               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.2.2018
            COM(2018) 54 final
            2018/0020(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän komitean on määrä hyväksyä työjärjestyksensä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimus

               Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on edistää köyhyyden vähentämistä ja sen poistamista perustamalla johdonmukainen kauppakumppanuus, kehittää entistä kilpailukykyisempi ja monipuolisempi talous, vauhdittaa kasvua, edistää taloudellista yhteistyötä ja hyvää hallintotapaa, tukea Norsunluurannikon asteittaista integroitumista maailmantalouteen, parantaa valmiuksia kauppapolitiikassa ja kauppaan liittyvissä kysymyksissä, vahvistaa osapuolten nykyisiä suhteita solidaarisuuden ja molemminpuolisen edun pohjalta sekä edistää yksityisen sektorin kehitystä ja työllisyyden kasvua.

               Sopimus allekirjoitettiin Abidjanissa 26. marraskuuta 2008 ja Brysselissä 22. tammikuuta 2009
                  1
               , ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 3. syyskuuta 2016 alkaen
                  2
               .

               2.2.Talouskumppanuussopimuskomitea

               Sopimuksen 73 artiklalla perustetaan talouskumppanuussopimuskomitea, joka vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta.

               Sopimuksen 73 artiklassa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea päättää organisaatiota ja toimintaa koskevista säännöistään ja että sen kokoukset voivat olla avoimia kolmansille osapuolille. Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (UEMOA) ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) komiteat voidaan saman artiklan mukaan kutsua talouskumppanuussopimuskomitean kokouksiin.

               Talouskumppanuussopimuskomitean päätökset tehdään yhteisymmärryksessä osapuolten kesken sen jälkeen, kun osapuolten sisäiset menettelyt on saatu päätökseen.

               Sekä unioni että sen jäsenvaltiot ovat sopimuksen osapuolia. Talouskumppanuussopimuskomitea muodostuu unionin osalta Euroopan komission ja jäsenvaltioiden edustajista.

               2.3.Suunniteltu talouskumppanuussopimuskomitean säädös

               Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan päätös talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Tarkoituksena on päättää sopimuksen 73 artiklan 2 kohdan nojalla talouskumppanuussopimuskomitean organisaatiota ja toimintaa koskevista säännöistä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi vahvistetaan unionin kanta talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestystä koskevaan päätökseen, jonka mainittu komitea aikoo hyväksyä.

               Kuultuaan toisiaan etukäteen sopimuksen osapuolet hyväksyivät ja parafoivat työjärjestysluonnoksen talouskumppanuussopimuskomitean perustamiskokouksessa, joka pidettiin 5. huhtikuuta 2017 Abidjanissa, Norsunluurannikolla. Työjärjestysluonnos on sopimuksen 73 artiklan mukainen, ja se vastaa työjärjestyksiä, jotka Euroopan unioni on hyväksynyt muiden talouskumppanuussopimusten yhteydessä.

               Työjärjestysluonnoksessa otetaan huomioon muun muassa kysymykset, jotka koskevat talouskumppanuussopimuskomitean kokoonpanoa ja puheenjohtajuutta, sihteeristöä, kokousten järjestämistä, pöytäkirjoja, päätöksiä, kielijärjestelyjä sekä kokouskustannuksia.

               Työjärjestyksen vahvistamisvelvollisuudesta määrätään sopimuksessa.

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin eikä Norsunluurannikon talous-, sosiaali- tai ympäristöpolitiikkaan.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksella perustettu elin.

               Sopimuksen 73 artiklassa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea päättää organisaatiota ja toimintaa koskevista säännöistään.

               Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 72 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun neuvoston päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               Päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellulla säädöksellä on tavoitteita ja siihen sisältyy osatekijöitä, jotka koskevat sopimuksen luonteen mukaisesti kauppapolitiikkaa ja kehitysyhteistyötä. Näitä suunnitellun säädöksen eri tekijöitä ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

               Sen vuoksi ehdotetun neuvoston päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat SEUT-sopimuksen 207 ja 209 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun neuvoston päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 ja 209 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2018/0020 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 ja 209 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin Abidjanissa 26 päivänä marraskuuta 2008 ja Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2009
                  4
               , ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 3 päivästä syyskuuta 2016
                  5
               .

               (2)Sopimuksen 73 artiklalla perustetaan talouskumppanuussopimuskomitea, joka vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta.

               (3)Sopimuksen 73 artiklassa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea päättää organisaatiota ja toimintaa koskevista säännöistään.

               (4)Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestystään koskeva päätös.

               (5)On aiheellista vahvistaa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska talouskumppanuussopimuskomitean päätös tulee olemaan unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Talouskumppanuussopimuskomitean ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta perustuu tähän päätökseen liitettyyn talouskumppanuussopimuskomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 59, 3.3.2009 s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 272, 7.10.2016, s. 1.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        EUVL L 59, 3.3.2009 s. 1.

                     (5)

                        EUVL L 272, 7.10.2016, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel5.2.2018
            COM(2018) 54 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestyksen hyväksymiseen

               LIITE

               Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun
                  TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2017

               talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä

               TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Abidjanissa 26 päivänä marraskuuta 2008 ja Brysselissä 22 päivänä tammikuuta 2009
                  1
               , ja erityisesti sen 73 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               Sopimuksessa määrätään, että talouskumppanuussopimuskomitea päättää organisaatiota ja toimintaa koskevista säännöistään,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               Hyväksytään talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestys liitteen I mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan … päivänä …kuuta ….

               Tehty .... ... päivänä ...kuuta ....

               LIITE I

               Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun

               TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               1 artikla

               Kokoonpano ja puheenjohtajuus

               1.Talouskumppanuussopimuskomitean muodostavat Euroopan unionin neuvoston jäsenten ja Euroopan komission edustajat sekä Norsunluurannikon edustajat ministeritasolta tai korkeiden virkamiesten tasolta.

               2.Työjärjestyksen viittaus ”osapuoliin” vastaa sopimuksen 72 artiklassa olevaa määritelmää.

               3.Talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajina toimivat vuorotellen 12 kuukauden kausin Euroopan unionin edustaja sekä Norsunluurannikon edustaja. Ensimmäinen puheenjohtajuuskausi alkaa talouskumppanuussopimuskomitean ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy seuraavan vuoden joulukuun 31 päivänä. Ensimmäisestä puheenjohtajuudesta vastaa Norsunluurannikon edustaja.

               4.Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (UEMOA) ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) komiteoiden edustajia voidaan kutsua talouskumppanuussopimuskomitean kokouksiin. Osapuolet voivat kutsua kokouksiin tapauskohtaisesti lisätarkkailijoita, mukaan lukien kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin edustajat, sekä asiantuntijoita.

               2 artikla

               Kokoukset

               1.Talouskumppanuussopimuskomitea kokoontuu säännöllisesti, vähintään vuoden välein, ja poikkeuksellisesti olosuhteiden vaatiessa, jos osapuolet niin sopivat.

               2.Talouskumppanuussopimuskomitean kokoukset pidetään osapuolten sopimana päivänä ja niiden sopimassa paikassa.

               3.Talouskumppanuussopimuskomitean kokoukset kutsuu koolle talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja.

               3 artikla

               Valtuuskunnat

               Ennen kutakin kokousta talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajalle on ilmoitettava Norsunluurannikon ja EU-osapuolen valtuuskuntien aiottu kokoonpano.

               4 artikla

               Sihteeristö

               Euroopan komission ja Norsunluurannikon virkamiehet toimivat vuorotellen kahdentoista kuukauden kausin talouskumppanuussopimuskomitean sihteeristönä. Kyseisten ajanjaksojen on vastattava kulloinkin vuorossa olevaa EU-osapuolen ja Norsunluurannikon talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajuutta. Sihteeristöstä vastaa puheenjohtajana toimiva osapuoli.

               5 artikla

               Asiakirjat

               Jos asian käsittely talouskumppanuussopimuskomiteassa perustuu asiaa koskeviin liiteasiakirjoihin, sihteeristö numeroi kyseiset asiakirjat ja jakaa ne talouskumppanuussopimuskomitean asiakirjoina.

               6 artikla

               Kirjeenvaihto

               1.Kaikki talouskumppanuussopimuskomitealle osoitettu kirjeenvaihto ohjataan talouskumppanuussopimuskomitean sihteeristölle.

               2.Sihteeristö huolehtii siitä, että talouskumppanuussopimuskomitealle osoitettu kirjeenvaihto toimitetaan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajalle ja tarvittaessa sopimuksen 73 artiklassa määrätyille osapuolten yhteyshenkilöille tämän työjärjestyksen 5 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina.

               3.Sihteeristö toimittaa talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan lähettämän kirjeenvaihdon osapuolten yhteyshenkilöille ja jakaa sen tarvittaessa tämän työjärjestyksen 5 artiklassa tarkoitettuina asiakirjoina.

               7 artikla

               Kokousten esityslista

               1.Talouskumppanuussopimuskomitean sihteeristö laatii jokaista kokousta varten osapuolten ehdotusten perusteella alustavan esityslistan. Talouskumppanuussopimuskomitean sihteeristö lähettää sen osapuolten yhteyshenkilöille viimeistään 15 päivää ennen kokouksen alkua.

               2.Alustava esityslista sisältää asiat, joiden esityslistalle ottamista koskevan pyynnön sihteeristö on vastaanottanut viimeistään 21 päivää ennen kokouksen alkua; asioita ei kuitenkaan merkitä alustavaan esityslistaan, jos sihteeristö ei ole saanut niitä tukevia liiteasiakirjoja viimeistään alustavan esityslistan lähettämispäivänä.

               3.Talouskumppanuussopimuskomitea vahvistaa esityslistan kunkin kokouksen alussa. Osapuolten suostumuksella esityslistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan esityslistaan.

               4.Talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi osapuolten suostumuksella kutsua komitean kokoukseen asiantuntijoita antamaan tietoa erityisaiheista.

               5.Sihteeristö voi osapuolten suostumuksella lyhentää 1 kohdassa asetettuja määräaikoja jonkin erityistapauksen sitä edellyttäessä.

               8 artikla

               Pöytäkirja

               1.Sihteeristö laatii pöytäkirjaluonnoksen mahdollisimman pian kunkin kokouksen jälkeen.

               2.Pöytäkirja sisältää yleensä tiivistelmän kustakin esityslistalla olevasta asiakohdasta, ja tarvittaessa yksilöidään

               a)kaikki talouskumppanuussopimuskomitealle toimitetut asiakirjat;

               b)kaikki lausunnot, jotka joku talouskumppanuussopimuskomitean jäsen on pyytänyt kirjattaviksi;

               c)eri asiakohdissa hyväksytyt päätökset, annetut suositukset, sovitut kannat ja tehdyt päätelmät.

               3.Pöytäkirja sisältää myös luettelon kokoukseen osallistuneista talouskumppanuussopimuskomitean jäsenistä sekä luettelon heidän mukanaan seuranneiden valtuuskuntien jäsenistä.

               4.Kummankin osapuolen on hyväksyttävä pöytäkirja kirjallisesti kokousta seuraavien kahden kuukauden kuluessa. Pöytäkirjan tultua hyväksytyksi sihteeri allekirjoittaa sen kahtena kappaleena, ja kumpikin osapuoli saa yhden alkuperäiskappaleen kyseisestä todistusvoimaisesta asiakirjasta.

               9 artikla

               Päätökset

               1.Talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy päätöksensä yhteisymmärryksessä.

               2.Talouskumppanuussopimuskomitea voi päättää esittää mitä tahansa sopimuksen perusteella esiin nousevaa AKT-valtioiden ja EU:n yhteisen edun mukaista yleistä aihetta Cotonoun sopimuksen 15 artiklassa määritellylle AKT–EU-ministerineuvostolle.

               3.Kokousten välisenä aikana talouskumppanuussopimuskomitea voi molempien osapuolten niin sopiessa hyväksyä päätöksiä kirjallista menettelyä noudattaen. Kirjallisella menettelyllä tarkoitetaan osapuolten välistä tiedonantojen vaihtoa.

               4.Talouskumppanuussopimuskomitean päätökset otsikoidaan ”päätöksiksi”, niille annetaan juokseva numero ja niihin merkitään hyväksymispäivä sekä asiaviittaus. Kussakin päätöksessä ilmoitetaan sen voimaantulopäivä.

               5.Talouskumppanuussopimuskomitean tekemät päätökset todistaa oikeaksi Euroopan komission edustaja EU-osapuolen puolesta sekä Norsunluurannikon edustaja.

               6.Päätökset toimitetaan osapuolille talouskumppanuussopimuskomitean asiakirjoina.

               10 artikla

               Julkisuus

               1.Talouskumppanuussopimuskomitean kokoukset eivät ole julkisia, ellei toisin päätetä.

               2.Kumpikin osapuoli päättää talouskumppanuussopimuskomitean päätösten julkaisemisesta omassa virallisessa lehdessään.

               11 artikla

               Kielijärjestely

               1.Talouskumppanuussopimuskomitean työkieli on osapuolille yhteinen virallinen kieli.

               2.Talouskumppanuussopimuskomitea käy keskustelunsa ja hyväksyy päätöksensä 1 kohdassa tarkoitetulla kielellä valmisteltujen asiakirjojen ja ehdotusten perusteella.

               12 artikla

               Kulut

               1.Osapuolet vastaavat niille talouskumppanuussopimuskomitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvista henkilöstö-, matka- ja oleskelukuluista sekä postitus- ja televiestintäkuluista.

               2.Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista sekä asiakirjojen kopiointikuluista.

               3.Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kuluista, jotka aiheutuvat tulkkauspalvelujen järjestämisestä kokoukseen ja asiakirjojen kääntämisestä. Tulkkauspalvelujen järjestämisestä ja asiakirjojen kääntämisestä jollekin muulle Euroopan unionin viralliselle kielelle tai jostakin muusta unionin virallisesta kielestä vastaa EU-osapuoli.

                     (1)

                        EUVL L 59, 3.3.2009 s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.2.2018
            COM(2018) 61 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaSaksan hakemus – EGF/2017/008 DE/Goodyear

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Saksa toimitti 6. lokakuuta 2017 hakemuksen EGF/2017/008 DE/Goodyear EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH oli vähentänyt työntekijöitä Saksassa
                  2
               .

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2017/008 DE/Goodyear

                        Jäsenvaltio

                        Saksa

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        6. lokakuuta 2017

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        6. lokakuuta 2017

                        Lisätietopyyntö

                        23. lokakuuta 2017

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        4. joulukuuta 2017

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        26. helmikuuta 2018

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Goodyear

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        1

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 22

                        (Kumi- ja muovituotteiden valmistus)

                        Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä

                        0

                        Viiteajanjakso (enintään neljä kuukautta):

                        14. heinäkuuta 2017 – 5. lokakuuta 2017

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        632

                        Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        14

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        646

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        646

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        646

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        3 464 371

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                        144 348

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        3 608 719

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        2 165 231

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Saksa toimitti hakemuksen EGF/2017/008 DE/Goodyear 6. lokakuuta 2017 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Saksalta lisätietoja 23. lokakuuta 2017. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 26. helmikuuta 2018.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 646:ta työntekijää, jotka vähennettiin yrityksestä Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH. Yritys toimii toimialalla, joka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 22 (Kumi- ja muovi tuotteiden valmistus). Yrityksen Goodyear toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiassa NUTS 2 -tason alueelle Regierungsbezirk Karlsruhe (DE12) Saksassa.

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH

                        632

               Toimintakriteerit

               6.Saksa jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan lukien työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.

               7.Hakemuksen viiteajanjakso alkoi 14. heinäkuuta 2017 ja päättyi 5. lokakuuta 2017.

               8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:

               –632 työntekijää vähennettiin yrityksen Goodyear palveluksesta.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –632 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               10.Edellä jo tarkoitettujen työntekijöiden lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne 14 työntekijää, jotka vähennettiin ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen. Nämä työntekijät vähennettiin kaikki sen jälkeen, kun yleinen ilmoitus suunnitelluista työntekijävähennyksistä oli annettu 24. lokakuuta 2016. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana.

               11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 646.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               12.Osoittaakseen yhteyden työntekijöiden vähentämisten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Saksa toteaa, että globalisaatio on vaikuttanut kielteisesti B-segmentin autonrenkaiden tuotantoon
                  6
                EU:ssa. Tämä johtuu siitä, että aasialaiset toimittajat ovat vallanneet huomattavia markkinaosuuksia viime vuosina.

               13.Vaikka finanssikriisin aikana vähentynyt henkilöautojen tuotanto on viime vuosina taas alkanut kasvaa EU:n 27 jäsenvaltiossa, se ylsi vuoden 2006 tasoon vasta vuonna 2016.

                  Euroopan autonvalmistajien yhdistyksen

                (ACEA) mukaan pienempien autojen myynti jäi vuonna 2016 alle vuoden 2005 tason. Euroopassa tuotettujen moottoriajoneuvojen osuus maailmanmarkkinoista pieneni 35 prosentista (vuonna 2001) 23 prosenttiin (vuonna 2016). Kiinan osuus maailmanmarkkinoista nousi samalla ajanjaksolla 5 prosentista 30 prosenttiin
                  7
               . Autojen tuotanto on kasvanut Aasiassa 45 prosenttia 10 viimeksi kuluneen vuoden aikana
                  8
               .

               14.Vuosina 2015–2016 tuonti EU:hun kasvoi 22 prosenttia ja vienti EU:sta laski 3 prosenttia
                  9
               . Vaikka suurin osa tuontiajoneuvoista tulee Turkista (markkinaosuus 29 prosenttia), eniten moottoriajoneuvojen tuonti kasvoi vuosina 2015–2016 Intiasta (31 prosentin lisäys), toiseksi eniten Etelä-Afrikasta (29 prosenttia) ja kolmanneksi eniten Japanista (20 prosenttia)
                  10
               . Autojen ja renkaiden tuottajien pitkän aikavälin markkinastrategiat on yhdenmukaistettava kasvupotentiaalin kanssa. Autoistuminen lisääntyi Euroopan unionissa vain 9 prosenttia vuosina 2005–2015. Samalla ajanjaksolla se lisääntyi Aasiassa ja Oseaniassa 140 prosenttia ja Etelä-Amerikassa 59 prosenttia
                  11
               .

               15.Tästä syystä renkaiden maailmanmarkkinat ovat myös muuttuneet huomattavasti vuosituhannen vaihteesta. Kolmen maailmanlaajuisesti suuren yrityksen (Bridgestone, Michelin ja Goodyear) osuus maailmanlaajuisesta rengastuotannosta oli 57 prosenttia vuonna 2000 ja enää 38 prosenttia vuonna 2013. Samalla ajanjaksolla aasialaisten (Kiina, Taiwan ja Singapore) valmistajien markkinaosuus kasvoi 4 prosentista (vuonna 2001) 20 prosenttiin (vuonna 2013), kuten yrityksen Ernst & Young Consulting sisäinen selvitys osoittaa. Euroopan rengas- ja kumivalmistajien yhdistyksen (ETRMA) mukaan kuusi kymmenestä rengasvalmistajasta, joilla oli suurin liikevaihto vuonna 2016, oli aasialaisia
                  12
               .

               16.Vuonna 2015 EU:n rengastuonti (130 miljoonaa rengasta) oli jo selvästi rengasvientiä (74 miljoonaa rengasta) suurempaa. EU:n rengastuotanto (4,9 miljoonaa tonnia) jäi vuonna 2015 edelleen hieman vuoden 2007 tuotantoluvuista (5,1 miljoonaa tonnia)
                  13
               .

               17.Markkinatutkimuslaitoksen Gesellschaft für Konsumforschung julkaisema selvitys osoittaa, että kaikista Saksassa vuonna 2005 myydyistä renkaista oli B-segmentin renkaita 77 prosenttia, kun niiden osuus vuonna 2014 oli enää 43 prosenttia. Tämä kuvastaa pienempien ajoneuvojen tuotannon siirtymistä Aasian ja Etelä-Amerikan kasvumarkkinoille
                  14
               .

               18.NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 22 (Kumi- ja muovituotteiden valmistus) ei tähän mennessä ole jätetty yhtään EGR-hakemusta
                  15
               .

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               19.Tapahtuma, joka johti kyseisiin työntekijävähennyksiin, on Philippsburgissa sijaitsevan yrityksen Goodyear koko tuotantolaitoksen sulkeminen. Yhtiö The Goodyear Tire & Rubber Company perustettiin Akronissa, Ohiossa, Yhdysvalloissa vuonna 1898, ja se on yksi maailman johtavia rengasvalmistajia. Vuonna 1954 perustettiin Deutsche Goodyear GmbH ja vuonna 1966 ryhdyttiin rakentamaan yhtiön rengastehdasta Philippsburgiin. Yrityksellä Goodyear Dunlop on nykyään noin 7 600 työntekijää Saksassa. Sen Saksan päätoimipaikka sijaitsee Hanaussa. Muut Saksan tehtaat sijaitsevat Fürstenwaldessa, Wittlichissä, Riesassa ja Fuldassa.

               20.Koska EU:n autotuotanto ja markkinaosuudet ovat pienentyneet globalisaation seurauksena, yrityksellä Goodyear on B-segmentissä huomattavaa ylikapasiteettia noin viiden miljoonan renkaan verran koko sen Euroopan laajuisen tuotantorakenteen osalta. Tämä vastaa yhden tehtaan keskimääräistä vuosikapasiteettia. Siksi yrityksen Goodyear oli pakko sulkea yksi Euroopan tehtaistaan. Goodyear päätti sulkea Philippsburgin tehtaan, jolla on suurin B-segmentin renkaiden tuotantokapasiteetti yrityksen Euroopassa sijaitsevista tehtaista. Näin ollen yrityksen Goodyear johto ilmoitti 24. lokakuuta 2016, että Philippsburgin rengastehdas, jossa oli 888 työntekijää, sulkee ovensa vuonna 2017.

               21.Goodyear teki 26. huhtikuuta 2017 ammattiliiton IG BCE kanssa työehtosopimuksen, jossa määrättiin irtisanomisehdoista. Yritysneuvoston kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen työehtosopimus sisällytettiin osaksi irtisanomisjärjestelyjä. Tuotanto lakkautettiin jo 15. heinäkuuta 2017 ja tehtaan sulkemispäiväksi ilmoitettiin 31. joulukuuta 2017.

               22.Työmarkkinaosapuolet sopivat kahden siirtymäkauden yrityksen perustamisesta.  Saksan lainsäädännön mukaan siirtymäkauden yrityksen perustaminen ei ole pakollista. Työntekijöitä irtisanovalla yrityksellä ei ole velvollisuutta osallistua siirtymäkauden yrityksen perustamiseen. Jos irtisanova yritys ei osallistu, siirtymäkauden yritys jää perustamatta. Jos irtisanova yritys sen sijaan tarjoutuu osallistumaan ja jos työmarkkinaosapuolet hyväksyvät siirtymäkauden yrityksen perustamisen, sovelletaan Saksan sosiaalilainsäädäntöä (SBG, III jakson pykälät 110 ja 111).

               23.Siirtymäkauden yrityksiä hallinnoi weitblick - personalpartner GmbH. Sen omistaa Saksan ammatillinen keskusjärjestö (Deutscher Gewerkschaftsbund - DGB). Työntekijöistä 646 allekirjoitti kolmikantasopimuksen, jonka mukaan he siirtyvät siirtymäkaudeksi perustetun yrityksen palvelukseen, kun heidän työsuhteensa yrityksen Goodyear kanssa päättyy virallisesti. Työntekijöistä 632 allekirjoitti sopimuksen viitekauden aikana. Loput 14 eivät ole vielä voineet allekirjoittaa sitä (muun muassa äitiysloman vuoksi), mutta heidän odotetaan tekevän sen ennen kuin heidän sopimuksensa yrityksen Goodyear kanssa päättyy. Henkilöt, jotka eivät halunneet siirtyä siirtymäkauden yrityksen palvelukseen, olivat jo löytäneet uuden työpaikan tai päättivät eläköityä.

               24. Goodyear on maksanut erorahaa, luvannut nostaa koulutusavustusta (Transferkurzarbeitergeld) ja varannut uudelleenkoulutusbudjetiksi noin 3 000 euroa kutakin työntekijä kohden. Kunkin työntekijän siirtymäkausi lasketaan yrityksessä tehtyjen palvelusvuosien määrän perusteella, ja se on enintään yhden vuoden pituinen.

               25.Ylimääräistä EGR-tukea käytetään toimenpiteiden täydentämiseen ja tarvittaessa myös yksittäisten toimenpiteiden pidentämiseen. Työntekijöistä 595 siirtyi ensimmäisen siirtymäkauden yrityksen palvelukseen 1. tammikuuta 2018. Koska 51 työntekijää jää työsuhteeseen yrityksen Goodyear tehtaan purkamista varten, perustetaan vielä yksi siirtymäajan yritys, jotta jäljellä olevat työntekijät voivat tulla sen palvelukseen 1. huhtikuuta 2018.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               26.Työntekijävähennyksillä odotetaan olevan huomattavia kielteisiä vaikutuksia alueen talouteen. Noin 13 000 asukkaan Philippsburgin kaupunki sijaitsee noin 60 000 asukkaan Waghäuselin piirikunnan julkisten työvoimapalvelujen alueella. Palvelualalla on vain 48 prosenttia kaikista työpaikoista, mikä on alle Baden-Württembergin osavaltion keskitason (63 prosenttia). Alueen työikäisestä väestöstä keskimääräistä useampi työskentelee tehdasteollisuudessa. Waghäuselin alueen työttömyysaste on sen naapuripiirikuntiin verrattuna suhteellisen korkea: 5,7 prosenttia (kesäkuussa 2017). Esimerkiksi Karlsruhessa työttömyysaste on 3,3 prosenttia.  Työttömyys on Waghäuselin alueella kasvussa. Työttömiä on 17 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Siirtolaistaustaiset ja ikääntyneet näyttävät olevan kaikkein epäedullisimmassa asemassa alueellisilla työmarkkinoilla. Työttömistä 25 prosenttia on muunmaalaisia, ja noin kolmasosa sosiaalihuollon piiriin kuuluvista pitkäaikaistyöttömistä on yli 55-vuotiaita. Näihin kategorioihin kuuluu myös suuri osa yritykseltä Goodyear työttömiksi jäävistä henkilöistä.

               27.Yrityksen Goodyear tehdas oli alueen suurin työnantaja. Toiseksi suurin työnantaja on ydinvoimala. Koska Saksa on päättänyt luopua ydinvoimasta, ydinvoimalan toiminta lakkautetaan lähivuosina. Monet alueella toimivat pienet tai keskisuuret yritykset ovat vähentäneet satoja työntekijöitä: esimerkiksi eräs autoteollisuuden yritys vähensi 146 henkilöä kesällä 2017 ja eräs puristinvalmistaja 144 henkilöä yrityksen sulkemisen vuoksi. Alueella on meneillään rakennemuutos. Julkiset työvoimapalvelut ovat siksi laatineet osaamis- ja taitostrategian, jossa otetaan huomioon sekä työmarkkinoiden (tulevat) tarpeet että niiden työntekijöiden osaaminen, joita asia koskee.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               28.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 646 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                            Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä (prosenttiosuudet pyöristetty)

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        641

                        (99,23 %)

                        Naisia:

                        5

                        (0,77 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        493

                        (76,32 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        153

                        (23,68 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        15

                        (2,32 %)

                        25-29-vuotiaita:

                        33

                        (5,11 %)

                        30-54-vuotiaita:

                        428

                        (66,25 %)

                        55-64-vuotiaita:

                        168

                        (26,01 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        2

                        (0,31 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               29.Kuten edellä selostetaan, työmarkkinaosapuolet sopivat kahden siirtymäkauden yrityksen perustamisesta. Yritykset huolehtivat kahdesta eri ryhmästä työntekijöitä, jotka on vähennetty yrityksen Goodyear tehtaalta. Toinen näistä ryhmistä siirtyi ensimmäisen siirtymäkauden yrityksen palvelukseen 1. tammikuuta 2018 ja toinen siirtyy toisen siirtymäkauden yrityksen palvelukseen 1. huhtikuuta 2018. Yritys Goodyear tarjoaa lisätoimenpiteitä siirtymäkauden yrityksen kautta, mutta ne eivät sisälly EGR-hakemukseen. Kaikki seuraavassa kuvatut toimenpiteet muodostavat yhdessä yksilöllisten palvelujen paketin, jota siirtymäkaudeksi perustetut yritykset koordinoivat ja jonka tavoitteena on vähennettyjen työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille:

               30.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista:

               –Ammattitaitojen kehittäminen: Näitä kursseja tarjotaan tukeen oikeutetuille työntekijöille profiloinnin ja uraohjauksen pohjalta, ja tarkoituksena on auttaa heitä hyödyntämään työmarkkinoilla tarjoutuvia mahdollisuuksia. Tarjottavat kurssit keskittyvät toimialoihin, joilla on tulevaisuudennäkymiä. Näitä ovat muun muassa metalli- ja varastointiala. Kursseja voidaan tarjota yksilöllisesti tai ryhmille, ja ne vaihtelevat perustaidoista täydennyskursseihin ja sellaisiin kursseihin, joilla työntekijöitä valmistetaan ammatinvaihtoon. Saksan kielen kursseja tarjotaan erityisesti niille, joiden Saksan kielen taidot ovat vähäiset.

               –Vertaisryhmät/workshopit: Nämä ovat fasilitaattorin avustuksella toimivia ryhmäfoorumeja, jotka auttavat osallistujia vaihtamaan ajatuksia ja näkökantoja. Vertaisryhmissä voidaan keskittyä monenlaisiin aiheisiin, kuten ajankäyttöön, itsensä johtamiseen, terveyden edistämiseen tähtääviin toimiin tai erityisiin siirtolaistaustaisille tarkoitettuihin vertaisryhmiin. Tarjolla on erilaisia workshopeja, joissa käsitellään muun muassa työ- ja perhe-elämän sovittamista ja sukupuolten tasa-arvoa.

               –Yrityksen perustamista koskeva neuvonta: Tähän kuuluu joukko neuvontapalveluita oman yrityksen perustamista suunnitteleville. Palvelut käsittävät yksilöllisiä räätälöityjä valmennustoimenpiteitä.

               –Työnhaku: Ammattimaiset työhönvalmentajat auttavat kartoittamaan tukikelpoisille työntekijöille soveltuvia mahdollisia työpaikkoja, joista ei ole vielä julkaistu ilmoitusta. Myös työmessut ovat suunnitteilla.

               –Seurantatoimena toteutettava mentorointi / työllisyyden turvaaminen: Työntekijät voivat saada lisäohjausta ja -neuvontaa uuden työpaikan vastaanotettuaan. Ohjaus- ja neuvontapalvelujen avulla on tarkoitus helpottaa uuteen työhön siirtymistä ja minimoida työpaikan menetyksen riski.

               –Koulutusavustus: Maksaminen alkaa siitä päivästä, jona työntekijä aloittaa siirtymäkauden yrityksessä, ja päättyy henkilön jätettyä siirtymäkauden yrityksen.

               31.Hankkeella edistetään kestävää talouskasvua Saksassa. Järjestetyt toimenpiteet ovat linjassa Saksan kestävyysstrategian kanssa, ja yrityksellä weitblick – personalpartner GmbH, jonka tehtävänä oli perustaa kaksi siirtymäkauden yritystä, on kestävyyssertifikaatti.

               32.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               33.Saksa on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               34.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 3 608 719 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 3 464 371 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 144 348 euroa.

               35.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 165 231 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut (pyöristetyt) kustannukset osallistujaa kohti
                           16
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Ammattitaidon kehittäminen (Qualifizierungsmassnahmen)

                        288

                        4 512

                        1 299 516

                        Vertaisryhmät/workshopit

                        276

                        1 294

                        357 086

                        Yrityksen perustamista koskeva neuvonta (Existenzgründerberatung)

                        30

                        1 690

                        50 710

                        Työnhaku (Stellenakquise)

                        350

                        369

                        129 319

                        Seurantatoimena toteutettava mentorointi / työllisyyden turvaaminen Nachbetreuung/Beschäftigungssicherung)

                        646

                        643

                        415 211

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        2 251 842

                        (65 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Koulutusavustus (Transferkurzarbeitergeld)

                        646

                        1 877

                        1 212 529

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista:

                        –

                        1 212 529

                        (35 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        21 652

                        2. Hallinnointi

                        –

                        79 391

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        7 218

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        36 087

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        144 348

                        (4 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        3 608 719

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        2 165 231

               36.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Saksa on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että toimenpiteiden kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               37.Saksa aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. tammikuuta 2018. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. tammikuuta 2018 ja 1. tammikuuta 2020 väliseltä ajalta.

               38.Saksalle on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 7. heinäkuuta 2017 alkaen. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 7. heinäkuuta 2017 ja 1. heinäkuuta 2020 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               39.Kansallisen ennakko- tai osarahoituksen lähteet ovat liittotasavallan budjetti ja liittotasavallan työvoimaviranomainen (Bundesagentur für Arbeit). Nämä rahoittavat kansallisen 40 prosentin rahoitusosuuden siirtymäkauden yrityksen tarjoamien EGR-rahoitteisten toimenpiteiden kokonaiskustannuksista
                  17
               .

               40.Saksa on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukea muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               41.Saksa on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kaikkia sidosryhmiä, joita asia koskee, erityisesti vähennettyjen työntekijöiden edustajia, työmarkkinaosapuolia ja alueviranomaisia. EGR:stä tuettavien toimenpiteiden suunnittelun yhteydessä liittovaltion työ- ja sosiaaliministeriö kävi keskusteluja yrityksen Goodyear johdon, yritysneuvoston, ammattiliiton IG BCE ja julkisten työvoimapalvelujen kanssa mahdollisuudesta antaa tukea EGR:stä. Pyöreän pöydän keskustelussa 7. heinäkuuta 2017 kaikki osapuolet antoivat selkeän hyväksyntänsä mahdolliselle EGR-hakemukselle. Kaikki osapuolet tekivät tiivistä yhteistyötä, ja 18. syyskuuta 2017 julkiset työvoimapalvelut esittelivät suunnitelman yksilöllisten toimenpiteiden paketiksi.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               42.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Saksa on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoivat liittotasavallan työ- ja sosiaaliministeriössä (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) samat elimet, jotka hallinnoivat Euroopan sosiaalirahastoa (ESR). Kuitenkin ryhmässä ”Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung” yksikkö ”Referat EF 4” toimii EGR:n hallintoviranomaisena, kun taas ESR:n hallintoviranomaisena toimii ”Referat EF 1”. ”Organisationseinheit Prüfbehörde” on valvontaviranomainen sekä EGR:n että ESR:n osalta. Nämä elimet hallinnoivat myös aiempia Saksalle myönnettyjä EGR-tukia. Jotkin EGR:n hallintoviranomaisen tehtävistä on pysyvästi siirretty työvoimapalveluille hallinnollisella sopimuksella.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               43.Saksa on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Goodyear, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               44.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  18
                12 artiklassa säädetään.

               45.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön  2 165 231 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               46.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  19
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               47.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 2 165 231 euroa.

               48.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Saksan hakemus – EGF/2017/008 DE/Goodyear

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  20
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  21
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  22
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Saksa toimitti 6 päivänä lokakuuta 2017 hakemuksen EGR:n rahoitustuen saamiseksi, koska Goodyear Dunlop Tires Germany GmbH oli vähentänyt työntekijöitä Saksassa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 2 165 231 euroa rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 2 165 231 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2018 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...] [sen hyväksymispäivästä]
                  23*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)

                        Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8. marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)

                        EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)

                        Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)

                        Rengasmarkkinat koostuvat laajasti katsottuna kahdesta segmentistä, jotka jaotellaan pyörien vanteen koon mukaan. B-segmentti kattaa 13–16-tuumaiset vanteet, joita käytetään yleensä pienissä tai keskisuurissa ajoneuvoissa. A-segmentti kattaa 17–22-tuumaiset vanteet, joita käytetään yleensä edellisiä suuremmissa autoissa.

                     (7)

                        European Automobile Manufacturers Association (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2017–2018, http://www.acea.be/publications/article/acea-pocket-guide

                     (8)

                        OICA 2017: Statistics,
                  http://www.oica.net/category/production-statistics/

                     (9)

                        Eurostat 2017: Extra EU trade of motor vehicles, by category, 2013-2016 (EUR million), http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/File:Extra_EU_trade_of_motor_vehicles,_by_category,_2013-2016_(EUR_million).png

                     (10)

                        European Automobile Manufacturers Association (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2017–2018, http://www.acea.be/publications/article/acea-pocket-guide

                     (11)

                        European Automobile Manufacturers Association (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2017–2018, http://www.acea.be/publications/article/acea-pocket-guide

                     (12)

                        ETRMA 2017: Statistics - Edition 2016, Nr. 8, http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20161208---statistics-booklet-2016-final5.pdf

                     (13)

                        ETRMA 2017: Statistics - Edition 2016, Nr. 8, http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20161208---statistics-booklet-2016-final5.pdf

                     (14)

                        GFK 2015: GfK Retail Sales Tracking Data, Tire Trade Germany, Jan-Dec 2005 to Jan-Dec 2014,https://blog.gfk.com/wp-content/uploads/2015/04/01-a.png

                     (15)

                        Asiaan liittyvällä NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 29 (Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) luokitetulla toimialalla on tähän mennessä jätetty 23 EGR-hakemusta: 13 perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja 10 maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Monissa näistä tapauksista työntekijöiden irtisanomista koskevan päätöksen taustalla olivat molemmat kriteerit (globalisaatio ja kriisi) eri tavoin painotettuina. Jäsenvaltion tehtävänä on määrittää asianomaisen hakemuksen pääasiallinen syy ja esittää perusteltu analyysi työntekijävähennysten ja kyseisen kriteerin välisestä yhteydestä ja osoittaa selkeä syy-yhteys.

                     (16)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset jaettuina arvioidulla määrällä osallistujia; arvioidut keskimääräiset osallistujakohtaiset kustannukset on pyöristetty desimaalien välttämiseksi.

                     (17)

                        Yksilöllisten palvelujen pakettia, joka kattaa avustusten maksamisen ja aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, voidaan alkaa tarjota heti, kun työntekijät virallisesti siirtyvät siirtymäkauden yrityksen palvelukseen (1. tammikuuta 2018 tai 1. huhtikuuta 2018). Työntekijät saavat alusta lähtien koulutusavustusta (”Transferkurzarbeitergeld”), joka täyttää EGR:n yhteisrahoitusehdot, ja vähennetyt työntekijät osallistuvat aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin.

                     (18)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (19)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (20)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (21)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (22)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (23)
                  *
                        Euroopan parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisua EUVL:ssä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2018
            COM(2018) 363 final
            2018/0200(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) asianomaisissa komiteoissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140 ja UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 15 ja 19 sekä ehdotuksista kahdeksi uudeksi UNECE:n säännöksi ja kahden uuden luettelokohdan sisällyttämiseksi maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio (UNECE) kehittää kansainvälisellä tasolla yhdenmukaistettuja vaatimuksia, joiden tarkoituksena on poistaa kaupan tekniset esteet vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen sopimuspuolten välisestä moottoriajoneuvojen kaupasta ja varmistaa tällaisten ajoneuvojen osalta korkeatasoinen turvallisuus ja ympäristönsuojelu.

               Unioni on 27. marraskuuta 1997 tehdyn neuvoston päätöksen 97/836/EY mukaisesti liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus). Pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (rinnakkaissopimus) tekemisestä 31. tammikuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/125/EY mukaisesti unioni on puolestaan liittynyt rinnakkaissopimukseen.

               Ajoneuvoja koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevän maailmanfoorumin, UNECE WP.29:n, kokoukset pidetään kolme kertaa jokaisena kalenterivuonna eli maaliskuussa, kesäkuussa ja marraskuussa. Kussakin kokouksessa vahvistetaan uusia UNECE:n sääntöjä, uusia UNECE:n maailmanlaajuisia teknisiä sääntöjä (GTR) ja/tai muutoksia voimassa oleviin UNECE:n sääntöihin tai maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin tekniikan kehityksen ottamiseksi huomioon. Ennen kutakin WP.29:n kokousta muutokset hyväksytään jossakin kuudesta WP.29:n alaisuudessa toimivasta työryhmästä.

               Sen jälkeen muutokset, täydennykset ja oikaisut hyväksytään lopullisesti WP.29:n kokouksessa, kunhan kokous on päätösvaltainen ja sopimuspuolten määräenemmistö kannattaa niitä. EU on sopimuspuolena kahdessa WP.29:n piiriin kuuluvassa sopimuksessa (vuosien 1958 ja 1998 sopimukset). Kutakin kokousta varten annetaan neuvoston päätös (nk. megapäätös), joka sisältää luettelon säännöistä, muutoksista, täydennyksistä ja oikaisuista ja jolla komissio valtuutetaan äänestämään unionin puolesta kussakin WP.29:n kokouksessa.

               Tässä neuvoston päätöksessä määritellään unionin kanta, jota noudatetaan äänestettäessä 18.–22. kesäkuuta 2018 pidettävään WP.29:n kokoukseen äänestettäväksi toimitetuista säännöistä, tarkistuksista, täydennyksistä ja oikaisuista.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Tämä ehdotus täydentää unionin sisämarkkinapolitiikkaa autoteollisuuden osalta ja on täysin linjassa sen kanssa.

               WP.29-järjestelmä vahvistaa ajoneuvostandardien kansainvälistä yhdenmukaistamista. Vuoden 1958 sopimus on tässä suhteessa olennainen, sillä sen ansiosta EU:n valmistajat voivat toimia yhteisten tyyppihyväksyntäsääntöjen pohjalta ja tietävät, että sopimuspuolet hyväksyvät niiden tuotteet kansallisen lainsäädäntönsä mukaisina. Järjestelmän ansiosta on esimerkiksi pystytty moottoriajoneuvojen yleisestä turvallisuudesta annetulla asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumoamaan yli 50 EU-direktiiviä ja korvaamaan ne vuoden 1958 sopimuksen puitteissa laadituilla vastaavilla säännöillä.

               Vastaavaa mallia sovellettiin myös direktiiviin 2007/46/EY, jolla korvattiin jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät unionin hyväksymisjärjestelmällä ja jossa vahvistettiin yhdenmukaiset puitteet, jotka sisältävät ne hallinnolliset määräykset ja yleiset tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin, järjestelmiin, komponentteihin ja erillisiin teknisiin yksiköihin. Tuolla direktiivillä sisällytettiin UNECE:n sääntöjä EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina. Kyseisen direktiivin antamisen jälkeen UNECE:n sääntöjä on yhä enemmän sisällytetty EU-tyyppihyväksyntää koskevaan unionin lainsäädäntöön.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               WP.29-järjestelmä on kytköksissä unionin kilpailukykypolitiikkaan, jota tämä aloite tukee. Ehdotus on yhdenmukainen myös suhteessa unionin liikenne- ja energiapolitiikkaan, joka otetaan asianmukaisesti huomioon laadittaessa ja hyväksyttäessä vuoden 1958 sopimuksen piiriin kuuluvia UNECE:n sääntöjä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 114 artikla luettuna yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate

               Ainoastaan unioni voi äänestää puoltavasti, kun kyse on kansainvälisistä oikeudellisista asiakirjoista, kuten ehdotuksista UNECE:n säännöiksi ja UNECE:n sääntöjen muutoksiksi sekä luonnoksista maailmanlaajuisiksi teknisiksi säännöiksi ja niiden sisällyttämisestä moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan unionin järjestelmään. Näin sekä estetään sisämarkkinoiden hajanaistuminen että varmistetaan yhtäläiset ympäristö- ja turvallisuusstandardit kaikkialla EU:ssa. Näin voidaan myös hyödyntää mittakaavaetuja: tuotteita voidaan valmistaa koko unionin markkinoille ja myös kansainvälisille markkinoille sen sijaan, että niitä räätälöitäisiin kansallisen tyyppihyväksynnän saamiseksi kustakin jäsenvaltiosta.

               Ehdotus on siten toissijaisuusperiaatteen mukainen.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Tällä neuvoston päätöksellä valtuutetaan komissio äänestämään unionin puolesta. Päätös on neuvoston päätöksen 97/836/EY 5 artiklan 1 kohdan mukainen oikeasuhteinen päätös, jossa määritellään UNECE:ssa otettava EU:n yhtenäinen kanta siltä osin kuin kyse on äänestämisestä WP.29:n kokouksen esityslistalla olevista työasiakirjoista. Ehdotus on näin ollen suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi; tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja taata samalla yleisen turvallisuuden ja suojelun korkea taso.

               •Toimintatavan valinta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa edellytetään neuvoston päätöksen käyttämistä kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävän kannan vahvistamiseksi.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu tämän ehdotuksen yhteydessä. Moottoriajoneuvoja käsittelevä tekninen komitea on kuitenkin tarkastellut sitä.

               •Vaikutustenarviointi

               Ehdotuksesta ei voida tehdä vaikutustenarviointia, sillä se ei ole säädösluonteinen eikä vaihtoehtoisia toimia ole tarjolla tai voida käyttää.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ehdotus ei aiheuta hallinnollista rasitetta, koska megapäätöksen liitteessä mainituilla muutoksilla ei aseteta yrityksille, pk-yritykset mukaan luettuina, uusia raportointiin liittyviä tai muita hallinnollisia velvoitteita. Tavoitteena on sen sijaan keventää hallinnollista rasitetta. Maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettujen vaatimusten ansiosta valmistajat voivat esittää järjestelmien ja komponenttien hyväksyntäasiakirjat paitsi EU:ssa myös vientimarkkinoilla eli EU:n ulkopuolisten vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolten markkinoilla.

               Ehdotuksella on erittäin myönteinen vaikutus EU:n autoteollisuuden kilpailukykyyn ja kansainväliseen kauppaan. Sen, että EU:n kauppakumppanit hyväksyvät kansainvälisesti yhdenmukaistetut ajoneuvoja koskevat säännöt, katsotaan olevan paras keino poistaa tullin ulkopuolisia kaupan esteitä ja laajentaa EU:n autoteollisuuden yritysten pääsyä markkinoille.

               •Perusoikeudet

               Ehdotuksella ei ole seurauksia perusoikeuksien suojeluun.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

               Ei sovelleta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Ehdotuksessa määritellään unionin kanta, joka otetaan äänestettäessä

               –ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140,

               –muutoksista UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 15 ja 19,

               –ehdotuksista kahdeksi uudeksi UNECE:n säännöksi ja

               –ehdotuksista kahden uuden luettelokohdan sisällyttämiseksi maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon.

               2018/0200 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) asianomaisissa komiteoissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140 ja UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 15 ja 19 sekä ehdotuksista kahdeksi uudeksi UNECE:n säännöksi ja kahden uuden luettelokohdan sisällyttämiseksi maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan luettuna yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni on neuvoston päätöksellä 97/836/EY
                  1
                liittynyt Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission, jäljempänä ’UNECE’, sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, jäljempänä ’vuoden 1958 tarkistettu sopimus’.

               (2)Unioni on neuvoston päätöksellä 2000/125/EY
                  2
                liittynyt sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamisesta, jäljempänä ’rinnakkaissopimus’.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY
                  3
                korvattiin jäsenvaltioiden hyväksymisjärjestelmät unionin hyväksymisjärjestelmällä ja vahvistettiin yhdenmukaiset puitteet, jotka sisältävät ne hallinnolliset määräykset ja yleiset tekniset vaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin, järjestelmiin, komponentteihin ja erillisiin teknisiin yksiköihin. Tuolla direktiivillä sisällytettiin vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen nojalla vahvistetut UNECE:n säännöt EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmään joko tyyppihyväksyntää koskevina vaatimuksina tai unionin lainsäädännön vaihtoehtoina. Direktiivin 2007/46/EU antamisen jälkeen UNECE:n sääntöjä on yhä enemmän sisällytetty unionin lainsäädäntöön.

               (4)Saatujen kokemusten ja tekniikan kehityksen vuoksi olisi mukautettava tiettyjä vaatimuksia, jotka liittyvät UNECE:n sääntöihin nro 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140 sekä UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 15 ja 19.

               (5)Jotta voitaisiin vahvistaa yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat moottoriajoneuvojen ja niiden komponenttien hyväksyntää vetykäyttöisten kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen (luokat L1, L2, L3, L4 ja L5) turvallisuuteen liittyvän suorituskyvyn osalta, on tarpeen hyväksyä ehdotus kyseistä aihetta koskevaksi UNECE:n säännöksi.

               (6)Jotta voitaisiin vahvistaa yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat maatalousajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää, on tarpeen hyväksyä ehdotus kyseistä aihetta koskevaksi UNECE:n säännöksi.

               (7)Todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvistä päästöistä käytäviä keskusteluja varten on tarpeen sisällyttää maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon Euroopan unionin puolesta komission asetus (EU) 2017/1151
                  4
                ja komission asetus (EU) 2017/1154
                  5
                ja tukea Japanin pyyntöä sisällyttää kyseiseen luetteloon sen menetelmät, joita käytetään testattaessa todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä.

               (8)Sen vuoksi on syytä vahvistaa edellä mainittujen ehdotusten hyväksymistä koskeva kanta, joka otetaan unionin puolesta vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen hallintokomiteassa ja rinnakkaissopimuksen toimeenpanevassa komiteassa.

               (9)Näissä komiteoissa unionia edustaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Vuoden 1958 tarkistetun sopimuksen hallintokomiteassa ja rinnakkaissopimuksen toimeenpanevassa komiteassa 18 ja 22 päivän kesäkuuta 2018 välisenä aikana unionin puolesta otettava kanta on äänestää tämän päätöksen liitteessä lueteltujen ehdotusten puolesta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 97/836/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1997, Euroopan yhteisön liittymisestä Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista (vuoden 1958 tarkistettu sopimus) (EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2000/125/EY, tehty 31 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien maailmanlaajuisten teknisten sääntöjen vahvistamista koskevan sopimuksen (”rinnakkaissopimus”) tekemisestä (EYVL L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

                     (4)

                        Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1–643).

                     (5)

                        Komission asetus (EU) 2017/1154, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta annetun komission asetuksen (EU) 2017/1151 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta siltä osin kuin kyse on kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvistä päästöistä (Euro 6) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 408–732).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel23.5.2018
            COM(2018) 363 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) asianomaisissa komiteoissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse ehdotuksista muutoksiksi UNECE:n sääntöihin nro 13, 13-H, 14, 16, 22, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 85, 89, 96, 106, 108, 109, 120, 129, 137, 139 ja 140 ja UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin nro 15 ja 19 sekä ehdotuksista kahdeksi uudeksi UNECE:n säännöksi ja kahden uuden luettelokohdan sisällyttämiseksi maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon

               LIITE

                        Sääntö nro

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite
                           1

                        13

                        Ehdotus: täydennys 15 muutossarjaan 11, sääntö nro 13 (raskaiden ajoneuvojen jarrut)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/53

                        13-H

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 01, sääntö nro 13-H (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen jarrulaitteet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/54

                        14

                        Ehdotus: muutossarja 09 sääntöön nro 14 (turvavöiden kiinnityspisteet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/44

                        16

                        Ehdotus: täydennys 3 muutossarjaan 07, sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/37

                        16

                        Ehdotus: oikaisu 1 muutossarjan 06 täydennykseen 9, sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/64

                        16

                        Ehdotus: oikaisu 1 muutossarjan 07 täydennykseen 1, sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/65

                        16

                        Ehdotus: oikaisu 1 muutossarjan 06 täydennykseen 10, sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/66

                        16

                        Ehdotus: oikaisu 1 muutossarjan 07 täydennykseen 2, sääntö nro 16 (turvavyöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/76

                        22

                        Ehdotus: täydennys 3 muutossarjaan 05, sääntö nro 22 (suojakypärät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/38

                        44

                        Ehdotus: täydennys 14 muutossarjaan 04, sääntö nro 44 (lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/39

                        49

                        Ehdotus: täydennys 10 muutossarjaan 05, sääntö nro 49 (puristussytytysmoottorit ja maa- tai nestekaasulla toimivat kipinäsytytysmoottorit)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/46

                        49

                        Ehdotus: täydennys 6 muutossarjaan 06, sääntö nro 49 (puristussytytysmoottorit ja maa- tai nestekaasulla toimivat kipinäsytytysmoottorit)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/47

                        51

                        Ehdotus: täydennys 4 muutossarjaan 03, sääntö nro 51 (luokkien M ja N ajoneuvojen melu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/63

                        54

                        Ehdotus: täydennys 23 sääntöön nro 54 (hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/55

                        75

                        Ehdotus: oikaisu 1 täydennykseen 17, sääntö nro 75 (luokan L ajoneuvojen ilmarenkaat)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/67

                        83

                        Ehdotus: täydennys 11 muutossarjaan 06, sääntö nro 83 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/48

                        83

                        Ehdotus: täydennys 7 muutossarjaan 07, sääntö nro 83 (luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen päästöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/49

                        85

                        Ehdotus: täydennys 8 sääntöön nro 85 (nettotehon mittaus)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/50

                        89

                        Ehdotus: täydennys 3 sääntöön nro 89 (nopeudenrajoittimet)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/56

                        96

                        Ehdotus: muutossarja 05 sääntöön nro 96 (maataloustraktorien dieselpäästöt)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/51

                        106

                        Ehdotus: täydennys 16 sääntöön nro 106 (maatalousajoneuvojen ilmarenkaat)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/57

                        108

                        Ehdotus: täydennys 4 sääntöön nro 108 (henkilöautojen ja niiden perävaunujen pinnoitetut renkaat)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/58

                        109

                        Ehdotus: täydennys 9 sääntöön nro 109 (hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen pinnoitetut renkaat)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/59

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/59/Add.1

                        120

                        Ehdotus: muutossarja 02 sääntöön nro 120 (traktorien ja liikkuvien työkoneiden nettoteho)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/52

                        129

                        Ehdotus: täydennys 7 sääntöön nro 129 (tehostetut lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/40

                        129

                        Ehdotus: täydennys 4 muutossarjaan 01, sääntö nro 129 (tehostetut lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/41

                        129

                        Ehdotus: täydennys 3 muutossarjaan 02, sääntö nro 129 (tehostetut lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/42

                        129

                        Ehdotus: muutossarja 03 sääntöön nro 129 (tehostetut lasten turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/45

                        137

                        Ehdotus: täydennys 1 sääntöön nro 137 (etutörmäys ja erityisesti turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/43

                        137

                        Ehdotus: täydennys 1 muutossarjaan 01, sääntö nro 137 (etutörmäys ja erityisesti turvajärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/77

                        139

                        Ehdotus: täydennys 1 sääntöön nro 139 (hätäjarrutehostinjärjestelmät)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/60

                        140

                        Ehdotus: täydennys 1 sääntöön nro 140 (elektroninen ajonvakautusjärjestelmä)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/61

                        Uusi sääntö

                        Ehdotus uudeksi luokan L vety- ja polttokennoajoneuvoja koskevaksi säännöksi

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/68

                        Uusi sääntö

                        Ehdotus uudeksi säännöksi yhdenmukaisista vaatimuksista, jotka koskevat maatalousajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkentäkomponenttien hyväksyntää

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/69

                        GTR-säännön numero

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        GTR 15

                        Ehdotus: muutos 4 maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön nro 15 (yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä (WLTP))

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/71

                        GTR 19

                        Ehdotus: muutos 1 maailmanlaajuiseen tekniseen sääntöön nro 19 (yhdenmukaistetussa kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälisessä testimenetelmässä sovellettavat haihtumispäästötestausmenetelmät (EVAP WLTP))

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/73

                        Työjärjestyksen kohdan otsikko

                        Asiakirjaviite

                        Pyyntö todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevien Euroopan unionin asetusten (EU) 2017/1151 ja (EU) 2017/1154 sisällyttämiseksi maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/79

                        Pyyntö todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä koskevien Japanin menetelmien sisällyttämiseksi maailmanlaajuisiksi säännöiksi ehdolla olevien teknisten sääntöjen luetteloon

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/81

                     (1)

                        Kaikki taulukossa mainitut asiakirjat ovat julkisesti saatavilla osoitteessa
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html