.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

EU:lla on
edessään merkittäviä sisäasioihin liittyviä haasteita myös kaudella 2014–2020.
Turvallinen ja
vakaa toimintaympäristö on välttämätön ja hyödyllinen EU:n taloudellisen,
kulttuurisen ja sosiaalisen kasvun takaamiseksi. EU:n rooli on ratkaisevan
tärkeä, olipa kyseessä sitten vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden,
tietoverkkorikollisuuden ja terrorismin uhkien torjunta ja EU:n ulkorajojen
tehokkaasta hallinnoinnista huolehtiminen tai nopea reagoiminen ihmisten
aiheuttamiin kriiseihin tai luonnonkatastrofeihin. Mikään jäsenvaltio ei pysty
yksinään reagoimaan tehokkaasti uhkiin, jotka globaalistumisen aikakaudella
kasvavat ja ovat entistä suuremmassa määrin ylikansallisia. Tarvitaan
johdonmukainen ja kattava EU:n reagointimalli varmistamaan, että
lainvalvontaviranomaiset pystyvät toimimaan tehokkaasti yli rajojen ja lainkäyttöalueiden.

Tavoitteiden
saavuttamiseksi on välttämätöntä tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa. Pohjois-Afrikan viimeaikaiset tapahtumat
ovat osoittaneet, miten tärkeää EU:lle on kattava ja koordinoitu lähestymistapa
maahanmuuttoon, rajavalvontaan ja turvallisuuteen. Koska EU:n sisäasioiden
ulkoisen ulottuvuuden merkitys kasvaa jatkuvasti, sitä on edelleen
vahvistettava johdonmukaisesti unionin ulkopolitiikan kanssa.

1.4.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

Muuttovirtojen
ja turvallisuusuhkien hallintaan liittyy haasteita, joita jäsenvaltiot eivät
voi ratkaista yksinään. Näillä aloilla voidaan saavuttaa selkeää lisäarvoa EU:n
talousarviosta saatavien määrärahojen avulla.
Tiettyihin
jäsenvaltioihin kohdistuu suuri paine niiden maantieteellisen sijainnin ja
niiden hallinnoitavaksi tulevan unionin ulkorajan pituuden vuoksi. Sisärajoilla
tehtävien tarkastusten poistamista onkin kompensoitava unionin ulkorajojen
tehokkaaseen valvontaan tähtäävillä yhteisillä toimilla. Siksi jäsenvaltioiden
yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaate on turvapaikkaa,
maahanmuuttoa ja ulkorajoja koskevien yhteisten politiikkojen perusta. EU:n
talousarvio tarjoaa keinot vastata tästä periaatteesta johtuviin taloudellisiin
seurauksiin. Turvallisuuden alalla esiintyvät vakavaan ja järjestäytyneeseen
rikollisuuteen, terrorismiin ja muihin turvallisuuskysymyksiin liittyvät
uhkatekijät ovat yhä useammin rajatylittäviä. Jäsenvaltioiden
lainvalvontaviranomaisten yhteistyö ja koordinointi on välttämätöntä, jotta
näitä rikoksia voidaan ehkäistä ja torjua esimerkiksi tietojenvaihdon,
yhteisten tutkimusten, yhteentoimivien teknologioiden ja yhteisten uhkien ja
riskien arviointien avulla.
Muuttovirtojen
ja EU:n ulkorajojen ja turvallisuuden hallinnointi edellyttävät jäsenvaltioilta
merkittäviä resursseja ja valmiuksia. Parantamalla operatiivista yhteistyötä ja
koordinointia esimerkiksi yhdistämällä resursseja muun muassa koulutuksen ja
laitteistohankintojen alalla voidaan saavuttaa mittakaava- ja synergiaetuja.
Näin varmistetaan julkisten rahojen tehokkaampi käyttö ja vahvistetaan
jäsenvaltioiden solidaarisuutta, keskinäistä luottamusta ja vastuunjakoa EU:n
yhteisistä politiikoista. Tämä on erityisen tärkeää turvallisuuden alalla, missä
rajatylittäville yhteisille operaatioille osoitettu taloudellinen tuki on
välttämätöntä poliisin, tullin, rajavartijoiden ja oikeusviranomaisten
yhteistyön tehostamiseksi.
Sisäasioiden
ulkoisen ulottuvuuden osalta on selvää, että toimenpiteiden hyväksyminen ja
resurssien yhdistäminen EU:n tasolla lisää merkittävästi EU:n edellytyksiä
saada kolmannet maat vakuuttuneiksi siitä, että niiden kannattaa tehdä unionin
kanssa yhteistyötä sellaisten maahanmuuttoa ja turvallisuutta koskevien
kysymysten parissa, jotka ovat ensisijaisesti unionin ja jäsenvaltioiden etujen
mukaisia.
EU:n oikeus
toteuttaa toimia sisäasioiden alalla perustuu Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, V osaston (Vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alue) määräyksiin ja erityisesti 77 artiklan 2
kohtaan, 78 artiklaan 2 ja 4 kohtaan, 82 artiklan 1 kohtaan, 84 artiklaan ja 87
artiklan 2 kohtaan. Yhteistyöstä kolmansien maiden ja kansainvälisten
järjestöjen kanssa määrätään SEUT-sopimuksen 212 artiklan 3 kohdassa.
Ehdotukset ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia, koska valtaosa rahoituksesta
pannaan täytäntöön yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaatteen
mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimielinten toimivaltaa kunnioittaen.

1.4.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset

Vaikka
sisäasioiden nykyisten rahoitusvälineiden katsotaan yleensä täyttäneen niille
asetetut tavoitteet ja toimineen tehokkaasti, väliarvioinnin ja sidosryhmien
kuulemisen perusteella on tarpeen
–      yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa tulevia sisäasioiden
rahoitusvälineitä vähentämällä rahoitusohjelmien määrä
kahteen siten, että perustetaan turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto ja sisäisen
turvallisuuden rahasto. Näin EU voi käyttää välineitään strategisemmin, jotta
ne vastaavat paremmin EU:n poliittisiin painopisteisiin ja tarpeisiin;
–      vahvistaa EU:n roolia globaalina toimijana
sisällyttämällä uusiin rahastoihin ulkoista ulottuvuutta koskeva tekijä, jotta
voidaan lujittaa EU:n vaikutusvaltaa ulkopolitiikkaan liittyvän sisäasioiden
ulottuvuuden osalta;
–      turvautua ensisijaisesti yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin keskitetyn hallinnoinnin sijasta tarpeettoman byrokratian
karsimiseksi;
–      noudattaa tulospainotteisempaa lähestymistapaa yhteistyössä
toteutettavaan hallinnointiin siirtymällä korkean
tason poliittisen vuoropuhelun pohjalta toteutettavaan monivuotiseen
ohjelmasuunnitteluun; näin voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden kansalliset
ohjelmat ovat täysin EU:n tasolla määriteltyjen tavoitteiden ja painopisteiden
mukaiset ja että niissä keskitytään tulosten saavuttamiseen;
–      parantaa keskitettyä hallinnointia, jotta saadaan käyttöön välineet
toteuttaa toimintapoliittisia toimia, joita ovat muun
muassa tuki valtioiden välisille toimille, erityisen innovatiivisille toimille
sekä kolmansissa maissa toteutettaville ja niihin liittyville toimille
(ulkoinen ulottuvuus), sekä hätätoimenpiteille, selvityksille ja tapahtumille;
–      ottaa käyttöön yhteinen sääntelykehys, johon
sisältyvät ohjelmasuunnittelua, raportointia, varainhoitoa ja tarkastuksia
koskevat yhteiset säännöt ovat mahdollisimman lähellä muiden yhteistyössä
hallinnoitavien EU:n rahastojen vastaavia sääntöjä, niin että kaikkien
sidosryhmien on helpompi ymmärtää niitä ja voidaan varmistaa, että
täytäntöönpano on mahdollisimman pitkälle yhdenmukaista;
–      vastata hätätilanteisiin nopeasti ja tehokkaasti suunnittelemalla rahastot niin, että EU voi toimia nopeasti
kehittyviin tilanteisiin niiden vaatimalla tavalla;
–      vahvistaa sisäasioiden alalla toimivien virastojen roolia, jotta voidaan edistää käytännön yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä
ja uskoa virastoille tiettyjen erityistehtävien täytäntöönpano samalla kun
huolehditaan niiden toiminnan riittävästä poliittisesta valvonnasta.
Lisätietoja on
saatavilla vaikutustenarvioinnissa ja kunkin asetuksen perusteluissa.

1.4.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Useista muista
EU:n rahoitusvälineistä tuetaan toimia, jotka täydentävät sisäisen
turvallisuuden rahastosta aikanaan rahoitettavia toimia:
Tehtävänjako
sisäisen turvallisuuden rahaston ja pelastuspalvelun rahoitusvälineen
välillä säilyy samanlaisena kuin nykyisen CIPS-ohjelman 3 artiklassa:
luonnonkatastrofit sekä ihmisen aiheuttamat tahattomat katastrofit
(onnettomuudet) kuuluvat pelastuspalvelun piiriin, kun taas ihmisen tahallaan
aiheuttamat katastrofit ovat turvallisuusongelmia, minkä vuoksi ne katetaan
sisäisen turvallisuuden rahastosta.
Terrorihyökkäykset
ja muut turvallisuuteen liittyvät vaaratilanteet pysyvät edelleen EU:n
solidaarisuusrahaston soveltamisalan ulkopuolella. Ei myöskään ole selvää,
millä tavoin ja missä määrin SEUT-sopimuksen 222 artiklaa
(solidaarisuuslauseke) sovellettaisiin terrorihyökkäyksen tai ihmisen
aiheuttaman tai luonnonkatastrofin kohteeksi joutuneen jäsenvaltion tukemiseen,
koska tätä varten on hyväksyttävä täytäntöönpanojärjestelyt, joita koskevaa
ehdotusta ei ole vielä laadittu. Tämän vuoksi merkittävän terrorihyökkäyksen
tai muun turvallisuuteen liittyvän vaaratilanteen aiheuttamiin
hätätoimenpiteisiin myönnettäisiin rahoitusta sisäisen turvallisuuden
rahastosta.
Välimatka Horisontti
2020 -ohjelmasta tuettujen turvallisuustutkimusten tulosten ja niiden
käytännön soveltamisen välillä kurotaan kiinni, koska sisäisen turvallisuuden
rahaston yhteydessä määritellään erityistavoitteita ja tukikelpoisia toimia,
joiden perusteella voidaan tukea tieteellisten tutkimusten tulosten testausta
ja validointia (prototyypit) niiden sarjamuotoista käytännön soveltamista
varten (ns. esikaupalliset hankinnat).
Tuleva oikeusalan
ohjelma liittyy tiiviisti sisäisen turvallisuuden rahastoon ja täydentää
sitä erityisesti rikosoikeuden osalta, mutta siinä keskitytään enemmän
oikeudelliseen yhteistyöhön, oikeudellisten menettelyjen yhdenmukaistamiseen ja
vastavuoroiseen tunnustamiseen, mikä käytännössä estää suuret päällekkäisyydet.
Sisäisen
rahaston ulkoista ulottuvuutta koskevan osuuden perusteella tuetaan kolmansissa
maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimia, jotka ovat ensisijaisesti EU:n
etujen ja tavoitteiden mukaisia, vaikuttavat suoraan EU:hun ja sen
jäsenvaltioihin ja takaavat jatkuvuuden EU:n alueella toteutettavien toimien
kanssa. Nämä rahoitustoimet suunnitellaan ja pannaan täytäntöön
johdonmukaisesti EU:n ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan kanssa. Rahoitusta
ei myönnetä suoraan kehitystä tukeviin toimiin, vaan sillä täydennetään
tarvittaessa ulkoisen avun välineiden perusteella myönnettyä rahoitusta.
Sisäasioiden kannalta tässä yhteydessä erityisen kiinnostava on maahanmuutto-
ja turvapaikka-asioita koskevan aihepiirikohtaisen ohjelman ja vakautusvälineen
seuraaja. Siinä missä ulkoisen avun välineiden perusteella tuetaan joko
tuensaajamaiden kehitystarpeita tai EU:n yleisiä poliittisia etuja strategisten
kumppanien kanssa, sisäasioiden rahastoista tuetaan sellaisia kolmansissa
maissa toteutettavia erityistoimia, jotka edistävät EU:n
maahanmuuttopolitiikkaan ja EU:n sisäiseen turvallisuuteen liittyviä
tavoitteita. Rahastojen avulla täytetään tiettyjä puutteita, ja ne täydentävät
osaltaan EU:n käytössä olevia toimintavälineitä.

1.5.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
þ    Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy
31.12.2020.
–
þ    Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2023.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.6.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[34]

þkomissio hallinnoi suoraan keskitetysti
þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
þ    toimeenpanovirastoille
–
þ    yhteisöjen perustamille elimille[35]
–
þ    kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨    henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
þ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
þhajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
þ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa (tarkennettava).
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Ehdotusten
täytäntöönpanoa hallinnoidaan pääasiassa yhteistyössä siten, että jäsenvaltiot
toteuttavat monivuotisia kansallisia ohjelmia.
Kansallisten
ohjelmien mukaisia tavoitteita täydennetään ns. unionin toimilla ja
hätätilanteita varten käyttöön otettavalla nopean toiminnan mekanismilla. Nämä
toimet toteutetaan lähinnä avustusten ja hankintasopimusten muodossa keskitetyn
suoran hallinnoinnin mukaisesti, ja niihin sisältyvät kolmansissa maissa
toteutettavat ja niihin liittyvät toimet.
Toimien
pirstaloitumista pyritään välttämään kaikin mahdollisin keinon niin, että
resurssit keskitetään tiettyjen EU:n tavoitteiden saavuttamiseen käyttäen
keskeisten sidosryhmien asiantuntemusta, tarvittaessa kumppanuus- ja
puitesopimusten avulla.
Komission
aloitteesta annettava tekninen apu toteutetaan keskitetyn suoran hallinnoinnin
mukaisesti.
Sisäisen
turvallisuuden rahastoa koskevilla asetuksilla kehitetään Schengenin säännöstön
määräyksiä (rajavalvontaa ja viisumipolitiikkaa sekä poliisiyhteistyötä
koskevat säädökset). Schengenin säännöstön määräysten täytäntöönpanoon,
soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat myös näiden
kahden asetuksen täytäntöönpanoon samalla tavoin kuin jäsenvaltiot, Schengenin
säännöstön täytäntöönpanoon osallistumisesta tehtyjen sopimusten mukaisesti. Ne
osallistuvat rahastojen toimintaan asetuksen säännösten mukaisesti siten, että
ne toteuttavat omia monivuotisia kansallisia ohjelmiaan ja voivat hakea
rahoitusta unioniin toimiin jne. Samoin kuin ulkorajarahaston yhteydessä on
tarkoitus vahvistaa erityisjärjestelyjä, joissa täsmennetään näiden maiden
osallistumiseen sovellettavat täydentävät säännöt (varainhoitoasetuksen ja sen
täytäntöönpanosääntöjen perusteella ja ottaen huomioon
tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia). Koska nämä maat
osallistuvat EU:n talousarvion rahoittamiseen näiden kahden asetuksen osalta
BKT:nsa mukaisesti, järjestelyissä määritetään myös rahoitusosuudet, jotka
näiltä mailta peritään niiden osuutena Schengenin hallinnointiin liittyvästä
vastuunjaosta. Niille rahastosta myönnettävät määrärahat eivät vaikuta tähän
osuuteen. Toistaiseksi tällaisia osallistuvia maita ovat Norja, Islanti,
Sveitsi ja Liechtenstein.

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt

Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
Yhteistyössä
toteutettavaa hallinnointia varten ehdotetaan
johdonmukaista ja tehokasta raportointi-, seuranta- ja arviointikehystä.
Jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan kutakin kansallista ohjelmaa varten
seurantakomitea, jonka toimintaan komissio voi osallistua.
Jäsenvaltiot
raportoivat monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta vuosittain. Nämä
kertomukset ovat edellytys vuotuisten maksujen suorittamiselle. Vuonna 2017
niiltä pyydetään väliarviointia varten lisätietoja siitä, miten ne ovat
edistyneet tavoitteiden saavuttamisessa. Näin tehdään myös vuonna 2019, jotta
viimeisen varainhoitovuoden (2020) aikana voidaan tarvittaessa tehdä vielä
mukautuksia.
Kun
sisäasioiden alalla tuetaan arviointeihin perustuvan toimintakulttuurin
kehittämistä, rahastoille voidaan laatia yhteinen arviointi- ja seurantakehys,
jonka yhteydessä sovelletaan laaja-alaisia indikaattoreita, jotka korostavat
rahastojen tulospainotteista lähestymistapaa ja sitä, miten niillä voisi olla
keskeinen tehtävä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseen
liittyvän tavoitteen saavuttamisessa. Nämä indikaattorit kuvastavat rahastojen
toiminnan mahdollisia vaikutuksia: yhteisen kulttuurin kehittäminen
rajaturvallisuuden, poliisiyhteistyön ja kriisinhallinnan aloilla; EU:hun
suuntautuvien muuttovirtojen tehokkaampi hallinta; kolmansien maiden
kansalaisten oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu; jäsenvaltioiden
solidaarisempi yhteistyö maahanmuuttoon ja sisäiseen turvallisuuteen
liittyvissä kysymyksissä sekä EU:n yhdenmukainen suhtautuminen kolmansiin
maihin sekä maahanmuuttoon että turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä.
Jotta voidaan
varmistaa arviointiperiaatteiden asianmukainen soveltaminen ja ottaa huomioon
EU:n nykyisen sisäasioiden rahoituksen arvioinnista jäsenvaltioissa saadut
käytännön kokemukset, komissio ja jäsenvaltiot laativat yhteisen arviointi- ja
seurantakehyksen muun muassa määrittämällä toimintamallit ja yhteiset tuotos-
ja tulosindikaattorit.
Kaikki
toimenpiteet vahvistetaan ohjelmakauden alussa, niin että jäsenvaltiot voivat
laatia raportointi- ja arviointijärjestelmänsä yhteisesti sovittujen
periaatteiden ja vaatimusten pohjalta.
Jotta
voitaisiin vähentää hallinnollista rasitusta ja hyödyntää raportoinnin ja
arvioinnin välisiä synergiaetuja, arviointikertomuksissa vaadittavat tiedot
perustuvat jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien vuotuisissa
täytäntöönpanokertomuksissa esitettäviin tietoihin ja täydentävät niitä.
Vuonna 2018
komissio laatii kertomuksen kansallisten ohjelmien väliarvioinnista.
Lisäksi
komissio esittää välikertomuksen rahastojen täytäntöönpanosta 30. kesäkuuta
2018 mennessä ja jälkiarviointikertomuksen 30. kesäkuuta 2024 mennessä. Näissä
kertomuksissa tarkastellaan koko täytäntöönpanoa (eikä pelkästään kansallisten
ohjelmien täytäntöönpanoa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin
perusteella).

2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

Sisäasioiden
pääosaston (PO HOME) rahoitusohjelmiin ei ole kohdistunut merkittäviä
virheriskejä. Osoituksena tästä on se, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa
ei ole esitetty sitä koskevia merkittäviä havaintoja ja että sisäasioiden
pääosaston (ja sitä ennen vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden pääosaston
(PO JLS)) vuotuisten toimintakertomusten lopullinen jäljelle jäävä virheaste ei
ole ylittänyt kahta prosenttia.
Yhteistyössä
toteutettavan hallinnoinnin yhteydessä nykyisten
ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvät yleiset riskit jakautuvat pääasiallisesti
kolmeen ryhmään:
–      riski siitä, että varojen käyttö on ollut tehotonta tai että se ei ole
ollut riittävän kohdennettua;
–      sääntöjen monimutkaisuudesta ja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien
heikkoudesta johtuvat virheet;
–      hallinnollisten resurssien tehoton käyttö (vaatimukset eivät ole
riittävän oikeasuhteisia).
Lisäksi on
syytä mainita eräitä erityistekijöitä, jotka liittyvät yhteisvastuuta ja
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman neljästä rahastosta
muodostuvaan järjestelmään.
–      Vuosiohjelmiin perustuva järjestelmä takaa, että loppumaksut
suoritetaan säännöllisesti varmennettujen ja tarkastettujen menojen
perusteella. Vuosiohjelmien tukikelpoisuusaika ei kuitenkaan ole sidottu EU:n
varainhoitovuoteen, minkä vuoksi varmennusketju ei ole täysin tyydyttävä,
vaikka järjestelmä on hyvin raskas.
–      Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset tukikelpoisuussäännöt. Näin
varmistetaan, että rahoitetut menot ovat periaatteessa yhdenmukaiset. Tästä
aiheutuu kuitenkin tarpeetonta työtä kansallisille viranomaisille ja
komissiolle. Lisäksi se kasvattaa riskiä, että tuensaajat ja/tai jäsenvaltiot
tekevät virheitä, jotka johtuvat EU:n sääntöjen virheellisestä tulkinnasta.
–      Nykyiset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat hyvin lähellä
rakennerahastojen vastaavia järjestelmiä. Niissä on kuitenkin vähäisiä
eroavuuksia, erityisesti todentamis- ja tarkastusviranomaisten välisen
vastuuketjun osalta. Tämä aiheuttaa jäsenvaltioissa sekaannusta varsinkin
silloin kun viranomaiset joutuvat tekemisiin kummankin rahastotyypin kanssa.
Tämä lisää myös virheriskiä ja vaatii tiiviimpää seurantaa.
Näitä seikkoja
muutetaan huomattavasti tässä ehdotuksessa:
–      Hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä noudatetaan yhteisen
strategiakehyksen rahastojen yleisiä vaatimuksia, ja ne ovat myös täysin uuden
varainhoitoasetuksen vaatimusten mukaisia: entiset kolme viranomaista korvataan
kahdella viranomaisella (vastuu- ja tarkastusviranomainen), joiden tehtäviä
selkeytetään paremman varmuuden saamiseksi.
–      Monivuotinen ohjelmasuunnittelu ja vuotuinen tilien tarkastus
vastuuviranomaisen suorittamien maksujen pohjalta yhdenmukaistaa
tukikelpoisuuskaudet komission tilinpäätöksen kanssa lisäämättä kuitenkaan
hallinnollista rasitusta nykyisestä.
–      Paikalla tehtäviä tarkastuksia suoritetaan osana ensimmäisen tason
valvontaa eli vastuuviranomaisen toimesta, ja ne tukevat sen vuosittain antamaa
hallinnollista vahvistuslausumaa.
–      Tukikelpoisuussääntöjen selkeyttäminen ja yksinkertaistaminen ja niiden
yhdenmukaistaminen EU:n muiden rahoitustukivälineiden kanssa vähentää eri
lähteistä avustuksia saavien tuensaajien tekemiä virheitä.
Tukikelpoisuussäännöt vahvistetaan kansallisella tasolla, lukuun ottamatta
perusperiaatteita, jotka ovat samanlaiset kuin yhteisen strategiakehyksen
rahastojen perusperiaatteet.
–      Tuensaajia kannustetaan soveltamaan yksinkertaistettua kustannusten
korvaamista, etenkin pienten avustusten yhteydessä.
Keskitetyn
hallinnoinnin yhteydessä suurimpia riskejä ovat:
–      riski, että hyväksytyt hankkeet eivät vastaa riittävällä tavalla
sisäasioiden pääosaston poliittisia painopisteitä;
–      riski, että valitut hankkeet ovat huonolaatuisia ja että niiden tekninen
täytäntöönpano on puutteellinen, mikä heikentää ohjelmien vaikutusta;
puutteellisista valintamenettelyistä johtuva asiantuntemuksen tai seurannan
puute;
–      riski, että myönnettyjä varoja käytetään tehottomasti tai
epätaloudellisesti, olivatpa kyseessä sitten avustukset (todellisten
tukikelpoisten menojen korvaaminen on monimutkaista, minkä lisäksi
hallintoviranomaisilla ei juuri ole mahdollisuuksia tarkistaa tukikelpoisia
kustannuksia) tai hankintasopimukset (vaaditun asiantuntemuksen omaavia
talouden toimijoita saattaa olla rajallinen määrä, mikä vähentää
mahdollisuuksia vertailla hintatarjouksia);
–      riski, joka liittyy (erityisesti) pienempien organisaatioiden kykyyn
valvoa menoja tehokkaasti ja varmistaa toteutettujen toimien läpinäkyvyys;
–      riski komission maineen tahriutumisesta, jos paljastuu petoksia tai
rikollista toimintaa; kolmansien osapuolten sisäisten valvontajärjestelmien
perusteella voidaan saada ainoastaan osittainen varmuus, koska erilaisia
sopimusosapuolia ja tuensaajia on hyvin paljon ja jokainen niistä käyttää omia,
usein varsin suppeita valvontajärjestelmiään.
Useimpia
näistä riskeistä voidaan pienentää kohdentamalla ehdotuspyynnöt paremmin ja
käyttämällä uuteen varainhoitoasetukseen sisältyviä yksinkertaistettuja
tekijöitä.

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

Yhteistyössä
toteutettava hallinnointi:
Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmien rakennetta koskeva ehdotus merkitsee jäsenvaltioiden
tasolla parannusta vuosina 2007–2013 käytössä olleeseen järjestelmään
verrattuna, ja siinä säilytetään useimmat tämän kauden toiminnoista, mukaan
luettuina hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset, hallinnointi- ja
valvontajärjestelmien tarkastukset ja hankkeiden tarkastukset. Toimien
keskinäistä järjestystä on kuitenkin muutettu niin, että paikalla tehtävät tarkastukset
ovat selkeästi vastuuviranomaisen tehtävä olennaisena osana vuotuisen tilien
tarkastuksen ja hyväksymisen valmistelua.
Vastuullisuuden
lisäämiseksi vastuuviranomaiset hyväksyy kansallinen hyväksynnän antava elin,
joka on vastuussa viranomaisten jatkuvasta valvonnasta. Viranomaisten
lukumäärän pienentäminen – todentamisviranomaista ei enää ole, minkä lisäksi
rahastojen määrää on supistettu – todennäköisesti vähentää hallinnollista
rasitusta ja mahdollistaa hallinnollisten valmiuksien kehittämisen sekä
vastuualueiden selkeämmän jaon.
Toistaiseksi
ei ole käytettävissä luotettavaa arviota siitä, minkä verran yhteistyössä
toteutettavaan hallinnointiin perustuvien sisäasioiden rahastojen valvonta
tulee maksamaan. Ainoa käytettävissä oleva arvio liittyy EAKR:oon ja
koheesiorahastoon, joiden valvontaan liittyvät kustannukset (kansallisen tason
valvonta lukuun ottamatta komission kustannuksia) ovat arviolta noin
2 prosenttia kauden 2007–2013 kokonaisrahoituksesta. Kustannukset koskevat
seuraavia valvonta-aloja: 1 prosentti johtuu kansallisesta koordinoinnista
ja ohjelman valmistelusta, 82 prosenttia koskee ohjelman hallinnointia,
4 prosenttia liittyy todentamiseen ja 13 prosenttia tarkastuksiin.
Seuraavat
ehdotukset lisäävät valvontakustannuksia:
–      hyväksynnän antavan elimen perustaminen ja toiminta ja yleensä
järjestelmän muuttaminen;
–      vuositilinpäätöksen liitteenä olevan hallinnollisen vahvistuslausuman
toimittaminen;
–      vastuuviranomaisen paikalla tekemät tarkastukset;
–      tarkastusviranomaisten lisätarkastusten tarve hallinnollisen
vahvistuslausuman tarkastamiseksi.
Osa
ehdotuksista kuitenkin pienentää valvontakustannuksia:
–      Todentamisviranomainen lakkautetaan. Vaikka todentamisviranomaisen
tehtävät sulautetaan osittain yhteen vastuuviranomaisen tehtävien kanssa, jäsenvaltio
voi säästää huomattavan osan todentamiskustannuksista, kun hallinto tehostuu,
koordinointitarve vähenee ja tarkastusten soveltamisala supistuu.
–      Tarkastusviranomaisen tarkastuksissa keskitytään suorittamaan uudelleen
(otos) vastuuviranomaisen suorittamista 1. tason hallinnollisista ja paikalla
tekemistä tarkastuksista. Tämä nopeuttaa kuulemismenettelyä ja takaa, että
kaikki tarvittavat tarkastukset on tehty ennen tilinpäätöksen toimittamista;
–      Yksinkertaistettujen kustannusten käyttö vähentää sekä viranomaisten
että tuensaajien hallinnollisia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta
kaikilla tasoilla;
–      Vuotuinen päättäminen/sulkeminen ja sääntöjenmukaisuustarkastuksen
kohteena olevan ajanjakson lyhentäminen 36 kuukauteen vähentää tarkastettavien
asiakirjojen säilyttämisestä viranomaisille ja tuensaajille aiheutuvia
kustannuksia;
–      Sähköisten viestintäjärjestelmien perustaminen komission ja
jäsenvaltioiden välille tulee pakolliseksi.
Lisäksi on
otettava huomioon 2.2.1 kohdassa luetellut yksinkertaistamistoimet, jotka
osaltaan auttavat vähentämään tuensaajien hallinnollista rasitusta ja
vähentävät siten sekä virheriskejä että hallinnollista rasitetta.
Tämän vuoksi
odotetaan, että ehdotukset eivät kokonaisuutena niinkään johda
valvontakustannusten lisääntymiseen tai vähenemiseen vaan niiden
uudelleenjakoon. Ennakoidaan kuitenkin, että kustannusten uudelleenjakautumisen
(kaikkien tehtävien osalta ja suhteutetuista valvontajärjestelyistä johtuen
myös kaikissa jäsenvaltioissa ja ohjelmissa) myötä riskejä voidaan lieventää
tehokkaammin ja varmennusketjusta tulee parempi ja nopeampi.
Yhteistyössä
toteutettavaan hallinnointiin perustuvien hallinnointi- ja
valvontajärjestelmien kustannusten ei odoteta vähenevän komission tasolla
ohjelmakauden ensimmäisen puolikkaan aikana. Tämä johtuu ensinnäkin siitä, että
yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat määrärahat ja
toiminta-alat lisääntyvät nykyisestä. Sen vuoksi jo resurssien säilyttäminen
nykytasolla merkitsee tehokkuuden lisääntymistä. Lisäksi ohjelmakauden
ensimmäisinä vuosina on hoidettava monia tärkeitä tehtäviä: ohjelmakauden
2007–2013 ohjelmien sulkeminen (viimeiset kertomukset on toimitettava
viimeistään 31.3.2016), poliittiset vuoropuhelut ja monivuotisten kansallisten
ohjelmien hyväksyminen kaudelle 2014–2020, uuden tilien tarkastusta ja
hyväksymistä koskevan järjestelmän perustaminen. Kauden jälkipuoliskolla
mahdolliset käytettävissä olevat resurssit voidaan käyttää arvioinnin ja
seurannan parantamiseen.
Keskitetty
hallinnointi
Keskitetyn
hallinnoinnin osalta komissio soveltaa edelleen nykyistä
valvontajärjestelmäänsä, joka muodostuu seuraavista elementeistä:
operatiivisten linjojen suorittama operaatioiden valvonta,
talousarviokirjanpitoyksikön suorittama ennakkotarkastus, sisäisiä hankintoja käsittelevä
komitea, avustusten jälkitarkastukset tai sisäisestä tarkastuksesta vastaavan
yksikön ja/tai sisäisen tarkastuksen yksikön suorittamat tarkastukset.
Jälkitarkastusten yhteydessä pyritään havaitsemaan mahdollisimman runsaasti
poikkeamia aiheettomien maksujen takaisinperimiseksi. Tämän strategian
mukaisesti tarkastukset suoritetaan otokselle hankkeita, jotka valitaan lähes
yksinomaan riskianalyysin perusteella.
Ennakko- ja
jälkitarkastusten yhdistelmän sekä hallintotarkastusten ja paikalla tehtävien
tarkastusten ansiosta jäljelle jäävä lukuna ilmaistavissa oleva virheprosentti
on ollut viime vuosina keskimäärin alle 2 prosenttia. Tämän perusteella
sisäasioiden pääosasto katsoo, että sisäinen valvontajärjestelmä on riittävän
tehokas ja kustannuksiltaan asianmukainen, jotta alhainen virheprosentti
voidaan saavuttaa.
Sisäasioiden
pääosasto tutkii kuitenkin edelleen mahdollisuuksia parantaa hallinnointia ja
jatkaa yksinkertaistamista. Varsinkin kaikkia uuteen varainhoitoasetukseen
perustuvia yksinkertaistamisvaihtoehtoja hyödynnetään mahdollisimman paljon,
koska niiden odotetaan edistävän tuensaajien hallinnollisen rasituksen
vähentämistä, jolloin ne samalla vähentävät myös virheriskiä ja komission
hallinnollista rasitusta.
Uudet
osa-alueet
Ehdotusten perusteella
EU:n sisäasioiden rahoitus laajenee uusille osa-alueille, joita ovat muun
muassa EU:n virastojen olemassa olevan asiantuntemuksen parempi hyödyntäminen,
ulkoisen ulottuvuuden kehittäminen ja hätätilannemekanismin lujittaminen.
Sisäasioiden pääosasto tarvitsee tätä varten uusia hallinnointi- ja
valvontamenetelmiä.
Uusia osa-alueita varten osoitettavia määrärahoja ei ole vielä vahvistettu,
mutta määrät tuskin nousevat merkittäviksi sisäasioiden kokonaisbudjettiin
verrattuina. On kuitenkin erittäin tärkeää laatia näitä uusia tehtäviä varten
tarvittavat sisäiset menettelyt ja työjärjestelyt mahdollisimman hyvissä ajoin
ohjelmakauden aikana moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.
Edellä
esitetty analyysi osoittaa selkeästi, että kaikista yksinkertaistamistoimista
huolimatta sisäasioiden pääosaston kasvavan talousarvion täytäntöönpanoa varten
tarvitaan lisää henkilöresursseja.
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla
pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön
uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa
sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada
käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Kaikkien
säännönmukaisten valvontamekanismien lisäksi sisäasioiden pääosasto laatii
petostentorjuntastrategian komission 24. kesäkuuta 2011 hyväksymän uuden
petostentorjuntastrategian (CAFS) pohjalta. Näin varmistetaan, että pääosaston
sisäiset petostentorjuntatarkastukset ovat komission uuden strategian mukaiset
ja että sen lähestymistapa petosriskin hallinnointiin tähtää petoksille
alttiiden alojen ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa
perustetaan erilaisia verkostoja ja tietojärjestelmiä rahastoihin liittyvien
petostapausten analysointia varten.
Yhteistyössä
toteutettavan hallinnoinnin osalta komission petostentorjuntastrategiassa
todetaan selkeästi, että ohjelmakautta 2014–2020 koskevissa komission
ehdotuksissa on vaadittava jäsenvaltioita toteuttamaan petosten ehkäisemiseksi
toimenpiteitä, jotka ovat vaikuttavia ja kartoitettuun riskitasoon suhteutettuja.
Ehdotusten 5 artiklassa asetetaankin jäsenvaltioille selkeä vaatimus ehkäistä,
todeta ja oikaista sääntöjenvastaisuudet ja ilmoittaa niistä komissiolle.
Näihin velvoitteisiin liittyviä tarkempia yksityiskohtia esitetään
vastuuviranomaisen toimintaa koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä, jotka
vahvistetaan 24 artiklan 5 kohdan c alakohdassa.
Lisäksi 41
artiklassa säädetään selkeästi komission tai tilintarkastustuomioistuimen
havaintojen perusteella tehtävistä rahoitusoikaisuista saatavien varojen
uudelleenkäytöstä.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake   || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero || JM[36] || EFTA-mailta[37] || ehdokasmailta[38] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 ||   || JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero Otsake 3 || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 || 18 01 04 bb – Sisäisen turvallisuuden rahasto – Poliisiyhteistyö & rikoksentorjunta – Tekninen apu || EI-JM || EI || EI || KYLLÄ || EI
 3 || 18 02 bb – Sisäisen turvallisuuden rahasto - Poliisiyhteistyö & rikoksentorjunta || JM || EI || EI || KYLLÄ || EI
 3 || 18 01 04 bb – Sisäisen turvallisuuden rahasto – Ulkorajat & viisumit – Tekninen apu || EI-JM || EI || EI || KYLLÄ || EI
 3 || 18 02 cc – Sisäisen turvallisuuden rahasto - Ulkorajat & viisumit || JM || EI || EI || KYLLÄ || EI
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Kolmansien maiden rahoitusosuudet koskevat
sisäisen turvallisuuden rahaston kumpaakin osa-aluetta.
Näiden rahoitusosuuksien määrittämisperusteet
ja laskentamenetelmä neuvotellaan EU:n ja osallistuvien maiden välillä
erillisessä menettelyssä.
Olettaen, että rahoitusosuudet vastaisivat
ulkorajarahaston nykyisiä rahoitusosuuksia, osallistuvien maiden olisi
maksettava ulkorajoja ja viisumipolitiikkaa koskevaan rahoitusvälineeseen noin
210 miljoonaa euroa ja poliisiyhteistyötä koskevaan rahoitusvälineeseen noin 50
miljoonaa euroa.

3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Otsake 3 || Turvallisuus ja kansalaisuus
 PO HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat (nykyhintoina) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Sisäisen turvallisuuden rahasto – Poliisiyhteistyö ja rikoksentorjunta || Sitoumukset || (1a) || 135,076 || 143,047 || 151,283 || 159,791 || 168,578 || 177,653 || 187,022 ||   || 1 122,450
 Maksut || (2a) || 15,714 || 43,881 || 71,419 || 111,709 || 147,854 || 156,248 || 164,918 || 410,707 || 1 122,450
 18 02 cc  Sisäisen turvallisuuden rahasto – Ulkorajat ja viisumit || Sitoumukset || (1a) || 422,310 || 447,186 || 472,886 || 499,435 || 526,856 || 555,173 || 584,412 || - || 3 508,258
 Maksut || (2a) || 59,999 || 120,794 || 223,204 || 350,813 || 461,098 || 487,256 || 514,275 || 1 290,818 || 3 508,258
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Sisäisen turvallisuuden rahasto – Poliisiyhteistyö ja rikoksentorjunta ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5,600
 18 01 04 cc             Sisäisen turvallisuuden rahasto – Ulkorajat ja viisumit ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11,900
 PO HOMEn määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4 648,208
 Maksut || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1 701,525 || 4 648,208
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
Koska turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston täytäntöönpanossa
on monia yhteisiä tekijöitä, kuten poliittinen vuoropuhelu jokaisen
jäsenvaltion kanssa, ja koska sisäasioiden pääosaston sisäistä organisaatiota
voi olla tarpeen muuttaa uusien rahastojen hallinnointia (ja nykyisten
ohjelmien päättämistä varten), hallintomenoja ei voida jakaa turvapaikka- ja
maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston välillä.
Siksi jäljempänä
esitettävät, otsakkeeseen 5 liittyvät luvut vastaavat molempien rahastojen
hallinnointiin tässä pääosastossa tarvittavia kokonaismäärärahoja, eikä
määrärahojen kokonaismäärää ilmoiteta erikseen.
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ
 PO HOME ||
  Henkilöresurssit || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Muut hallintomenot || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 PO HOME YHTEENSÄ || Määrärahat || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || – || – || – || – || – || – || – || – ||
 Maksut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
þ  Ehdotus edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Sisäasioiden politiikat pannaan täytäntöön pääasiallisesti yhteistyössä
jäsenvaltioiden kanssa. Toiminnan painopisteet määritetään EU:n tasolla, mutta
päivittäinen hallinnointi tapahtuu kansallisella tasolla vastuuviranomaisten
johdolla. Komissio ja vastuuviranomaiset määrittävät kansallisten ohjelmien
yhteydessä yhteiset tulosindikaattorit ja tavoitteet, jotka komissio vahvistaa.
Tämän vuoksi on vaikea määritellä tulostavoitteita ennen kuin ohjelmat on
laadittu, neuvoteltu ja vahvistettu, mikä tapahtuu vuosina 2013/2014.
Sisäasioiden pääosasto ei myöskään pysty esittämään keskitetyn hallinnoinnin
osalta tyhjentävää luetteloa kaikista tuloksista, jotka rahastoista myönnettävän
rahoituksen avulla on toteutettava, eikä niiden keskimääräisiä kustannuksia ja
lukumäärää, kuten tässä jaksossa vaaditaan. Tällä hetkellä ei ole käytettävissä
tilastotyökalua, jonka avulla voitaisiin laskea nykyisten ohjelmien
keskimääräiset kustannukset. Tällainen kustannusten tarkka määrittely olisi
myös ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että tulevien ohjelmien pitäisi olla
riittävän joustavia kattamaan poliittisten painopisteiden muutokset vuosina
2014–2020. Tämä koskee erityisesti hätätoimenpiteitä sekä kolmansissa maissa
toteutettavia ja niihin liittyviä toimia.
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[40] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[41]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERITYISTAVOITE 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
þ Ehdotus edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
Koska turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston täytäntöönpanossa
on monia yhteisiä tekijöitä, kuten poliittinen vuoropuhelu jokaisen
jäsenvaltion kanssa, ja koska sisäasioiden pääosaston sisäistä organisaatiota
voi olla tarpeen muuttaa uusien rahastojen hallinnointia (ja nykyisten
ohjelmien päättämistä varten), hallintomenoja ei voida jakaa turvapaikka- ja
maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston välillä.
Siksi jäljempänä
esitettävät, otsakkeeseen 5 liittyvät luvut vastaavat molempien rahastojen
hallinnointiin tässä pääosastossa tarvittavia kokonaismäärärahoja, eikä
määrärahojen kokonaismäärää ilmoiteta erikseen.
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella) PO HOME
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Henkilöresurssit PO HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Muut hallintomenot || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[43] sisältymättömät[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Henkilöresurssit PO HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Muut hallintomenot || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 YHTEENSÄ || – || – || – || – || – || – || – || –

3.2.3.2.
 Henkilöresurssien
arvioitu tarve

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
þ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Vuoden n
luvut ovat vuoden 2011 lukuja.
Koska turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston täytäntöönpanossa
on monia yhteisiä tekijöitä, kuten poliittinen vuoropuhelu jokaisen
jäsenvaltion kanssa, ja koska sisäasioiden pääosaston sisäistä organisaatiota
voi olla tarpeen muuttaa uusien rahastojen hallinnointia (ja nykyisten
ohjelmien päättämistä varten), hallintomenoja ei voida jakaa turvapaikka- ja
maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston välillä.
Siksi jäljempänä
esitettävät, otsakkeeseen 5 liittyvät luvut vastaavat molempien rahastojen
hallinnointiin tässä pääosastossa tarvittavia kokonaismäärärahoja, eikä
määrärahojen kokonaismäärää ilmoiteta erikseen.
Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
 ||   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || vuosi N+4 || vuosi N+5 || vuosi N+6
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) PO HOME ||
 || 18 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[45] ||
 || 18 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb[46] || - päätoimipaikassa[47] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - EU:n ulkop. edustustoissa || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc[48] || - päätoimipaikassa[49] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - EU:n ulkop. edustustoissa || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muut 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || – || – || – || – || – || – || –
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja kohdentamista mukautetaan,
jos toimia ulkoistetaan täytäntöönpanovirastojen tehtäväksi.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt päätoimipaikassa || Tehtävät käsittävät kaikki rahoitusohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät, kuten: - osallistuminen talousarviomenettelyyn;        - poliittisen vuoropuhelun käyminen jäsenvaltioiden kanssa;     - vuotuisen työohjelman/rahoituspäätösten valmistelu, vuotuisten painopisteiden asettaminen, kansallisten ohjelmien hyväksyminen;     - kansallisten ohjelmien, ehdotuspyyntöjen ja tarjouskilpailujen sekä niihin liittyvien valintamenettelyjen hallinnointi;       - yhteydenpito sidosryhmiin (potentiaaliset/valitut tuensaajat, jäsenvaltiot ym.); - ohjeiden laatiminen jäsenvaltioille; - huolehtiminen hankkeiden operatiivisesta ja rahoitushallinnoinnista;     - edellä mainittujen tarkastusten suorittaminen (ennakkotarkistukset, hankintakomitea, jälkitarkastukset, sisäinen tarkastus, tilien tarkastaminen ja hyväksyminen);           - kirjanpito;            - avustusten ja kansallisten ohjelmien hallinnoinnissa käytettävien tietojärjestelmien kehittäminen ja hallinnointi;               - tavoitteiden saavuttamisen seuranta ja siitä raportointi, muun muassa vuotuisissa toimintakertomuksissa ja edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatimissa kertomuksissa.
 Ulkopuolinen henkilöstö || Tehtävät ovat samanlaisia kuin virkamiesten ja väliaikaisen henkilöstön tehtävät, lukuun ottamatta niitä tehtäviä, joita ei voida antaa ulkopuoliselle henkilöstölle
 EU:n ulkop. edustustoissa || Sisäasioiden toimialan politiikan täytäntöönpanon ja erityisesti sen ulkoisen ulottuvuuden kehittämistä varten EU:n edustustoissa on oltava riittävästi sisäasioiden tuntemusta. Tämä henkilöstö voitaisiin ottaa joko Euroopan komissiosta ja/tai Euroopan ulkosuhdehallinnosta.

3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa

–
þ  Ehdotus/aloite on seuraavan monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[50]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen

–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
þ Ehdotuksen mukaan EU-rahoitus edellyttää yhteisrahoitusta. Tarkkaa
määrää ei kyetä ilmoittamaan. Asetuksessa vahvistetaan osarahoituksen
enimmäismäärät toimen lajin mukaan jaoteltuina:
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho || JV || JV || JV || JV || JV || JV || JV ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||

3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin

–
þ  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[51]
 vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
[1]               EUVL C
115, 4.5.2010, s. 1.
[2]               KOM(2010)
673 lopullinen.
[3]               KOM(2011)
248 lopullinen.
[4]               KOM(2011)
561 lopullinen.
[5]               KOM(2011)
680 lopullinen.
[6]               KOM(2011)
500 lopullinen.
[7]               Kuulemisasiakirjat
ja vastausten perusteella laadittu raportti ovat saatavilla sisäasioiden
pääosaston (DG HOME) verkkosivuilla:
http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm.

[8]               EU:n
talousarvion kokonaistarkastelu, KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[9]               Komission
ehdotus – Asetus unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista
varainhoitosäännöistä, KOM(2010) 815 lopullinen, 22.12.2010. Tällä ehdotuksella
komissio virallisesti peruuttaa kaksi aiempaa säädösehdotusta (KOM(2010) 71
lopullinen ja KOM(2010) 260 lopullinen).
[10]             Ks.
Liettuan liittymissopimukseen liitetty pöytäkirja nro 5, joka koskee erityisen
kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FTD) ja rautateitse tapahtuvaa
kauttakulkua helpottavan asiakirjan (FRTD) käyttöön ottamisesta annettujen
asetusten täytäntöönpanoa (EUVL L 99, 17.4.2003, s. 8; EUVL L 99, 17.4.2003, s.
15). Pöytäkirjan mukaan EU maksaa järjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuvat
ylimääräiset kustannukset ja korvaa Liettualle maksut, jotka se jättää
perimättä Venäjän kansalaisilta myöntäessään näille EU:n ja Kaliningradin
alueen välistä kauttakulkua varten tarvittavat asiakirjat.
[11]             Liite
järjestelmien arvioiduista kustannuksista – KOM(2011) 680 lopullinen.
[12]             EUVL L
286, 1.11.2011, s. 1.
[13]             EUVL C , ,
s. .
[14]             EUVL C , ,
s. .
[15]             Neuvoston
asiak. 7120/10.
[16]             KOM(2010)
673 lopullinen.
[17]             [EUVL L
… To be completed]
[18]             EUVL L
317, 6.6.2007, s. 22.
[19]             EUVL L
349, 25.11.2004, s. 1.
[20]             [EUVL
L…To be completed]
[21]             EUVL L
236, 23.9.2003, s. 946.
[22]             EUVL L 99,
17.4.2003, s. 8.
[23]             EUVL L 99,
17.4.2003, s. 15.
[24]             KOM(2011)
559 lopullinen.
[25]             EUVL L 55,
28.2.2011, s. 13.
[26]             EUVL L
144, 6.6.2007, s. 22.
[27]             EYVL L
176, 10.7.1999, s. 31.
[28]             EUVL L 53,
27.2.2008, s. 1.
[29]             EUVL L
160, 18.6.2011, s. 19.
[30]             KOM(2011)
559 lopullinen.
[31]             KOM(2011)
403 lopullinen.
[32]             ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[33]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[34]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[35]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[36]             JM =
jaksotetut määrärahat / EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[37]             EFTA:
Euroopan vapaakauppaliitto.
[38]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[39]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[40]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[41]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[42]             Kokonaismäärärahat
henkilöresursseihin varattujen vuoden 2011 lopullisten määrärahojen
perusteella, ml. virkamiehet ja ulkopuolinen henkilöstö.
[43]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[44]             Entisistä
BA-budjettikohdista rahoitettu ulkopuolinen henkilöstö henkilöresursseihin
varattujen vuoden 2011 lopullisten määrärahojen perusteella, ml. ulkopuolinen
henkilöstö päätoimipaikassa ja lähetystöissä.
[45]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä,
paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat.
[46]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[47]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[48]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[49]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[50]             Katso
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[51]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.