               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.5.2016
            COM(2016) 242 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Belgian hakemus – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Belgia toimitti 17. joulukuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 28 (Muiden koneiden ja laitteiden valmistus) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Hainaut (BE32) Belgiassa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               2.HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery

                        Jäsenvaltio

                        Belgia

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Hainaut (BE32)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        17. joulukuuta 2015

                        Hakemuksen vastaanottoilmoituksen määräaika

                        31. joulukuuta 2015

                        Lisätietojen pyytämisen määräaika

                        31. joulukuuta 2015

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        11. helmikuuta 2016

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        5. toukokuuta 2016

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        3

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso
                           4
                        )

                        28 (Muiden koneiden ja laitteiden valmistus)

                        Viiteajanjakso

                        25. joulukuuta 2014 – 25. syyskuuta 2015

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä

                        488

                        Kohteena olevien tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        488

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        488

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        300

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        2 972 669

                        EGR:n täytäntöönpanon
                           5
                         talousarvio euroina

                        67 400

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        3 040 069

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        1 824 041

               3.HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               3.1.Menettely

               4.Belgia jätti 17. joulukuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta kahden viikon määräajan kuluessa hakemuksen jättämispäivästä ja pyysi samalla Belgialta lisätietoja. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 5. toukokuuta 2016.

               3.2.Hakemuksen tukikelpoisuus

               3.2.1.Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 488:aa työntekijää, jotka vähennettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 28 (Muiden koneiden ja laitteiden valmistus) luokitellulla toimialalla. Yritysten toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat Belgian NUTS 2 -tason alueelle Hainaut (BE32).

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Carwall SA

                                                                                13

                        Caterpillar Belgium SA

                        169

                        Doosan SA

                        306

                        Yritysten kokonaismäärä: 3

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        488

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        488

               3.2.2.Toimintakriteerit

               6.Belgia toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toimintakriteerien nojalla; nämä kriteerit poikkeavat 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan kriteereistä, joissa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa. NUTS 2 -tason alueella Hainaut (B32) vähennettiin 488 työntekijää.

               7.Hakemukseen liittyvä yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 25. joulukuuta 2014 ja päättyi 25. syyskuuta 2015.

               3.2.3.Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –44 henkilöä päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitti kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä. Belgia vahvisti ennen komission arvioinnin valmistumispäivää, että nämä 44 työntekijävähennystä on tosiasiallisesti toteutettu,

               –438 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä,

               –6 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyy.

               3.2.4.Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 488.

               3.2.5.Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               10.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Belgia väittää, että rakennuskoneiden kaupassa unionissa on viime vuosina esiintynyt vakavia häiriöitä. Tällä on ollut negatiivinen vaikutus kyseisten kolmen yrityksen kannattavuuteen Euroopassa; ne ovat kaikki erikoistuneet rakennusalalla käytettävien koneiden osien tuotantoon ja/tai kokoonpanoon. Tämän ehdotuksen kohteena olevalle toimialalle on ominaista tuotantoyksikköjen sijainti lähellä markkinoita. Näin ollen kyseiset kolme yritystä tuottavat pääasiassa Euroopan markkinoille. Kun sekä julkiset että yksityiset infrastruktuuri-investoinnit ovat vähentyneet, kyseisten kolmen yrityksen valmistamien tuotteiden kysyntä on vähentynyt vastaavasti. Rakennuskoneiden tuotanto on laskenut Euroopassa 212 028 yksiköstä vuonna 2007 aina 116 461 yksikköön vuonna 2014, mikä tarkoittaa 45,1 prosentin laskua tuotannossa
                  6
               . Seurauksena on ollut eurooppalaisten tuottajien markkinaosuuden dramaattinen supistuminen.  Samaan aikaan teräksen hinnat ovat nousseet Euroopassa merkittävästi. Laskevat mittakaavaedut ja nousevat yksikkökustannukset ovat johtaneet eurooppalaisten tuotantolaitosten kilpailukyvyn heikkenemiseen. Tämä kilpailukyvyn heikkeneminen on johtanut siihen, että merkittävä osa tuotantokapasiteettia on siirretty kolmansiin maihin (erityisesti Aasian tuotantolaitoksiin, jotka ovat hyötyneet tästä kehityssuuntauksesta).

               11.”Muiden koneiden ja laitteiden valmistuksen” osalta on tähän mennessä jätetty 14 EGR-hakemusta, joista kahdeksan perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja kuusi maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin.

               3.2.6.Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               12.Pääasiallinen tapahtuma, joka johti näihin työntekijävähennyksiin, oli Caterpillar Belgium S.A. -yrityksen 23. helmikuuta 2013 antama ilmoitus joukkovähentämismenettelyn aloittamisesta sen tuotantolaitoksella, jonka sijaintipaikka on Gosselies. Suurin osa asianomaisista 1 399 työntekijästä oli tämän yrityksen työntekijävähennyksiä koskeneen ensimmäisen EGR-hakemuksen kohteena. Nyt käsiteltävänä olevaan ehdotukseen sisältyvät toimipaikan jäljellä olevat 169 työntekijää.  Carwall S.A., joka on Caterpillar Belgium S.A. -yrityksen pääasiallinen ohjaamojen toimittaja, kärsi tuotteidensa laskevasta kysynnästä, mikä johtui lähinnä Caterpillarilta tulevien tilausten vähenemisestä, ja se joutui supistamaan tuotantoaan vastaavasti. Kolmas tämän ehdotuksen piiriin kuuluva yritys eli Doosan S.A. tuottaa kaivureita. Sen tuotteiden laskeva kysyntä Euroopassa johti päätökseen sulkea tuotantolaitos, jonka sijaintipaikka on Frameries, ja toimittaa tuotteita Euroopan markkinoille sen Etelä-Koreassa sijaitsevilta tuotantolaitoksilta.

               3.2.7.Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               13.Työntekijävähennysten vaikutusten paikalliseen ja alueelliseen talouteen ja työllisyyteen odotetaan olevan merkittäviä. Hainaut’ssa on vaikea työmarkkinatilanne; sen työllisyysaste on 52,7 prosenttia (9,2 prosenttiyksikköä pienempi kuin maan keskiarvo) ja työttömyysaste 14,5 prosenttia (5,9 prosenttiyksikköä maan keskiarvoa korkeampi
                  7
               ).  Erityisesti valmistusteollisuus on kärsinyt Hainaut’n alueella, sillä työllisyys tällä alalla laski 15,3 prosenttia vuosien 2007–2012 välillä pelkästään Charleroin alueella. Tilannetta vaikeuttaa se, että koko valmistusteollisuuden ala on supistanut tuotantoa Valloniassa: vuonna 2013 menetettiin 1 236 työpaikkaa ja vuonna 2014 hävisi 1 878 työpaikkaa. Alueen julkinen työvoimapalvelu on myös kirjannut merkittävän 13 prosentin laskun avoimissa työpaikoissa sitten vuoden 2012. Hainaut’n alueen työmarkkinoille on lisäksi ominaista kouluttamattoman työvoiman suuri osuus (vähän yli puolelta työnhakijoista Hainaut’ssa puuttuu ylemmän keskiasteen koulutus). Koska koko valmistusteollisuuden tuotantoa supistetaan, tämän hakemuksen kohderyhmän on vaikea löytää vastaavia työpaikkoja, ja ammattitaidon parantamiseen tähtääviä toimia todella tarvitaan.

               3.2.8.Selostus poikkeuksellisista olosuhteista, joiden vuoksi hakemus otetaan käsiteltäväksi

               14.Belgia toteaa, että vaikka yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana toteutettiin alle 500 työntekijävähennystä, hakemus olisi kuitenkin rinnastettava EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaiseen hakemukseen, sillä vallinneilla poikkeuksellisilla olosuhteilla oli vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen. Muita työntekijöitä yhdestä tämän hakemuksen kohteena olevista yrityksistä eli Caterpillar Belgium S.A. -yrityksestä oli toimenpiteiden kohteena aiemmassa hakemuksessa (EGF/2014/011 BE/Caterpillar), jonka täytäntöönpano on parhaillaan käynnissä. Nyt käsiteltävänä olevaa hakemusta pidetään jatkohakemuksena ensimmäiselle hakemukselle, joka liittyi Caterpillar Belgium S.A. -yrityksessä toteutettuihin joukkovähentämisiin, sillä se on osa samaa joukkovähentämismenettelyä.  Tämän hakemuksen kohteena olevat kolme yritystä ovat alueella merkittäviä toimijoita rakennuskoneiden valmistuksessa, ja niiden osuus työpaikoista tällä alueella on 72 prosenttia. Lisäksi 12,3 prosenttia alueen työvoimasta työskentelee valmistusteollisuuden alalla, jolla työllisyys on supistunut 8 prosenttiyksikköä vuodesta 2007. Tämän tapauksen poikkeuksellisia olosuhteita on voimistanut alueen epäsuotuisa työmarkkinatilanne: sen työllisyysaste on keskimääräistä matalampi, ammattitaidottoman työvoiman osuus on suuri ja pitkäaikaistyöttömyysaste on korkea (39,0 % kokonaistyöttömyydestä Hainaut’n alueella).

               3.3.Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               3.3.1.Kohteena olevat edunsaajat

               15.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 488 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jaottelu sukupuolen, kansalaisuuden ja ikäryhmän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevat edunsaajat

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        460

                        (94,3 %)

                        Naisia:

                        28

                        (5,7 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        485

                        (99,4 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        3

                        (0,6 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        29

                        (5,9 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        33

                        (6,8 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        251

                        (51,4 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        175

                        (35,9 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        0

                        (0,0 %)

               16.Lisäksi Belgian viranomaiset tarjoavat EGR:n tuella yhteisrahoitettavia yksilöllisiä palveluja enintään 300:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle Hainaut’n alueen nuorelle, jotka olivat alle 25-vuotiaita hakemuksen jättöpäivänä, koska kohdassa 15 tarkoitetuista työntekijävähennyksistä yhteensä 488 tapahtuu NUTS-tason 2 alueella Hainaut’ssa (B32), joka on tukikelpoinen nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa.

               17.Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärän odotetaan näin ollen olevan 788, kun luvussa ovat mukana työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret.

               3.3.2.Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               18.Vähennetyille työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista:

               –Tuki/ohjaus/integrointi: Nämä palvelut perustuvat uudelleensijoitusyksiköiden tavanomaiseen toimintaan. Palvelut tarjoaa asiaan erikoistunut FOREMin
                  8
                tiimi yhteistyössä entisiä työntekijöitä edustavien järjestöjen kanssa. Tällä pyritään kannustamaan irtisanottuja osallistumaan toimenpiteisiin ja auttamaan heitä hallinnollisissa menettelyissä. Yhteydenpidon helpottamiseksi työntekijöiden kesken palvelut tarjotaan yhteisesti kaikille vähennetyille työntekijöille tähän tarkoitukseen varatuissa tiloissa. Palvelut kattavat kolmentyyppisiä toimia: i) kollektiivinen tiedotus työnhakutekniikoista (ansioluettelon ja hakukirjeen laatiminen, verkkoresurssien käyttö jne.), ii) yksilölliset haastattelut FOREMin neuvonantajan kanssa (osaamisen kartoitus, urapolku, koulutusta koskeva ohjaus jne.), iii) vapaa ja avoin pääsy työnhaun apuvälineisiin (tietotekniset laitteet, joissa on internetyhteys, puhelin, erityisdokumentaatio jne.).

               –Työnhaun helpottaminen: FOREM toteuttaa erityistoimia, joilla autetaan työntekijöitä työnhaussa ja ratkaistaan uudelleensijoittumisprosessissa ilmeneviä ongelmia. Näihin kuuluu kokouksia vähennettyjen työntekijöiden ja potentiaalisten työnantajien välillä (työvoiman kysynnän ja tarjonnan yhteensovittaminen), yrityskäyntejä, kokouksia rekrytoijien kanssa työpaikkahaastatteluun valmistautumiseksi ja kokemusten vaihtoa muiden työntekijöiden kanssa, jotka ovat jo kouluttautuneet uudelleen tai löytäneet työtä joukkovähentämisen jälkeen.

               –Integroitu koulutus: FOREM, osaamiskeskukset ja IFAPME
                  9
                tarjoavat erilaisia erityiskoulutuskursseja. Ensivaiheessa FOREMin henkilöstö auttaa kutakin osallistujaa määrittelemään työhön liittyvät tavoitteensa ja ohjaa heidät yhteen tarjolla olevista koulutusmoduuleista. Kunkin koulutusmoduulin päätteeksi uudet taidot voidaan arvioida ja dokumentoida. Koulutuksen tyypin ja osaamisen alan mukaan osallistujille annetaan joko virallinen todistus osaamisesta (eli pätevyystodistus) tai osallistumistodistus (osaamisesta tai ammateista, joista ei ole olemassa virallista todistusta) tai heidän taitonsa validoidaan (virallisten kurssien ulkopuolella hankitut taidot ja osaaminen).

               –Tuki yrityksen perustamiseen: Oman yrityksen perustamista harkitsevat työntekijät saavat ohjausta ja tukea koko prosessin ajan. Tähän tukeen kuuluu kaksi päätoimintoa: i) yhteiset tiedotustilaisuudet, joissa tiedotetaan mahdollisuuksista perustaa oma yritys ja annetaan tietoa oikeudellisista näkökohdista sekä yrityksen perustamiseen tarkoitetuista tukitoimista, ii) henkilökohtaiset haastattelut, joissa käsitellään kiinnostuneiden työntekijöiden suunnitelmia ja ohjataan heitä yritystukiorganisaatioiden ja palveluntarjoajien puoleen.

               –Tuki yhteishankkeisiin: Työntekijät, jotka suunnittelevat yhdessä yhteiskunnallisen yrityksen perustamista, saavat ohjausta ja tukea erikoistuneelta konsulttitoimistolta ja uudelleensijoitusyksiköltä. Tuki käsittää tiedotustilaisuuksia, joiden aiheina ovat yrityksen perustaminen ja yrityshallinnon perustaidot, sekä yritystoiminnan aloittamiseen liittyvää ohjausta (esim. liiketoimintasuunnitelman laadinta, yhtiöjärjestyksen laadinta, markkinointi jne.). Tukikomitea, jossa on työnantajaorganisaatioiden, ammattiliittojen ja FOREMin edustajia, arvioi hakemuksen ja päättää avustuksen myöntämisestä. Kukin hankkeeseen osallistuva työntekijä voi saada 5 000 euron avustuksen (varat yhdistetään kaikkien osallistuvien työntekijöiden osalta). Avustuksia voidaan käyttää laite- ja tavarahankintoihin, mainontaan, konsulttipalveluihin, koulutukseen jne. Konsulttitoimisto vastaa avustusten hallinnoinnista ja raportoi toteutuneista menoista (laskut ja tositeaineisto) FOREMille.

               –Avustukset: Osallistujille tarjotaan myös työnhaku- ja koulutusavustuksia.

               Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarjottavat yksilölliset palvelut perustuvat edellä kuvatun kaltaiseen lähestymistapaan ja koostuvat seuraavista toimista:

               –Mobilisointi ja ohjaus: Nuoria autetaan yksityiskohtaisen profiloinnin avulla siirtymään suoraan jatkokoulutukseen tai ammatilliseen koulutukseen taikka osallistumaan erityiseen perehdytykseen, jossa pyritään lisäämään itseluottamusta ja kartoittamaan intressejä.

               –Koulutus: FOREM, osaamiskeskukset ja IFAPME tarjoavat erilaisia erityiskoulutuskursseja.

               –Yksilöllinen ammattitaidon kehittäminen: Jokaiselle tähän toimenpiteeseen osallistuvalle NEET-nuorelle laaditaan henkilökohtainen ammattitaitojen kehittämissuunnitelma.

               –Avustukset: Osallistujille tarjotaan myös työnhaku-,  koulutus- ja liikkuvuusavustuksia.

               19.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat EGR-asetuksen 7 artiklassa esitettyihin tukikelpoisiin toimiin. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               20.Belgian viranomaiset ovat toimittaneet vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaisille yrityksille pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Maan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               3.3.3.Alustava talousarvio

               21.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 3 040 069 euroa, johon sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 2 972 669 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 67 400 euroa.

               22.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 824 041 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioitu kustannus osallistujaa kohti (euroa
                           10
                        )

                        Arvioidut kokonaiskustannukset (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                         Uudelleensijoittuminen (Reconversion):

                        Tuki/ohjaus/integrointi (Accompagnement/Orientation/Insertion)

                        488

                        2 849

                        1 390 089

                        Työnhaun helpottaminen (Dynamisation de la recherche d'emploi)

                        200

                        163

                        32 500

                         Koulutus (Formation)

                        Integroitu koulutus (Formations intégrées)

                        200

                        594

                        118 850

                        Yrittäjyyden edistäminen (Aide à la création d’emploi)

                        Tuki yrityksen perustamiseen (Autocreation d'emploi individuelle)

                        300

                        117

                        35 000

                        Tietoisuutta lisäävät yhteishankkeet (Sensibilisation aux projets collectifs)

                        300

                        160

                        47 868

                        Avustukset yhteishankkeisiin (Bourses de création de projets collectifs)

                        10

                        5 000

                        50 000

                        Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET): Mobilisointi ja ohjaus (Mobilisation/accompagnement)

                        300

                        3 350

                        1 004 896

                        Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET): Integroitu koulutus (Formations intégrées)

                        100

                        850

                        85 000

                        Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET): Yksilöllinen ammattitaidon kehittäminen (Remédiation et mise à niveau)

                        50

                        1 300

                        65 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista:

                        –

                        2 829 203

                        (95,17 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                         Työnhakuavustukset (Allocations de recherche d'emploi)

                        488

                        153

                        74 844

                         Koulutusavustukset (Allocations de formation)

                        200

                        62

                        12 372

                         Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET): Työnhakuavustukset (Allocations recherche d'emploi)

                        150

                        125

                        18 750

                         Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET): Liikkuvuusavustukset (allocations de mobilité)

                        150

                        125

                        18 750

                         Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret (NEET): Koulutusavustukset (Allocations de formation)

                        100

                        125

                        12 500

                         Yksilöllinen ammattitaidon kehittämisen tuki (Allocations remédiation)

                        50

                        125

                        6 250

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista:

                        –

                        143 466

                        (4,83 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        1 500

                        2. Hallinnointi

                        –

                        8 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        45 000

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        12 900

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        67 400

                        (2,22 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        3 040 069

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        1 824 041

               23.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Belgia on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               24.Belgia on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               3.3.4.Menojen tukikelpoisuuskausi

               25.Belgia aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. tammikuuta 2015. Kohdassa 22 tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. tammikuuta 2015 ja 17. joulukuuta 2017 väliseltä ajalta. Poikkeuksena ovat kuitenkin vähintään kaksi vuotta kestävän koulutuksen menot, joihin voidaan myöntää rahoitustukea 17. kesäkuuta 2018 saakka.

               26.Belgialle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. tammikuuta 2015 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. tammikuuta 2015 ja 17. kesäkuuta 2018 väliseltä ajalta.

               3.3.5.Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               27.Kansallinen ennakko- tai yhteisrahoitus saadaan Vallonian julkisilta työvoimapalveluilta (FOREM) ja Vallonian aluehallinnolta.

               28.Belgia on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               3.3.6.Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               29.Belgia on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kaikkia sidosryhmiä, muun muassa työmarkkinaosapuolia, yrityksiä ja työvoimapalveluita. Kyseiset sidosryhmät seuraavat ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa tiiviisti seurantakomitean kautta.

               3.4.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               30.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Belgia on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, jotka vastaavat myös Euroopan sosiaalirahastosta (ESR).

               3.5.Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               31.Belgia on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitelluilla toimilla täydennetään rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               4.1.Talousarvioesitys

               32.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  11
                12 artiklassa säädetään.

               33.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 1 824 041 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               34.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  12
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               4.2.Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               35.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 824 041 euroa.

               36.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Belgian hakemus – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  13
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  14
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu tuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsitellyn maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  15
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Belgia toimitti 17 päivänä joulukuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 28 (Muiden koneiden ja laitteiden valmistus) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Hainaut (BE32) Belgiassa.  Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Belgia on päättänyt tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja myös 300:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle.

               (5)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Belgian hakemus voidaan kelpuuttaa, koska työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen.

               (6)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 824 041 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Belgian hakemuksen perusteella.

               (7)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 824 041 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2016 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  16*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  OFF-Highway Research, Annual Review and a Forecast to 2014, huhtikuu 2010.

                     (7)
                  SPF Economie, Classes moyennes et Energie, Enquête sur les forces de travail, 2015.

                     (8)
                  Vallonian alueen julkinen työvoimapalvelu.

                     (9)
                  IFAPME (Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises) on julkinen koulutuslaitos, joka tarjoaa työhön liittyvää kaksiosaista koulutusta oppisopimuskoulutuksen muodossa ja kursseja pk-yritysten johtajille.

                     (10)
                  Arviot perustuvat osallistujamäärään ja kokonaiskustannuksiin.

                     (11)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (12)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (13)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (14)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (15)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (16)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.3.2017
            COM(2017) 154 final
            2017/0070(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Yhteisö teki neuvoston päätöksellä 96/88/EY
                     1
                   viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, joka oli voimassa 30. kesäkuuta 1998 saakka ja jonka voimassaoloa on sittemmin jatkettu säännöllisin väliajoin. Kussakin tapauksessa yleissopimuksen voimassaoloa jatkettiin enintään kahdella vuodella. Viimeksi voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen viljaneuvoston päätöksellä vuoden 2015 kesäkuussa, ja sopimus on voimassa 30. kesäkuuta 2017 asti. Yleissopimuksen voimassaolon jatkaminen uudella kaksivuotiskaudella on unionin edun mukaista.

                  Tällä ehdotuksella komissio pyrkii saamaan neuvostolta valtuutuksen äänestää unionin nimissä kansainvälisessä viljaneuvostossa sen puolesta, että sopimuksen voimassaoloa jatketaan 30. kesäkuuta 2019 saakka. Virallinen päätös yleissopimuksen voimassaolon jatkamisesta on määrä tehdä 5. kesäkuuta 2017 järjestettävässä kansainvälisen viljaneuvoston 45. kokouksessa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ei sovelleta

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ei sovelleta

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla ja 218 artiklan 9 kohta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ei sovelleta

               •Toimintatavan valinta

                  Ei sovelleta

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Yleissopimuksen voimassaolon jatkaminen tarkoittaa myös, että unionin on edelleen maksettava osuutensa kansainvälisen viljaneuvoston hallinnollisesta talousarviosta, joka kattaa viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen ja elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen. Tämä osuus otetaan EU:n talousarvion alamomentista 05 06 01 (Kansainväliset maataloussopimukset).

               5.LISÄTIEDOT

                  Ei sovelleta

               2017/0070 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Viljojen kauppaa koskeva vuoden 1995 yleissopimus tehtiin neuvoston päätöksellä 96/88/EY
                  2
                kolmeksi vuodeksi, ja sen voimassaoloa on säännöllisin väliajoin jatkettu kahdella vuodella. Viimeksi yleissopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen viljaneuvoston päätöksellä vuoden 2015 kesäkuussa, ja yleissopimus on nyt voimassa 30 päivään kesäkuuta 2017 asti. Sopimuksen voimassaolon jatkaminen edelleen on unionin edun mukaista.

               (2)Komissio, joka edustaa unionia kansainvälisessä viljaneuvostossa, olisi sen vuoksi valtuutettava äänestämään yleissopimuksen voimassaolon jatkamisen puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta on äänestää sen puolesta, että viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaoloa jatketaan edelleen enintään kahdella vuodella 1 päivästä heinäkuuta 2017 alkaen.

               Komissio valtuutetaan ilmaisemaan tämä kanta kansainvälisessä viljaneuvostossa.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        FinancSt/17/
                        MK/ig/350345

                        6.221.2017.1

                        agri.ddg3.g.4(2017)613693

                        PÄIVÄMÄÄRÄ: 19.1.2017

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        Luku 05 06 MAATALOUTTA JA MAASEUDUN KEHITTÄMISPOLITIIKKAA KOSKEVAT KANSAINVÄLISET KYSYMYKSET

                        05 06 01 Kansainväliset maataloussopimukset

                        MÄÄRÄRAHAT:

                        B2017 8 105 849 euroa

                        2.

                        TOIMENPITEEN NIMI:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen voimassaolon jatkamiseen

                        .

                        OIKEUSPERUSTA: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla ja 218 artiklan 9 kohta

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Nykyisen viljojen kauppaa koskevan yleissopimuksen voimassaolon jatkaminen edelleen kahdella vuodella (1.7.2017–30.6.2019)

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        12 kk:n AJANJAKSO

                           (miljoonaa euroa)

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI

                        2017

                        (miljoonaa euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI

                        2018

                        (miljoonaa euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (TUET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        -
                              MUISTA LÄHTEISTÄ

                        0,49

                        0,41

                        5.1

                        TUOTOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT
                           (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        2019

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                        0,42

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        5.2

                        LASKUTAPA: Laskutapa perustuu EU:n saamaa äänimäärää (vaihtelee vuosittain) sekä ääntä kohden suoritettavaa maksua koskeviin arvioihin (GBP)

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        KYLLÄ

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        KYLLÄ

                        HUOMAUTUKSIA:

                        Maksettavaksi tuleva määrä saattaa vaihdella EU:n saaman lopullisen äänimäärän, ääntä kohden suoritettavan maksun (GDP) sekä valuuttakurssin (€/ GBP) mukaan

                     (1)
                  EYVL L 21, 27.1.1996, s. 47.

                     (2)
                  Neuvoston päätös 96/88/EY, tehty 19 päivänä joulukuuta 1995, vuoden 1995 viljasopimuksen muodostavien elintarvikeapua koskevan yleissopimuksen ja viljojen kauppaa koskevan yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta (EYVL L 21, 27.1.1996, s. 47).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.7.2017
            COM(2017) 388 final
            2017/0167(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Kesäkuun 26 päivänä 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 610/2013
                  1
               , jäljempänä ’Schengenin rajasäännöstön muutos’, muutettiin Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyä yleissopimusta
                  2
                (Schengenin yleissopimus), asetusta (EY) N:o 562/2006
                  3
                (Schengenin rajasäännöstö) ja asetusta (EY) N:o 810/2009
                  4
                (viisumisäännöstö). Lisäksi siinä muun muassa määriteltiin uudelleen kolmansien maiden kansalaisiin Schengen-alueella sovellettavan lyhytaikaisen oleskelun käsite. Asetuksen mukaan 18. lokakuuta 2013 alkaen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten, jotka aikovat matkustaa Schengen-alueelle lyhytaikaista oleskelua varten, riippumatta siitä, vaaditaanko heiltä viisumia vai ei, sallitun oleskelun enimmäiskestoksi määritellään ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”. Uusi määritelmä on tarkempi kuin aiempi, 18. lokakuuta 2013 asti voimassa ollut määritelmä (”kolme kuukautta minkä hyvänsä kuuden kuukauden jakson aikana ensimmäisestä maahantulosta”), koska nyt kesto määritetään kuukausien sijaan päivinä. Lisäksi määritelmästä on poistettu ilmaus ”ensimmäisestä maahantulosta”, joka aiheutti monia epävarmuustekijöitä ja kysymyksiä.

               Schengenin rajasäännöstön muutoksella on tehty kaikki tarvittavat muutokset EU:n viisumi- ja rajasäännöstöön eli Schengenin yleissopimukseen, Schengenin rajasäännöstöön, viisumisäännöstöön ja asetukseen (EY) N:o 539/2001
                  5
               . Lyhytaikaisen oleskelun käsite sisältyy kuitenkin myös Euroopan unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin. Antigua ja Barbudan
                  6
               , Bahaman
                  7
               , Barbadosin
                  8
               , Brasilian
                  9
               , Mauritiuksen
                  10
               , Saint Kitts ja Nevisin
                  11
                sekä Seychellien
                  12
                kanssa tehdyissä viisumivapaussopimuksissa viitataan edelleen vanhaan määritelmään (”kolmen kuukauden ajan ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana”
                  13
               ) määriteltäessä viisumivapaan oleskelun kestoa.

               Komissio hyväksyi 16. heinäkuuta 2014 suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja edellä mainittujen maiden välillä tehtyjen lyhytaikaista oleskelua koskevien viisumivapaussopimusten muuttamiseksi
                  14
               . Neuvosto hyväksyi päätöksen 9. lokakuuta 2014
                  15
               . Tarkoituksena oli ottaa näiden seitsemän maan kanssa tehdyissä sopimuksissa käyttöön uusi lyhytaikaisen oleskelun määritelmä, josta säädetään Schengenin rajasäännöstön muutoksessa. Lisäksi lyhytaikaisen oleskelun määritteleminen viisumivapaussopimuksissa päivinä eikä kuukausina on helpompi tarkistaa ja laskea sähköisesti ja/tai tietotekniikan avulla, joten se sopii paremmin käytettäväksi keskitetyissä rajavalvontajärjestelmissä, kuten ehdotetussa rajanylitystietojärjestelmässä (EES)
                  16
               .

               Neuvoston luvan saatuaan komissio aloitti neuvottelut kyseisten seitsemän maan (Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Brasilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ja Seychellit) kanssa tehtyjen viisumivapaussopimusten muuttamisesta.

               Neuvottelut Mauritiuksen tasavallan kanssa saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun muutossopimus parafoitiin 11. marraskuuta 2016. Osapuolet ovat sopineet lyhytaikaisen oleskelun uuden määritelmän ottamisesta käyttöön EU:n ja Mauritiuksen tasavallan välisen viisumivapaussopimuksen kaikissa osissa. Lisäksi sopimus sisältää muutoksia muutamiin teknisiin yksityiskohtiin (ks. jäljempänä), mutta näillä muutoksilla ei ole merkitystä matkustajan kannalta.

                  Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon sopimuksen johdanto-osassa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Molempien sopimuspuolten on hyväksyttävä sopimus omia menettelyjään noudattaen. Unionin osalta tämä edellyttää neuvoston päätöksiä sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä.

               Tämä ehdotus esitetään neuvostolle, jotta se antaisi valtuutuksen Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välillä tehdyn lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta tehtävän sopimuksen tekemiseen.

               Kun käyttöön otetaan lyhytaikaisen oleskelun uusi, Schengenin rajasäännöstön muutoksen mukainen määritelmä, jonka perusteella lyhytaikaisen oleskelun käsitteen tulkinta on selkeää, sopimuksella varmistetaan oikeudellinen johdonmukaisuus sekä jäsenvaltioiden välinen yhdenmukaisuus.

               Ehdotuksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä sen 218 artiklan kanssa.

               Niiden neljän valtion osalta, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön ja yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoon, unionilla ei ole toimivaltaa muuttaa viisumivapaussopimuksia, jotka sitovat kyseisiä valtioita. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa Schengen-alueella sallitun oleskelun kestoa koskeviin säännöksiin ja niiden yhdenmukainen täytäntöönpano, sopimukseen sisällytetään yhteinen julistus, jossa todetaan, että toisaalta Mauritiuksen tasavallan ja toisaalta Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin on suotavaa muuttaa voimassa olevia kahdenvälisiä viisumivapaussopimuksiaan vastaavasti.

               Oheinen ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen tekemistä varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä sen jälkeen, kun neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion nimeämä henkilö on allekirjoittanut sopimuksen unionin puolesta ja Euroopan parlamentti on antanut SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti hyväksyntänsä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Jos yksi kansainvälisen sopimuksen sopimuspuolista on Euroopan unioni, jäsenvaltiot eivät voi itse panna mitään tällaisen sopimuksen muutosta täytäntöön. Viisumivapaussopimuksen Mauritiuksen kanssa on tehnyt Euroopan unioni. Siksi tarvitaan unionin tason toimia.

               Lisäksi jos jäsenvaltiot tekisivät viisumivapaussopimuksia, se vaikuttaisi unionin säännöstöön viisumien alalla (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohta).

               •Suhteellisuusperiaate

               Tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi eli Mauritiuksen ja unionin välisen voimassa olevan viisumivapaussopimuksen muuttamiseksi.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.

               4. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Neuvosto antoi 9. lokakuuta 2014 neuvotteluohjeet, joissa valtuutettiin komissio aloittamaan neuvottelut Mauritiuksen tasavallan kanssa osapuolten välisen viisumivapaussopimuksen muuttamiseksi. Jäsenvaltioille tiedotettiin neuvottelujen etenemisestä viisumityöryhmän kokouksissa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Neuvottelujen tulos

                  Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeissa asettamat tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä sopimusluonnoksen.

                  Sopimuksen lopullinen sisältö on tiivistetysti seuraava:

                  a. Oleskelun kesto

                  Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana (toisin kuin aiemmin enintään kolmen kuukauden ajaksi ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana). Uutta määritelmää sovelletaan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen kaikissa osissa.

                  b. Loppumääräys – sopimuksen soveltamisen keskeyttäminen (8 artiklan 4 kohta)

               Sopimuksessa muutetaan 8 artiklan 4 kohdan viimeistä virkettä seuraavasti: ”Kun keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.” Kun tekstiin lisätään sanat ”ja jatkettava sopimuksen soveltamista”, muutetussa sopimuksessa selvennetään, että viisumivapauden keskeyttäminen lopetetaan tosiasiallisesti, jos keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa. Tältä osin muutoksella saatetaan Mauritiuksen kanssa tehdyn viisumivapaussopimuksen sanamuoto yhdenmukaiseksi unionin vuosina 2015 ja 2016 allekirjoittamien kaikkien muiden viisumivapaussopimusten kanssa. Viisumityöryhmää kuultiin tästä muutoksesta 14. kesäkuuta 2016, eikä yksikään jäsenvaltio esittänyt vastalauseita.

                  c. Sanan yhteisö korvaaminen sanalla unioni

                  Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 1. joulukuuta 2009 ainoastaan Euroopan unioni on oikeushenkilö. Nimitys ”Euroopan yhteisö” sisältyy kuitenkin edelleen kansainvälisiin sopimuksiin, jotka ovat tulleet voimaan ennen Lissabonin sopimusta, kuten Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välinen lyhytaikaista oleskelua koskeva viisumivapaussopimus. Näin ollen muutossopimuksella korvataan ilmaisu yhteisö ilmaisulla unioni koko viisumivapaussopimuksessa.

                  d. Yhteiset julistukset

                  Sopimukseen on liitetty kaksi yhteistä julistusta, jotka koskevat

                  – sitä, miten 90 päivän ajanjakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana olisi määriteltävä; ja

                  – Islantia, Norjaa, Sveitsiä ja Liechtensteinia.

                  e. Voimaantulo

                  Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ratifiointimenettelyjen päätökseen saattamisesta. Jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja jotta matkustajat ymmärtävät määräykset ja noudattavat niitä, tarvitaan riittävän pitkä siirtymäaika. Kuuden kuukauden määräaika sopimuksen ratifioinnin päätökseen saattamisen jälkeen mahdollistaa sen, että matkustajat voivat saattaa loppuun lyhytaikaiset oleskelut, jotka lasketaan vielä kokonaan vanhan määritelmän mukaisesti, ennen kuin uusi lyhytaikaisen oleskelun määritelmä ja sen takautuvasti tarkasteltava 180 päivän viitejakso tulee voimaan.

                  Muutossopimus ei vaikuta mihinkään muihin Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen voimassa olevan lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen määräyksiin, ei myöskään sopimuksen alueelliseen soveltamisalaan.

               6.PÄÄTELMÄT

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan hyväksyy Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen.

               2017/0167 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  17
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto teki 30 päivänä marraskuuta 2009 tehdyllä päätöksellä Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen. Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Mauritiuksen kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle ”enintään kolmeksi kuukaudeksi kuuden kuukauden aikana”.

               (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 610/2013
                  18
                tehtiin horisontaalisia muutoksia unionin viisumi- ja rajasäännöstöön ja määriteltiin lyhytaikainen oleskelu siten, että se on enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               (3)Tämä uusi määritelmä olisi sisällytettävä unionin ja Mauritiuksen tasavallan väliseen lyhytaikaista oleskelua koskevaan viisumivapaussopimukseen, jotta lyhytaikaista oleskelua koskeva unionin järjestelmä voidaan saattaa täysin yhdenmukaiseksi.

               (4)Komissio on neuvotellut unionin puolesta Mauritiuksen tasavallan kanssa sopimuksen Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta, jäljempänä ’sopimus’.

               (5)Sopimus on allekirjoitettu neuvoston päätöksen (EU) 2017/[…] mukaisesti.

               (6)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                  19
                mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (7)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  20
                mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (8)Sopimus olisi sen vuoksi hyväksyttävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskeva Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta.

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta sopimuksen 2 artiklassa määrätyn ilmoituksen
                  21
               .

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1.

                     (2)
                  EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

                     (3)
                  EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

                     (4)
                  EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

                     (5)
                  EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

                     (6)
                  EUVL L 169, 30.6.2009, s. 3.

                     (7)
                  EUVL L 169, 30.6.2009, s. 24.

                     (8)
                  EUVL L 169, 30.6.2009, s. 10.

                     (9)
                  Brasilian kanssa EU on tehnyt kaksi sopimusta. Toinen koskee tavallisen passin haltijoita (EUVL L 255, 21.9.2012, s. 4) ja toinen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoita (EUVL L 66, 12.3.2011, s. 2).

                     (10)
                  EUVL L 169, 30.6.2009, s. 17.

                     (11)
                  EUVL L 169, 30.6.2009, s. 38.

                     (12)
                  EUVL L 169, 30.6.2009, s. 31.

                     (13)
                  Ks. sopimusten artiklat ”Tarkoitus” ja ”Oleskelun kesto”.

                     (14)
                  COM(2014) 468 final.

                     (15)
                  Neuvoston 9 päivänä lokakuuta 2014 antama päätös, joka koskee luvan antamista komissiolle aloittaa neuvottelut Euroopan unionin/yhteisön sekä Antigua ja Barbudan, Bahaman liittovaltion, Barbadosin, Brasilian liittotasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Saint Kittsin ja Nevisin federaation ja Seychellien tasavallan kanssa tehtyjen lyhytaikaista oleskelua koskevien viisumivapaussopimusten muuttamiseksi.

                     (16)
                  COM(2016)194 final.

                     (17)
                  Hyväksynnän antamispäivä: [...]

                     (18)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 610/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen, neuvoston asetusten (EY) N:o 1683/95 ja (EY) N:o 539/2001 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008 ja (EY) N:o 810/2009 muuttamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1).

                     (19)
                  Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (20)
                  Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

                     (21)
                  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.7.2017
            COM(2017) 388 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus neuvoston päätökseksi

               lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               Euroopan unionin ja Mauritiuksen tasavallan välinen

               SOPIMUS

               lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta tehdyn Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONI

               sekä

               MAURITIUKSEN TASAVALTA, jäljempänä ’Mauritius’,

               jäljempänä yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisön ja Mauritiuksen tasavallan välisen sopimuksen lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta, jäljempänä ’sopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2010,

               VAHVISTAVAT ihmisten välisten yhteyksien helpottamisen tärkeyden,

               PANEVAT MERKILLE, että sopimuspuolten kansalaiset ovat tyytyväisiä sopimuksen toimintaan,

               OTTAVAT HUOMIOON, että sopimukseen sisältyvä lyhytaikaisen oleskelun määritelmä (”kolmen kuukauden ajan ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana”) ei ole riittävän täsmällinen ja että erityisesti ilmaus ”ensimmäistä maan alueelle tulon päivää” voi aiheuttaa epäselvyyksiä ja kysymyksiä,

               PITÄVÄT MIELESSÄ, että 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 610/2013 tehtiin horisontaalisia muutoksia EU:n sisäiseen viisumi- ja rajasäännöstöön ja määriteltiin lyhytaikainen oleskelu seuraavasti: ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”,

               OTTAVAT HUOMIOON, että rajanylitystietojärjestelmä, jota Euroopan unioni on perustamassa, edellyttää, että käytössä on yhtenäinen ja selkeä lyhytaikaisen oleskelun määritelmä, jota sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin,

               HALUAVAT varmistaa, että matkailijat pääsevät kulkemaan sujuvasti sopimuspuolten rajanylityspaikkojen kautta,

               VAHVISTAVAT, että sopimus kattaa kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden paitsi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin kansalaiset,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta sekä osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä ja vahvistavat, että tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Muutetaan sopimus tämän artiklan määräysten mukaisesti:

               (1)Korvataan sopimuksen nimessä ja 3 artiklan 5 kohdassa sana ”yhteisön” sanalla ”unionin”, 6 artiklan 1 kohdassa sana ”yhteisön” sanalla ”unionin” ja sana ”yhteisöä” sanalla ”unionia” ja 8 artiklan 7 kohdassa sana ”yhteisö” sanalla ”unioni”.

               (2)Korvataan 1 artiklassa ilmaus ”kolmeksi kuukaudeksi kuuden kuukauden aikana” ilmauksella ”90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”.

               (3)Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”Euroopan unionin kansalaiset voivat oleskella Mauritiuksen alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

               (4)Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

               ”Mauritiuksen kansalaiset voivat oleskella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tämä aika lasketaan ottamatta huomioon mahdollista oleskelua sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti.

               Mauritiuksen kansalaiset voivat oleskella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin sellaisen jäsenvaltion alueella, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, riippumatta Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella oleskelun lasketusta kestosta.”

               (5)Korvataan 4 artiklan 3 kohdassa ilmaisu ”kolmen kuukauden” ilmaisulla ”90 päivän” ja sana ”yhteisön” sanalla ”unionin”.

               (6)Korvataan 8 artiklan 4 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

               ”Kun keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.”

               2 artikla

               Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia menettelyjään noudattaen, ja tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen saattaneensa päätökseen edellä tarkoitetut menettelyt.

               Tehty […]ssa […] päivänä […]kuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

               Euroopan unionin puolesta

               Mauritiuksen tasavallan puolesta

               YHTEINEN JULISTUS ISLANNISTA, NORJASTA, SVEITSISTÄ JA LIECHTENSTEINISTA

               On suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Mauritiuksen viranomaiset muuttavat viipymättä voimassa olevia kahdenvälisiä lyhytaikaista oleskelua koskevia viisumivapaussopimuksia tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

               Yhteinen julistus siitä, miten olisi määriteltävä 90 päivän jakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana

               Sopimuspuolet sopivat, että sopimuksen 4 artiklassa vahvistetulla enintään 90 päivän jaksolla minkä tahansa 180 päivän jakson aikana tarkoitetaan joko yhtäjaksoista vierailua tai useita peräkkäisiä vierailuja, joiden yhteenlaskettu kesto ei ylitä 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               Käsite ”minkä tahansa 180 päivän jakson aikana” tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän ehto minkä tahansa 180 päivän jaksolla edelleen. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

               ________


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.7.2017
            COM(2017) 360 final
            2017/0150(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Chilen, Islannin ja Bahaman liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Yksityisoikeuden alaa koskevalla 25 päivänä lokakuuta 1980 tehdyllä Haagin yleissopimuksella kansainvälisestä lapsikaappauksesta (jäljempänä ’vuoden 1980 yleissopimus’) pyritään palauttamaan ennalleen aiemmin vallinnut tilanne eli varmistamaan, että lapsi, joka on luvattomasti viety toiseen valtioon tai jätetty palauttamatta toisesta valtiosta, palautetaan pikaisesti asuinvaltioonsa. Yleissopimuksen on tähän mennessä ratifioinut 97 maata, joiden joukossa ovat myös kaikki EU:n jäsenvaltiot, ja sen toiminta perustuu sopimuspuolten nimeämien keskusviranomaisten väliseen yhteistyöhön.

               Lapsikaappauksien estäminen on olennainen osa EU:n politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää lapsen oikeuksia. Sen vuoksi Euroopan unioni pyrkii kansainvälisellä tasolla aktiivisesti parantamaan vuoden 1980 yleissopimuksen soveltamista ja kehottaa myös kolmansia valtioita liittymään sopimukseen.

               Chile talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 23. helmikuuta 1994. Yleissopimus tuli Chilessä voimaan 1. toukokuuta 1994.

               Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Chilen ja 27 EU:n jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Romania ei ole vielä hyväksynyt Chilen liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

               Islanti talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 14. elokuuta 1996. Yleissopimus tuli Islannissa voimaan 1. syyskuuta 1996.

               Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Islannin ja 27 jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Romania ei ole vielä hyväksynyt Islannin liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

               Bahama talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 1. lokakuuta 1993. Yleissopimus tuli Bahamassa voimaan 1. tammikuuta 1994.

               Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Bahaman ja 26 EU:n jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Romania ja Tanska eivät ole vielä hyväksyneet Bahaman liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

               Vuoden 1980 yleissopimuksen 38 artiklan 4 kohdassa määrätään, että yleissopimusta sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

               Komissio pyysi asiasta lausuntoa Euroopan unionin tuomioistuimelta, joka vahvisti EU:n yksinomaisen toimivallan hyväksyä kolmannen valtion liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               Euroopan unionin tuomioistuimen 14. lokakuuta 2014 antamassa lausunnossa 1/13 vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               Tuomioistuimen mukaan on tarpeen vahvistaa, että asiassa sovelletaan yhtenäisiä sääntöjä EU:ssa ja vältetään tilanne, jossa jäsenvaltiot toimivat eri tavoin (eriytetty yhdentyminen).

               Euroopan unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta kansainvälisissä lapsikaappausasioissa, joten päätös siitä, hyväksytäänkö Chilen, Islannin ja Bahaman liittyminen yleissopimukseen, on tehtävä EU:n tasolla neuvoston päätöksellä. Sen vuoksi Romanian olisi Euroopan unionin edun mukaisesti annettava selitys Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen hyväksymisestä.

               Jos Romania hyväksyy Bahaman liittymisen, vuoden 1980 yleissopimusta voitaisiin soveltaa Bahaman ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden paitsi Tanskan välillä. Chilen ja Islannin osalta vuoden 1980 yleissopimusta voidaan soveltaa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Vuoden 1980 yleissopimus vastaa kansainvälisten lapsikaappausten osalta neuvoston asetusta N:o 2201/2003
                     1
                   (joka tunnetaan Bryssel II a asetuksena), joka on EU:n oikeudellisen yhteistyön kulmakivi avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa.

                  Yksi asetuksen tärkeimmistä tavoitteista on estää lapsikaappaukset jäsenvaltioiden välillä ottamalla käyttöön menettelyjä, joilla varmistetaan lapsen pikainen palauttaminen tämän asuinjäsenvaltioon. Sen vuoksi Bryssel II a asetuksen 11 artiklaan on sisällytetty vuoden 1980 yleissopimuksessa vahvistettu menettely. Asetuksella myös täydennetään yleissopimusta. Lisäksi asetuksessa selvennetään joitakin seikkoja, muun muassa lapsen kuulemista, tuomion antamisen määräaikaa palauttamispyynnön jättämisen jälkeen ja lapsen palauttamatta jättämisen perusteita. Asetus sisältää myös säännöksiä, jotka koskevat eri jäsenvaltioissa annettuja ristiriitaisia palauttamista ja palauttamatta jättämistä koskevia tuomioita.

                  EU tukee kansainvälisesti kolmansien valtioiden liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen, jotta jäsenvaltiot voivat luottaa, että kansainvälisiin lapsikaappauksiin sovelletaan yhteistä sääntelykehystä.

                  Kesäkuun 2015 ja joulukuun 2016 välisenä aikana on jo annettu kymmenen neuvoston päätöstä, joilla hyväksytään kymmenen kolmannen maan (Marokko, Singapore, Venäjän federaatio, Albania, Andorra, Seychellit, Armenia, Korean tasavalta, Kazakstan ja Peru) liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.
                     2

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Tämän ehdotuksen ilmeisenä yleisenä tavoitteena on suojella lapsen oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Vuoden 1980 yleissopimus luotiin suojelemaan lasta kaappausten haitallisilta vaikutuksilta ja varmistamaan, että lapsi pystyy ylläpitämään yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa esimerkiksi turvaamalla tapaamisoikeuden käyttäminen.

               On syytä mainita myös yhteys siihen, että sovittelun käyttöä perheasioita koskevien rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemisessa pyritään edistämään. Tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettua direktiiviä
                  3
                sovelletaan myös perheoikeuden alalla Euroopan yhteisellä oikeudenkäyttöalueella. Myös vuoden 1980 yleissopimuksella kannustetaan ratkaisemaan perheasioita koskevat riita-asiat sovintoteitse. Yksi vuoden 1980 yleissopimukseen perustuvista, kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin julkaisemista hyvien toimintatapojen oppaista käsittelee sovittelua lasta koskevien perhesuhteisiin liittyvien kansainvälisten riitojen ratkaisemisessa silloin, kun asia kuuluu yleissopimuksen soveltamisalaan. Opas on käännetty Euroopan komission aloitteesta kaikille EU:n virallisille kielille (englantia ja ranskaa lukuun ottamatta) sekä arabiaksi tarkoituksena tukea vuoropuhelua sellaisten valtioiden kanssa, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta, ja löytää konkreettisia tapoja ratkaista kansainvälisistä lapsikaappauksista aiheutuvat ongelmat silloin, kun on kyse maista, jotka eivät ole ratifioineet yleissopimusta.
                  4

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätös koskee kansainvälistä sopimusta, joten sovellettava oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artikla yhdessä 81 artiklan 3 kohdan kanssa. Neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.

                  Asetus (EY) N:o 2201/2003 sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat näin ollen tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotuksen laatimisessa on noudatettu samaa asiaa koskevissa, jo hyväksytyissä neuvoston päätöksissä noudatettuja suuntaviivoja eikä ehdotuksessa ylitetä sitä, mikä on tarpeen yhtenäisen EU:n toiminnan tavoitteen saavuttamiseksi kansainvälisissä lapsikaappauksissa, koska sillä varmistetaan, että Romania hyväksyy tietyssä määräajassa Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               •3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Romania ilmoitti olevansa valmis hyväksymään Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen komission kysyessä sen mielipidettä.

                  Asiantuntijakokouksessa 24. huhtikuuta 2017 käydyissä keskusteluissa kävi ilmi, että jäsenvaltiot eivät – tässä vaiheessa – vastusta sitä, että Romania hyväksyy Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio ja jäsenvaltioiden asiantuntijat olivat sitä mieltä, että kyseisten kolmansien maiden tilannetta ei tarvitse erikseen arvioida, koska vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Chilen ja Islannin osalta 27 jäsenvaltion ja Bahaman osalta 26 jäsenvaltion kanssa.

                  Jäsenvaltioiden asiantuntijat eivät ilmoittaneet minkäänlaisista ongelmista vuoden 1980 yleissopimuksen soveltamisessa Chilen, Islannin ja Bahaman osalta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ehdotuksesta ei sen luonteen vuoksi ole tehty erityistä vaikutustenarviointia, kuten ei tehty niistä kymmenestä vastaavasta vuosina 2015 ja 2016 hyväksytystä neuvoston päätöksestä, jotka koskevat useiden kolmansien maiden liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen. Chilen, Islannin ja Bahaman tilanteen arvioimista pidettiin joka tapauksessa turhana, koska vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Chilen ja Islannin osalta 27:n ja Bahaman osalta 26 EU:n jäsenvaltion kanssa ja koska Romania oli valmis hyväksymään Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen siihen.

               •4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotetulla päätöksellä ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ehdotus koskee pelkästään luvan antamista Romanialle, jotta se voi hyväksyä Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen. Sen täytäntöönpanon valvonta rajoittuu siihen, että Romania noudattaa selityksen sanamuotoa ja selityksen tallettamisen määräaikaa sekä ilmoittaa selityksen tallettamisesta komissiolle kyseisen neuvoston päätöksen mukaisesti.

               2017/0150 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Chilen, Islannin ja Bahaman liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  5
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti Euroopan unioni on asettanut yhdeksi tavoitteekseen lapsen oikeuksien suojelun edistämisen. Toimenpiteet lasten suojelemiseksi luvattomilta pois viemisiltä tai palauttamatta jättämisiltä muodostavat olennaisen osan tätä toimintapolitiikkaa.

               (2)Neuvosto hyväksyi asetuksen (EY) N:o 2201/2003
                  6
               , jäljempänä ’Bryssel II a -asetus’, jolla pyritään suojelemaan lapsia luvattoman pois viemisen tai palauttamatta jättämisen haitallisilta vaikutuksilta ja jossa vahvistetaan menettelyt, joilla pyritään turvaamaan lapsen pikainen palauttaminen siihen valtioon, jossa lapsen asuinpaikka on, ja jolla pyritään varmistamaan tapaamisoikeus ja oikeus lapsen huoltoon.

               (3)Bryssel II a -asetus täydentää ja vahvistaa 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyä yksityisoikeuden alaa koskevaa Haagin yleissopimusta kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’, jolla luodaan sekä sopimusvaltioiden että keskusviranomaisten välinen kansainvälinen velvoite- ja yhteistyöjärjestelmä ja jolla pyritään turvaamaan luvattomasti muihin valtioihin vietyjen tai muista valtioista palauttamatta jätettyjen lasten pikainen palauttaminen.

               (4)Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen osapuolia.

               (5)Unioni kannustaa kolmansia valtioita liittymään vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen ja tukee vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa osallistumalla yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa muun muassa kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin säännöllisesti järjestämiin erityiskomissioihin.

               (6)Unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden yhteisellä sääntelykehyksellä voitaisiin parhaiten ratkaista arkaluonteiset kansainväliset lapsikaappaukset.

               (7)Vuoden 1980 Haagin yleissopimuksessa määrätään, että sitä sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

               (8)Vuoden 1980 Haagin yleissopimus ei salli alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen, kuten unionin, liittyä siihen. Tämän vuoksi unioni ei voi liittyä yleissopimukseen eikä se voi tallettaa selitystä valtion liittymisen hyväksymisestä.

               (9)Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 1/13 mukaisesti vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen mukaiset selitykset liittymisen hyväksymisestä kuuluvat unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               (10)Chile talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 23 päivänä helmikuuta 1994. Yleissopimus tuli Chilessä voimaan 1 päivänä toukokuuta 1994.

               (11)Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Romaniaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Chilen liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Chile on hyväksynyt Bulgarian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Slovenian ja Viron. Chilen tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Romania voi unionin edun mukaisesti hyväksyä Chilen liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               (12)Islanti talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 14 päivänä elokuuta 1996. Yleissopimus tuli Islannissa voimaan 1 päivänä syyskuuta 1996.

               (13)Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Romaniaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Islannin liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Islanti on hyväksynyt Bulgarian, Latvian, Liettuan, Maltan ja Viron. Islannin tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Romania voi unionin edun mukaisesti hyväksyä Islannin liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               (14)Bahama talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 1 päivänä lokakuuta 1993. Yleissopimus tuli Bahamassa voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (15)Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Romaniaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Bahaman liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Bahama on hyväksynyt Bulgarian, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Maltan, Slovenian ja Viron. Bahaman tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Romania voi unionin edun mukaisesti hyväksyä Bahaman liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               (16)Sen vuoksi Romanialle olisi unionin edun mukaisesti annettava lupa hyväksyä tämä liittyminen, ja se olisi valtuutettava tallettamaan selityksensä Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen hyväksymisestä tämän päätöksen mukaisesti. Unionin muut jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen, ja sen vuoksi niiden ei tule enää tallettaa uutta selitystä liittymisen hyväksymisestä, sillä jo talletettu selitys on edelleen voimassa kansainvälisen julkisoikeuden nojalla.

               (17)Bryssel II a -asetus sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               (18)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.
                     Romanialle annetaan lupa hyväksyä unionin edun mukaisesti Chilen, Islannin ja Bahaman liittyminen 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’.

               2.
                     Romanian on talletettava viimeistään … [kaksitoista kuukautta tämän päätöksen hyväksymisestä] Euroopan unionin edun mukaisesti seuraavasti muotoiltu selitys siitä, että se hyväksyy Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen:

               ”[JÄSENVALTION koko nimi] ilmoittaa hyväksyvänsä neuvoston päätöksen (EU) 2017/…* mukaisesti, että Chile, Islanti ja Bahama liittyvät 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.”

                  73.
                     Romanian on ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle siitä, että se on tallettanut Chilen, Islannin ja Bahaman liittymisen hyväksymistä koskevan selityksensä, ja toimitettava komissiolle selityksen teksti kahden kuukauden kuluessa sen tallettamisesta.

               2 artikla

               Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo tallettaneet selityksensä Chilen, Islannin ja Bahaman vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen liittymisen hyväksymisestä ennen tämän päätöksen hyväksymistä, ei tule tallettaa uusia selityksiä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 31.

                     (2)
                  Neuvosto on antanut jo kymmenen päätöstä, joilla jäsenvaltioille annetaan lupa hyväksyä seuraavien maiden liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen:Andorra (neuvoston päätös (EU) 2015/1023, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015); Seychellit (neuvoston päätös (EU) 2015/2354, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Venäjä (neuvoston päätös (EU) 2015/2355, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Albania (neuvoston päätös (EU) 2015/2356, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Singapore (neuvoston päätös (EU) 2015/1024, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015); Marokko (neuvoston päätös (EU) 2015/2357, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Armenia (neuvoston päätös (EU) 2015/2358, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Korean tasavalta (neuvoston päätös (EU) 2016/2313, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016); Kazakstan (neuvoston päätös (EU) 2016/2311, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016) ja Peru (neuvoston päätös (EU) 2016/2312, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016).

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/52/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EUVL L 136, 24.5.2008, s. 3).

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  EUVL C , , s. .

                     (6)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003, annettu 27 päivänä marraskuuta 2003, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta (EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1).

                     (7)
                  EUVL: lisätään tämän päätöksen numero.