               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.10.2018
            COM(2018) 669 final
            2018/0340(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä vuoden 2018 kolmannesta maksuerästä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Tässä ehdotuksessa on kyse luonnoksesta neuvoston päätökseksi, joka koskee jäsenvaltioiden suoritettavaksi vuonna 2018 tulevien Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoitusosuuksien kolmatta maksuerää.

                  Yhdennentoista EKR:n ja muiden vielä avoinna olevien EKR:ien (eli kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n) varojen hallinnointiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

                  – Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä voimassa oleva kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
                     1
                  ;

                  – neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille
                     2
                  , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’; ja

                  – neuvoston asetus (EU) 2015/323 yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta
                     3
                  , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’.

                  Edellä mainitut asiakirjat sisältävät jäsenvaltioiden monivuotiset sitoumukset EKR:n tukemisesta taloudellisesti. Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään jäsenvaltioiden säännöllisistä rahoitusosuuksista EKR:n varainhoitotilille ennalta määritettyjen rahoitussitoumusten mukaisesti. Säännölliset rahoitusosuudet tulevat maksettaviksi teknisillä neuvoston päätöksillä, joilla pannaan täytäntöön aikaisemmin päätetyt rahoitussitoumukset.

                  Sen vuoksi kaikkia perusteluosan otsikoita ei sovelleta tämänkaltaisiin säännöllisiin rahoitusosuuksien maksupyyntöihin.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ks. 1 kohta. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ks. 1 kohta. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Sisäisen sopimuksen
                     4
                   7 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden rahoitusosuudet yhdenteentoista EKR:ään on hyväksyttävä neuvoston päätöksellä määräenemmistöllä.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21 artiklan 7 kohdan mukaisesti ehdotuksessa määritetään erikseen komission hallinnoima määrä ja Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoima määrä.

                  EIP on yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 52 artiklan mukaisesti toimittanut komissiolle ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista maksusitoumuksista ja maksuista.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmista EKR:ista käytettävissä olevat määrät aikajärjestyksessä. Koska kaikista aiemmista EKR:istä käytettävissä olevat määrät on käytetty komission osalta kokonaisuudessaan, tässä ehdotuksessa esitetyt rahoitusosuuksien maksupyynnöt koskevat yhdennestätoista EKR:stä käytettävissä olevia määriä.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti neuvosto päättää komission ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on sen esittänyt.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos jäsenvaltio ei suorita rahoitusosuutensa eriä määräajassa, maksamattomalta määrältä peritään korko; koronmaksua koskevista yksityiskohdista säädetään samassa artiklassa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ks. 1 kohta. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ks. 1 kohta. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet.

               •Toimintatavan valinta

                  Ks. 1 kohta. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet.

               2018/0340 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä vuoden 2018 kolmannesta maksuerästä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille
                  5
               , jäljempänä ’sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 2 päivänä maaliskuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/323
                  6
               , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 21 artiklan 5 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio esittää viimeistään 10 päivänä lokakuuta 2018 ehdotuksen, jossa ilmoitetaan a) vuoden 2018 rahoitusosuuden kolmannen erän määrä ja b) vuoden 2018 rahoitusosuuden tarkistettu vuotuinen määrä siinä tapauksessa, että rahoitusosuus ei vastaa todellisia tarpeita.

               (2)Euroopan investointipankki on yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 52 artiklan mukaisesti toimittanut komissiolle ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.

               (3)Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille määrätyt määrät. Tästä syystä olisi esitettävä yhdennentoista EKR:n puitteissa maksupyyntö, joka koskee Euroopan komissiolle tarkoitettua osuutta.

               (4)Neuvosto hyväksyi 9 päivänä heinäkuuta 2018 Euroopan komission ehdotuksesta päätöksen (EU) 2018/965, jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden EKR:ään suorittamien rahoitusosuuksien vuotuisesta määrästä varainhoitovuonna 2018 Euroopan komissiolle suoritettavaksi osuudeksi 4 250 000 000 euroa ja Euroopan investointipankille suoritettavaksi osuudeksi 250 000 000 euroa,
                  7

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan kehitysrahaston vuoden 2018 rahoitusosuuksien kolmannet erät, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava Euroopan komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään tämän päätöksen liitteessä olevassa taulukossa.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (2)

                        EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (3)

                        EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17–38.

                     (4)

                        Neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille.

                     (5)

                        EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (6)

                        EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17–38.

                     (7)

                        EUVL L 172, 9.7.2018, s. 4–5.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.10.2018
            COM(2018) 669 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä vuoden 2018 kolmannesta maksuerästä

               LIITE

                        JÄSENVALTIOT

                        Osuus 10. EKR:stä (%)

                        Osuus 11. EKR:stä (%)

                        Vuoden 2018 kolmas erä (euroa)

                        Yhteensä

                        Komissio

                        EIP

                        11. EKR

                        10. EKR

                        BELGIA

                        3,53

                        3,24927

                        29 243 430,00

                        0,00

                        29 243 430,00

                        BULGARIA

                        0,14

                        0,21853

                        1 966 770,00

                        0,00

                        1 966 770,00

                        TŠEKKI

                        0,51

                        0,79745

                        7 177 050,00

                        0,00

                        7 177 050,00

                        TANSKA

                        2,00

                        1,98045

                        17 824 050,00

                        0,00

                        17 824 050,00

                        SAKSA

                        20,50

                        20,57980

                        185 218 200,00

                        0,00

                        185 218 200,00

                        VIRO

                        0,05

                        0,08635

                        777 150,00

                        0,00

                        777 150,00

                        IRLANTI

                        0,91

                        0,94006

                        8 460 540,00

                        0,00

                        8 460 540,00

                        KREIKKA

                        1,47

                        1,50735

                        13 566 150,00

                        0,00

                        13 566 150,00

                        ESPANJA

                        7,85

                        7,93248

                        71 392 320,00

                        0,00

                        71 392 320,00

                        RANSKA

                        19,55

                        17,81269

                        160 314 210,00

                        0,00

                        160 314 210,00

                        KROATIA

                        0,00

                        0,22518

                        2 026 620,00

                        0,00

                        2 026 620,00

                        ITALIA

                        12,86

                        12,53009

                        112 770 810,00

                        0,00

                        112 770 810,00

                        KYPROS

                        0,09

                        0,11162

                        1 004 580,00

                        0,00

                        1 004 580,00

                        LATVIA

                        0,07

                        0,11612

                        1 045 080,00

                        0,00

                        1 045 080,00

                        LIETTUA

                        0,12

                        0,18077

                        1 626 930,00

                        0,00

                        1 626 930,00

                        LUXEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        2 295 810,00

                        0,00

                        2 295 810,00

                        UNKARI

                        0,55

                        0,61456

                        5 531 040,00

                        0,00

                        5 531 040,00

                        ΜΑLTA

                        0,03

                        0,03801

                        342 090,00

                        0,00

                        342 090,00

                        ALANKOMAAT

                        4,85

                        4,77678

                        42 991 020,00

                        0,00

                        42 991 020,00

                        ITÄVALTA

                        2,41

                        2,39757

                        21 578 130,00

                        0,00

                        21 578 130,00

                        PUOLA

                        1,30

                        2,00734

                        18 066 060,00

                        0,00

                        18 066 060,00

                        PORTUGALI

                        1,15

                        1,19679

                        10 771 110,00

                        0,00

                        10 771 110,00

                        ROMANIA

                        0,37

                        0,71815

                        6 463 350,00

                        0,00

                        6 463 350,00

                        SLOVENIA

                        0,18

                        0,22452

                        2 020 680,00

                        0,00

                        2 020 680,00

                        SLOVAKIA

                        0,21

                        0,37616

                        3 385 440,00

                        0,00

                        3 385 440,00

                        SUOMI

                        1,47

                        1,50909

                        13 581 810,00

                        0,00

                        13 581 810,00

                        RUOTSI

                        2,74

                        2,93911

                        26 451 990,00

                        0,00

                        26 451 990,00

                        YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

                        14,82

                        14,67862

                        132 107 580,00

                        0,00

                        132 107 580,00

                        EU-28 YHTEENSÄ

                        100,00

                        100,00

                        900 000 000,00

                        0,00

                        900 000 000,00


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.10.2018
            COM(2018) 682 final
            2018/0351(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannastaETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamiseen(Omnibus II)
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella (joka on ehdotetun neuvoston päätöksen liitteenä) on tarkoitus muuttaa ETA-sopimuksen liitettä IX (Rahoituspalvelut) siten, että Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) toimivaltuuksien osalta annettu direktiivi 2014/51/EU
                  1
                otetaan osaksi ETA-sopimusta.

               Liitteenä olevassa ETA:n sekakomitean päätösluonnoksessa olevat mukautukset eivät ole pelkästään neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 mukaisia teknisiä mukautuksia. Näin ollen neuvosto vahvistaa unionin kannan.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella laajennetaan jo voimassa oleva EU:n politiikka koskemaan ETA:n EFTA-valtioita (Norja, Islanti ja Liechtenstein).

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               EU:n säännöstön laajentaminen koskemaan ETA:n EFTA-valtioita ottamalla ne osaksi ETA-sopimusta toteutetaan sopimuksen tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti. ETA-sopimuksen tavoitteena on perustaa dynaaminen ja yhdenmukainen Euroopan talousalue, joka perustuu yhteisiin sääntöihin ja yhdenvertaisiin kilpailun edellytyksiin.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               ETA-sopimuksen osaksi otettava lainsäädäntö perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50, 53, 62 ja 114 artiklaan.

               Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  2
                1 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               Euroopan ulkosuhdehallinto ja komission yksiköt toimittavat ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen neuvostolle hyväksyttäväksi unionin kantana. Euroopan ulkosuhdehallinto toivoo voivansa esittää sen ETA:n sekakomiteassa mahdollisimman pian.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistaminen, vaan se voidaan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

                  Tässä EU:n säännöstön ottamisessa osaksi ETA-sopimusta noudatetaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2894/94, jossa vahvistetaan noudatettu menettelytapa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

               ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti valittu säädöstyyppi on ETA:n sekakomitean päätös. ETA:n sekakomitea varmistaa ETA-sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ja toiminnan. Tätä varten se tekee päätöksiä ETA-sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Edellä mainitun asiakirjan ottamisella osaksi ETA-sopimusta ei odoteta olevan talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               Ei sovelleta.

               2018/0351 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa
                  Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta
                  ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamiseen

                  (Omnibus II)

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50, 53, 62 ja 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  3
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  4
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen liitettä IX, joka sisältää määräyksiä rahoituspalveluista.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU
                  5
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (4)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä IX.

               (5)Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi sen vuoksi perustuttava tähän liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, direktiivien 2003/71/EY ja 2009/138/EY sekä asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) toimivaltuuksien osalta (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 1).

                     (2)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6–8.

                     (3)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, direktiivien 2003/71/EY ja 2009/138/EY sekä asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) toimivaltuuksien osalta (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 12.10.2018
            COM(2018) 682 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannastaETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamiseen(OMNIBUS II)

               LIITE

                  ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
                  N:o

               annettu 0.0.0,

               ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Direktiivien 2003/71/EY ja 2009/138/EY sekä asetusten (EY) N:o 1060/2009, (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) toimivaltuuksien osalta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU
                  1
                olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

               (2)Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä IX,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan ETA-sopimuksen liite IX seuraavasti:

               1.Muutetaan 1 kohta (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/138/EY) seuraavasti:

               i)lisätään luetelmakohta seuraavasti:

               ”–32014 L 0051: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014 (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 1)”;

               ii)lisätään mukautukset seuraavasti:

               ”k)Direktiivissä olevia viittauksia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1094/2010 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuihin vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen valtuuksiin on pidettävä tämän liitteen 31h kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kyseisen kohdan mukaisesti viittauksina EFTAn valvontaviranomaisen valtuuksiin, jotka koskevat EFTA-valtioita.

               l)Lisätään 52 artiklan 3 kohdassa ja 77 f artiklan 1 kohdassa ilmaisun ”neuvostolle” jälkeen ilmaisu ”, EFTAn valvontaviranomaiselle, EFTA-valtioiden pysyvälle komitealle”.

               m)Lisätään 65 a artiklassa ilmaisun ”vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen” jälkeen ilmaisu ”tai tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomaisen”.

               n)70 artiklassa viittauksilla Euroopan keskuspankkijärjestelmään (EKPJ) kuuluviin keskuspankkeihin ja EKPJ:ään kuuluviin keskuspankkeihin tarkoitetaan direktiivissä säädetyn lisäksi EFTA-valtioiden kansallisia keskuspankkeja.

                o)Korvataan EFTA-valtioiden osalta 138 artiklan 4 kohdassa ilmaisu ”vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen” ilmaisulla ”EFTAn valvontaviranomaisen”, ilmaisut ”vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen” ja ”Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen” ilmaisulla ”EFTAn valvontaviranomainen” ja ilmaisu ”vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen, tarvittaessa EJRK:aa kuultuaan, toteamilla” ilmaisulla ”EFTAn valvontaviranomaisen vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen luonnosten pohjalta, tarvittaessa EJRK:aa kuultuaan, toteamilla”.

               p)Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen ei saa vaihtaa EFTA-valtioilta saatuja tietoja 172 artiklan 4 kohdan e alakohdan tai 260 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisissa yhteistyöjärjestelyissä kolmansien maiden tai niiden viranomaisten kanssa ilman tiedot luovuttaneiden viranomaisten nimenomaista suostumusta, ja tiedot saa luovuttaa soveltuvin osin ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa.

               q)Korvataan 308 b artiklan 15 kohdassa EFTA-valtioiden osalta ilmaus ”23 päivänä toukokuuta 2014” ilmauksella ”(...) annetun ETA:n sekakomitean päätöksen N:o .../... [tämä päätös] voimaantulopäivänä”.”

               2.Lisätään 29b kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/71/EY), 31eb kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1060/2009) ja 31i kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010) luetelmakohta seuraavasti:

               ”–32014 L 0051: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014 (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 1)”.

               3.Lisätään 31h kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010) teksti seuraavasti:

               ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

               -32014 L 0051: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/51/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014 (EUVL L 153, 22.5.2014, s. 1)”.

               2 artikla

               Direktiivin 2014/51/EU islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan […], jos kaikki ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty*.

                  24 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä

                     ETA:n sekakomitean puolesta

                     Puheenjohtaja

                     ETA:n sekakomitean
                     sihteerit

                     (1)

                        EUVL L 153, 22.5.2014, s. 1.

                     (2)
                  *
                        [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.10.2018
            COM(2018) 731 final
            2018/0379(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean 38. kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yleissopimuksen liitteen II ja liitteen III muutoksiin

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan unionin puolesta esitettävä kanta Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen pysyvän komitean 38. vuosittaista kokousta varten, siltä osin kuin on kyse suunnitelmasta hyväksyä päätös, joka koskee yleissopimuksen liitteen II ja liitteen III kahta muutosta. Kyseinen kokous pidetään Strasbourgissa, Ranskassa, 27.–30. marraskuuta 2018.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yleissopimus muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta

               Vuoden 1979 yleissopimuksen Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta (Bernin sopimus) (’sopimus’) tarkoituksena on suojella Euroopan luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä ja niiden elinympäristöä, varsinkin niitä, joiden suojelu vaatii usean valtion yhteistyötä. Kyseessä on hallitustenvälinen sopimus, joka on tehty Euroopan neuvoston johdolla. Sopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 1982. Euroopan yhteisö on ollut tämän sopimuksen sopimuspuoli 1. syyskuuta 1982 lähtien
                  1
               . Tällä hetkellä sopimuksella on 51 sopimuspuolta, mukaan lukien kaikki EU:n jäsenvaltiot.

               2.2.Pysyvä komitea

               Pysyvä komitea on yleissopimuksen päätösvaltaa käyttävä elin, jolla on valtuudet arvioida lajien suojelun tasoa ja tarvittaessa tarkistaa lajien luetteloa yleissopimuksen liitteissä. Pysyvän komitean tehtävät luetellaan sopimuksen 13–15 artiklassa. Pysyvä komitea kokoontuu vähintään kahden vuoden välein ja kun sopimuspuolten enemmistö sitä pyytää. Sen tavaksi on tullut kokoontua joka vuosi.

               Unionin kanta, joka koskee liitteisiin tehtäviä muutoksia, annetaan neuvoston päätöksellä, joka perustuu komission ehdotukseen.

               2.3.Pysyvän komitean suunniteltu säädös

               Strasbourgissa, Ranskassa 27.–30. marraskuuta 2018 järjestettävässä sopimuksen pysyvän komitean 38. vuosittaisessa kokouksessa on määrä hyväksyä päätös, joka koskee muutosta sopimuksen liitteeseen II ja liitteeseen III (’suunniteltu säädös’).

               Sopimuksen 17 artiklan mukaisesti sopimuspuolista kahden kolmasosan enemmistön pitää hyväksyä liitteiden muutos. Se tulee voimaan kaikkiin sopimuspuoliin nähden kolme kuukautta pysyvän komitean hyväksynnän jälkeen, jollei kolmannes sopimuspuolista ole ilmoittanut vastustavansa muutosta. Muutos tulee voimaan niihin sopimuspuoliin nähden, jotka eivät ole esittäneet vastalausetta.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on muuttaa sopimuksen liitettä II ja liitettä III sopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Sopimuksen liitteisiin on ehdotettu seuraavaa kahta muutosta:

               1) Sveitsi on ehdottanut suden (Canis lupus) suojelutason alentamista ja suden siirtämistä liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit – sääntely on mahdollista).

               Sveitsi perustelee ehdotusta sillä, että susien määrä Euroopassa on lisääntynyt voimakkaasti sen jälkeen, kun yleissopimus tuli voimaan, eikä laji enää tarvitse tiukkaa suojelua. Muutos mahdollistaisi susien hallinnan ja valvonnan (myös metsästyksen avulla) ilman, että on tarpeen myöntää poikkeuksia yleissopimuksen 9 artiklan nojalla. Kaikkien susikantojen suojelun tasoa laskettaisiin siten kaikkialla yleissopimuksen osapuolten alueilla riippumatta susien suojelun tasosta ja susikantojen suuntauksista. Sveitsin ehdotus johtaisi käytännössä tähän pienimpään yhteiseen nimittäjään susikantojen suojelussa eri puolilla Eurooppaa eikä se vastaisi suden tämänhetkistä luontodirektiiviin perustuvaa oikeudellista suojelun tasoa.

               Tuoreen tutkimuksen
                  2
                mukaan yhdeksästä pääasiallisesti rajat ylittävästä susikannasta unionissa ja sen naapurimaissa ainoastaan kolmen kannan suojelun taso on elinvoimainen ja kuuden uhanalainen tai silmällä pidettävä. Sveitsissä elävä Läntisten Keski-Alppien kanta on uhanalainen IUCN:n uhanalaisten lajien luettelon arvioinnissa.

               Vaikka Sveitsin ehdotuksessa otetaan huomioon haasteet, joita liittyy susien ja ihmisten rinnakkaineloon susien määrän lisääntyessä ja niiden elinalueen laajetessa, kyseinen ehdotus suden suojelun tason heikentämisestä eri puolilla Eurooppaa ei ole perusteltua tieteen ja suojelun näkökulmasta.

               Kaikkien ehdotusten, joilla muutetaan suden oikeudellisen suojelun tasoa Euroopassa, olisi perustuttava kattavaan arviointiin niiden seurauksista suden suojelun tasolle ei puolilla Eurooppaa. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, erityisesti niissä, joissa susi on täysin rauhoitettu, lajin suojelun taso on edelleen epäsuotuisa.

               Lisäksi vuonna 2019 EU:n jäsenvaltiot toimittavat päivitetyt kertomukset suden suojelun tasosta, kuten luontodirektiivin 17 artiklassa edellytetään. Tämän vuoksi unionin olisi lykättävä tätä muutosehdotusta koskevan kannan vahvistamista siihen saakka, kun kyseiset tiedot ovat käytettävissä.

               2) Norja toimitti ehdotuksen valkoposkihanhen (Branta leucopsis) siirtämisestä liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit – sääntely on mahdollista).  Ehdotuksen tueksi esitettyjen perustelujen mukaan valkoposkihanhen koko kannan koko on lisääntynyt kymmenkertaiseksi vuodesta 1980 (110 000) vuoteen 2010 (1 319 000). Tähän on ollut syynä muun muassa maatalouden tehostaminen, jonka myötä saataville on tullut suuria määriä ravintoa. Näin ollen laji ei enää tarvitse tiukkaa suojelua koko levinneisyysalueellaan.

               Ehdotus ei vastaa valkoposkihanhen tämänhetkistä oikeudellisen suojelun tasoa lintudirektiivin perusteella, koska sitä ei luetella direktiivin liitteessä II (lajit, joita voidaan metsästää). Laji mainitaan lintudirektiivin liitteessä I (edellyttää erityisten suojelualueiden nimeämistä).

               Parhaillaan laaditaan luonnosta yhden lajin hoitosuunnitelmaksi valkoposkihanhea varten Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta tehdyn sopimuksen (AEWA) puitteissa, jotta voidaan puuttua kannan erittäin nopeaan kasvuun ja erityisesti siitä aiheutuviin ongelmiin (maataloudelle aiheutuvat vahingot sekä riskit lentoturvallisuudelle). Suunnitelma mahdollistaisi levinneisyysalueella olevissa valtioissa avustamisen päätöksentekoprosessissa, joka liittyy poikkeusten soveltamiseen. Tähän kuuluisivat poikkeusten kumulatiivisten vaikutusten säännöllinen arviointi sekä kannan tilan ja maataloudelle aiheutuvien vahinkojen tai lentoturvallisuuteen kohdistuvien riskien kehittymisen seuranta. Se helpottaisi tietojen vaihtoa ja mahdollisesti poikkeustoimenpiteiden koordinointia levinneisyysalueella valtioissa, jotta voidaan parantaa poikkeustoimenpiteiden tehokkuutta ja välttää tahattomia vaikutuksia lentoreittien osalta.  Suunnitelma on tarkoitus hyväksyä sopimuksen osapuolten 7. kokouksessa joulukuussa 2018.

               Unionin olisi tuettava Norjan muutosehdotusta, jotta voidaan puuttua kyseisen lajin kannan erittäin nopeaan kasvuun ja erityisesti tästä aiheutuviin ongelmiin (maataloudelle aiheutuvat vahingot sekä riskit lentoturvallisuudelle), jotta EU:n ulkopuoliset yleissopimuksen osapuolet voivat soveltaa kannan hallinnan toimenpiteitä, mukaan lukien tämän lajin metsästys tarpeen mukaan. Kuitenkin koska tällä hetkellä suunnitteilla ei ole lintudirektiivin liitteiden muutosta eikä se ole mahdollista yleissopimuksen edellyttämässä lyhyessä määräajassa (90 päivää), unionin on ilmoitettava, että toistaiseksi se soveltaa yleissopimuksen 12 artiklan nojalla tiukempia suojelutoimia.

               Tämän vuoksi on tarpeen, että neuvosto tekee päätöksen unionin puolesta esitettävästä kannasta muutoksia koskevaan ehdotukseen pysyvän komitean 38. kokousta varten.

               Pysyvän komitean suunnitellun päätöksen aihe koskee aluetta, jolla unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, koska kyseinen alue kuuluu jo suuressa määrin yhteisten sisäisten sääntöjen piiriin (luonto- ja lintudirektiivit).

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Pysyvä komitea on sopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka pysyvän komitean olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska pysyvän komitean säädöksellä muutetaan yleissopimuksen liitettä II ja liitettä III, on aiheellista julkaista se hyväksymisen jälkeen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               2018/0379 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen pysyvän komitean 38. kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yleissopimuksen liitteen II ja liitteen III muutoksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen (Bernin sopimus), jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä 82/72/ETY
                  4
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä syyskuuta 1982.

               (2)Sopimuksen 17 artiklan nojalla pysyvä komitea voi tehdä päätöksen sopimuksen liitteiden muuttamisesta.

               (3)Pysyvän komitean on määrä 27–30 päivänä marraskuuta 2018 pidettävässä 38. kokouksessaan hyväksyä päätös sopimuksen liitteen II ja liitteen III muuttamisesta.

               (4)On aiheellista määrittää kanta, joka esitetään unionin puolesta pysyvässä komiteassa, koska päätös tulee sitomaan unionia.

               (5)Norja toimitti ehdotuksen valkoposkihanhen (Branta leucopsis) siirtämisestä sopimuksen liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit).

               (6)Tuoreimmat tieteelliset tiedot valkoposkihanhen kantojen koosta, levinneisyydestä ja uhkista osoittavat, että kokonaiskanta on kasvanut kymmenkertaiseksi 1980-luvulta vuoteen 2010 ja että suojelun taso on suotuisa.

               (7)Unionin olisi tuettava tätä ehdotusta, jotta voidaan puuttua tämän lajin kannan erittäin nopeaan kasvuun sen levinneisyysalueella. Ehdotus ei kuitenkaan vastaa luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147 mukaista valkoposkihanhen suojelun tämänhetkistä tasoa.  Koska mainitun direktiivin liitteiden muutosta ei ole tällä hetkellä suunnitteilla eikä se ole mahdollista yleissopimuksen edellyttämässä lyhyessä määräajassa (90 päivää), unioni soveltaa sopimuksen 12 artiklan nojalla toistaiseksi tiukempia suojelutoimia.

               (8) Sveitsi toimitti ehdotuksen suden (Canis lupus) siirtämisestä sopimuksen liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit).

               (9)Susikantojen suojelun tason alentaminen pienimpään yhteiseen nimittäjään ei ole perusteltua tieteen ja suojelun näkökulmasta. Tuoreimmat käytettävissä olevat tieteelliset tiedot Euroopan susikantojen koosta ja levinneisyydestä ja kantoihin kohdistuvista uhkista osoittavat, että yhdeksästä pääasiallisesti rajat ylittävästä susikannasta unionissa ja sen naapurimaissa ainoastaan kolmen kannan suojelun taso on elinvoimainen ja kuuden uhanalainen tai silmällä pidettävä. Sveitsissä elävä Läntisten Keski-Alppien kanta on uhanalainen IUCN:n uhanalaisten lajien luettelon arvioinnissa.

               (10)Ajantasaista tietoa suden suojelun tasosta unionissa saadaan vuonna 2019 luontodirektiivin 17 artiklassa edellytetyistä kertomuksista. Tämän vuoksi unionin olisi pyrittävä lykkäämään pysyvän komitean äänestystä Sveitsin ehdotuksesta siihen saakka, kun kyseiset tiedot ovat käytettävissä,

               (11)

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen pysyvän komitean 38. kokouksessa unionin puolesta esitettävänä kantana on seuraava:

               ·tuetaan ehdotusta valkoposkihanhen (Branta leucopsis) siirtämisestä liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit). Unioni toteuttaa sopimuksen 12 artiklan nojalla toistaiseksi tiukempia toimia tämän lajin suojelemiseksi;

               ·pyritään saamaan muut yleissopimuksen osapuolet lykkäämään äänestystä ehdotuksesta, jonka mukaan siirrettäisiin susi (Canis lupus) liitteestä II (Täysin rauhoitetut eläinlajit) liitteeseen III (Suojeltavat eläinlajit) siihen saakka, kun käytettävissä on ajantasaistettuja tietoja suden suojelun tasosta unionissa.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 82/72/ETY, tehty 3 päivänä joulukuuta 1981, Euroopan luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä niiden elinympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.

                     (2)

                        http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/152040/AGRI%20NEWS%20Issue10_2018_29%20August.pdf

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. komissio, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        EYVL L 38, 10.2.1982, s. 1.