               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.4.2017
            COM(2017) 157 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaSuomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013,
                  1
                jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Suomi toimitti 22. marraskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems EGR:n rahoitustuen saamiseksi Nokia Oy:n (Nokia Network Systems) ja kolmen toimittajan ja jatkojalostajan Suomessa toteuttamien työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

                        Jäsenvaltio

                        Suomi

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B),

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        22. marraskuuta 2016

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        22. marraskuuta 2016

                        Lisätietopyyntö

                        2. joulukuuta 2016

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        13. tammikuuta 2017

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        7. huhtikuuta 2017

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Nokia Oy (Nokia Network Systems)

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        4

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus)

                        Tytäryhtiöiden, hankkijoiden ja jatkojalostajien määrä

                        3

                        Viiteajanjakso

                        2. kesäkuuta 2016 – 2. lokakuuta 2016

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        945

                        Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        0

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä

                        945

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        945

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        821

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        4 154 000

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                           249 000

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        4 403 000

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        2 641 800

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Suomi jätti 22. marraskuuta 2016 hakemuksen  EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin EGR-asetuksen 4 artiklassa tarkoitetut toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Suomelta lisätietoja 2. joulukuuta 2016. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 7. huhtikuuta 2017.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 945:tä Nokia Oy:n ja kolmen toimittajan vähentämää työntekijää. Ensisijainen yritys toimii alalla, joka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus).

               6.Nokia Network Systems on Nokia Oy:n kokonaan omistama tytäryhtiö Suomessa. Nokia Network Systems on tietoverkko- ja viestintälaiteyritys.

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Nokia Oy

                        940

                        Lionbridge Oy

                        1

                        Eilakaisla Oy

                        1

                        ManpowerGroup Solutions Oy

                        3

                        Yritysten kokonaismäärä: 4

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        945

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        945

               Toimintakriteerit

               7.Suomi esitti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta.

               8.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 2. kesäkuuta 2016 ja päättyi 2. lokakuuta 2016.

               9.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:

               –940 työntekijää vähennettiin Nokia Oy:n palveluksesta

               –5 työntekijää vähennettiin kolmen Nokia Oy:n toimittajan ja jatkojalostajan palveluksesta.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               10.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –945 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 945.

               Työntekijävähennysten yhteys asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyihin globalisaatiosta johtuviin maailmankaupan huomattaviin rakenteellisiin muutoksiin

               12.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyihin globalisaatiosta johtuviin maailmankaupan huomattaviin rakenteellisiin muutoksiin, Suomi toteaa, että tieto- ja viestintätekniikan ala on yksi niistä teollisuudenaloista, jotka ovat herkimpiä globaalissa taloudessa tapahtuville muutoksille, koska alalle on tyypillistä kova kilpailu, nopea teknologian kehitys ja innovaatiot, fuusiot, yritysostot ja ulkoistaminen.

               13.Komponenttien valmistuksessa ja yleisessä valmistusprosessissa tehdyt ulkoistamistoimet olivat tieto- ja viestintätekniikan alalla eurooppalaisten valmistajien vastaus kasvavaan tarpeeseen hankkia kilpailuetua nopeasti muuttuvassa kilpailutilanteessa suhteessa etenkin itäaasialaisiin kilpailijoihin.

               14.Itäaasialaiset kilpailijat ovat tähän mennessä kohentaneet kilpailuasemaansa pienillä marginaaleilla. Nyt ne investoivat tuottojaan tutkimukseen ja kehitykseen. Itäaasialaiset kilpailijat tulevat markkinoille aggressiivisesti ja työntävät eurooppalaiset yritykset entistäkin vaikeampaan asemaan.

               15.Alaa on koetellut hintojen ja televiestintäoperaattorien kysynnän putoaminen. Se ei ole hidastanut kiinalaisten yritysten tuloa Euroopan markkinoille.
                  6

               16.Tuotteiden ja niihin liittyvien ohjelmistoratkaisujen elinkaari on erittäin lyhyt. Alalla tarvittava tuotteisiin tai ohjelmistoihin liittyvä osaaminen vanhenee nopeasti.

               17.EU:n ja EU:n ulkopuolisten työntekijöiden välinen kilpailu on kovaa. Euroopan tieto- ja viestintätekniikka-alan työntekijät ikääntyvät, ja heidän koulutustasonsa on matalampi kuin heidän amerikkalaisten ja aasialaisten kollegoidensa. Suomalaiset tieto- ja viestintätekniikan ammattilaiset kohtaavat kovempaa globaalia kilpailua kuin minkään muun alan työntekijät.

               18.Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistuksen alalla on tähän mennessä jätetty 15 EGR-hakemusta, joista 12 on tehty kauppaan liittyvän globalisaation ja 3 maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin perusteella. Näistä viidestätoista hakemuksesta Suomi on tehnyt kolme.
                  7

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               19.Suomen tieto- ja viestintäteknologian alalla on kahden viime vuoden aikana samanaikaisesti sekä palkattu että irtisanottu paljon työntekijöitä. Tuotteiden kilpailukyvyn säilyttämiseen kohdistuu huomattavaa painetta.

               20.Tietoverkkoalalla on viime vuosina tapahtunut merkittävää kehitystä. Tehokkuutta olisi parannettava ja palvelutarjontaa laajennettava.

               21.Teknologiateollisuus työllisti vuonna 2008 keskimäärin 326 000 ihmistä. Vuonna 2015 luku oli enää 289 000.
                  8
                Toimialan sisällä tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijämäärä nousi 52 000:sta (2008) 60 000:een (2015). Tänä aikana tieto- ja viestintätekniikan alalta katosi monia työpaikkoja ja alalle syntyi monia uusia.

               22.Muutama vuosi sitten Nokia Oy perusti Siemensin kanssa verkkoteknologian alan yhteisyrityksen, lupautui myymään osan liiketoiminnastaan Microsoftille ja sulautui Alcatelin kanssa pystyäkseen kilpailemaan suurempien kilpailijoiden kanssa verkkoviestintäalalla. Vuonna 2016 Nokia Oy ilmoitti vähentävänsä henkilöstöään. Nokia Oy pyrkii pienentämään vuotuisia toimintamenojaan 900 miljoonalla eurolla vuoden 2018 loppuun mennessä. Samaan aikaan Nokia ryhtyi siirtämään resurssejaan tulevaisuuden teknologiaan.

               23.Jotta Nokia Oy pystyisi kilpailemaan itäaasialaisten kilpailijoidensa kanssa, se tarvitsee maailmanlaajuisen muutosohjelman, joka sisältää myös henkilöstövähennyksiä. Ohjelmaan liittyvät henkilöstövähennykset saataneen päätökseen vuoden 2018 loppuun mennessä.

               24.Nokia Oy:n palveluksesta työttömiksi vuonna 2016 jääneillä on korkea (40 %) tai keskitason koulutus (60 %). He työskentelivät ohjelmoinnissa ja suunnittelussa.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               Uusimaa

               25.Keskeisten toimialojen yleinen taloudellinen tilanne on Uudellamaalla heikkenemässä, ja yritykset ovat vähentäneet henkilöstöään kolmen viime kuukauden aikana.
                  9
                Informaatio- ja viestintäalan yritysten kokonaismyyntiliikevaihto laski 2,5 prosenttia vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä.
                  10

               26.Vuosina 2012–2016 Espoon, Helsingin ja Vantaan alueella toteutetut joukkoirtisanomiset kohdistuivat enimmäkseen elektroniikka- ja ohjelmistoalaan (6 000 irtisanottua kyseisellä ajanjaksolla). Myös pienet yritykset ja alihankkijat ovat vähentäneet työntekijöitään.

               27.Nokia Oy on Suomen suurin tieto- ja viestintätekniikkayritys. Vuonna 2014 Uudellamaalla perustettiin 730 uutta ja lopetettiin 759 tieto- ja viestintätekniikkayritystä. Tieto- ja viestintätekniikkayrityksiä oli samana vuonna Uudellamaalla 7 114 (eli 51 % maan kokonaismäärästä).

               28.Nokia Oy:n Uudellamaalla irtisanomat työntekijät ovat etupäässä korkeasti tai keskitasoisesti koulutettuja. Heistä puolet on yli 50-vuotiaita. He työskentelivät ohjelmoinnissa ja suunnittelussa. Heidän ammattitaitonsa on monissa tapauksissa vanhentunutta.

               29.Korkeasti koulutettujen insinöörien ja yli 50-vuotiaiden työntekijöiden tilanne on Uudellamaalla vaikea.

               30.Korkeasti koulutettujen työttömyysaste on kokonaisuutena korkea,
                  11
                eikä kyse ole pelkästään tekniikan alan koulutuksen saaneista. Uudenmaan työttömyystilastoissa on mukana myös toimistotyöntekijöitä, kirjanpitäjiä ja palkanlaskijoita.

               Pirkanmaa

               31.Liikevaihdolla mitattuna valmistusteollisuus on Pirkanmaan suurin toimiala, jonka tärkeimmät osa-alueet ovat teknologiateollisuus (48 %), metsäteollisuus (25 %) sekä kemikaalien ja kumi- ja muovituotteiden valmistus (18 %).
                  12

               32.Pirkanmaan työvoima- ja elinkeinotoimistossa oli syyskuussa 2016 rekisteröitynä 36 186 työtöntä työnhakijaa eli prosentin verran enemmän kuin edellisvuonna.
                  13
                Pirkanmaan työttömyysaste on jo pitkään ollut koko maan työttömyysastetta korkeampi.

               33.Pääsyynä viime vuosien itsepintaisen korkeaan työttömyysasteeseen on kriisi, joka on kohdannut alueen vientivetoista valmistusteollisuuteen perustuvaa toimintaa. Toinen syy ovat rajut rakennemuutokset etenkin tieto- ja viestintätekniikan alalla. Suuret tieto- ja viestintätekniikkayritykset irtisanoivat Pirkanmaalla vuonna 2015 yli tuhat työntekijää.

               34.Pirkanmaalla nyt kohdattavat rakenteelliset ongelmat näkyvät korkeasti koulutettujen työttömyyden lisääntymisessä: tässä ryhmässä työttömyys yli kaksinkertaistui vuosina 2012–2016. Vuoden 2016 puolivälissä tilanne oli se, että noin 33 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista työttömistä oli ollut keskeytyksettä työttömänä yli vuoden.
                  14

               Pohjois-Pohjanmaa

               35.Työttömyysaste on Pohjois-Pohjanmaalla edelleen korkea. Työttömien työnhakijoiden osuus on pysytellyt koko maan keskiarvon yläpuolella. Huhtikuun 2016 lopussa työttömyysaste oli koko maassa 13,0 prosenttia, Pohjois-Pohjanmaalla 14,3 prosenttia ja Oulussa 16,1 prosenttia.
                  15

               36.Suurin osa Pohjois-Pohjanmaan tieto- ja viestintätekniikka-alasta on sijoittautunut Oulun alueelle. Haastava liiketoimintaympäristö ja yritysten pyrkimykset tehostaa toimintaansa viime vuosina ovat johtaneet dramaattisiin irtisanomisiin.

               37.Työntekijöiden määrä on alueella pienentynyt huomattavasti viime vuosikymmenen lopusta. Leikkausten ja säästöjen vuoksi julkinen sektori ei voi työllistää niin monia kuin ennen. Talouden pitkittynyt taantuma ja alan rakennemuutos ovat pitkittäneet työttömyysjaksoja.

               38.Nokia Oy:n irtisanomiset ovat pahentaneet tieto- ja viestintätekniikka-alan työttömyyttä Oulussa, jossa tilanne oli huono jo ennestään. Oulu on kaukana, eikä lähistöllä ole muita kaupunkeja, joissa olisi vaihtoehtoisia työpaikkoja.

               39.Tilanne on alueella erityisen haastava tieto- ja viestintätekniikka-alan projektipäälliköille ja kokoonpanotyöntekijöille. He ovat olleet työttöminä pitkään, joten heidän asiantuntemuksensa on päässyt vanhentumaan.

               40.Oulun alueella on työllistymismahdollisuuksia uusilla kasvualoilla. Monilla irtisanotuilla on vankkaa osaamista suunnittelusta ja tuotekehityksestä, ja sitä voitaisiin hyödyntää tieto- ja viestintätekniikka-alalla taikka alan sovelluksia kehittävissä yrityksissä.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               41.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 821 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        608

                        (74,0 %)

                        Naisia:

                        213

                        (26,0 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        800

                        (97,4 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        21

                        (2,6 %)

                        Ikäryhmä:

                        15-24-vuotiaita:

                        6

                        (0,7 %)

                        25-29-vuotiaita:

                        12

                        (1,5 %)

                        30-54-vuotiaita:

                        632

                        (77,0 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        167

                        (20,3 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        4

                        (0,5 %)

               (*): Desimaalien välttämiseksi luvut on pyöristetty.

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               42.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               –Valmennukset ja muut valmistelutoimet

               Työnhakuun liittyvän koulutuksen tarkoituksena on tarjota osallistujille lisätietoa työmarkkinoista, auttaa heitä kartoittamaan omia mahdollisuuksiaan sekä parantaa ja ajantasaistaa heidän työnhakutaitojaan. Työhönohjaus: Toimenpiteellä tuetaan ja opastetaan työnhakijaa työnhaussa ja työpaikkakoulutuksessa. Sillä annetaan työnhakijalle opastusta työpaikan löytämiseen.

               –Uraohjaus: Toimenpide on tarkoitettu työnhakijoille, jotka tarvitsevat urasuunnittelussaan toiminnallista, intensiivistä ja pitkäaikaista tukea. Se perustuu pääasiassa ryhmätoimintaan.

               –Asiantuntija-arvioinnit: Toimenpiteellä arvioidaan työnhakijoiden tilannetta ja palvelutarvetta. Erityisellä ”profilointipelillä” autetaan työnhakijoita määrittelemään omat osaamisalueensa.

               –Työllisyys- ja yrityspalvelut

               Työnhakijoille annetaan tietoja, neuvontaa ja asiantuntijapalveluja avuksi uudelleentyöllistymisen suunnitteluun. EURES-verkoston kautta toimitetaan työnhakijoille ulkomaisia työpaikkailmoituksia. Heille annetaan ammatti- ja yrittäjyyskoulutusta. Tarjottavat kurssit luokitellaan lähinnä erikoiskoulutukseksi, ja osasta kursseja annetaan pätevyyden osoittava suoritustodistus.

               –Starttirahalla edistetään yritystoiminnan aloittamista ja yksittäisten ihmisten itsenäistä ammatinharjoittamista. Starttirahalla turvataan aloittavan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka yritystoiminnan käynnistämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän.

               –Vähennetyt työntekijät voivat saada palkkatukea, jolla tuetaan työllistymistä uudessa työpaikassa tai oppisopimuskoulutuksessa pienentämällä uuden työnantajan palkkauskustannuksia tietyn ajan. Palkkatuki on 30–50 prosenttia työntekijän palkkauskustannuksista, ja sitä myönnetään rajatun ajan (6–24 kuukautta).

               –Matka- ja yöpymiskustannukset ja muuttokustannukset

               Työnhakijalle voidaan myöntää avustusta työnhakuun taikka koulutustoimenpiteisiin osallistumiseen liittyviä matka- ja yöpymiskustannuksia varten sekä korvausta muuttokustannuksista.

               43.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               44.Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               45.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 4 403 000 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 4 154 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 249 000 euroa.

               46.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 641 800 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)*

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet

                        200

                        1 200

                        240 000

                        Työllisyys- ja yrityspalvelut

                        733

                        621

                        455 000

                        Koulutus

                        420

                        6 500

                        2 730 000

                        Starttiraha

                        15

                        9 000

                        135 000

                        Asiantuntija-arvioinnit

                        30

                        1 333

                        40 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        3 600 000

                        (86,66 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Palkkatuki

                        60

                        9 000

                        540 000

                        Liikkuvuusavustus (Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset)

                        100

                        140

                        14 000

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        554 000

                        (13,34 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        9 000

                        2. Hallinnointi

                        –

                        161 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        59 000

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        20 000

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        249 000

                        (5,66 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        4 403 000

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        2 641 800

               (*) Desimaalien välttämiseksi työntekijää kohden arvioidut kustannukset on pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin.

               47.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               48.Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               49.Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 2. kesäkuuta 2016. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 2. kesäkuuta 2016 ja 22. marraskuuta 2018 väliseltä ajalta.

               50.Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 2. kesäkuuta 2016 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 2. kesäkuuta 2016 ja 22. toukokuuta 2019 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               51.Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan julkisten työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalta. Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY-keskusten) ja työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimistojen) toimintamenoista. Teknisen tuen tehtävät rahoitetaan työ- ja elinkeinoministeriön sekä ELY-keskusten toimintamenoista.

               52.Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               53.Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu sidosryhmiä. Työ- ja elinkeinoministeriö on kutsunut koolle ryhmän, joka käsittelee Nokian työntekijävähennyksiä ja osallistuu EGR-hakemuksen valmisteluun.

               54.Työryhmään kuuluu edustajia Uudenmaan, Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksista ja TE-toimistoista. Mukana ovat myös Nokia Oy, Teknologiateollisuus, Ammattiliitto Pro ja Insinööriliitto.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               55.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka toimii EGR:n hallinto- ja todentamisviranomaisena sekä EGR:n varojen jakamisesta vastaavana välittävänä elimenä. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu ministeriön työllisyys- ja yrittäjyysosastolle.

               56.Todentamistehtävistä vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Maksut tuensaajille suoritetaan alueellisten ELY-keskusten ja TE-toimistojen kautta.

               57.Tarkastuksesta vastaa ministeriön kansliapäällikön alaisuudessa toimiva riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               58.Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               59.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  16
                12 artiklassa säädetään.

               60.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 2 641 800 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               61.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  17
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               62.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 2 641 800 euroa.

               63.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  18
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  19
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  20
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Suomi toimitti 22 päivänä marraskuuta 2016 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön sen vuoksi, että työntekijöitä on vähennetty Euroopan unionin tilastollisen toimialaluokituksen, jäljempänä ’NACE’, Rev. 2:n kaksinumerotasoon 26 (Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden valmistus) luokitellulla toimialalla Suomessa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 2 641 800 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 2 641 800 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2017 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]*.

                  21Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)

                     http://www.telecomlead.com/telecom-equipment/revenue-analysis-shows-huawei-big-vs-ericsson-nokia-68634

                     (7)
                  EGF/2007/003 DE/BenQ, EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2009/002 DE/Nokia, EGF/2009/008 IE/Dell, EGF/2009/023 PT/Quimonda, EGF/2010/008 AT/AT&S, EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, EGF/2011/013 DK/Flextronics, EGF/2011/014 RO/Nokia, EGF/2011/025 IT/Lombardia, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2012/007 IT/VDC Technologies, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, EGF/2016/002 SE/Ericson.

                     (8)

                     http://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (9)
                  https://ek.fi/en/current/2016/05/04/ek-business-tendency-survey-general-business-outlookwill-remain-rather-weak

                     (10)
                  http://www.stat.fi/til/ntp/2016/01/ntp_2016_01_2016-06-03_tie_001_fi.html

                     (11)
                  http://www.akava.fi/tyoelama/akavalaiset_tyoelamassa/tyottomyystilastot/1._korkeasti_koulutettujen_tyottomyys

                     (12)
                  http://pirkanmaantalous.fi/innovaatiotilannekuva/tilannekuva-2016-uusi-mittakaava-uudet-kompetenssit

                     (13)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=fi&ely=04#

                     (14)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=fi&ely=04#

                     (15)
                  http://www.ely-keskus.fi/documents/10191/14617851/Tkat_fi_huhtikuu_2016.pdf/5c98c700-259c-429b-a13b-b641a7978408

                     (16)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (17)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (18)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (19)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (20)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (21)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52004PC0852

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta ruotsille soveltaa alennettua verokantaa eräiden kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön direktiivin 2003/96/ey 19 artiklan mukaisesti (ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)  /* KOM/2004/0852 lopull. */

	Bryssel 5.1.2005KOM(2004)852 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Ruotsille soveltaa alennettua verokantaa eräiden kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti(ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)(KOMISSION ESITTÄMÄ)PERUSTELUT1. PYYNNÖN ESITTÄMINENRuotsin viranomaiset pyysivät 20. elokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolta poikkeusta, jonka nojalla ne voisivat soveltaa alennettua verokantaa kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön Pohjois-Ruotsissa direktiivin 2003/96/EY[1] 19 artiklan mukaisesti. Saadakseen pyynnön arviointia varten tarvitsemansa tiedot komissio lähetti 20. syyskuuta päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä, joihin Ruotsin viranomaiset vastasivat 13. lokakuuta 2004.Ruotsi otti käyttöön sähköstä kannettavan energiaveron vuonna 1957. Heinäkuussa 1981 alennettiin sähköstä kannettavaa energiaveroa Pohjois-Ruotsissa, sillä keskimääräiset lämmityskustannukset ovat siellä korkeammat kuin muualla maassa. Noin 30 % kotitalouksista ja palvelualasta käyttää sähkölämmitystä Ruotsissa.Tällaisella eriyttämisellä on aluepoliittinen tavoite, ja se perustuu ilmastonäkökohtiin ja pyrkimykseen saattaa Pohjois-Ruotsin kotitaloudet ja palveluyritykset tasavertaiseen asemaan Etelä-Ruotsin kuluttajien kanssa alentamalla sähkön kustannuksia Pohjois-Ruotsissa. Maantieteellinen eriyttäminen perustui keskilämpötiloihin vuodenaikoina, joina taloja tavallisesti lämmitetään. Ruotsin pohjoisosissa tarvitaan talon lämmitykseen keskimäärin 25 prosenttia enemmän sähköä kuin maan eteläosissa, mikä johtuu huomattavasti kylmemmästä säästä ja siitä, että lämmityskausi on tämän vuoksi pidempi. Alennettu verokanta on 25 prosenttia täyttä sähköveroa alempi.Pohjois-Ruotsin kotitaloudet ja palveluyritykset maksavat tällä hetkellä sähköstä energiaveroa 0,181 Ruotsin kruunua (0,020 euroa) kilowattituntia (kWh) kohden, kun taas muualla maassa kyseinen vero on 0,241 Ruotsin kruunua (0,026 euroa). Kyseisen toimenpiteen oikeusperusta on energian valmisteveroa koskevan lain 11 luvun 3 ja 4 pykälä.Ruotsi katsoo, että verotuksen kannustava vaikutus energiatehokkuuden lisäämiseen säilyy.Vuotuisiksi talousarviomenoiksi arvioidaan 800 miljoonaa Ruotsin kruunua (88 miljoonaa euroa).Toimenpide toteutetaan alennettuna energiaverokantana. Alennetun verokannan vaikutus näkyy heti, kun vero kannetaan. Vero kannetaan, kun jakelija toimittaa sähkön kuluttajalle.Toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvat seuraavat alueet:Alueet | Kunnat |Norrbottenin lääni | Kaikki |Västerbottenin lääni | Kaikki |Jämtlandin lääni | Kaikki |Västernorrlandin lääni | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgin lääni | Ljusdal |Taalainmaan lääni | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlannin lääni | Torsby |Tämä toimenpidettä ei ole rajoitettu ajallisesti, kuten ei muutakaan Ruotsin energiaverolainsäädäntöä.Komissio totesi 11. kesäkuuta 2003 tekemässään päätöksessä[2], että valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisesti se ei vastusta palvelualalla sovellettavaa alueellisesti eroteltua sähköveroa vuosina 2002–2005.2. KOMISSION ARVIODirektiivin 2003/96/EY 19 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön muita valmisteveroihin sovellettavia vapautuksia tai alennuksia erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä.Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan nojalla esitettyjä poikkeushakemuksia on tarkasteltava siihen nähden, ovatko ne yhteisön politiikkojen mukaisia.Eriyttämisen ansiosta Pohjois-Ruotsin kotitaloudet ja palveluyritykset saatetaan tasavertaiseen asemaan Etelä-Ruotsin kuluttajien kanssa, koska sähkön kustannuksia alennetaan Pohjois-Ruotsissa. Toimenpiteellä on siis sekä aluepolitiikkaan että koheesiopolitiikkaan liittyviä tavoitteita.Pohjois-Ruotsissa sovellettava alennettu sähköverokanta (20 euroa/MWh) on huomattavasti korkeampi kuin direktiivissä 2003/96/EY säädetty yhteisön vähimmäisverokanta (1 euro/MWH silloin, kun kyseessä on muu kuin yrityskäyttö). Veronalennus on lisäksi oikeassa suhteessa Pohjois-Ruotsin kotitalouksien ja palveluyritysten maksamiin ylimääräisiin lämmityskustannuksiin nähden. Sen vuoksi komissio katsoo, että tällaisella verotasolla varmistetaan, että verotuksen kannustava vaikutus energiatehokkuuden lisäämiseen säilyy. Tämä päätelmä tehtiin myös kyseistä veroalennusta koskevassa valtiontukipäätöksessä. Komissio katsoi, että etuuden saajat joutuivat aina maksamaan merkittävän osan kansallisesta verosta.Yleensä veropoikkeukset ovat voimassa rajallisen ajan. Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 2 kohdassa säädetään poikkeusten enimmäiskestoksi kuusi vuotta. Komissio teki valtiontukipäätöksen tässä tapauksessa 11. kesäkuuta 2003 eli ennen direktiivin 2003/96/EY voimaantuloa (31. lokakuuta 2003). Päätöksen mukaan Ruotsissa toteutettava alueellista eriyttämistä koskeva toimenpide on sääntöjen mukaista tukea 31. joulukuuta 2005 asti. Sen vuoksi komissio voi ainoastaan ehdottaa, että neuvosto antaa luvan jatkaa toimenpidettä kyseiseen päivämäärään saakka. Tämä ei kuitenkaan estä sitä, että toimenpidettä mahdollisesti jatketaan komission tekemän valtiontuki- ja verosääntöjä koskevan uuden arvion perusteella, jos Ruotsin viranomaiset haluavat säilyttää veroalennuksen myös vuoden 2005 jälkeen.3. PÄÄTÖSKomissio ehdottaa, että neuvosto antaa direktiivin 2004/96/EY 19 artiklan nojalla Ruotsille luvan soveltaa 31. joulukuuta 2005 asti alennettua verokantaa eräissä Pohjois-Ruotsissa sijaitsevissa kunnissa olevien kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Ruotsille soveltaa alennettua verokantaa eräiden kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti(ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta 27 päivänä lokakuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/96/EY[3] ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Ruotsin viranomaiset pyysivät 20 päivänä elokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolta poikkeusta, jonka nojalla ne voisivat soveltaa alennettua verokantaa kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön Pohjois-Ruotsissa direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan mukaisesti.(2) Ruotsissa on sovellettu heinäkuusta 1981 alkaen alennettua energiaverokantaa maan pohjoisosissa kulutettavaan sähköön, sillä siellä kulutetaan sähköä lämmitykseen keskimäärin 25 prosenttia enemmän kuin muualla maassa.(3) Sähkön kustannusten alentaminen Pohjois-Ruotsissa saattaa siellä olevat kotitaloudet ja palveluyritykset tasavertaiseen asemaan maan eteläosien kuluttajien kanssa. Toimenpiteellä on siis sekä aluepolitiikkaan että koheesiopolitiikkaan liittyviä tavoitteita.(4) Pohjois-Ruotsissa sovellettava alennettu sähköverokanta, joka on 20 euroa/MWh, on huomattavasti korkeampi kuin direktiivissä 2003/96/EY säädetty yhteisön vähimmäismäärä. Veronalennus on myös oikeassa suhteessa Pohjois-Ruotsin kotitalouksien ja palveluyritysten maksamiin ylimääräisiin lämmityskustannuksiin nähden. Verotuksen taso lienee siis sellainen, että verotuksen kannustava vaikutus energiatehokkuuden lisäämiseen säilyy.(5) Tarkasteltuaan sovellettavaa alennusta komissio totesi, että se ei vääristä kilpailua eikä estä sisämarkkinoiden toimintaa eikä sitä voida pitää yhteisön ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikan vastaisena.(6) Lähestymistapa vastaa komission valtiontukitapauksessa C 42/2003[4] esittämää kantaa, jonka mukaan veroalennuksena myönnettävä valtiotuki sallitaan 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.(7) Sen vuoksi on aiheellista antaa Ruotsille lupa soveltaa alennettua verokantaa Pohjois-Ruotsissa kulutettavaan sähköön 31 päivään joulukuuta 2005 saakka,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaAnnetaan Ruotsille lupa soveltaa alennettua verokantaa liitteessä luetelluissa kunnissa sijaitsevien kotitalouksien ja palveluyritysten kuluttamaan sähköön.Alennuksen on oltava oikeassa suhteessa pohjoisesta sijainnista johtuviin muuta maata korkeampiin lämmityskustannuksiin nähden.Alennetun verokannan on oltava direktiivissä 2003/96/EY säädettyjen edellytysten ja erityisesti sen 10 artiklassa vahvistettujen vähimmäismäärien mukainen.2 artiklaTämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2005.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLiiteAlueet | Kunnat |Norrbottenin lääni | Kaikki kunnat |Västerbottenin lääni | Kaikki kunnat |Jämtlandin lääni | Kaikki kunnat |Västernorrlandin lääni | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgin lääni | Ljusdal |Taalainmaan lääni | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlannin lääni | Torsby |[1] EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/75/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 100).[2] Tapaus ”C42/03 (ex-NN 3/B/2001) – Ruotsi” (EUVL C 189, 9.8.2003, s. 6).[3] EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/75/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 100).[4] EUVL C 189, 9.8.2003, s. 6.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0509

Ehdotus neuvoston päätös muuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen)  /* KOM/2006/0509 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 9.10.2006KOM(2006) 509 lopullinenEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen)(komission esittämä)PERUSTELUT1. Muuntogeenisen maissin ( Zea mays L. linja MON 810) markkinoille saattamiseen on annettu lupa direktiivin 90/220/ETY C osan mukaisesti tehdyillä komission päätöksillä ja Ranskan viranomaiset ovat antaneet luvan tämän muuntogeenisen organismin markkinoille saattamiseen.2. Direktiivin 90/220/ETY 16 artiklan (suojalauseke) mukaisesti Itävalta ilmoitti tämän jälkeen komissiolle päätöksestään kieltää väliaikaisesti kyseessä olevan muuntogeenisen maissin ( Zea mays L. linja MON 810) käyttö ja myynti tai rajoittaa niitä sekä syyt tähän.3. Asiasta kuultiin kasveja käsittelevää tiedekomiteaa, joka katsoi, että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä sellaista uutta ja olennaista tieteellistä todistusaineistoa, jota ei olisi otettu huomioon, kun kyseisten muuntogeenisten organismien riskejä alun perin arvioitiin, ja joka edellyttäisi komitean Zea mays L. linja MON 810 -tuotteen turvallisuudesta antaman alkuperäisen tieteellisen lausunnon tarkistamista.4. Direktiivi 90/220/ETY on kumottu geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/18/EY[1].5. Tammikuussa 2004 komissio pyysi Itävaltaa harkitsemaan uudelleen suojalausekettaan uusien sääntelypuitteiden perusteella ja ilmoittamaan siitä tarvittaessa uudelleen direktiivin 2001/18/EY mukaisesti.6. Itävalta toimitti direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan mukaisesti komissiolle lisätietoja olemassa olevan suojalauseketoimenpiteensä tueksi.7. Direktiivin 2001/18/EY 23 artiklassa edellytetään, että komissio tekee päätökset direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sekä soveltaen päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ja ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.8. Komissio pyysi direktiivin 2001/18/EY 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti lausuntoa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (EFSA), joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 178/2002[2] ja joka kyseisen asetuksen nojalla on korvannut asiaa käsittelevät tiedekomiteat. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi 8 päivänä heinäkuuta 2004 antamassaan lausunnossa[3], että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä uutta tieteellistä todistusaineistoa, joka mitätöisi Zea mays L. line MON 810 -tuotteen ympäristöriskien arvioinnin ja antaisi tästä syystä oikeutuksen kyseisen muuntogeenisen organismin kieltämiseen Itävallassa.9. Luonnos komission päätökseksi, jossa Itävaltaa vaadittiin kumoamaan kansallinen suojalausekkeensa, toimitettiin neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti lausuntoa varten direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan mukaisesti perustetulle komitealle.10. Komiteaa kuultiin 29 päivänä marraskuuta 2004 mutta se ei antanut lausuntoa suojalauseketoimenpiteestä, jolloin komission on neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävä viipymättä neuvostolle ehdotukset tarvittavista toimenpiteistä ja annettava tästä tieto Euroopan parlamentille.11. Ympäristöneuvosto ilmoitti kuitenkin neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti 24 päivänä kesäkuuta 2005 määräenemmistöllä vastustavansa ehdotusta, jonka mukaan Itävallan olisi kumottava suojalauseketoimenpiteensä, ja näin ollen komission on tarkasteltava ehdotustaan uudelleen.12. Neuvosto totesi lausumassaan, että kyseisen muuntogeenisen maissilajikkeen MON 810 markkinoille saattamiseen liittyvästä kansallisesta suojatoimenpiteestä vallitsee edelleen tietynasteinen epävarmuus, ja kehotti komissiota hankkimaan lisää näyttöä kyseisestä muuntogeenisestä organismista sekä arvioimaan, onko kyseisen organismin markkinoille saattamisen väliaikainen lykkääminen oikeutettu varotoimenpide Itävallassa ja onko sen markkinoille saattamisen salliminen edelleen direktiivissä 2001/18/EY säädettyjen turvallisuusvaatimusten mukaista.13. Marraskuussa 2005 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista kuultiin siitä, voidaanko tieteellisin perustein katsoa, että Zea mays L. linja MON 810 -tuotteen markkinoille saattamisen jatkamisella on lupaehtoja noudatettaessa todennäköisesti haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön, ja sitä pyydettiin erityisesti ottamaan huomioon tieteelliset tiedot, joita oli mahdollisesti ilmaantunut sen aiemman tieteellisen lausunnon jälkeen, jossa oli arvioitu näiden muuntogeenisten organismien turvallisuutta.14. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 29 päivänä maaliskuuta 2006 antamassaan lausunnossa (julkaistu 11 päivänä huhtikuuta 2006[4] tutkittuaan Itävallan hakemuksessa esitetyt todisteet, että nykyään saatavilla oleva tieteellinen näyttö ei tue Itävallan esittämiä väitteitä ja ettei ollut syytä uskoa Zea mays L. linja MON 810 -tuotteen markkinoille saattamisen jatkamisella lupaehtoja noudatettaessa olevan haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen taikka ympäristöön.15. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio voi sen vuoksi tehdä neuvostolle muutetun ehdotuksen, tehdä ehdotuksensa uudelleen tai antaa perustamissopimukseen perustuvan säädösehdotuksen.16. Kun on otettu huomioon neuvoston 20 päivänä kesäkuuta 2005 antama lausuma ja kuultu uudestaan Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista, vaikuttaa siltä, että Zea mays L. linja MON 810 -tuotteen tieteellinen arviointi vahvistaa kolmannen kerran sen, että tuotteella ei todennäköisesti ole haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen taikka ympäristöön. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ehdotusta ei olisi muutettava, ja se tekee ehdotuksensa neuvostolle uudelleen neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenisen maissin ( Zea mays L. linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKAottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY[5] ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Geneettisesti muunnetun maissin ( Zea mays L. linja MON 810) saattamisesta markkinoille neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 22 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyssä komission päätöksessä 98/294/EY[6] säädetään, että kyseisen tuotteen markkinoille saattamiseen on annettava lupa.(2) Ranskan viranomaiset antoivat kyseisen luvan 3 päivänä elokuuta 1998.(3) Direktiivin 90/220/ETY korvanneen direktiivin 2001/18/EY[7] 35 artiklan 1 kohdan mukaan geneettisesti muunnettujen organismien markkinoille saattamista koskeviin ilmoituksiin, joiden osalta menettelyä ei ole saatettu päätökseen ennen 17 päivää lokakuuta 2002, sovelletaan direktiiviä 2001/18/EY.(4) Itävalta ilmoitti 2 päivänä kesäkuuta 1999 komissiolle päätöksestään kieltää väliaikaisesti Zea mays L. linja MON 810 -tuotteen käyttö ja myynti sekä antoi syyt tähän direktiivin 90/220/ETY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti.(5) Kasveja käsittelevä tiedekomitea katsoi 24 päivänä syyskuuta 1999, että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä sellaista uutta ja olennaista tieteellistä todistusaineistoa, jota ei olisi otettu huomioon asiaa alun perin arvioitaessa ja joka edellyttäisi komitean kyseisestä tuotteesta antaman alkuperäisen lausunnon tarkistamista.(6) Itävalta toimitti 9 päivänä tammikuuta 2004 sekä 9 ja 17 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle lisätietoja linjan MON 810 maissia koskevien kansallisten toimenpiteidensä tueksi.(7) Komissio pyysi direktiivin 2001/18/EY 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti lausuntoa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselta (EFSA), joka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 178/2002[8] ja joka kyseisen asetuksen nojalla on korvannut asiaa käsittelevät tiedekomiteat.(8) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi 8 päivänä heinäkuuta 2004[9], että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä sellaista uutta tieteellistä todistusaineistoa, joka riittäisi mitätöimään linjan MON 810 maissin ympäristöriskien arvioinnin ja antaisi tästä syystä oikeutuksen kyseisen tuotteen käytön ja myynnin kieltämiseen Itävallassa.(9) Koska silloisen tietämyksen perusteella ei ollut syytä epäillä tuotteen olevan vaaraksi ihmisten terveydelle tai ympäristölle, komissio toimitti 29 päivänä marraskuuta 2004 luonnoksen päätökseksi, jonka mukaan Itävallan olisi kumottava väliaikainen suojalauseketoimenpiteensä, direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan mukaisesti perustetun komitean harkittavaksi kyseisen direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.(10) Kyseinen komitea ei kuitenkaan antanut lausuntoa, ja menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston päätöksen 1999/468/EY[10] 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio toimitti neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä.(11) Neuvosto hylkäsi kuitenkin 24 päivänä kesäkuuta 2005 ehdotuksen määräenemmistöllä päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti.(12) Neuvosto totesi lausumassaan, että kyseisen muuntogeenisen maissilajikkeen MON 810 markkinoille saattamiseen liittyvästä kansallisesta suojatoimenpiteestä vallitsee edelleen tietynasteinen epävarmuus, ja kehotti komissiota hankkimaan lisää näyttöä kyseisestä muuntogeenisestä organismista sekä arvioimaan, onko kyseisen organismin markkinoille saattamisen väliaikainen lykkääminen oikeutettu varotoimenpide Itävallassa ja onko sen markkinoille saattamisen salliminen edelleen direktiivissä 2001/18/EY säädettyjen turvallisuusvaatimusten mukaista.(13) Marraskuussa 2005 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista kuultiin uudestaan siitä, voidaanko tieteellisin perustein katsoa, että linjan MON 810 maissin markkinoille saattamisen jatkamisella on lupaehtoja noudatettaessa todennäköisesti haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön[11]. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista pyydettiin erityisesti ottamaan huomioon tieteelliset tiedot, joita oli mahdollisesti ilmaantunut sen aiemman tieteellisen lausunnon jälkeen, jossa oli arvioitu näiden muuntogeenisten organismien turvallisuutta.(14) Maaliskuun 29 päivänä 2006 antamassaan lausunnossa Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, ettei ollut syytä uskoa linjan MON 810 -maissin markkinoille saattamisen jatkamisella lupaehtoja noudatettaessa olevan haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen taikka ympäristöön.(15) Itävallan tulisi tämän vuoksi kumota Zea mays L. linja MON 810 -tuotetta koskevat suojalauseketoimenpiteet,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaItävallan toteuttamat toimenpiteet muuntogeenisen maissin Zea mays L. linja MON 810, jonka markkinoille saattamiseen on annettu lupa päätöksellä 98/294/EY, käytön ja myynnin kieltämiseksi eivät ole oikeutettuja direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan säännösten perusteella.2 artiklaItävallan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen noudattamiseksi 20 päivän kuluessa päätöksen tiedoksi antamisesta.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.Tehty Brysselissä […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.[2] EYVL 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 575/2006 (EYVL L 100, 8.4.2006, s. 3).[3] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the Austrian invoke of Article 23 of Directive 2001/18/EC, The EFSA Journal (2004) 78, 1-13. (Geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevän tiedelautakunnan komission pyynnöstä antama lausunto, joka liittyy Itävallan turvautumiseen direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan käyttöön. EFSA Journal (2994) 78, 1-13).[4] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to genetically modified crops (Bt176 maize, MON810 maize, T25 maize, Topas 19/2 oilseed rape and Ms1xRf1 oilseed rape) subject to safeguard clauses invoked according to Article 16 of Directive 90/220/EEC, The EFSA Journal (2006) 338, 1-15. (Geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevän tiedelautakunnan komission pyynnöstä antama lausunto muuntogeenisistä viljelykasveista (maissi Bt176, maissi MON810, maissi T25, rapsi Topas 19/2 ja rapsi Ms1xRf1), joiden osalta on turvauduttu suojalausekkeeseen direktiivin 90/220/ETY 16 artiklan mukaisesti. EFSA Journal (2006) 338, 1-15.)[5] EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.[6] EYVL L 131, 5.5.1998, s. 32.[7] EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15.[8] EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 575/2006 (EYVL L 100, 8.4.2006, s. 3).[9] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the Austrian invoke of Article 23 of Directive 2001/18/EC, The EFSA Journal (2004) 78, 1-13. (Geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevän tiedelautakunnan komission pyynnöstä antama lausunto, joka liittyy Itävallan turvautumiseen direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan käyttöön. EFSA Journal (2994) 78, 1-13).[10] EYVL L 184, 17.7. 1999, s. 23.[11] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to genetically modified crops (Bt176 maize, MON810 maize, T25 maize, Topas 19/2 oilseed rape and Ms1xRf1 oilseed rape) subject to safeguard clauses invoked according to Article 16 of Directive 90/220/EEC, The EFSA Journal (2006) 338, 1-15. (Geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevän tiedelautakunnan komission pyynnöstä antama lausunto muuntogeenisistä viljelykasveista (maissi Bt176, maissi MON810, maissi T25, rapsi Topas 19/2 ja rapsi Ms1xRf1), joiden osalta on turvauduttu suojalausekkeeseen direktiivin 90/220/ETY 16 artiklan mukaisesti. EFSA Journal (2006) 338, 1-15.)


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0157

Ehdotus: neuvoston päätös, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetystä kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaiden luettelosta tehdyn komission päätöksen 2008/938/EY muuttamisesta  /* KOM/2009/0157 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 2.4.2009KOM(2009) 157 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetystä kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaiden luettelosta tehdyn komission päätöksen 2008/938/EY muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTLiitteenä olevalla ehdotuksella neuvoston päätökseksi on tarkoitus muuttaa komission päätöstä 2008/938/EY siten, että Venezuela poistetaan niiden maiden luettelosta, jotka ovat kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn (GSP+) edunsaajia vuosina 2009–2011.Yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta vuosina 2009–2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetään GSP+-kannustusmenettelyn myöntämisestä kehitysmaille, jotka täyttävät asetuksen 8 ja 9 artiklassa vahvistetut edellytykset. Näiden edellytysten mukaan GSP+-edunsaajamaan on oltava ”muita heikommassa asemassa oleva maa”, joka on ratifioinut ja pannut tosiasiallisesti täytäntöön asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä III luetellut 27 kansainvälistä yleissopimusta, jotka koskevat ihmisoikeuksia, keskeisiä työntekijöiden oikeuksia, kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa. Maan on lisäksi sitouduttava hyväksymään asianomaisissa yleissopimuksissa ja niihin liittyvissä asiakirjoissa vahvistettu valvonta- ja tarkastelumekanismi ja noudattamaan sitä koskevia määräyksiä kaikilta osin.Venezuelan hallitus toimitti 31. lokakuuta 2008 komissiolle pyynnön, että maalle myönnettäisiin GSP+-kannustusmenettely 1. tammikuuta 2009 ja 31. joulukuuta 2011 välisen ajan. Tarkasteltuaan pyyntöä komissio havaitsi, ettei Venezuela tuolloin ollut ratifioinut korruption vastaista Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimusta, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä III olevan B osan 27 kohdassa.Venezuelan hallitus sitoutui Venezuelan Euroopan yhteisön -edustuston toimittamassa kirjeessä ratifioimaan ja panemaan tosiasiallisesti täytäntöön korruption vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen viimeistään 31. joulukuuta 2008.Komissio teki 9. joulukuuta 2008 päätöksen 2008/938/EY GSP+-edunsaajamaiden luettelosta, josta säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 ja joka koskee 1. tammikuuta 2009 alkavaa ja 31. joulukuuta 2011 päättyvää kautta. Komissio sisällytti luetteloon myös Venezuelan, jonka odotettiin ryhtyvän asianmukaisiin toimiin, jotta korruption vastainen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus ratifioitaisiin ja pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön viimeistään 31. joulukuuta 2008, mihin maa oli sitoutunut.Yleisten tullietuuksien komitea oli kokouksessaan 25. marraskuuta 2008 antanut suostumuksensa 9. joulukuuta 2008 tehdyn komission päätöksen 2008/938/EY tekemiselle. Komitean kokouksessa 26 jäsenvaltiota äänesti päätöksen puolesta (318 ääntä) ja yksi pidättäytyi (27 ääntä) hiljaisessa yhteisymmärryksessä siitä, että jos Venezuela ei ratifioi puuttuvaa yleissopimusta ja pane sitä tosiasiallisesti täytäntöön vuoden loppuun mennessä, luetteloa on muutettava.Venezuela ei 31. joulukuuta 2008 ollut ratifioinut korruption vastaista yleissopimusta, joten se ei täyttänyt kaikkia niitä edellytyksiä, jotka GSP+-kannustusmenettelyn mukaisten etuuksien saamiselle asetuksessa (EY) N:o 732/2008 asetetaan. Venezuelan tammikuussa 2009 toteuttamat toimet ratifioinnin loppuun saattamiseksi eivät ole merkityksellisiä, kun tarkastellaan asetuksessa (EY) N:o 732/2008 mainittuja edellytyksiä sille, että maille voitaisiin myöntää GSP+-kannustusmenettely 1. tammikuuta 2009 lähtien. Sen vuoksi komission päätöstä 2008/938/EY on muutettava siten, että Venezuela poistetaan niiden maiden luettelosta, joihin sovelletaan GSP+-kannustusmenettelyä vuosina 2009–2011.Jottei talouden toimijoille aiheutuisi haittaa, olisi säädettävä sopivasta päätöksen soveltamiseen liittyvästä siirtymäajasta.Tätä taustaa vasten luonnos komission päätökseksi Venezuelan poistamisesta GSP+-edunsaajamaiden luettelosta toimitettiin 30. tammikuuta 2009 yleisten tullietuuksien komitealle äänestämistä varten asetuksen (EY) N:o 732/2008 10 artiklan 2 kohdan ja neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusti ehdotusta (72 ääntä vastaan ja 39 äänestyksestä pidättäytyneiden maiden ääntä). Ehdotuksen puolesta äänesti 21 jäsenvaltiota (234 ääntä). Komitea ei siis ole antanut lausuntoa määräenemmistöllä.Tällöin komissio neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tekee neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä ja antaa siitä tiedon Euroopan parlamentille. Neuvosto voi päättää ehdotuksesta määräenemmistöllä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖS,yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008 säädetystä kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaiden luettelosta tehdyn komission päätöksen 2008/938/EY muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 sekä asetusten (EY) N:o 552/97 ja (EY) N:o 1933/2006 ja komission asetusten (EY) N:o 1100/2006 ja (EY) N:o 964/2007 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008[1] ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksensekä katsoo seuraavaa:(1) Asetuksen (EY) N:o 732/2008 mukaisesti oikeus kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevaan erityiseen kannustusmenettelyyn voidaan myöntää niille kehitysmaille, jotka täyttävät asetuksen 8 ja 9 artiklassa säädetyt edellytykset.(2) Asetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio teki 9 päivänä joulukuuta 2008 päätöksen 2008/938/EY[2] kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn edunsaajamaiden luettelosta, josta säädetään yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 31 päivään joulukuuta 2011 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 732/2008.(3) Päätöksen mukaisesti Venezuelan bolivariaaniselle tasavallalle, jäljempänä ’Venezuela’, myönnettiin kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa koskevan erityisen kannustusmenettelyn mukainen kohtelu.(4) On kuitenkin käynyt ilmi, ettei Venezuela ratifioinut korruption vastaista Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimusta, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 732/2008 liitteessä III olevan B osan 27 kohdassa. Venezuela ei siis täyttänyt kaikkia niitä edellytyksiä, jotka erityisen kannustusmenettelyn myöntämiselle asetuksessa (EY) N:o 732/2008 asetetaan. Komission päätöstä 2008/938/EY olisi muutettava, ja sen soveltamiselle olisi säädettävä sopiva siirtymäaika. Yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92[3] 214 artiklan mukaisesti tämä ei vaikuta mahdolliseen tullivelkaan, joka on syntynyt päätöksen 2008/938/EY perusteella ennen tämän päätöksen soveltamispäivää.(5) Asetuksen (EY) N:o 732/2008 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti tästä päätöksestä on ilmoitettava Venezuelalle.(6) Yleisten tullietuuksien komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa. Asetuksen (EY) N:o 732/2008 10 artiklan 2 kohdan nojalla ja neuvoston päätöksen 1999/468/EY[4] 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvosto päättää siksi tässä päätöksessä säädetyistä toimenpiteistä,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPoistetaan päätöksen 2008/938/EY 1 artiklasta ilmaisu ”(VE) Venezuela”.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan kuudennestakymmenennestä päivästä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .3 artiklaTämä päätös on osoitettu Venezuelan bolivariaaniselle tasavallalle.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja […] [1] EUVL L 211, 6.8.2008, s. 1.[2] EUVL L 334, 12.12.2008, s. 90.[3] EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.[4] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.


title: Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Ranskan tasavallalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 11 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä tehdyn neuvoston päätöksen 2000/746/EY muuttamisesta (komission esittämä)

text:
                    EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                   Bryssel 22.10.2004
                                                   KOM(2004) 692 lopullinen
                                         Ehdotus:
                                NEUVOSTON PÄÄTÖS
              luvan antamisesta Ranskan tasavallalle soveltaa jäsenvaltioiden
   liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston
     direktiivin 77/388/ETY 11 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä tehdyn neuvoston
                          päätöksen 2000/746/EY muuttamisesta
                                   (komission esittämä)
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                            PERUSTELUT
   1.  Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen
       arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä
       toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin1 27 artiklan 1 kohdan
       mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille
       luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä tai jatkaa
       niiden soveltamista veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten
       veropetosten ja veron kiertämisen estämiseksi.
   2.  Tällaiset luvat ovat yleensä väliaikaisia, jotta näiden erityistoimenpiteiden
       asianmukaisuutta ja tehoa voitaisiin arvioida muutaman vuoden kuluttua.
   3.  Neuvoston päätöksessä 2000/746/EY2 Ranskan tasavalta sai 11 artiklan A kohdan 1
       alakohdan a alakohdasta poiketen luvan sisällyttää tavaroiden luovutuksesta tai
       palvelujen suorituksesta maksettavan veron perusteeseen luovuttajan käyttämän ja
       vastaanottajan tuottaman kullan arvon, jos kullan luovutus vastaanottajalle on
       direktiivin 98/80/EY3 säännösten mukaisesti vapautettua työtä.
   4.  Poikkeuksen avulla Ranskan on ollut mahdollista estää veron perusteen aleneminen
       tietyissä jalokivialan liiketoimissa, joissa asiakas tuottaa jalokivikauppiaalle
       ”sijoitustarkoituksiin” hankkimaansa, ja siis arvonlisästä vapautettua, kultaa ja
       jalokivikauppias luovuttaa sen edelleen tavarana (esim. koruna, jossa on kultaan
       istutettu jalokivi) tai palveluna (esim. sulattamalla kulta sormukseen).
   5.  Ranskan hallitus pyysi komission pääsihteeristön 6. heinäkuuta 2004
       vastaanottamaksi kirjaamassa kirjeessä päätöksen 2000/746/EY voimassaolon
       jatkamista; mainitussa päätöksessä Ranskalle annetaan lupa soveltaa
       erityistoimenpiteitä tietyistä tavaroista ja palveluista maksettavan veron perusteisiin,
       jos niihin liittyy kultaa koskevaa työtä.
   6.  Komissio ilmoitti kuudennen direktiivin 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti muille
       jäsenvaltioille 10. elokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Ranskan esittämästä pyynnöstä
       ja ilmoitti Ranskalle saaneensa kaikki tiedot, joita se pitää tarpeellisina pyynnön
       käsittelemiseksi.
   1
      EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
      2004/7/EY (EUVL L 30.1.2004, s. 44).
   2
      EYVL L 302, 1.12.2000, s. 61.
   3
      EYVL L 281, 17.10.1998, s. 31.
FI                                                   2                                                FI
 ---pagebreak---    7. Komissio myöntää, että tämän poikkeuksen avulla estetään ALV-järjestelmän
      väärinkäyttöä. Komissio toteaa lisäksi, että kahdelle muulle jäsenvaltiolle on
      myönnetty samanlaiset poikkeukset. Komissio on jo aloittanut 27 artiklan mukaisten
      poikkeusten järkiperäistämiseen tähtäävän työn, ja nämä poikkeukset voidaan
      sisällyttää tähän työhön. Sen vuoksi edellä mainitun poikkeuksen voimassaoloa olisi
      jatkettava siihen asti, kun 27 artiklan mukaisten poikkeusten, joilla tällä hetkellä
      estetään tämän tyyppinen sijoituskullalle myönnettyyn verovapautukseen liittyvä
      arvonlisäveron kierto, järkiperäistämistä koskeva direktiivi tulee voimaan, kuitenkin
      enintään 31. päivään joulukuuta 2009.
FI                                          3                                               FI
 ---pagebreak---                                                      Ehdotus:
                                         NEUVOSTON PÄÄTÖS
                 luvan antamisesta Ranskan tasavallalle soveltaa jäsenvaltioiden
      liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston
        direktiivin 77/388/ETY 11 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä tehdyn neuvoston
                               päätöksen 2000/746/EY muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverojärjestelmän yhdenmukaistamisesta – yhteinen
   arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977
   annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY4, ja erityisesti sen 27 artiklan 1
   kohdan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen5,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Neuvosto antoi päätöksellä 2000/746/EY Ranskan tasavallalle direktiivin 77/388/ETY
           11 artiklan A kohdan 1 alakohdan a alakohdasta poiketen luvan sisällyttää tavaroiden
           luovutuksesta tai palvelujen suorituksesta maksettavan veron perusteeseen luovuttajan
           käyttämän ja vastaanottajan tuottaman kullan arvon, jos kullan luovutus
           vastaanottajalle on direktiivin 77/388/EY 26 b artiklan säännösten mukaisesti
           vapautettua työtä.
   (2)     Poikkeuksen tarkoituksena oli estää sijoituskullalle myönnetyn verovapautuksen
           väärinkäyttö ja samalla tietyntyyppiset veropetokset sekä veron kiertäminen.
   (3)     Ranskan hallitus pyysi komission pääsihteeristön 6 päivänä heinäkuuta 2004
           vastaanottamaksi kirjaamassa kirjeessä päätöksen 2000/746/EY6 voimassaolon, jonka
           on määrä päättyä 31 päivänä joulukuuta 2004, jatkamista.
   (4)     Komissio ilmoitti kuudennen direktiivin 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti tästä
           Ranskan tasavallan pyynnöstä muille jäsenvaltioille 10 päivänä elokuuta 2004
           päivätyllä kirjeellä ja ilmoitti Ranskan tasavallalle, että sillä on kaikki pyynnön
           arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot.
   4
           EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä
           2004/7/EY (EUVL L 30.1.2004, s. 44).
   5
           EUVL C , , s. .
   6
           EYVL L 302, 1.12.2000, s. 61.
FI                                                        4                                                FI
 ---pagebreak---    (5)     Ranskan viranomaisten mukaan päätöksellä 2000/746/EY myönnetty poikkeus on
           ollut tehokas edellä tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisessa.
   (6)     Direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset, joilla pyritään
           estämään sijoituskullalle myönnettyyn verovapautukseen liittyvä arvonlisäveron
           kierto, voidaan sisällyttää myöhemmin annettavaan direktiiviehdotukseen, joka koskee
           tiettyjen mainitun artiklan nojalla myönnettyjen poikkeusten järkiperäistämistä.
   (7)     Sen vuoksi on tarpeen jatkaa päätöksen 2000/746/EY nojalla myönnetyn poikkeuksen
           voimassaoloa siihen asti, kun direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan, jonka
           soveltamisalaan sijoituskullalle myönnettyyn verovapautukseen liittyvä arvonlisäveron
           kierto kuuluu, nojalla myönnettävien poikkeusten järkiperäistämistä koskeva direktiivi
           tulee voimaan, tai 31 päivään joulukuuta 2009, sen mukaan, kumpi päivä on
           aikaisempi.
   (8)     Poikkeus ei vähennä arvonlisäverosta saatavia Euroopan yhteisön omia varoja,
   ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                 1 artikla
   Korvataan päätöksen 2000/746/EY 2 artikla seuraavasti:
   ”2 artikla
   Edellä olevan 1 artiklan nojalla myönnetyn luvan voimassaolo päättyy sinä päivänä, jona
   direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan nojalla myönnettyjen poikkeusten, joilla estetään
   sijoituskullalle    myönnettyyn       verovapautukseen       liittyvä  arvonlisäveron    kierto,
   järkiperäistämistä koskeva direktiivi tulee voimaan, tai 31 päivänä joulukuuta 2009, sen
   mukaan, kumpi päivä on aikaisempi. ”
                                                 2 artikla
   Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
   Tehty Brysselissä
                                                  Neuvoston puolesta
                                                  Puheenjohtaja
FI                                                   5                                              FI


Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (Kodifioitu toisinto)