Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0466

Ehdotus neuvoston päätös Euroopan muuttoliikkeiden verkoston perustamisesta {SEC(2007)1062}  /* KOM/2007/0466 lopull. - CNS 2007/0016 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 10.8.2007KOM(2007)466 lopullinen2007/0167(CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan muuttoliikkeiden verkoston perustamisesta(komission esittämä) {SEC(2007)1062}PERUSTELUT1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetEuroopan komissio korosti jo vuonna 1994 ensimmäisessä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa koskevassa tiedonannossaan[1], että olisi hyödyllistä ottaa käyttöön mekanismi, jonka avulla voitaisiin seurata muuttovirtoja koko EU:ssa mahdollisimman laaja-alaisesti. Asiasta tehtiinkin toteutettavuustutkimus vuonna 1996[2].Sen jälkeen kun Amsterdamin sopimus oli tullut voimaan 1. toukokuuta 1999 ja Eurooppa-neuvosto oli kokoontunut Tampereella lokakuussa 1999, Euroopan unioni sitoutui kehittämään yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan varmistaakseen, että EU:hun suuntautuvien siirtolaisvirtojen hallintaa voidaan tehostaa. Sitoumuksessa korostetaan kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukaista kohtelua, kumppanuutta alkuperämaiden kanssa ja tasapainoista suhtautumista muuttoliikkeiden hallintaan sekä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kehittämistä.Laekenissa joulukuussa 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä komissiota kehotettiin ”kehittämään eurooppalaista järjestelmää turvapaikkaa, maahanmuuttoa ja lähtömaata koskevien tietojen vaihtamiseksi”. Koska siirtolaisuuteen liittyvistä kysymyksistä oli tarpeen saada enemmän ja parempia tietoja, Euroopan yhteisöjen talousarvioon perustettiin vuodelle 2002 uusi budjettikohta (18 03 05 (alun perin B5-814)) Euroopan muuttoliikkeiden seurantakeskuksen perustamista ja maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevien tilastojen kehittämistä koskevaa pilottihanketta varten. Koska verkoston perustaminen viivästyi, vuoden 2002 budjettikohdasta rahoitettujen toimien toteuttaminen alkoi vasta vuonna 2003. Siitä lähtien täytäntöönpanovuosi on aina ollut vuoden jäljessä määrärahojen budjetointivuodesta. Hanke sai lopulta nimen ”Euroopan muuttoliikkeiden verkosto” (EMV), ja sitä jatkettiin vuodesta 2003 alkaen valmistelutoimena vuoteen 2006 (budjetointivuosi 2005).Kesäkuussa 2003 valtion- ja hallitusten päämiehet tunnustivat Thessalonikin Eurooppa-neuvoston yhteydessä ”moniulotteisen maahanmuuttoilmiön seurannan ja analysoinnin tärkeyden” ja vahvistivat, että Euroopan muuttoliikkeiden verkosto perustetaan. Samassa yhteydessä kannatettiin ajatusta, että selvitetään, olisiko tätä tarkoitusta varten aiheellista perustaa myöhemmin pysyvämpi rakenne.Marraskuussa 2004 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä Haagin ohjelma nojautuu Tampereen ohjelmaa. Kummankin ohjelman tavoitteena on vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luominen EU:hun. Haagin ohjelmassa korostetaan, että Euroopan yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan kehittämiseksi on ”ratkaisevan tärkeää […] tehostaa tuoreiden tietojen keräämistä, tuottamista ja vaihtoa kaikista merkityksellisistä muuttoliikkeen suuntauksista ja hyödyntää näitä tietoja tuloksellisesti”.EU:n yhteistä maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaa on kehitetty jatkuvasti Amsterdamin sopimuksen voimaantulosta asti, ja sen tueksi tarvitaan sekä kansallisella että EU:n tasolla kerättyjä vertailukelpoisia, luotettavia ja puolueettomia tietoja. Jotta muuttoliikkeitä voitaisiin paremmin hallita yhteisten politiikkojen avulla, siihen liittyvistä ilmiöistä on myös laadittava yhteisiä analyyseja. Jo vuonna 1996 tehdyssä toteutettavuustutkimuksessa ja EMV:stä vuonna 2005 laaditussa arviossa[3] todettiin, että niin EU:n tason kuin jäsenvaltioidenkin päättäjät tarvitsevat tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista. Tiedontarve on olemassa edelleen, ja siihen tulevan EMV:n olisi pystyttävä osaltaan vastaamaan.Ensinnäkin, vaikka monista kansainväliseen siirtolaisuuteen liittyvistä asioista tuotetaan koko ajan valtavasti tietoa, näihin tietoihin ei ole helppoa päästä käsiksi, sillä ne ovat hajallaan eivätkä keskitetysti saatavilla. Siksi tietojenvaihtokeskuksena toimiva yhteinen yhteyspiste, joka suodattaisi ja koostaisi tietoja, olisi erittäin hyödyllinen EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille sekä päätöksentekijöille ja myös suurelle yleisölle.Toiseksi maahanmuutto- ja turvapaikkalainsäädännön ja tähän liittyvän politiikan oikeudellisesta ja poliittisesta kehityksestä ei ole saatavilla riittävästi luotettavia, vertailukelpoisia ja ajantasaisia tietoja ja analyysejä sen enempää jäsenvaltioiden kuin koko EU:n tasollakaan. Myöskään EU:n ja jäsenvaltioiden politiikan vaikutuksista ei ole saatavilla riittävästi vertailutietoa. Lisäksi sekä EU että jäsenvaltiot tarvitsevat yhä useammin nopeita vastauksia maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin liittyviin erityiskysymyksiin. Tämän tiedonpuutteen paikkaamiseksi tarvitaan jonkinlainen verkostorakenne, jonka piiriin kaikki jäsenvaltiot kuuluisivat ja johon liittyisi tietynasteinen keskitetty koordinointi.Kolmanneksi on erittäin ongelmallista, ettei maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista ole saatavilla tarkkoja, ajantasaisia ja vertailukelpoisia tilastotietoja. Hiljattain annetussa komission ehdotuksessa asetukseksi muuttoliikkeitä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön tilastoista[4] tartutaan tähän ongelmaan, mutta lisäksi tarvitaan näiden tilastotietojen vertailuanalyysiä.EMV:n pilotti/valmisteluhankkeen käynnistämistä haluttiin helpottaa vaiheittain alhaalta ylöspäin etenevän menettelyn avulla perustamalla ensin kansallisten yhteyspisteiden verkosto. EMV:n ytimen muodostavat nämä jäsenvaltioiden nimeämät yhteyspisteet, joiden tehtävänä on tietojen dokumentointi ja analysointi sekä tutkimustoiminta. Kansallisten yhteyspisteiden tehtävänä on myös perustaa kansallisia yhteistyöverkostoja, joiden avulla eri yhteistyökumppanit voivat tuoda esiin näkemyksiään ja asiantuntemustaan tarkastelun kohteena olevista kysymyksistä. Euroopan komission oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto (DG JLS) on seurannut EMV:n yleistä kehitystä erityisen tieteellisen ja hallinnollisen koordinointiryhmän avulla, joka on valittu tehtävään avoimen tarjouskilpailun perusteella.EMV:n toimintaa on tarpeen jatkaa ja vahvistaa, jotta voidaan täyttää Haagin ohjelmassa mainittu vaatimus ”kerätä tuoreita tietoja kaikista merkityksellisistä muuttoliikkeen suuntauksista” ja edistää entistä selkeämmin tietoon perustuvaa politiikan suunnittelua ja päätöksentekoa yhteisen eurooppalaisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan kehittämisen yhteydessä. Tässä päätöksessä ehdotetaankin, että EMV:n toiminta olisi virallistettava antamalla asiaa koskeva säädös (EY:n perustamissopimuksen 66 artiklaan perustuva neuvoston päätös). Ehdotuksen mukaan nykyinen rakenne säilytettäisiin monilta osin, mutta toisaalta on tarkoitus toteuttaa myös eräitä tärkeitä muutoksia, jotta EMV:n toimintaa voidaan tehostaa. Neuvoston päätöksessä määritellään EMV:n työn kannalta olennaiset tekijät eli verkoston tavoite, tehtävät, rakenne, tietojenvaihtojärjestelmä, rahoitusjärjestelyt ja suhteet muihin organisaatioihin.2. Voimassa olevat aiemmat säännöksetNykyinen EMV on toiminut ensin pilottihankkeena ja sitten valmistelutoimena. Tähän ei ole vaadittu erityistä oikeusperustaa, vaan rahoitus on hoidettu yhteisöjen talousarvion erillisestä budjettikohdasta (18 03 05 (entinen B5-814))[5]. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[6] 49 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan valmistelutoimet saavat kestää enintään kolme vuotta. Tämän vuoksi EMV:n toiminnan jatkaminen edellyttää säädöksen antamista.3. KuuleminenSaadakseen eri sidosryhmiltä mielipiteitä EMV:n tulevaisuudesta komissio hyväksyi 28. marraskuuta 2005 Vihreän kirjan Euroopan muuttoliikkeiden verkoston tulevaisuudesta[7]. Siinä tarkasteltiin EMV:n toimintaa valmistelutoimen toteuttamisvaiheessa ja käsiteltiin mm. verkoston tulevaa tehtävänkuvausta ja rakennetta.Vihreän kirjan avulla käynnistetty julkinen kuuleminen päättyi 28. tammikuuta 2006. Sen yhteydessä saatiin 32 kannanottoa, joista noin puolet tuli jäsenvaltioilta ja loput nykyisiltä EMV:n kansallisilta yhteyspisteiltä sekä jäsenvaltioiden liittovaltiotason ja alueviranomaisilta ja muilta instituutioilta, pääasiassa tiedeyhteisöltä[8].Brysselissä järjestettiin 6. huhtikuuta 2006 EMV:n tulevaisuutta koskeva kuulemistilaisuus, johon oli kutsuttu valikoituja asiantuntijoita. Komissio esitti tässä tilaisuudessa päätelmät julkisen kuulemismenettelyn keskeisistä tuloksista, ja asiantuntijat esittivät ajatuksiaan EMV:n tulevasta tehtävänkuvasta ja rakenteesta.Sekä julkinen että asiantuntijoiden kuuleminen osoittivat, että ollaan laajalti yhtä mieltä siitä, että EMV:n toimintaa on jatkettava sen nykyisen tehtävänmäärityksen ja rakenteen pohjalta.Komissio on myös kuullut kahdesti jäsenvaltioiden asiantuntijoita EMV:n tulevaisuuteen liittyvistä kysymyksistä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden komiteassa (29.4.2005 ja 20.6.2006). Kummassakin tilaisuudessa jäsenvaltiot kannattivat komission ajatusta EMV:n virallistamisesta.4. Ehdotetun toimen lyhyt kuvausTämän ehdotuksen päätavoitteena on virallistaa Euroopan muuttoliikkeiden verkoston toiminta ja antaa sille asianmukainen oikeusperusta, jossa kuvataan verkoston tavoitteet, tehtävät ja rakenne sekä muut sen toiminnan kannalta merkittävät tekijät, kuten rahoituslähteet ja yleisölle avoimen tietojenvaihtojärjestelmän perustaminen.TavoiteEhdotuksen mukaan EMV:n tavoitteena on ’vastata yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden viranomaisten ja laitosten sekä suuren yleisön tarpeeseen saada tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista tuottamalla ajantasaista, puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa näitä asioita koskevan politiikan suunnittelua ja päätöksentekoa varten Euroopan unionissa’.ToiminnotEdellä mainitun tavoitteen saavuttamiseksi EMV:n olisi toteutettava tiettyjä toimintoja , jotka kuvataan päätösehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa. Niihin kuuluvat mm. eri lähteistä saatavilla olevien ajantasaisten tietojen kerääminen ja vaihtaminen, analyysien laatiminen näiden tietojen pohjalta, raporttien julkaiseminen, Internet-pohjaisen tietojenvaihtojärjestelmän perustaminen ja ylläpitäminen ja yhteistyö muiden vastaavien eurooppalaisten ja kansainvälisten elinten kanssa.RakenneEMV:n muodostavat jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet ja Euroopan komissio .Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti EMV:n toimintaan, verkoston poliittiseksi neuvonantajaksi perustetaan johtokunta , jossa ovat edustettuina kaikki jäsenvaltiot, komissio sekä Euroopan parlamentti.Johtokunnan tehtävänä on mm.:-  osallistua EMV:n vuotuisen työohjelman laatimiseen;-  tarkastella EMV:n toiminnan kehittymistä ja antaa tarvittaessa suosituksia toteutettavista toimenpiteistä;-  laatia vähintään kerran vuodessa tilannekatsaus EMV:n toiminnasta ja sen selvitysten keskeisistä tuloksista toimitettavaksi kaikille EU:n toimielimille;-  selvittää, millaisia strategisesti hyödyllisiä yhteistyösuhteita EMV voi luoda muiden maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa toimivien yksiköiden kanssa;-  antaa kansallisille yhteyspisteille neuvoja ja apua niiden toiminnan kehittämiseksi.Kansallisten yhteyspisteiden on täytettävä tietyt vaatimukset, joihin kuuluvat mm. perehtyneisyys maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin; tietotekniikan ja IT-laitteistojen tuntemusta; kyky käynnistää yhteistyöjärjestelyjä ja verkostoitua muiden kansallisten organisaatioiden ja yksiköiden kanssa; ja kyky työskennellä ja kirjoittaa äidinkielen lisäksi jollakin toisella EU:n toimielinten virallisella kielellä.Kukin jäsenvaltio nimeää jonkin yksikkönsä kansalliseksi yhteyspisteeksi. Kansallisessa yhteyspisteessä on oltava vähintään kolme asiantuntijaa. Yhden asiantuntijan on oltava yhteyspisteeksi nimetyn yksikön virkamies tai työntekijä, ja hän toimii kansallisen yhteyspisteen kansallisena koordinaattorina. Muut asiantuntijat voivat kuulua joko kyseiseen yksikköön tai muihin jäsenvaltiossa toimiviin kansallisiin tai kansainvälisiin organisaatioihin, jotka voivat olla joko julkisia tai yksityisiä.Kansallisten yhteyspisteiden tehtävänä on laatia kansallisia raportteja, toimittaa kansallisia tietoja EMV:n tietojenvaihtojärjestelmään, kehittää valmius esittää muille kansallisille yhteyspisteille tapauskohtaisia kyselyjä ja vastata niihin nopeasti sekä luoda kansallinen muuttoliikkeiden verkosto, joka muodostuu erilaisista maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden parissa työskentelevistä organisaatioista ja yksilöistä ja jossa otetaan huomioon myös työelämään ja koulutukseen sekä ulkosuhteisiin/kehitysyhteistyöhön liittyvät maahanmuuton ulottuvuudet ja joka edustaa kaikkia asianomaisia sidosryhmiä.Komission vastuulle kuuluvat mm. seuraavat tehtävät:-  EMV:n toiminnan yleinen koordinointi;-  EMV:n vuotuisen työohjelman hyväksyminen;-  Yksi komission edustaja osallistuu johtokunnan toimintaan sen puheenjohtajana; hänellä on apunaan kaksi komission nimittämää tieteellistä asiantuntijaa;-  Sen varmistaminen, että maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa määritellyt yhteisön poliittiset painopisteet näkyvät EMV:n toiminnassa;-  Palveluntarjoajan nimeäminen avustamaan komissiota EMV:n juoksevassa hallinnoinnissa, johon kuuluu mm. EMV:n tietojenvaihtojärjestelmän toiminta. Komissio valvoo tiiviisti palveluntarjoajan toimintaa ja määrittelee selkeästi sen vastuualueet ja työskentelytavat; tarvittaessa se voi pyytää kansallisten yhteyspisteiden työryhmiä tekemään yhteistyötä palveluntarjoajan kanssa tiettyjen toimintojen suorittamiseksi;-  Komissio myös varmistaa, että kansalliset yhteyspisteet pystyvät toteuttamaan niille uskotut tehtävät. Tähän sisältyy mm. sen varmistaminen, että jäsenvaltioiden ehdottamat kansalliset yhteyspisteet täyttävät kaikki niille asetetut vaatimukset, ja tarvittavien toimenpide-ehdotusten esittäminen johtokunnalle, kun se on havainnut jonkin kansallisen yhteyspisteen toiminnassa jatkuvia puutteita, jotka saattavat haitata EMV:n toimintaa.-  Komissio myös myöntää toiminta-avustuksia ja rahoittaa siten osan kansallisten yhteyspisteiden vuotuisten työohjelmien toteuttamisesta, jos ne täyttävät tarvittavat vaatimukset.Palveluntarjoajan nimeäminen komission avuksi on tarpeen siksi, että eräät koordinointitehtävät, kuten EMV:n tietojärjestelmän ja verkkosivuston luominen sekä yhteenvetoraporttien laatiminen, ovat luonteeltaan hyvin teknisiä. Myös 26 kansallisen yhteyspisteen keskinäisen yhteistyön koordinointi on varsin monimutkainen tehtävä.Tietojenvaihtojärjestelmä ja selvityksetOn erittäin tärkeää, että EMV levittää selvitysten ja raporttien muodossa tuottamiaan tietoja laajalti uusimman teknologian avulla mm. erityisen verkkosivuston välityksellä. Tietojenvaihtojärjestelmää hallinnoi komissiota avustava palveluntarjoaja komission valvonnassa. Järjestelmä on avoin yleisölle ja sen sisältämät tiedot ovat periaatteessa kaikkien käytettävissä; tästä yleisperiaatteesta voidaan kuitenkin poiketa, jos EMV:n jäsenet toimittavat järjestelmään arkaluonteisia tai luottamuksellisia tietoja.Tietojenvaihtojärjestelmään sisältyvät mm. EMV:n laatimat selvitykset ja raportit , maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tesaurus sekä tietokanta, johon kootaan maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskeva kansallinen ja yhteisön lainsäädäntö.RahoitusEMV:n toimintaan tarvittavat vuotuiset määrärahat otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. Näiden varojen avulla rahoitetaan osa (enintään 80 %) kansallisten yhteyspisteiden tukikelpoisista toimintamenoista sekä palveluntarjoajan toimintamenot. Lisäksi rahoitetaan muita menoja, mm. arviointi, erityistoiminnot sekä tuki uusille kansallisille yhteyspisteille. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain käytettävissä olevat määrärahat rahoituskehyksen puitteissa; sen mukaan EMV:n toimintaan kaudella 2007–2013 on varattu yhteensä 59,7 miljoonaa euroa. Vuodelle 2007 varattua 3 miljoonan euron määrärahaa ei kuitenkaan käytetä, koska EMV:n on määrä aloittaa toimintansa vasta 1. tammikuuta 2008. Tämän vuoksi kauden 2008–2013 määrärahat ovat yhteensä 56,7 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että budjettivuosi ja täytäntöönpanovuosi ovat vastedes samat.Komission tehtävänä on myöntää avustukset kaikki vaatimukset täyttäville kansallisille yhteyspisteille ja tehdä sopimus palveluntarjoajan kanssa.Tarkempia tietoja EMV:n rahoituksesta esitetään vaikutustenarvioinnissa ja rahoitusselvityksessä.5. OikeusperustaNeuvoston päätöksen oikeusperustana on EY:n perustamissopimuksen 66 artikla. Nizzan sopimukseen liitetyn, EY:n perustamissopimuksen 67 artiklaa koskevan pöytäkirjan mukaan neuvosto on 1. toukokuuta 2004 jälkeen vahvistanut tällaiset päätökset määräenemmistöllä ja Euroopan parlamenttia kuultuaan.EY:n perustamissopimuksen 66 artikla koskee jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä eri aloilla, mm. maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa, sekä yhteistyötä näiden viranomaisten ja komission välillä. Jäsenvaltioiden viranomaisten tärkeänä tehtävänä on nimetä kansalliset yhteyspisteet ja osallistua johtokunnan työskentelyyn. Koska monet kansalliset yhteyspisteet ovat todennäköisesti erilaisia valtion virastoja, kansalliset viranomaiset osallistuvat aktiivisesti EMV:n toimintaan. Näistä syistä on perusteltua valita ehdotuksen oikeusperustaksi EY:n perustamissopimuksen 66 artikla.EY:n perustamissopimuksen IV osastoa ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin, paitsi jos nämä valtiot ilmoittavat päinvastaisesta päätöksestään perustamissopimuksiin liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Perustamissopimuksen IV osastoa ei sovelleta myöskään Tanskaan perustamissopimuksiin liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan perusteella.6. ToissijaisuusperiaateTämä ehdotus liittyy Eurooppa-neuvoston Tampereella ja Haagissa vahvistamaan perustamissopimusten tavoitteeseen, jonka mukaan Euroopan unioniin olisi luotava vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue. Toimenpiteen tavoite voidaan määritellä tarkemmin siten, että sen tarkoituksena on saattaa yhteen viranomaiset, tiedemaailma, tutkijat ja muut maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista kiinnostuneet jäsenvaltioiden sidosryhmät, jotta ne voivat tuottaa yhteisölle, sen jäsenvaltioille ja suurelle yleisölle puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tilanteesta sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa. Koska jäsenvaltiot eivät voi yksinään saavuttaa tätä tavoitetta eli kehittää yhteistyötä ja tuottaa tietoja ja analyyseja koko EU:n tasolla, toimia on toteutettava yhteisön tasolla. Ehdotetun päätöksen tavoitteena on kaikkien muuttoliikeilmiöihin liittyvien tietomekanismien koordinoitu ja yhdenmukainen kehittäminen koko EU:n alueella.7. SuhteellisuusperiaateEhdotus rajoittuu maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten ja muiden organisaatioiden välisen yhteistyön kehittämiseen, niin että yhteisölle, sen jäsenvaltioille ja suurelle yleisölle voidaan tuottaa puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tilanteesta sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa. Verkostoon perustuva rakenne valittiin, jotta toimintaa voidaan toteuttaa tasavertaiselta pohjalta ja varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat siinä tasapuolisesti edustettuina.Tässä päätösehdotuksessa säädetään ainoastaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavista vähimmäissäännöistä eikä siinä mennä pidemmälle kuin on tämän vuoksi tarpeen. Ehdotus ei vaikuta nykyisin käytössä oleviin yhteistyömekanismeihin ja -rakenteisiin.8. EMV:n suhde muihin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tietojenvaihtojärjestelmiin ja/tai -rakenteisiinEhdotuksen mukaan EMV:n tarkoituksena on tuottaa yhteisölle, sen jäsenvaltioille ja suurelle yleisölle puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tilanteesta sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa näitä aloja koskevan politiikan suunnittelua ja päätöksentekoa varten Euroopan unionissa. Tähän liittyvät selkeästi tutkimukset ja analyysit ja tietoisuuden lisääminen muuttoliikeilmiöiden eri ulottuvuuksista sekä sellaisten tietojen, raporttien ja selvitysten laatiminen päättäjiä ja suurta yleisöä varten, joiden pohjalta maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista voidaan käydä tietoihin perustuvaa keskustelua.EMV ei ole ainoa yhteisön väline tai rakenne, jonka tehtävänä on kerätä ja vaihtaa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin liittyviä tietoja. Muita tällaisia välineitä ja rakenteita ovat mm. ICONet, EU:n perusoikeusvirasto (erityisesti RAXEN-verkko), Eurostat, CIREFI, kotouttamisasioiden kansalliset yhteyspisteet sekä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden keskinäinen tiedottamisjärjestelmä. Niihin verrattuna EMV:n etuna ovat sen monet ainutlaatuiset erityispiirteet, jotka voidaan tiivistää seuraavaan kolmeen ominaisuuteen:-  laaja tehtävänkuvaus;-  toiminnan selkeä keskittäminen analysointiin ja yhteydet tiedemaailmaan;-  tulosten laaja levitettävyys (kohteena sekä suuri yleisö että päättäjät).Komissio pyrkii mahdollisuuksien mukaan luomaan synergiaetuja ja välttämään päällekkäistä työtä EMV:n ja muiden maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin liittyvien välineiden ja rakenteiden välillä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio käyttää päätöksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeuttaan laatia ehdotus EMV:n vuotuiseksi työohjelmaksi.Vaikutustenarvioinnin liitteessä 1 esitetään tarkempia tietoja EMV:n ja muiden maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin liittyvien välineiden ja rakenteiden välisistä eroista.2007/0167(CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan muuttoliikkeiden verkoston perustamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 66 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[9],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[10],ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[11],ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon[12],sekä katsoo seuraavaa:(1) Vuonna 2003 komissio aloitti kolmivuotisen valmistelutoimen Euroopan muuttoliikkeiden verkoston[13] perustamista varten, jotta yhteisö ja sen jäsenvaltiot voisivat saada puolueetonta, luotettavaa ja ajantasaista tietoa muuttoliikkeistä.(2) Kesäkuussa 2003 Thessalonikissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto tunnusti päätelmissään[14] moniulotteisen maahanmuuttoilmiön seurannan ja analysoinnin tärkeyden ja piti sen vuoksi tervetulleena EMV:n perustamista sekä lupasi tutkia mahdollisuutta perustaa myöhemmin pysyvä rakenne tätä varten.(3) Marraskuun 4 päivänä 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen lujittamiseen tähtäävän monivuotisen ohjelman eli niin sanotun Haagin ohjelman[15]. Ohjelman tavoitteena on kehittää yhteisen turvapaikka-, maahanmuutto-, viisumi- ja rajapolitiikan toista vaihetta 1 päivästä toukokuuta 2004, ja se perustuu muun muassa läheisempään käytännön yhteistyöhön jäsenvaltioiden välillä sekä tehostettuun tietojenvaihtoon. Haagin ohjelmassa todetaan, että ”Euroopan turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan käynnissä olevan kehittämisen olisi perustuttava muuttoliikeilmiöiden kaikkien näkökulmien yhteiseen analysointiin. Ratkaisevan tärkeää on tehostaa tuoreiden tietojen keräämistä, tuottamista ja vaihtoa kaikista merkityksellisistä muuttoliikkeen suuntauksista ja hyödyntää näitä tietoja tuloksellisesti.”(4) Saadakseen eri sidosryhmiltä mielipiteitä EMV:n tulevaisuudesta komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2005 Vihreän kirjan Euroopan muuttoliikkeiden verkoston tulevaisuudesta[16]. Siinä tarkasteltiin EMV:n toimintaa valmistelutoimen toteuttamisvaiheessa ja käsiteltiin mm. verkoston tulevaa tehtävänkuvausta ja rakennetta.(5) Julkinen kuuleminen osoitti, että useimmat sidosryhmät kannattavat EMV:n toiminnan jatkamista ja lujittamista sen alkuperäisen tavoitteen toteuttamiseksi eli maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevan ajantasaisen, puolueettoman, luotettavan ja vertailukelpoisen tiedon hankkimiseksi. Useimmat sidosryhmät myös halusivat pitää EMV:n edelleen komission alaisuudessa.(6) EMV:n tulisi välttää päällekkäistä työtä sellaisten nykyisten yhteisön välineiden tai rakenteiden kanssa, joilla on tarkoitus kerätä ja vaihtaa tietoja maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista, ja sen olisi tuotava niihin verrattuna lisäarvoa sen ansiosta, että sillä on laaja tehtävänkuva, jonka painopisteenä on tietojen analysointi, ja että sillä on yhteyksiä tiedemaailmaan ja että sen tulokset ovat laajalti saatavilla.(7) Saavuttaakseen tavoitteensa EMV:n olisi saatava tukea jäsenvaltioissa toimivilta kansallisilta yhteyspisteiltä, joiden toimintaa komission olisi koordinoitava yhteisön tasolla. Komissiota avustaisi tässä tehtävässä palveluntarjoaja, jolla olisi oltava riittävä asiantuntemus EMV:n juoksevan toiminnan organisointia ja tietojenvaihtojärjestelmän perustamista varten.(8) Jotta kansallisilla yhteyspisteillä olisi varmasti riittävä asiantuntemus maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden moninaisista ulottuvuuksista, niissä tulisi olla vähintään kolme asiantuntijaa, joilla on (yhdessä tai erikseen) tätä alaa koskevan politiikan suunnitteluun, lainsäädäntöön, tutkimuksen ja tilastoihin liittyvä pätevyys. Nämä asiantuntijat voivat tulla jäsenvaltioiden hallintoelimistä tai mistä tahansa muusta organisaatiosta.(9) Kunkin kansallisen yhteyspisteen olisi perustettava kansallinen muuttoliikkeiden verkosto, joka muodostuu erilaisista maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden parissa työskentelevistä organisaatioista ja yksilöistä ja johon kuuluisi myös esimerkiksi yliopistoja, tutkimuslaitoksia ja tutkijoita, valtiollisia ja valtiosta riippumattomia sekä kansainvälisiä organisaatioita, niin että kaikki sidosryhmät saavat äänensä kuuluviin.(10) Johtokunnan tulisi antaa EMV:lle poliittista ohjausta ja osallistua sen vuotuisen työohjelman laatimiseen.(11) Jotta voitaisiin varmistaa, että EMV:n tuottamia tietoja levitetään mahdollisimman laajalti, sen laatimien selvitysten ja raporttien olisi oltava saatavilla uusimman teknologian avulla muun muassa erityisen verkkosivuston välityksellä.(12) EMV:n olisi voitava luoda yhteistyösuhteita muihin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden parissa toimiviin yksiköihin silloin kun se on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia yhteistyösuhteita luotaessa olisi pyrittävä varmistamaan riittävä yhteistyö erityisesti Tanskan, Norjan, Islannin, Sveitsin, ehdokasmaiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden sekä Venäjän yksiköiden kanssa.(13) EMV:n olisi saatava osa rahoituksestaan avustuksina, jotka komissio myöntää 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[17] mukaisesti.(14) EMV:n tietojenvaihtojärjestelmän yhteydessä olisi otettava huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY[18] ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001[19].(15) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä se sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKohde ja soveltamisalaPerustetaan Euroopan muuttoliikkeiden verkosto, jäljempänä ’EMV’.EMV:n tavoitteena on vastata yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden viranomaisten ja laitosten sekä suuren yleisön tarpeeseen saada tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista tuottamalla ajantasaista, puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa näitä asioita koskevan politiikan suunnittelua ja päätöksentekoa varten Euroopan unionissa.2 artiklaTehtävätToteuttaakseen 1 artiklassa mainitun tavoitteen EMV(a) kerää ja vaihtaa muun muassa tiedemaailman eri lähteistä saatavilla olevia ajantasaisia tietoja;(b) laatii analyyseja a alakohdassa tarkoitetuista tiedoista ja esittää ne helposti saatavilla olevassa muodossa;(c) kehittää tapoja parantaa yhteisön tasolla saatavilla olevien tietojen vertailtavuutta, puolueettomuutta ja luotettavuutta laatimalla indikaattoreita ja kriteerejä, jotka parantavat tietojen johdonmukaisuutta ja auttavat kehittämään muuttoliikkeitä koskeviin tilastoihin liittyviä yhteisön toimia;(d) julkaisee säännöllisesti raportteja maahanmuutto- ja turvapaikkatilanteesta yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa;(e) perustaa Internet-pohjaisen tietojenvaihtojärjestelmän, jossa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevat asiakirjat ja julkaisut ovat saatavilla, ja huolehtii järjestelmän ylläpidosta;(f) levittää tietoa EMV:n toiminnasta saattamalla sen keräämät tiedot yleisesti saataville ja levittämällä tietoa toiminnan tuloksista;(g) koordinoi tietoja ja tekee yhteistyötä muiden vastaavien eurooppalaisten ja kansainvälisten elinten kanssa.3 artiklaKokoonpanoEMV käsittää:1.  jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet ja2.  komission.4 artiklaJohtokunta1. EMV:n toimintaa johtaa johtokunta, johon kuuluu yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, yksi Euroopan parlamentin edustaja sekä yksi komission edustaja, jolla on avustajanaan kaksi tieteellistä asiantuntijaa.Komission edustaja toimii johtokunnan puheenjohtajana.Kullakin johtokunnan jäsenellä on yksi ääni, myös puheenjohtajalla. Päätökset tehdään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä.2. Johtokunnan tehtävänä on muun muassa(a) osallistua EMV:n vuotuisen työohjelman valmisteluun puheenjohtajan laatiman luonnoksen pohjalta;(b) tarkastella EMV:n toiminnan kehittymistä ja antaa tarvittaessa suosituksia toteutettavista toimenpiteistä;(c) laatia vähintään kerran vuodessa tiivis tilannekatsaus EMV:n toiminnasta ja sen selvitysten keskeisistä tuloksista ja esittää se Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle;(d) selvittää, millaisia strategisesti hyödyllisiä yhteistyösuhteita EMV voi luoda muiden maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa toimivien yksiköiden kanssa, ja hyväksyä tarvittaessa tällaista yhteistyötä koskevat hallinnolliset järjestelyt, kuten 10 artiklassa säädetään;(e) opastaa kansallisia yhteyspisteitä niiden toiminnan kehittämisessä ja auttaa niitä toteuttamaan tarvittavat toimet, kun jonkin kansallisen yhteyspisteen toiminnassa havaitaan jatkuvia puutteita, jotka saattavat haitata EMV:n toimintaa.3. Johtokunta kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta vähintään kaksi kertaa vuodessa.Se vahvistaa työjärjestyksensä.5 artiklaKansalliset yhteyspisteet1. Kukin jäsenvaltio nimeää jonkin yksikön kansalliseksi yhteyspisteeksi.Kansallisessa yhteyspisteessä on oltava vähintään kolme asiantuntijaa. Yhden asiantuntijan on oltava yhteyspisteeksi nimetyn yksikön virkamies tai työntekijä, ja hän toimii yhteyspisteen kansallisena koordinaattorina. Muut asiantuntijat voivat kuulua joko kyseiseen yksikköön tai muihin jäsenvaltiossa toimiviin kansallisiin tai kansainvälisiin organisaatioihin, jotka voivat olla joko julkisia tai yksityisiä.2. Kullakin kansallisella yhteyspisteellä on oltava(a) kokemusta maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevan politiikan suunnittelusta sekä alan lainsäädännöstä, tutkimuksesta ja tilastoista;(b) tietotekniikan ja IT-laitteistojen tuntemusta;(c) kyky käynnistää yhteistyöjärjestelyjä ja verkostoitua muiden kansallisten organisaatioiden ja yksiköiden kanssa;(d) kyky tehdä yhteistyötä Euroopan tasolla; ja(e) kyky työskennellä ja kirjoittaa myös jollakin muulla EU:n toimielinten virallisella kielellä kuin yhteyspisteen sijaintimaan kielellä tai kielillä.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisiin yhteyspisteisiin kuuluvien asiantuntijoiden nimet ja täydelliset osoitteet sekä täsmennettävä, miten kansalliset yhteyspisteet täyttävät a–e alakohdassa mainitut vaatimukset.3. Kansalliset yhteyspisteet vastaavat EMV:n toiminnasta kansallisella tasolla ja hoitavat muun muassa seuraavia tehtäviä:(a) erityisesti 9 artiklassa tarkoitettujen kansallisten raporttien laatiminen;(b) kansallisten tietojen toimittaminen 8 artiklassa tarkoitettuun tietojenvaihtojärjestelmään;(c) valmiuksien kehittäminen esittää muille kansallisille yhteyspisteille tapauskohtaisia kyselyjä ja vastata niihin nopeasti;(d) kansallisen muuttoliikeverkoston perustaminen; verkosto muodostuu erilaisista maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden parissa työskentelevistä organisaatioista ja yksilöistä, ja se edustaa kaikkia asianomaisia sidosryhmiä. Kansallisen muuttoliikeverkoston jäseniä voidaan pyytää osallistumaan EMV:n toimintaan erityisesti 8 ja 9 artiklassa mainittujen toimien osalta.4. Kansallisen yhteyspisteen asiantuntijat kokoontuvat säännöllisesti keskenään keskustelemaan yhteyspisteen toiminnasta ja tarvittaessa myös 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetun kansallisen muuttoliikeverkoston jäsenten kanssa vaihtamaan tietoja vireillä olevista ja tulevista toimista.6 artiklaKoordinointi1. Komissio koordinoi EMV:n toimintaa ja varmistaa, että maahanmuutto- ja turvapaikka-asioihin liittyvän yhteisön politiikan painopisteet näkyvät sen toiminnassa asianmukaisella tavalla.2. EMV:n toiminnan organisoinnissa komissiota avustaa palveluntarjoaja, joka valitaan tarjouskilpailumenettelyn perusteella. Palveluntarjoajan on täytettävä 5 artiklan 2 kohdassa säädetyt ja muut komission mahdollisesti määrittelemät vaatimukset.Palveluntarjoaja toteuttaa komission valvonnassa mm. seuraavat toimet:3.  juoksevan toiminnan organisointi;4.  8 artiklassa tarkoitetun tietojenvaihtojärjestelmän perustaminen ja ylläpito;5.  kansallisten yhteyspisteiden toiminnan koordinointi;6.  7 artiklassa tarkoitettujen kokousten valmistelu;7.  9 artiklassa tarkoitettuja raportteja ja selvityksiä koskevien yhteenvetojen ja tiivistelmien laatiminen.3. Komissio hyväksyy EMV:n vuotuisen työohjelman johtokuntaa ja kansallisia yhteyspisteitä kuultuaan 1 ja 2 artiklassa määritellyn EMV:n yleisen tavoitteen ja sen tehtävien puitteissa. Työohjelmassa määritellään EMV:n tavoitteet ja aihekohtaiset painopisteet. Komissio valvoo EMV:n vuotuisen työohjelman täytäntöönpanoa ja raportoi johtokunnalle säännöllisesti sekä työohjelman täytäntöönpanosta että EMV:n kehityksestä.4. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen avustussopimusten perusteella ja 4 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen johtokunnan antamien ohjeiden mukaisesti.5. Komissio määrittää avustuksiin ja sopimuksiin käytettävissä olevien määrärahojen alustavan määrän EMV:n vuotuisen työohjelman ja 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 75 artiklan mukaisesti tehdyn rahoituspäätöksen nojalla.Komissio myöntää toiminta-avustukset niille kansallisille yhteyspisteille, jotka täyttävät 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, kansallisten yhteyspisteiden esittämien avustushakemusten perusteella. Yhteisö voi myöntää rahoitusta enintään 80 prosenttia tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärästä.Avustuksiin ei sovelleta niitä uusittaessa 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 113 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua asteittaisen vähentämisen periaatetta.7 artiklaKokoukset1. EMV kokoontuu vähintään viisi kertaa vuodessa.2. Kutakin kansallista yhteyspistettä ja koordinaattoria edustaa EMV:n kokouksissa vähintään yksi asiantuntija. Kokouksiin voi osallistua enintään kolme asiantuntijaa kustakin kansallisesta yhteyspisteestä.3. EMV:n kokoukset kutsuu koolle komission edustaja, joka myös toimii kokousten puheenjohtajana.4. EMV:n säännöllisten kokousten tarkoituksena on:8.  antaa kansallisille yhteyspisteille mahdollisuus vaihtaa tietoja ja kokemuksia erityisesti EMV:n toiminnasta;9.  tarkastella EMV:n toiminnan kehittymistä ja erityisesti 9 artiklassa tarkoitettujen raporttien ja selvitysten valmistelua;10.  vaihtaa tietoja ja näkemyksiä erityisesti 8 artiklassa mainittujen, saatavilla olevien tietojen rakenteesta, järjestelystä, sisällöstä ja saatavuudesta;11.  tarjota tilaisuus keskustella jäsenvaltioissa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa havaituista oikeudellisista ja käytännön ongelmista ja erityisesti 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista tapauskohtaisista kyselyistä;12.  kuulla kansallisia yhteyspisteitä 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun EMV:n vuotuisen työohjelman kehittämisestä.5. EMV:n kokouksiin voidaan kutsua myös sellaisia henkilöitä ja sellaisten yksiköiden edustajia, jotka eivät ole verkoston jäseniä, jos heidän läsnäolonsa katsotaan tarpeelliseksi. Lisäksi voidaan järjestää yhteisiä kokouksia muiden verkostojen tai organisaatioiden kanssa.8 artiklaTietojenvaihtojärjestelmä1. Internetissä toimiva tietojenvaihtojärjestelmä, jota käytetään erityisen verkkosivuston kautta, perustetaan tämän artiklan mukaisesti.2. Tietojenvaihtojärjestelmän sisältö on periaatteessa julkinen.Pääsy luottamuksellisiin tietoihin voidaan rajoittaa yksinomaan EMV:hen.3. Tietojenvaihtojärjestelmä käsittää ainakin seuraavat osiot:13.  maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskeva yhteisön oikeus ja kansallinen lainsäädäntö, oikeuskäytäntö ja politiikka, siirtolaisten erityisryhmiä koskevat erityisjärjestelyt mukaan luettuina;14.  toiminto 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tapauskohtaisia kyselyjä varten;15.  maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tesaurus;16.  välitön pääsy kaikkiin EMV:n julkaisuihin, muun muassa 9 artiklassa tarkoitettuihin raportteihin ja selvityksiin, sekä säännöllisesti julkaistava uutislehti;17.  postilaatikko, johon pääsee EMV:n verkkosivustolta ja jonka kautta suuri yleisö voi esittää kysymyksiä EMV:n toimintaan liittyvistä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista;18.  luettelo maahanmuutto- ja turvapaikka-alan tutkijoista ja tutkimuslaitoksista.1. Edellä 3 kohdassa mainittujen tietojen saataville asettamiseksi EMV voi tarvittaessa lisätä verkkosivustolleen linkkejä muille sivustoille, joilla alkuperäiset tiedot ovat.2. EMV:n verkkosivuston on myös helpotettava pääsyä muihin vastaaviin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskeviin julkisiin tietolähteisiin ja sivustoille, jotka sisältävät tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tilanteesta jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa.9 artiklaRaportit ja selvitykset1. Kunkin kansallisen yhteyspisteen on laadittava vuosittain jäsenvaltion maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tilannetta koskeva katsaus, jossa käsitellään myös politiikan kehitystä ja tilastotietoja.2. Vuotuisessa työohjelmassa on mainittava, että kukin kansallinen yhteyspiste laatii muita selvityksiä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevista erityiskysymyksistä politiikan suunnittelun ja päätöksenteon tueksi.10 artiklaYhteistyö muiden yksiköiden kanssa1. EMV tekee yhteistyötä jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden parissa työskentelevien yksiköiden, muun muassa kansainvälisten organisaatioiden, kanssa.2. Johtokunnan on hyväksyttävä edellä 1 kohdassa tarkoitettua yhteistyötä koskevat hallinnolliset järjestelyt; yhteistyöhön voi tarvittaessa sisältyä sopimusten tekeminen yhteisön puolesta komission toimesta.11 artiklaMäärärahatTässä päätöksessä säädettyihin toimiin osoitettavat määrärahat otetaan Euroopan unionin yleisen talousarvion vuotuisiin määrärahoihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain käytettävissä olevat määrärahat rahoituskehyksen sallimissa rajoissa.12 artiklaTalousarvion toteuttaminenKomissio panee yhteisön rahoitustuen täytäntöön 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti.13 artiklaUudelleentarkasteluKomissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen EMV:n kehityksestä viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Kertomukseen liitetään tarvittaessa tämän päätöksen muuttamista koskevia ehdotuksia.14 artiklaEMV:n perusosioiden luominenJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta.15 artiklaSoveltaminenTätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2008.Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.Tehty Brysselissä … päivänä …kuuta ….Neuvoston puolestaPuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSTämä rahoitusselvityslomake on perusteluosaa täydentävä liite. Perusteluosaan sisältyviä tietoja ei sen vuoksi tarvitse mainita tässä toiseen kertaan. Lomaketta täytettäessä olisi kuitenkin varmistettava, että luettavuus säilyy. Yksittäisiä kohtia selvennetään lomakkeen täyttöohjeissa, joihin on hyvä tutustua ennen lomakkeen täyttämistä.1. EHDOTUKSEN NIMI:Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan muuttoliikkeiden verkoston perustamisesta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:18 03 05 – Euroopan muuttoliikkeiden seurantakeskus3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Toiminnan kesto: vuodesta 2008 eteenpäin. Rahoitusvaikutukset on arvioitu vain kaudelle 2008–2013.3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |18 03 05 | Ei-pakoll. | JM[20] | EI | EI | EI | Nro 3A |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. |Toimintamenot[21] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksumäärärahat (MM) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[22] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |Maksumäärärahat | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[23] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. |26 jäsenvaltiota (Tanska ei kuulu joukkoon). Määrät kattavat yhteisrahoituksen kaikille 26 jäsenvaltiolle. | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaX Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten[24] soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihinX Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:HUOM. Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toimenpiteen jälkeinen tilanne |Henkilöstön määrä yhteensä | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEETYksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot:5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläTehostaa tuoreiden tietojen keräämistä, tuottamista ja vaihtoa kaikista merkityksellisistä muuttoliikkeen suuntauksista ja hyödyntää näitä tietoja tuloksellisesti.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutToimenpiteen tarkoituksena on saattaa yhteen viranomaiset, tiedemaailma, tutkijat ja muut maahanmuutto- ja turvapaikka-asioista kiinnostuneet jäsenvaltioiden sidosryhmät, jotta ne voivat tuottaa yhteisölle, sen jäsenvaltioille ja suurelle yleisölle puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden tilanteesta sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa. Koska jäsenvaltiot eivät voi yksinään saavuttaa tätä tavoitetta eli yhteistyön kehittämistä ja tietojen ja analyysien tuottamista koko EU:n tasolla, toimia on toteutettava yhteisön tasolla.Synergiaetuja ja yhteyksiä muihin aloitteisiin ja verkostoihin käsitellään perusteluosassa ja vaikutustenarvioinnissa.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaEhdotuksen tavoitteena on perustaa rakenne, joka pystyy tuottamaan yhteisölle ja sen jäsenvaltioille sekä suurelle yleisölle puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa maahanmuutto- ja turvapaikkatilanteesta koko unionissa ja jäsenvaltioissa. Tätä varten ehdotuksella perustetaan verkosto, jonka muodostavat komissio ja kaikkien jäsenvaltioiden kansalliset yhteyspisteet. Ne vastaavat päätösehdotuksen 2 artiklassa kuvattujen verkoston tehtävien suorittamisesta ja siitä, että vaikutustenarvioinnin 4 kohdassa luetellut tavoitteet saavutetaan.Verkostolle osoitettavien resurssien tulee kattaa toiminnan kaksi päätavoitetta, jotka ovat suora tuki kansallisille yhteyspisteille ja tuki muille verkoston piirissä toteutettaville toimille. Viimeksi mainitulla tarkoitetaan seuraavia toimia:-  komission avustaminen tehtävien koordinoinnissa-  arviointikustannukset-  varaus erityisiin/ennakoimattomiin toimiin EMV:n toiminta-aloilla-  yhteydet muihin yksiköihin-  erityistuki uusille kansallisille yhteyspisteille niiden ensimmäisten toimintavuosien aikana.Edellä mainittuihin tavoitteisiin liittyvät kustannukset esitetään kohdassa 8.1 olevassa taulukossa.5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä[26] käytetään toiminnan toteuttamisessa?X Keskitetty hallinnointiX komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:Verkoston toimintaan tarvittavat vuotuiset määrärahat otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon. Näistä varoista rahoitetaan osa kansallisten yhteyspisteiden toimintamenoista sekä koordinointitehtävissä avustamaan valittavan palveluntarjoajan kulut. Lisäksi rahoitetaan muita menoja, mm. toiminnan arviointi, erityistoimet sekä tuki uusille kansallisille yhteyspisteille. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain käytettävissä olevat määrärahat rahoituskehyksen sallimissa rajoissa.Komission tehtävänä on myöntää määrärahat vaatimukset täyttäville kansallisille yhteyspisteille ja laatia sopimus koordinointitehtäviin komission avuksi valittavan palveluntarjoajan ja muiden palveluntarjoajien kanssa.6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyJohtokunnan tehtäviin kuuluu mm. ”tarkastella verkoston toiminnan kehitystä” (4 artiklan 2 kohdan b alakohta). Tämä edellyttää jatkuvan seurannan toteuttamista. Myös komissiolla on tässä merkittävä asema, sillä sen tehtävänä on ”valvoa EMV:n vuotuisen työohjelman täytäntöönpanoa ja raportoida johtokunnalle säännöllisesti sekä työohjelman täytäntöönpanosta että EMV:n kehityksestä” (6 artiklan 3 kohta).6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiPO JLS tilasi EMV:n valmisteluvaihetta koskevan arvioinnin, jonka yhteydessä laadittiin myös ennakkoarvio EMV:n tulevasta toiminnasta. Arvioinnin laati palveluntarjoaja (GHK – EPEC), ja lopullinen arviointi luovutettiin komission yksiköille heinäkuussa 2005.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Oikeusperustaa laadittaessa on otettu huomioon nykyisen EMV:n valmistelutoimen heikkoudet ja vahvuudet. Näitä ovat mm. seuraavat:-  Ehdotuksen mukaan jäsenvaltioiden on perustettava kansallinen yhteyspiste. Tämä johtuu siitä, että halutaan välttää nykyisen kaltainen tilanne, jossa monet jäsenvaltiot eivät osallistu EMV:n toimintaan, koska ne eivät ole nimenneet kansallista yhteyspistettä (osallistuminen on tätä nykyä vapaaehtoista).-  Ehdotuksessa kuvataan selkeästi eri toimijoiden vastuualueet (kansalliset yhteyspisteet, komissio), jotta tehtävänjako verkoston sisällä ei hämärry.-  Ehdotuksessa halutaan varmistaa jäsenvaltioiden poliittinen sitoutuminen ottamalla ne mukaan johtokunnan toimintaan. EMV:n ensimmäisessä vaiheessa (valmistelutoimi) tällaista sitoutumista ei edellytetty.-  Kansallisten yhteyspisteiden on täytettävä tietyt vaatimukset ja niihin on kuuluttava useita eri alojen asiantuntijoita. Näin voidaan varmistaa, että kansalliset yhteyspisteet voivat tuottaa korkealaatuisia tuloksia.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitOikeusperusta (13 artikla) edellyttää, että komissio laatii kertomuksen EMV:n kehityksestä viimeistään kolmen vuoden kuluttua päätöksen voimaantulosta ja sen jälkeen kolmen vuoden välein. Arviointia varten tarvittavat resurssit on otettu huomioon rahoitussuunnitelmassa.7. PETOSTENTORJUNTAKomissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.Tämän päätöksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla vahinko yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hoidossa oleville talousarvioille perusteettoman menon takia.Tämän päätöksen nojalla tehtävissä sopimuksissa on erityisesti määrättävä komission (tai sen valtuuttaman edustajan) suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikalla.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset[27]Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[29] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[30] |YHTEENSÄ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausVerkoston toiminnan koordinointi, koordinointitehtävissä avustamaan valitun palveluntarjoajan toiminnan valvonta, yhteydet kansallisiin yhteyspisteisiin sekä sen varmistaminen, että verkoston jäsenten kanssa tehtyjä sopimuksia hallinnoidaan asianmukaisella tavalla.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |– sisäinen |– ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.12 x 117,000 € = 234,000 €Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstöTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1n/a8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[32] |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänn/a[1] COM (94) 23 – Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Immigration and Asylum Policies.[2] 1996 Feasibility Study for a European Migration Observatory.[3] Evaluation of the Activities of the European Migration Network, 2005.[4] KOM(2005) 375.[5] Ks. vuoden 2003 talousarvio, osasto B5-8, Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue.[6] EYVL L 248, 16.9.2002.[7] KOM(2005) 606.[8] Kaikki julkisiin kuulemisiin liittyvät asiakirjat, mm. sidosryhmien kannanotot, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm.[9] EUVL C [...], [...], s. [...].[10] EUVL C [...], [...], s. [...].[11] EUVL C [...], [...], s. [...].[12] EUVL C [...], [...], s. [...].[13] Jäljempänä ’EMV’.[14] Neuvoston asiakirja 11638/03.[15] Neuvoston asiakirja N:o 14292/1/04 REV 1.[16] KOM(2005) 606.[17] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 2006 annetulla asetuksella (EY) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006, s. 1).[18] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.[19] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.[20] Jaksotetut määrärahat.[21] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[22] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[23] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[24] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[25] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[26] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja.[27] Korotettujen resurssien käyttöä selostetaan vaikutustenarvioinnin liitteessä 2, jossa myös selvitetään perustoiminnot, joiden nojalla kansallisille yhteyspisteille myönnettävät määrät lasketaan.[28] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[29] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[30] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[31] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[32] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.10.2017
            COM(2017) 618 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaSuomen hakemuksen johdosta – EGF/2017/005 FI/Retail

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Suomi toimitti 12. kesäkuuta 2017 hakemuksen EGF/2017/005 FI/Retail EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 47 (Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueilla Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Suomessa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2017/005 FI/Retail

                        Jäsenvaltio

                        Suomi

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Länsi-Suomi (FI19)

                        Helsinki-Uusimaa (FI1B)

                        Etelä-Suomi (FI1C)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        12. kesäkuuta 2017

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        12. kesäkuuta 2017

                        Lisätietopyyntö

                        19. kesäkuuta 2017

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        31. heinäkuuta 2017

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        23. lokakuuta 2017

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        3

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 47 – Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)

                        Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta):

                        3. elokuuta 2016 – 3. toukokuuta 2017

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä

                        1 660

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 660

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        1 500

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        3 906 600

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                           259 000

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        4 165 600

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        2 499 360

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Suomi esitti hakemuksen EGF/2017/005 FI/Retail 12. kesäkuuta 2017 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Suomelta lisätietoja 19. kesäkuuta 2017. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 23. lokakuuta 2017.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 660:ta työntekijää, jotka vähennettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 47 (Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)) luokitellulla toimialalla. Työntekijävähennykset toteutettiin NUTS 2 -tason alueilla Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Suomessa.

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Anttila Oy

                        1 217

                        Oy Vallila Collection Ab

                        26

                        Stockmann Oy

                        417

                        Yritysten kokonaismäärä: 3
                           6

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        1 660

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        1 660

               Toimintakriteerit

               6.Suomi toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan toimintakriteerien nojalla; siinä edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa. Pelkästään Helsinki-Uudenmaan (FI1B) alueella vähennettiin 835 työntekijää.

               7.Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 3. elokuuta 2016 ja päättyi 3. toukokuuta 2017.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –1 660 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 1 660.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               10.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi toteaa, että vähittäiskaupassa on globalisaation (verkkokauppa) vuoksi käynnissä merkittäviä muutoksia. Kuluttajien tottumusten muuttuminen, digitalisointi ja talouskriisi ovat osaltaan vaikuttaneet muutoksiin.

               11.Verkkokauppa on ollut kasvussa jo vuosien ajan. Maailmanlaajuisesta vähittäiskaupasta 13 prosenttia odotetaan tapahtuvan verkossa vuoteen 2019 mennessä, kun vuonna 2014 tämä osuus oli vain 6,3 prosenttia
                  7
               . Alun perin kuluttajat siirtyivät verkossa toimiviin kauppoihin. Tuoreimpana kehityssuuntauksena on ostaminen kansainvälisistä verkkokaupoista, jotka ovat sijoittautuneet EU:n ulkopuolisiin maihin.

               12.Verkkokaupalla on suuri vaikutus perinteisten tavaratalojen myyntiin. Johtavat verkkokaupat toimivat Kiinassa, Intiassa ja Yhdysvalloissa.

               13.Suomessa vähittäistuotteiden verkkokauppa on lisääntynyt 34 prosenttia vuosina 2010–2015. Suomalaiset ostavat enemmän ulkomaisista verkkokaupoista kuin muut pohjoismaalaiset
                  8
               . Tämän seurauksena myynti Suomen tavarataloissa on vähentynyt. Vuonna 2014 tavaratalojen myynti supistui 4,3 prosenttia verrattuna vuoteen 2013 ja vuonna 2016 2,8 prosenttia verrattuna vuoden 2015 myyntiin
                  9
               .

               14.Myös vähittäiskauppa-alan työpaikoissa on tapahtunut suuri muutos. Rutiiniluonteiset, kokoaikaiset työpaikat katoavat ja tilalle tulee uusia mahdollisuuksia, kuten osa-aikaisia työpaikkoja ja työpaikkoja, joissa vaaditaan uusia taitoja, kuten tietoteknisiä taitoja, ennusteiden laatimista, data-analyysia, viestintää, asiakastietämystä ja logistiikan tuntemusta
                  10
               . Vähittäiskaupan henkilöstöstä 43 prosenttia on yli 45-vuotiaita eikä heillä ole mainittuja taitoja.

               15.Tähän mennessä NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla 47 ((Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)) on jätetty 8 EGR-hakemusta
                  11
               .

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               16.Vähittäiskaupan osuus kaikista työpaikoista on Suomessa 7 prosenttia, mutta se on avoin nuorille osa-aikaisille työntekijöille, joilla on uusia taitoja. Verkko-ostot EU:n ulkopuolisista maista kasvoivat kaiken myynnin osalta 6 prosentista (2008) 19 prosenttiin (2016). Verkko-ostoista 32 prosenttia on muista EU:n jäsenvaltioista ja 16 prosenttia EU:n ulkopuolisista maista. Suomen kansainvälisestä verkkokaupasta 23 prosenttia on peräisin Kiinasta
                  12
               .

               17.Suuntaus on samanlainen muissa EU-maissa. EU:n ulkopuolisista maista tehtävien verkko-ostojen osuus kaikista kansainvälisistä verkko-ostoista kasvoi 13 prosentista 20 prosenttiin ajanjaksolla 2012–2016 (lähde: Eurostat).

               18.Anttila Oy oli vähittäiskaupan yritys, joka perustettiin vuonna 1952 postimyyntiyhtiönä. Se keskittyi pääasiassa kuluttajaelektroniikkaan, vaatetukseen ja sisustustuotteisiin. Anttilan tavarataloja oli 23 paikkakunnalla.

               19.Anttila teki tappiota jo vuosien ajan lähinnä koko tavarataloliiketoiminnan vähentymisen vuoksi. Yritys yritti palauttaa kannattavuutensa. Sen pääomapohjaa vahvistettiin ja omistaja vaihtui. Lisäksi Anttila vähensi henkilöstöään (2015)
                  13
               .

               20.Kaikista ponnisteluista huolimatta yrityksen kassavirta ja kannattavuus heikkenivät edelleen, mikä johtui lähinnä kansainvälisestä verkkokaupasta. Yritys haki ulkopuolista rahoitusta ilman menestystä
                  14
               .

               21.Anttilan tavaratalojen asiakasmäärät vähenivät vuosittain 10–20 prosenttia. Musiikki-, elokuva-, peli- ja kodinkoneosastojen myynti romahti Anttilan tavarataloissa digitalisoinnin ja verkkokaupan vuoksi
                  15
               .

               22.Vuonna 2016 se hakeutui konkurssiin. Kaikki 1 222 työntekijää irtisanottiin. Vuoden 2017 alussa Anttila sulki ovensa lopullisesti. Myös Anttilan tytäryhtiön Oy Vallilan henkilöstö menetti työpaikkansa.

               23.Lama vaikutti Suomessa myös Anttilan myyntiin
                  16
               . Anttilan henkilöstö työskenteli aiemmin 30–35 tuntia viikossa. Nykyisin avoimissa työpaikoissa tarjotaan 12:ta tuntia viikossa.

               24.Stockmann on perinteikäs suomalainen tavarataloketju, joka tunnetaan korkealaatuisten huipputuotteiden myyjänä. Stockmannilla oli samantyyppisiä ongelmia kuin Anttilalla mutta vähäisemmässä määrin
                  17
               .

               25.Stockmann alkoi parantaa rahoitus- ja markkina-asemaansa vuonna 2015. Vuonna 2017 se sulki Oulun liikkeensä. Sillä on tätä nykyä jäljellä 6 tavarataloa. Stockmannin ongelmat liittyvät osittain sähköiseen kaupankäyntiin, muuttuvaan ostoskäyttäytymiseen ja kuluttajien taloutta kohtaan tuntemaan heikkoon luottamukseen
                  18
               .

               26.Stockmannin tavaratalojen asiakasmäärät vähenivät yli 40 prosenttia vuosina 2012–2016. Samalla ajanjaksolla myynnin liikevaihto supistui 38 prosenttia. Toimintakate kääntyi negatiiviseksi
                  19
               .

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               27.Vähentämiset koskevat kaikkia Suomen neljää NUTS 2 -aluetta. Suurin vaikutus kohdistuu Helsinki-Uusimaahan (835 menetettyä työpaikkaa). Suomessa oli 317 251 työtöntä työnhakijaa maaliskuussa 2017. Tämä oli 10,3 prosenttia työvoimasta. Näistä 38 prosenttia oli yli 50-vuotiaita
                  20
               . Kutakin avointa työpaikkaa kohti oli 6 työtöntä. Kaikista työttömistä 4 prosenttia oli tullut kaupan piiristä
                  21
               .

               Länsi-Suomi

               28.Pirkanmaan alueella
                  22
                vähittäis- ja tukkukaupan osuus kaikkien alojen liikevaihdosta on merkittävä (30 %). Alueen talous on hitaasti elpymässä vientiteollisuuden ja rakentamisen ansiosta.

               29.Maaliskuussa 2017 Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukseen (ELY-keskus) kirjattujen työttömien määrä oli 31 577. Tämä oli 12,9 prosenttia työvoimasta eli kansallista keskiarvoa korkeampi
                  23
               .

               30.Anttilan tavarataloketju oli merkittävä työllistäjä alueella. Uuden työpaikan löytäminen oli vaikeinta yli 50-vuotiaille.

               Helsinki-Uusimaa

               31.Maaliskuun 2017 lopulla työttömien työnhakijoiden määrä Uudenmaan alueella oli 86 659 ja työttömiä työnhakijoita oli koko työvoimasta 10,3 prosenttia.

               32.Pitkäaikaistyöttömien määrä oli maaliskuussa 2017 34 942. Työttömistä työnhakijoista jopa 36 prosenttia oli yli 50-vuotiaita
                  24
               .

               Etelä-Suomi

               33.Anttila oli tärkeä työnantaja vähittäiskaupan alalla Turun kaupungissa. Anttilan sulkemisen myötä menetettiin huomattava määrä työpaikkoja.

               34.Tämän alueen työttömyysprosentti on 11,6. Yritykset palkkaavat nuoria työntekijöitä osa-aikatyöhön. Monet työttömistä ovat yli 50-vuotiaita
                  25
               .

               35.Loppukeväästä 2017 Lounais-Suomen alueella oli työttömänä 26 224 henkilöä. Tämä oli 11,6 prosenttia työvoimasta. Tämän lisäksi vielä 10 600 henkilöä osallistui työllisyyttä edistäviin palveluihin
                  26
               .

               Pohjois- ja Itä-Suomi

               36.Stockmann ja Anttila olivat molemmat merkittäviä vähittäiskaupan työnantajia Oulun alueella. Niiden liiketoiminnan päättyminen kaupungissa johti lukuisiin työntekijävähennyksiin, joista monet vanhemmissa ikäryhmissä.

               37.Työttömyys on Oulun alueella edelleen korkealla tasolla. Siellä oli 25 928 työtöntä maaliskuussa 2017. Lisäksi työ- ja elinkeinotoimistoilla (TE-toimistot) oli noin 9 650 henkeä työllisyyttä edistävien palvelujen piirissä
                  27
               .

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               38.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 1 500 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        355

                        (23,7 %)

                        Naisia:

                        1 145

                        (76,3 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        1 495

                        (99,7 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        5

                        (0,3 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        103

                        (6,9 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        144

                        (9,6 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        985

                        (65,7 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        263

                        (17,5 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        5

                        (0,3 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               39.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               –Valmennukset ja muut valmistelutoimet: Tähän toimenpiteeseen sisältyy työnhakukoulutusta itseluottamuksen kasvattamiseksi ja työnhakutaitojen päivittämiseksi. Lisäksi siihen sisältyy yksilöllistä työhönohjausta.

               –Työllisyys- ja muut yrityspalvelut: Tämän toimenpiteen tarkoituksena on tarjota tietoa, neuvontaa ja asiantuntijapalveluja edunsaajien uudelleentyöllistymisen suunnittelua varten järjestämällä palveluja verkossa, ammatillista ja työnhakuohjausta, työtarjouksia, osaamisen kartoitusta, työkyvyn arviointeja ja kokeilujaksoja.

               –Koulutuskurssit: Tämän toimenpiteen puitteissa tarjotaan ammatillista koulutusta, jatkokoulutusta, muutoskoulutusta ja uudelleenkoulutusta. Lisäksi siihen sisältyy kursseja yrittäjyyden tukemiseksi. Kurssit räätälöidään kohderyhmälle.

               –Starttiraha: Starttirahan tarkoituksena on edistää yritystoiminnan luomista ja yksittäisten henkilöiden työllistymistä. Starttiraha auttaa kokoaikaisen yritystoiminnan vähittäisessä käynnistämisessä ja vakiinnuttamisessa. Sitä annetaan enintään 12 kuukaudeksi. Starttirahaan yhdistetään myös koulutusta ja valmennusta.

               –Uravalmennuspilotti: Tässä yli 50-vuotiaille edunsaajille tarkoitetussa pilottihankkeessa tarkastellaan mahdollisia fyysisiä tai psyykkisiä ongelmia ja muita näkökohtia, jotka voivat haitata uudelleentyöllistymistä. Jotkut edunsaajat voivat lisäksi tarvita intensiivistä ohjausta.

               –Palkkatuki: Tukea annetaan työllistymiseen uudessa työpaikassa vähentämällä palkkauskustannuksia. Palkkatuki on 30–50 prosenttia palkkauskustannuksista, ja se maksetaan työnantajalle. Tukea myönnetään 6–18 kuukaudeksi työttömyyskauden pituuden mukaan.

               –Avustukset matka- ja yöpymiskustannuksiin: Nämä voidaan myöntää työnhakijalle työnhaun tai työllistymisen edistymiseen tähtäävän koulutuksen aikana aiheutuneisiin matka- ja yöpymiskustannuksiin.

               40.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               41.Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               42.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 4 165 600 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 3 906 600 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 259 000 euroa.

               43.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 2 499 360 euroa (60 prosenttia kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet

                        315

                        1 200

                        378 000

                        Työllisyys- ja yrityspalvelut

                        500

                        60

                        30 000

                        Koulutus

                        235

                        5 000

                        1 175 000

                        Starttiraha

                        18

                        9 000

                        162 000

                        Uravalmennuspilotti

                        260

                        5 000

                        1 300 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        3 045 000

                        (77,95 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Palkkatuki

                        200

                        4 200

                        840 000

                        Avustukset matka- ja yöpymiskustannuksiin

                        180

                        120

                        21 600

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        861 600

                        (22,05 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        4 000

                        2. Hallinnointi

                        –

                        150 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        25 000

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        80 000

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        259 000

                        (6,22 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        4 165 600

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        2 499 360

               44.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               45.Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               46.Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 3. elokuuta 2016. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 3. elokuuta 2016 ja 12. kesäkuuta 2019 väliseltä ajalta.

               47.Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 3. elokuuta 2016 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 3. elokuuta 2016 ja 12. joulukuuta 2019 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               48.Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan julkisten työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalta. Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi ELY-keskusten ja TE-toimistojen toimintamenoista. Teknisen tuen tehtävät rahoitetaan työ- ja elinkeinoministeriön sekä ELY-keskusten toimintamenoista. Kansallista ennakkorahoitusta pyritään antamaan kaikkiin toimiin ja tehtäviin.

               49.Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               50.Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu Uudenmaan, Pirkanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Varsinais-Suomen ELY-keskusten ja Uudenmaan TE-toimiston edustajia. Mukana olivat lisäksi Anttilan ja ammattiliittojen (PAM: palvelualojen ammattiliitto) edustajat.

               51.Työ- ja elinkeinoministeriö perusti työryhmän, johon kuuluvat kaikki edellä mainitut paikallis- ja alueviranomaiset sekä Anttilan ja PAMin edustajat. Työryhmässä käsitellään vähittäiskaupan alan työntekijävähennyksiä, ja se osallistui EGR-hakemuksen valmisteluun.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               52.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät.

               –Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka toimii EGR:n hallinto- ja todentamisviranomaisena sekä EGR:n varojen jakamisesta vastaavana välittävänä elimenä. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu ministeriön työllisyys- ja yrittäjyysosastolle.

               –Todentamistehtävistä vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Maksut edunsaajille suoritetaan alueellisten ELY-keskusten ja TE-toimistojen kautta.

               –Tarkastuksesta vastaa ministeriön kansliapäällikön alaisuudessa toimiva riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               53.Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               54.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  28
                12 artiklassa säädetään.

               55.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 2 499 360 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               56.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  29
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               57.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 2 499 360 euroa.

               58.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2017/005 FI/Retail

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  30
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  31
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  32
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Suomi toimitti 12 päivänä heinäkuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön sen vuoksi, että työntekijöitä on vähennetty Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) Rev. 2:n kaksinumerotasoon 47 (Vähittäiskauppa (pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa)) luokitellulla toimialalla tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS)
                  33
                2 -tason alueilla Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) Suomessa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 2 499 360 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 2 499 360 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2017 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...] [sen hyväksymispäivästä]*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8. marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Irtisanomiset toteutettiin kahdessa merkittävässä tavarataloketjussa (Anttila ja Stockmann) ja tytäryhtiössä (Vallila). Anttila ja Vallila ovat lopettaneet toimintansa kokonaan.

                     (7)

                     http://www.emarketer.com/public_media/docs/....2016_Worldwide_ECommerce_Report.pdf

                     (8)

                  http://kauppa.fi/eng/press_releases/e_commerce_of_goods_increasing_despite_recession_24804
                  http://www.postnord.fi/globalassets/suomi/tutkimukset/e-commerce-in-nordics-2017_eng_low.pdf
                  ,

                     (9)

                     http://tilastokeskus.fi/til/klv/2016/12/klv_2016_12_2017-02-15_tie_002_en.html

                  http://tilastokeskus.fi/til/klv/2014/12/klv_2014_12_2015-02-12_tie_002_en.html
                  ,

                     (10)

                        http://www.stat.fi/til/tyti/2016/13/tyti_2016_13_2017-04-12_kat_002_en.html

                     (11)
                  EGF/2010/010 CZ/Unilever, EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail, EGF/2017/003 GR/Attica retail.

                     (12)

                  http://www.postnord.com/en/media/publications/

                     (13)

                        http://www.helsinkitimes.fi/business/14110-anttila-declares-bankruptcy.html

                     (14)

                        https://www.statista.com/statistics/243872/number-of-employees-in-the-e-commerce-segment-in-china

                     (15)

                        http://www.ifpi.org/downloads/GMR2016.pdf

                     (16)

                        http://www.reuters.com/article/stockmann-seppala-idUSL6N0VC0NQ20150202

                     (17)

                        https://ek.fi/wp-content/uploads/Luottamusindikaattori1412eng.pdf

                     (18)

                        http://tilastokeskus.fi/til/kbar/2016/07/kbar_2016_07_2016-07-27_tie_001_en.html

                     (19)

                        https://fashionunited.uk/news/retail/a-challenging-turnaround-ahead-for-the-owner-of-lindex/2015062216813

                     (20)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798

                     (21)

                        https://www.ammattibarometri.fi

                     (22)
                  ’Alueilla’ 28–30 ja 33–38 kohdassa tarkoitetaan NUTS 3 -tason alueita.

                     (23)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (24)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79798

                     (25)

                        https://www.ammattibarometri.fi

                     (26)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (27)

                        https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/79319

                     (28)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (29)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (30)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (31)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (32)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (33)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).