               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.5.2016
            COM(2016) 282 final
            2016/0147(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevalla alueellisella yleissopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta, joka koskee Georgian hakemusta tulla kyseisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevassa alueellisessa yleissopimuksessa
                  1
                (jäljempänä ’yleissopimus’) vahvistetaan sopimuspuolten välillä tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten nojalla kaupan kohteena olevien tavaroiden alkuperää koskevat määräykset.

               Yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että kolmannesta osapuolesta voi tulla yleissopimuksen sopimuspuoli, jos hakijamaalla tai -alueella on voimassa oleva vapaakauppasopimus, jossa vahvistetaan etuuskohteluun oikeuttavat alkuperäsäännöt vähintään yhden sopimuspuolen kanssa. Yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että yleissopimuksessa ’kolmannella osapuolella’ tarkoitetaan kaikkia naapurimaita tai alueita, jotka eivät ole sopimuspuolia.

               Georgia toimitti yleissopimukseen liittymistä koskevan kirjallisen hakemuksen yleissopimuksen tallettajalle (EU:n neuvoston pääsihteeristö) 23. syyskuuta 2015.

               Georgian viranomaiset vahvistavat, että Georgialla on vapaakauppasopimus EU:n ja Turkin kanssa, jotka ovat sopimuspuolia. Tämän vuoksi Georgia täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa vahvistetun edellytyksen sopimuspuoleksi tulemiselle.

               Hakemus olisi tämän vuoksi toimitettava yleissopimuksen sekakomitealle yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti päätöksen tekemiseksi Georgian kutsumisesta liittymään yleissopimukseen. Neuvoston olisi vahvistettava sekakomiteassa esitettävä EU:n kanta.

               Komission mukaan Georgian liittyminen ei edellytä mitään yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja siirtymätoimenpiteitä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               •Sääntelytavan valinta

               Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Yleissopimuksen sopimuspuolille ja jäsenvaltioille ilmoitettiin hakemuksesta yleissopimuksen sekakomitean 25. marraskuuta 2015 pidetyssä kokouksessa.

               •
                     Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.

               •
                     Vaikutustenarviointi

               Vaikutustenarviointia ei myöskään ollut tarpeen toteuttaa, koska ainoa edellytys kolmannen osapuolen liittymiselle yleissopimukseen on se, että sillä on voimassa oleva vapaakauppasopimus vähintään yhden yleissopimuksen sopimuspuolen kanssa.

               2016/0147 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevalla alueellisella yleissopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta, joka koskee Georgian hakemusta tulla kyseisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskeva alueellinen yleissopimus
                  2
               , jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2012.

               (2)Yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että kolmannesta osapuolesta voi tulla yleissopimuksen sopimuspuoli, jos hakijamaalla tai -alueella on voimassa oleva vapaakauppasopimus, jossa vahvistetaan etuuskohteluun oikeuttavat alkuperäsäännöt vähintään yhden sopimuspuolen kanssa.

               (3)Georgia toimitti yleissopimukseen liittymistä koskevan kirjallisen hakemuksen yleissopimuksen tallettajalle 23 päivänä syyskuuta 2015.

               (4)Georgialla on voimassa oleva vapaakauppasopimus kahden yleissopimuksen sopimuspuolen eli Turkin ja EU:n kanssa, ja se täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa vahvistetun edellytyksen sopimuspuoleksi tulemiselle.

               (5)Yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti sekakomitea tekee päätöksen kolmansille osapuolille esitettävistä kutsuista liittyä yleissopimukseen.

               (6)Unionin olisi äänestettävä sekakomiteassa sellaisen päätöksen puolesta, jolla Georgia kutsutaan liittymään yleissopimukseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevalla alueellisella yleissopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävä Euroopan unionin kanta, joka koskee Georgian hakemusta tulla kyseisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi, perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen.

               Unionin edustajat sekakomiteassa voivat sopia päätösluonnokseen tehtävistä vähäisistä muutoksista ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Kun sekakomitean päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

                     (2)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.5.2016
            COM(2016) 282 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevalla alueellisella yleissopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta, joka koskee Georgian hakemusta tulla kyseisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus neuvoston päätökseksi

               etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevalla alueellisella yleissopimuksella perustetussa sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta, joka koskee Georgian hakemusta tulla kyseisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

               LISÄYS

               Luonnos
               etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan ALUEELLISEN YLEISSOPIMUKSEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o

               annettu

               Georgian hakemuksesta tulla etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen sopimuspuoleksi

               Sekakomitea, joka

               ottaa huomioon etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’yleissopimus’,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että kolmannesta osapuolesta voi tulla yleissopimuksen sopimuspuoli, jos hakijamaalla tai alueella on voimassa oleva vapaakauppasopimus, jossa vahvistetaan etuuskohteluun oikeuttavat alkuperäsäännöt vähintään yhden sopimuspuolen kanssa.

               (2)Georgia toimitti yleissopimukseen liittymistä koskevan kirjallisen hakemuksen yleissopimuksen tallettajalle 23 päivänä syyskuuta 2015.

               (3)Georgialla on voimassa oleva vapaakauppasopimus kahden yleissopimuksen sopimuspuolen kanssa, ja se täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa vahvistetun edellytyksen sopimuspuoleksi tulemiselle.

               (4)Yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrätään, että sekakomitea tekee päätöksen kolmansille osapuolille esitettävistä kutsuista liittyä yleissopimukseen,

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1 artikla

               Georgia kutsutaan liittymään etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                  Sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.


				|

		52011PC0339

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/008 AT/AT&S, Itävalta) /* KOM/2011/0339 lopull. */

			   	PERUSTELUT
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja
moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin,
neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan
globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustomekanismin avulla käyttöön
vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen
asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.
Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen
sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston
perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].
Itävalta toimitti 11. maaliskuuta 2010 EGR:n
rahoitustukea koskevan hakemuksen EGF/2010/008 AT/AT&S
työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu Itävallan AT&S:ssä
(Austria Technologie & Systemtechnik Aktiengesellschaft).
Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti
komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti
siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen
saamiseksi täyttyvät.
HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI
 Keskeiset tiedot: ||
 EGR-viitenumero || EGF/2010/008
 Jäsenvaltio || Itävalta
 2 artikla || c alakohta – poikkeukselliset olosuhteet
 Ensisijainen yritys || AT&S (Austria Technologie & Systemtechnik Aktiengesellschaft)
 Toimittajat ja jatkojalostajat || 0
 Viiteajanjakso || 1.9.2009 – 31.12.2009
 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 15.9.2009
 Hakemuksen päivämäärä || 11.3.2010
 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 167
 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 0
 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 167
 Tuen kohteena olevat vähennetyt työntekijät || 74
 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 1 806 658
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset[3] euroina   || 72 000
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 3,8
 Kokonaisbudjetti euroina || 1 878 658
 EGR:n tuki euroina (65 %) || 1 221 128
1.
Hakemus esitettiin komissiolle 11. maaliskuuta
2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 22. helmikuuta 2011 asti.
2.
Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006
2 artiklan c alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen
edellytykset, ja se tehtiin asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen
viikon määräajassa.
Yhteys työntekijävähennysten ja
globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten
muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä
3.
Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja
globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten
muutosten välillä Itävalta toteaa, että painettujen piirilevyjen[4] tuotanto Euroopassa on jo jonkin aikaa
seurannut samaa suuntausta kuin Euroopan matkapuhelinala – massatuotantoa
ollaan siirtämässä matalan palkkatason talouksiin lähinnä Aasiassa ja eritoten
Kiinaan. Suuri osa matkapuhelimista ja mobiililaitteista valmistetaan Aasiassa,
ja lähes kolme neljäsosaa maailman painettujen piirilevyjen volyymista
valmistetaan siellä (läheisyystekijä). Itävalta toteaa lisäksi, että
hyväksymällä useita EGR-hakemuksia matkapuhelinalalla komissio on jo aiemmin tunnustanut,
että tällainen tuotantokapasiteetin siirtäminen merkitsee maailmankaupan
rakenteellista muutosta.
4.
Itävalta tukeutuu Saksassa toimivan painettujen
piirilevyjen alan yhdistyksen (Verband der Leiterplattenindustrie, VdL)
toukokuussa 2009 julkaisemaan markkinatutkimukseen, jonka mukaan painettujen
piirilevyjen tuotantomäärä laski Euroopassa 10,8 prosenttia vuonna 2008
edelliseen vuoteen verrattuna. Lasku oli vähäisempää (-5,4 prosenttia)
Kaakkois-Aasiassa, Kiina mukaan luettuna, samoin kuin koko maailmassa (-4,8
prosenttia). Eurooppalaisten painettujen piirilevyjen valmistajien määrä laski
333:sta vuonna 2007 307:ään vuonna 2008.
5.
AT&S on johtavia painettujen piirilevyjen
valmistajia ja Euroopan suurimpia tuottajia. Sillä on useita tuotantoyksikköjä
Itävallassa (Leoben/Steiermark, Fehring/Steiermark, Klagenfurt/Kärnten) ja
Kiinassa (Shanghain tehdas vuodesta 2002), Intiassa (Nanjangudin tehdas
vuodesta 1999) sekä Koreassa (Ansanin tehdas vuodesta 2006).
Piirilevyjen kysynnän romahdettua (-40 prosenttia
tilikaudella 2008/2009 verrattuna edelliseen vuoteen) AT&S päätti
marraskuussa 2008 siirtää kaiken painettujen piirilevyjen tuotantonsa
Leobenista Shanghaihin, mistä oli seurauksena laajakantoinen toiminnan
supistaminen Steiermarkin tuotantoyksikössä ja työntekijävähennysten aalto yli
vuoden ajan. Itävallassa on säilytetty vain pienten ja keskisuurten erien
valmistus lähinnä EU:n auto- ja muiden teollisuusalojen tarpeisiin.
Työntekijävähennysten määrän ja 2
artiklan c alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen
6.
Itävallan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o
1927/2006 2 artiklan c alakohdan toimintakriteeriin. Hakijat voivat kyseisen
säännöksen nojalla poiketa 2 artiklan a ja b alakohdan vaatimuksista pienillä
työmarkkinoilla tai poikkeuksellisissa olosuhteissa, jos vähentämisillä on
vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen talouteen. Hakijan on tässä
tapauksessa täsmennettävä, mitä pääasiallisista tukikelpoisuusvaatimuksista sen
hakemus ei täytä eli mistä vaatimuksesta se hakee poikkeusta.
Itävallan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että sen
hakemuksessa poiketaan 2 artiklan a alakohdasta, jonka mukaan tavanomainen
kynnysmäärä on vähintään 500 vähennettyä työntekijää neljän kuukauden aikana.
7.
Hakemuksessa todetaan, että AT&S:n Leobenin
tuotantoyksikössä vähennettiin 167 työntekijää neljän kuukauden
viiteajanjakson aikana eli 1. syyskuuta 2009–31. joulukuuta 2009 ja että
kaikki työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2
artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti.
Työntekijävähennysten pidempää ketjua Leobenin
tuotantoyksikössä kuvataan hakemuksessa seuraavasti: 298 työntekijää
vähennettiin joulukuun puolivälissä 2008, 167 työntekijää neljän kuukauden
viiteajanjaksolla syyskuulta joulukuulle 2009 ja 138 tilapäistä työntekijää
ennen heidän sopimustensa päättymistä marraskuun 2008 ja elokuun 2009 välisenä
aikana. Yhteensä työntekijöitä vähennettiin kolmentoista ja puolen kuukauden
aikana 603. Vuonna 2006 oli lisäksi menetetty 200 työpaikkaa, kun noin 50 kilometrin
päässä Leobenista sijaitseva AT&S:n Fohndorfin tuotantoyksikkö suljettiin.
AT&S ilmoitti joukkoirtisanomisia koskevat suunnitelmansa Itävallan
viranomaisille eri ajankohtina Itävallan varhaisvaroitusjärjestelmässä
(Frühwarnsystem) ilmoittamiselle asetettujen määräaikojen mukaisesti
(Arbeitsmarktförderungsgesetz/AMFG -lain 45 a §). Itävallan lainsäädännön mukaan sovellettavien ilmoittamista
koskevien sääntöjen vuoksi ei ollut mahdollista laatia kaikkia näitä
työntekijöitä koskevaa yhdistettyä EGR-hakemusta.
8.
Itävallan viranomaisten mukaan Leobenin tilanne on
erittäin huono. Alueen työttömyysaste nousi +51,6 prosenttia elokuussa 2009
edelliseen vuoteen verrattuna, ja saatavilla on vain vähän työpaikkoja
(1 746 henkilöä oli rekisteröity työttömiksi mutta avoimia työpaikkoja oli
vain 180). Itävallan mukaan AT&S:n työntekijävähennyksillä on merkittävä
vaikutus Leobenin alueeseen ja sitä ympäröivään Östliche Obersteiermarkin NUTS
III -alueeseen, koska markkinat eivät tarjoa riittävästi työllistymismahdollisuuksia
työntekijöille, joista monet ovat yrityksen kouluttamia mutta vähäisen
ammattitaidon omaavia. Kyseisellä NUTS III ‑alueella on haasteena lisäksi
keskimääräistä suurempi väestön vähentyminen ja keskimääräistä suurempi
ikääntyvän väestön osuus. Hakija toteaa lisäksi, että Steiermarkin (NUTS II
-taso) pitkäaikaistyöttömyysaste on yleisesti ottaen kansallista keskiarvoa
suurempi ja että Steiermarkin alueen BKT on kansallisen keskiarvon alapuolella.
9.
Steiermarkiin ovat vaikuttaneet myös muut
työntekijöiden joukkovähennykset, joista komissiolle on toimitettu
EGR-tukihakemukset: 744 työntekijävähennystä yhdeksän kuukauden aikana
autoteollisuudessa (EGF/2009/009, jonka budjettivallan käyttäjä hyväksyi vuonna
2009, EUVL L 347, 24.12.2009), ja 476 työntekijävähennystä yhdeksän kuukauden
aikana metallien jalostuksen alalla (hakemus EGF/2010/007, jota koskeva
erillinen komission ehdotus on valmisteilla).
10.
Komission yksiköt katsovat, että kyseiset 167
työntekijävähennystä sekä samasta syystä ennen tätä neljän kuukauden
viiteajanjaksoa toteutetut vähennykset vaikuttavat merkittävästi paikallistason
ja NUTS III -tason työllisyyteen ja talouteen ja että joukkovähennyksiä
koskevien Itävallan ilmoittamissääntöjen erityisluonne huomioon ottaen
asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan c alakohdassa esitetyt poikkeukselliset
olosuhteet täyttyvät.
Selvitys työntekijävähennysten
ennakoimattomasta luonteesta
11.
Itävalta mainitsi hakemuksessaan, että tämän
suuruusluokan työntekijävähennykset eivät olleet ennakoitavissa huolimatta
siitä, että painettujen piirilevyjen massatuotannon siirtyminen Aasiaan on
ollut jo jonkin vuoden ajan havaittavissa oleva suuntaus. AT&S oli alun
perin aikonut säilyttää painettujen piirilevyjen tiettyjen huipputeknologiaan
kuuluvien osien tuotannon Itävallassa. Tämä ei kuitenkaan lopulta toteutunut,
mihin olivat syynä vuosien 2008 ja 2009 pahentunut rahoitus- ja taloustilanne
(muun muassa ostohintoihin kohdistuva kasvanut paine), euroon nähden heikko
Yhdysvaltain dollari sekä palkkojen nousu Euroopan tehtaissa.
Tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä
yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä
12.
Hakemus koskee 167:ää irtisanottua työntekijää
yhdessä ainoassa yrityksessä eli AT&S:ssä (Austria Technologie &
Systemtechnik Aktiengesellschaft) neljän kuukauden viiteajanjakson aikana.
Näistä työntekijöistä 74 (44,3 prosenttia) on tuen kohteena
AT&S-Unternehmensstiftung-säätiön piirissä. Kyseessä on liittovaltion
direktiivissä AMF/18-2010 määritelty yritystyyppinen tukisäätiö.[5] Niistä työntekijöistä, jotka eivät liittyneet
säätiöön, osa löysi uuden työpaikan ja osa ei ollut kiinnostunut säätiöön
liittymisestä.
13.
Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella
seuraavasti:
 Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus
 Miehiä || 43 || 58,1
 Naisia || 31 || 41,9
 EU:n kansalaisia || 72 || 97,3
 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 2 || 2,7
 15–24-vuotiaita || 2 || 2,7
 25–54-vuotiaita || 65 || 87,8
 55–64-vuotiaita || 7 || 9,5
 Yli 64-vuotiaita || 0 || 0,0
14.
Tuen kohteena olevien työntekijöiden joukossa ei
ole sellaisia, joilla olisi pitkään jatkuneita terveysongelmia tai toimintarajoite.
15.
Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava:
 Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus
 Asiantuntijat || 22 || 29,7
 Toimistotyöntekijät || 3 || 4,1
 Prosessi- ja kuljetustyöntekijät || 49 || 66,2
16.
Itävalta on vahvistanut asetuksen (EY) N:o
1927/2006 7 artiklan mukaisesti, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon
sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n
toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea.
Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten
ja sidosryhmien kuvaus
17.
Työntekijävähennykset koskettavat Steiermarkin
(AT22) NUTS II -aluetta – eli yhtä Itävallan yhdeksästä osavaltiosta – sekä
NUTS III -tasolla Östliche Obersteiermarkia (AT 223) ja vielä tarkemmin
Leobenin aluetta, jonka tärkein kunta on Leobenin kaupunki. Steiermark on
teollisuusvoittoinen alue[6],
jonka talous riippuu olennaisesti muutamasta suuresta elektroniikka- ja
metallialan yrityksestä, kuten AT&S:stä ja Voestalpine-ryhmästä.
18.
Tärkeimmät sidosryhmät ovat Steiermarkin osavaltion
hallitus (Amt der Steiermärkischen Landesregierung), Steiermarkin ja Leobenin
alueen julkiset työvoimapalvelut (Landes- und Bezirksgeschäftsstellen des
Arbeitsmarktservice/AMS), Steiermarkin kauppakamari (Wirtschaftskammer
Steiermark), metalli-, tekstiili- ja elintarvikealan ammattijärjestö (Gewerkschaft
Metall-Textil-Nahrung), joka on mukana Itävallan ammattiyhdistysten
keskusliitossa (Österreichische Gewerkschaftsbund / ÖGB), sekä
Regionalmanagement Obersteiermark Ost GmbH, joka on yksi Itävallan
aluehallintoelimistä, joka edistää kestävän aluepolitiikan kehitystä.
Työntekijävähennysten odotettu vaikutus
paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen
19.
AT&S oli joulukuulle 2008 asti alueen suurin
työnantaja. Itävalta totesi, että nämä 167 työntekijävähennystä neljän
kuukauden aikana sekä yrityksen irtisanomiset viiteajanjaksoa edeltävien
kuukausien aikana (lueteltu kohdassa 7) aiheuttavat paikallisille ja
alueellisille työmarkkinoille suuria paineita.
Itävallan viranomaiset selittivät Statistik
Austrian ja Leobenin julkisten työvoimapalvelujen tietojen pohjalta, että
AT&S:n työntekijävähennyksillä on merkittävä vaikutus Leobenin alueeseen ja
sitä ympäröivään NUTS III -alueeseen, koska irtisanotut työntekijät eivät löydä
markkinoilta riittävästi työllistymismahdollisuuksia. Useat näistä työntekijöistä
ovat vähän koulutettuja ja saaneet yrityksessä koulutuksen tiettyyn
työtehtävään. Leobenin työttömyysaste nousi +51,6 prosenttia elokuussa 2009
edelliseen vuoteen verrattuna (1 746 henkilöä oli rekisteröity työttömiksi
mutta avoimia työpaikkoja oli vain 180). Alueen työttömyyden kasvu on näin
ollen rajumpaa kuin koko Steiermarkissa (+33,7 prosenttia) ja maassa (+30
prosenttia). Kyseisellä NUTS III -alueella on haasteena lisäksi keskimääräistä
suurempi väestön vähentyminen ja keskimääräistä suurempi ikääntyvän väestön
osuus. Hakija toteaa lisäksi, että Steiermarkin (NUTS II -taso)
pitkäaikaistyöttömyysaste on yleisesti ottaen kansallista keskiarvoa suurempi
ja että Steiermarkin alueen BKT on kansallisen keskiarvon alapuolella (vuoden
2006 luvut).[7]
Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu
yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä
toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa
20.
Seuraavat ehdotetut toimenpiteet muodostavat
yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on
74:n kohteena olevan työntekijän integroituminen uudelleen työmarkkinoille.
Toimenpiteitä tarjotaan työntekijöille AT&S-Unternehmensstiftungin kautta.
Kyseessä on yritystyyppinen tukisäätiö, joka perustettiin tammikuussa 2009
osana yrityksen sosiaalista suunnitelmaa työmarkkinaosapuolten kesken vuoden
2008 lopulla käytyjen neuvottelujen tuloksena. Yksilöllisten toimenpiteiden
toteuttamisesta vastaa Team 4 Projektmanagement GmbH.
21.
Säätiöön liittyneitä 74:ää kohteena olevaa
työntekijää koskevia toimenpiteitä valvoo säätiön neuvosto, joka muodostuu
Steiermarkin julkisista työvoimapalveluista (AMS, Arbeitsmarktservice),
työnantajien ja työntekijöiden edustajista sekä Steiermarkin osavaltion
edustajista. Jälkimmäinen varmistaa lisäksi koordinoinnin muiden alueellisten
työvoimapalvelujen kanssa. Kunkin EGR:n yhteisrahoittaman toimenpiteen
mielekkyys työmarkkinoiden kannalta arvioidaan ja säätiön sääntöjen
(Stiftungsordnung) ja muun sovellettavan lainsäädännön noudattaminen
varmistetaan. Yksittäisten työntekijöiden kehitystä seurataan sen
varmistamiseksi, että ohjelman alkuvaiheessa sovittuja suunnitelmia
noudatetaan. Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n mukaisesti
työntekijöiden on osallistuttava toimintaan täysipäiväisesti.
–
Tiedotus ja liittyminen tukisäätiöön: Yleistä tiedotusta kaikille irtisanotuille työntekijöille.
Työntekijöillä on mahdollisuus hakea liittymistä säätiöön. Tästä toimenpiteestä
voi hyötyä 74 työntekijää.
–
Uraohjaus (kolme moduulia): Tästä toimenpiteestä voi hyötyä 73 työntekijää. Kesto rajataan
tavallisesti kuuteen viikkoon, mutta yksittäistapauksissa toimintaa on
mahdollista jatkaa enintään 12 viikkoa. Toiminta koostuu kolmesta moduulista:
pakollinen tarkastelu/profilointi, työnvälitys ja mahdollisuuksien mukaan
välitön integrointi avoimiin työpaikkoihin, ja muille osallistujille
realistisen ammatillisen urapolun kehittäminen. Viimeksi mainittua urapolkua
koskevat järjestelyt vahvistetaan työntekijän, tukisäätiön ja alueellisen AMS:n
allekirjoittamassa sopimuksessa, joka muodostaa perustan osallistujan
myöhemmälle toiminnalle tukisäätiössä.
–
Aktiivinen työnhaku:
Toimenpide kohdistuu ensinnäkin kaikkiin niihin osallistujiin, jotka eivät
ammatillisen suuntautumisen jälkeen halua hankkia korkeampaa pätevyyttä. Sitä
on kaavailtu 18 työntekijälle. Aktiivinen työnhaku toteutetaan tiiviissä
yhteistyössä alueellisen AMS:n kanssa, ja sen kesto on tavallisesti 14 viikkoa,
mutta sitä voidaan pidentää 22 viikkoon erityistapauksissa (esimerkiksi yli 50-vuotiaat
tai ne, joiden työkyky on heikentynyt). Työntekijät voivat hyödyntää
toimenpidettä myös sen jälkeen, kun he ovat saaneet koulutustoimenpiteet
päätökseen.
–
Yksilöllinen koulutus:
Tätä toimenpidettä on kaavailtu 73 työntekijälle, ja se voi kattaa kaikenlaisen
koulutuksen, jonka Steiermarkin julkiset työvoimapalvelut ovat hyväksyneet
toimenpideluettelossaan. AMS voi hyväksyä luettelon ulkopuolisia kursseja
tapauskohtaisesti, jos ne sopivat työntekijän sovittuun urapolkuun. Tarjolla on
esimerkiksi seuraavaa koulutusta: pidemmät opinnot, jotka johtavat korkeampaan
tutkintoon (ammattikorkeakoulu, yliopisto, korkeakoulu), perinteinen taitojen
kohentaminen työntekijän aiemmilla toiminta-aloilla (esim. esimieskoulutus)
sekä valmentava ammatillinen koulutus uranmuutoksen valmistelemiseksi esim.
terveysalalle. EGR:n ei tarvitse osallistua kaiken opiskelun ja ammatillisen
koulutuksen rahoitukseen, sillä osa siitä tarjotaan maksutta Itävallan
koulutusjärjestelmän puitteissa. Tapauksissa, joissa hyväksytty koulutusohjelma
kestää kauemmin kuin EGR:n täytäntöönpanokausi, AT&S, julkiset
työvoimapalvelut ja Steiermarkin osavaltio järjestävät yhdessä lisärahoituksen.[8]
–
Koulutus- ja työnhakuavustus[9]: Avustusta
maksetaan kaikille 74 työntekijälle ainoastaan sen aikaa, kun he osallistuvat
pätevyyden hankkimiseen ja aktiivisiin uudelleenintegroitumistoimiin
tukisäätiössä. Ensimmäisten kuuden kuukauden aikana kukin irtisanottu
työntekijä saa 350 euroa kuukaudessa ja tämän jälkeen 70 euroa kuukaudessa.
Tämä avustus yhdessä päivärahan kanssa ei saa ylittää työntekijän
työttömyysetuuden arviointiperustaa. Työttömyysetuudet keskeytetään siksi
aikaa, kun näitä koulutusavustuksia myönnetään.
–
Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin
osallistumisen aikana[10]: Avustusta maksetaan kaikille 74 työntekijälle ainoastaan sen aikaa,
kun he osallistuvat pätevyyden hankkimiseen ja aktiivisiin
uudelleenintegroitumistoimiin tukisäätiössä. Päivärahan ansiosta kukin
vähennetty työntekijä voi osallistua toimenpiteisiin tosissaan ja täysipäiväisesti.
Kustannukset työntekijää kohden kuukaudessa ovat 950 euroa. Tämä avustus
yhdessä koulutus- ja työnhakuavustuksen kanssa ei saa ylittää työntekijän
työttömyysetuuden arviointiperustaa. Työttömyysetuudet keskeytetään siksi
aikaa, kun näitä päivärahoja myönnetään.
22.
EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on
sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti,
kattavat valmistelu-, tiedotus- ja mainontatoimia sekä AT&S:n tukisäätiön
hallinnointi- ja valvontatoimia. Kaikki toimenpiteisiin osallistuvat kumppanit
sitoutuvat ilmoittamaan EGR-tuen. Säätiön hallinnointikulut lasketaan suhteessa
tosiasiallisten osallistujien määrään, eivätkä ne ole enemmän kuin 271 euroa
henkilöä kohden.
23.
Itävallan viranomaisten esittämät yksilölliset
palvelut ovat aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, jotka kuuluvat
asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin
toimiin. Itävallan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen
kokonaiskustannuksiksi 1 806 658 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta
aiheutuviksi kustannuksiksi 72 000 euroa (3,8 prosenttia
kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 221 128
euroa (65 prosenttia kokonaiskustannuksista).
 Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa)
 Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta)
 Tiedotus ja liittyminen tukisäätiöön || 74 || 300 || 22 200
 Uraohjaus – 3 moduulia (Berufsorientierung – 3 Module) || 73 || 1 000 || 73 000
 Jatkuva neuvonta ja aktiivinen työnhaku (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 18 || 1 000 || 18 000
 Yksilöllinen koulutus (Individuelle Qualifizierung) || 73 || 3 718 || 271 414
 Koulutus- ja työnhakuavustus (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 74 || 1 327,16 || 98 210
 Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin osallistumisen aikana (Schulungsarbeitslosengeld) || 74 || 17 889,65 || 1 323 834
 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä ||   || 1 806 658
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta)
 Valmistelutoimet ||   || 10 000
 AT&S:n tukisäätiön hallinnointi (uudelleensijoitussäätiö) ||   || 20 000
 Tiedotus ja mainonta ||   || 10 000
 Valvontatoimet ||   || 32 000
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä ||   || 72 000
 Arvioidut kokonaiskustannukset ||   || 1 878 658
 EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) ||   || 1 221 128
24.
Itävalta vahvistaa, että edellä kuvatut
toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa
ja että päällekkäisrahoitus on suljettu pois. Tavoitteen 2 mukainen Itävallan
ESR-toimenpideohjelma keskittyy pitkäaikaistyöttömiin, kun taas EGR pyrkii
auttamaan työntekijöitä välittömästi heidän irtisanomisensa jälkeen. Näin ollen
näiden kahden rahaston välillä ei ole päällekkäisyyksiä.
Päivämäärä(t), jolloin yksilöllisten
palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus
aloittaa
25.
Itävalta aloitti EGR:n yhteisrahoitusta varten
ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen
tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 15. syyskuuta 2009, jolloin
ensimmäiset työntekijät liittyivät tukisäätiöön. Tästä päivämäärästä alkaa sen
vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti
myönnettävää apua.
Menettelyt työmarkkinaosapuolten
kuulemiseksi
26.
Vuoropuhelu työmarkkinaosapuolten kanssa siitä,
miten työpaikkojen menetysten vaikutusta voidaan lieventää asianomaisten
työntekijöiden osalta, alkoi, kun AT&S ilmoitti suunnitelluista
työntekijävähennyksistä Itävallan viranomaisille Itävallan
varhaisvaroitusjärjestelmän (Frühwarnsystem) mukaisesti. AT&S:n
toteuttamisvälineen allekirjoittivat Steiermarkin kauppakamari ja metalli-,
tekstiili- ja elintarvikealan ammattijärjestö (5.2.2009 ja 23.7.2009).
27.
Itävalta selitti lisäksi, että Itävallan
työmarkkinaosapuolten yhteistyö on enimmäkseen vapaamuotoinen vapaaehtoinen
järjestely, jota ei säännellä lailla.[11]
Ainoastaan silloin, kun yritykset päättävät osallistua erityisiin
työmarkkinatoimenpiteisiin, niihin sovelletaan julkisten työvoimapalvelujen
(AMS) sääntöjä. Tämän hakemuksen kohteena olevat työntekijävähennykset
pohjautuvat yritysneuvostojen sopimuksiin (Betriebsvereinbarungen) eivätkä koko
alalle neuvoteltuihin työehtosopimuksiin.
Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia
kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla
28.
Itävallan viranomaisten hakemuksessa ja
täydentävissä tiedoissa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o
1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä:
·      vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata
toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön
tai työehtosopimusten nojalla;
·      osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä
työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen;
·      vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille
saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät
29.
Itävalta on ilmoittanut komissiolle, että
kansallisen yhteisrahoituksen järjestävät AT&S (47 prosenttia),
Steiermarkin julkiset työvoimapalvelut AMS (38,5 prosenttia) ja Steiermarkin
osavaltio (14,5 prosenttia). Jos EGR:n tuki myönnetään, kohteena olevien
työntekijöiden itsensä järjestämää rahoitusta (2 500 euroa työntekijää
kohden) pidetään ennakkomaksuna, jonka tukisäätiö maksaa heille takaisin.
30.
Itävalta on vahvistanut, että rahoituksen
hallinnoinnista vastaa sama elin, joka hallinnoi ESR:ää: liittovaltion
työvoima-, sosiaali- ja kuluttajansuojaministeriön (BMASK eli Bundesministerium
für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) yksikkö VI/INT/9 toimii
hallintoviranomaisena ja maksupalveluna. EGR:n varainhoidon valvonnasta
vastaava viranomainen on eri kuin ESR:n osalta: BMASK:n yksikkö VI/S/5a hoitaa
tämän tehtävän EGR:n osalta. Yksilöllisten palvelujen koordinoitua pakettia
toteuttaa AT&S-Unternehmensstiftung/Team 4 Projektmanagement GmbH, jota
valvovat julkiset työvoimapalvelut (AMS). Lisäksi BMASK saa teknistä tukea taholta,
joka vastaa lisäksi ensimmäisen tason valvonnasta. Kaikki tärkeimmät
järjestelyt ja velvoitteet on vahvistettu kirjallisissa sopimuksissa.
Rahoitus
31.
Itävallan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että
EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille
1 221 128 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista.
Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Itävallan
toimittamiin tietoihin.
32.
Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen
enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti
samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan
liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä
mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a.
33.
Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25
prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi
vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12
artiklan 6 kohdassa edellytetään.
34.
Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen
käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn
17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n
käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä
budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen
asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle
budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan
käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous.
35.
Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa
koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2011 talousarvioon
17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.
Maksumäärärahojen lähteet
36.
Euroopan globalisaatiorahastoa koskevassa
budjettikohdassa 04.0501 on edelleen käytettävissä 8 523 405 euroa
sen jälkeen, kun molemmat budjettivallan käyttäjät ovat hyväksyneet kaksi päätöstä,
joiden yhteissumma on 777 390 euroa, ja ottaen huomioon parhaillaan
budjettivallan käyttäjän käsiteltävinä olevat neljä tapausta, jotka koskevat
yhteensä 38 308 155:tä euroa. Tämän hakemuksen kohteena olevat 1 221 128
euroa katetaan tästä käytettävissä olevasta määrästä.
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
Euroopan globalisaatiorahaston varojen
käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta
varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin,
neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
(hakemus EGF/2010/008 AT/AT&S, Itävalta)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottavat huomioon talousarviota koskevasta
kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006
tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten
sopimuksen[12] ja
erityisesti sen 28 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston
perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[13]
ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen[14]
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Euroopan globalisaatiorahasto,
jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka on
vähennetty globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien
rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille
uudelleen integroitumisessa.
(2)       EGR:n toimialaa laajennettiin
niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta
tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka on vähennetty
maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.
(3)       Toukokuun 17 päivänä 2006
tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön
vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.
(4)       Itävalta esitti 11 päivänä
maaliskuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi AT&S-yrityksen
työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja
22 päivään helmikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006
10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten
mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön
1 221 128 euroa.
(5)       EGR:stä olisi sen vuoksi
otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Itävallan hakemuksen
perusteella,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan käyttöön
1 221 128 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana
varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.
2 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin
virallisessa lehdessä.
Tehty [Brysselissä/Strasbourgissa] […] päivänä
[…]kuuta […].
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.
[2]               EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.
[3]               Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen
kohdan mukaisesti.
[4]               Painettu piirilevy on elektroniikan komponentti, jota
tarvitaan monella elektroniikkateollisuuden osa-alueella, kuten elektroniikka-
ja tietokoneteollisuudessa (matkapuhelimet, digitaalikamerat jne.),
lääkinnällisissä laitteissa ja autoteollisuudessa.
[5]               Itävallan
tukisäätiöt ovat aktiivisen työvoimapolitiikan väline, jolla parannetaan
työnhakijoiden asemaa työmarkkinoilla. Ne perustuvat lakiin
Arbeitslosenversicherungsgesetz (§ 18) ja työmarkkinapalveluiden (AMS) antamiin
täytäntöönpanodirektiiveihin. Viimeisin AMS:n direktiivi on saatavilla
osoitteessa http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[6]               Itävallan neljä teollisuusvoittoista osavaltiota ovat
Steiermark, Niederösterreich, Oberösterreich ja Vorarlberg.
[7]               Tiedot on saatu hakemuksen EGF/2010/007 AT
Steiermark-Niederösterreich yhteydessä.
[8]               Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
mukaan työntekijän osallistuminen säätiöön on rajattu 156 viikkoon (kolme
vuotta), mutta sitä on mahdollista jatkaa 209 viikkoon (neljä vuotta)
erityistapauksissa (yli 50-vuotiaat tai ne, jotka osallistuvat pitempään
koulutusohjelmaan).
[9]               Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
pohjalta.
[10]             Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
pohjalta.
[11]             ÖGB:n verkkosivusto osoitteessa http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf.
[12]             EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.
[13]             EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.
[14]             EUVL C […], […], s. […].