               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.12.2021
            COM(2021) 785 final
            2021/0413(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissiossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission (NPFC) kokouksissa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta vuosiksi 2022–2027, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Yleissopimus aavan meren kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta Pohjois-Tyynellämerellä

               Aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevalla yleissopimuksella (NPFC-yleissopimus) pyritään, perustamalla NPFC, varmistamaan kalavarojen pitkän aikavälin säilyttäminen ja kestävä käyttö yleissopimusalueella. Yleissopimus tuli voimaan 19. heinäkuuta 2015.

               Unioni on NPFC:n osapuoli, ja se on ratifioinut yleissopimuksen neuvoston päätöksen 2022/XX/EU
                  1
                nojalla.

               2.2.NPFC

               NPFC-yleissopimus perusti NPFC:n vastaamaan kalavarojen hoidosta ja säilyttämisestä yleissopimusalueella. NPFC hyväksyy toimenpiteitä vastuualueelleen kuuluvien kalavarojen pitkän aikavälin säilyttämisen ja kestävän käytön turvaamiseksi.

               NPFC:n jäsenenä unionilla on osallistumis- ja äänioikeudet. NPFC tekee tavallisesti päätöksensä yksimielisesti; se voi kuitenkin tehdä päätöksiä jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä lukuun ottamatta tilanteita, joissa NPFC-yleissopimuksessa nimenomaisesti edellytetään yksimielisyyttä.

               2.3.NPFC:n päätökset

               NPFC:llä on toimivalta hyväksyä säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteitä vastuualueensa kalastusten osalta, ja toimenpiteet sitovat sopimuspuolia.

               NPFC-yleissopimuksen 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti toimenpiteet tulevat voimaan 90 päivän kuluttua siitä päivästä, jona NPFC on ilmoittanut niistä sopimuspuolille.

               Jos NPFC-komission jäsen vastustaa päätöstä viimeistään kaksi viikkoa ennen kuin päätöksestä tulee sitova, päätös ei sido kyseistä jäsentä vastalauseen osalta. Päätöstä voi vastustaa ainoastaan sillä perusteellä, että päätös ei ole NPFC-yleissopimuksen, vuoden 1982 YK:n meriyleissopimuksen tai vuoden 1995 YK:n kalakantasopimuksen määräysten mukainen tai että päätös syrjii perusteettomasti muodoltaan tai sisällöltään kyseistä vastalauseen esittänyttä jäsentä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vuosikokouksissa unionin puolesta esitettävä kanta vahvistetaan kaksiportaisella menettelyllä.

               Unionin kantaa koskevat monivuotiset pääperiaatteet ja suuntaviivat esitetään neuvoston päätöksessä, ja kantaa mukautetaan ennen kutakin vuosikokousta komission epävirallisilla asiakirjoilla, joista keskustellaan neuvoston työryhmässä.

               Päätös käsittää yleiset periaatteet ja suuntaviivat, mutta siinä otetaan myös mahdollisuuksien mukaan huomioon NPFC-sopimuksen erityispiirteet. Lisäksi siinä esitetään jäsenvaltioiden pyynnön mukaisesti vakiomenettely unionin kannan vuosittaista vahvistamista varten.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               ”Säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla, sekä välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               NPFC on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu NPFC-yleissopimuksella.

               Säädökset, jotka NPFC:n on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla NPFC-yleissopimuksen 8 artiklan mukaisesti, ja ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n lainsäädännön sisältöön erityisesti seuraavien osalta:

               ·neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008
                  3
                laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä;

               ·neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009
                  4
                yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen;

               ·Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403
                  5
               , annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta NPFC-yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos mainitulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät kalastukseen. Asetus (EU) N:o 1380/2013 on oikeusperusta, jossa määritellään periaatteet otettavaksi huomioon tässä kannassa.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohta. Päätöksellä korvataan päätös 9784/17.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohta, yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0413 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissiossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi helmikuussa 2022 annetulla neuvoston päätöksellä 2022/XX/EU
                  6
                aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen, jolla perustettiin NPFC-komissio.

               (2)NPFC-komissio vastaa NPFC-yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden hyväksymisestä. Tällaisista toimenpiteistä voi tulla unionia sitovia.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1380/2013
                  7
                edellytetään, että unioni varmistaa kalastus- ja vesiviljelytoimien olevan ekologisesti kestäviä pitkällä aikavälillä sekä niiden hoitamisen tavalla, joka on sopusoinnussa taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyteen liittyvien etujen saavuttamista ja elintarvikkeiden saatavuuden parantamista koskevien tavoitteiden kanssa. Siinä edellytetään myös, että unioni soveltaa kalastuksenhoitoon ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja pyrkii varmistamaan, että meren elollisia luonnonvaroja hyödynnetään siten, että pyydettävien lajien kannat palautetaan kestävän enimmäistuoton mahdollistavia tasoja suuremmiksi ja pidetään näillä tasoilla. Lisäksi säädetään, että unioni toteuttaa parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, tukee tieteellisen tiedon ja tieteellisten lausuntojen tuottamista, lopettaa asteittain saaliiden poisheittämisen ja tukee kalastusmenetelmiä, jotka lisäävät kalastuksen valikoivuutta ja joilla vältetään ja vähennetään tahattomia saaliita mahdollisimman paljon ja joita käytettäessä kalastuksesta meriekosysteemiin ja kalavaroihin kohdistuvat vaikutukset jäävät pieniksi. Asetuksessa (EU) N:o 1380/2013 säädetään vielä nimenomaisesti, että unioni soveltaa edellä mainittuja tavoitteita ja periaatteita ulkoisia kalastussuhteitaan harjoittaessaan.

               (4)Kuten unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteisessä tiedonannossa – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  8
                ja neuvoston yhteisestä tiedonannosta antamissa päätelmissä
                  9
                todetaan, toimenpiteiden edistäminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tukemiseksi ja niiden tehokkuuden ja tarvittaessa hallinnoinnin parantamiseksi on keskeisellä sijalla unionin toiminnassa näillä foorumeilla.

               (5)Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa
                  10
                – viitataan erityisiin toimenpiteisiin, joilla vähennetään muovijätettä ja merten pilaantumista sekä pyydysten katoamista tai hylkäämistä merellä.

               (6)On aiheellista vahvistaa vuosiksi 2022–2027 NPFC:n kokouksissa unionin puolesta otettava kanta, koska NPFC:n säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteet sitovat unionia ja voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön erityisesti seuraavien osalta: neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008
                  11
               , neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009
                  12
                ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403
                  13
               .

               (7)Ottaen huomioon, että NPFC-yleissopimuksen alueen kalavarat ovat muutostilassa ja että näin ollen unionin kannassa on otettava huomioon viimeaikainen kehitys, mukaan lukien ennen NPFC:n kokousta tai sen aikana esitetyt uudet tieteelliset ja muut olennaiset tiedot, olisi vuosiksi 2022–2027 vahvistettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 13 artiklan 2 kohdassa esitetyn unionin toimielinten keskenään tekemän vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti menettelyt unionin kannan vuosittain tehtävää tarkennusta varten,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission (NPFC) kokouksissa unionin puolesta otettava kanta esitetään liitteessä I.

               2 artikla

               NPFC:n kokouksissa otettavan unionin kannan vuosittain tehtävä tarkennus suoritetaan liitteen II mukaisesti.

               3 artikla

               Komission ehdotuksesta neuvosto arvioi ja tarvittaessa tarkistaa liitteessä I esitettyä unionin kantaa viimeistään vuonna 2028 pidettävää NPFC:n vuosikokousta varten.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2022/XX/EU, annettu XX päivänä helmikuuta 2022, aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L ...). [liittymispäätös odotettavissa helmikuun 2022 puoliväliin mennessä, tämä valtuutus hyväksytään liittymisen jälkeen]

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (4)

                        EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (5)

                        EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 2022/XX/EU, annettu XX päivänä helmikuuta 2022, aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Pohjois-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L ...).[liittymissopimus odotettavissa helmikuussa 2022]

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (9)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (10)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (11)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1005/2008 laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta (EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (12)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (13)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.12.2021
            COM(2021) 785 final

            LIITTEET
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissiossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE I

               Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomissiossa (NPFC) unionin puolesta otettava kanta

               1.PERIAATTEET

               NPFC:n puitteissa unioni

               a) toimii yhteisen kalastuspolitiikan yhteydessä soveltamiensa tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti, erityisesti soveltamalla asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ennalta varautuvaa lähestymistapaa ja kestävän enimmäistuoton mahdollistaviin tasoihin liittyviä tavoitteita ekosysteemilähtöisen lähestymistavan käytön edistämiseksi kalastuksenhoidossa, tahattomien saaliiden välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista, saaliiden poisheittämisen lopettamiseksi asteittain ja kalastustoiminnasta meriekosysteemeihin ja niiden luontotyyppeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi sekä edistämällä taloudellisesti kannattavaa ja kilpailukykyistä unionin kalastusalaa kohtuullisen elintason turvaamiseksi kalastustoiminnasta riippuvaisille tahoille ottaen samalla huomioon kuluttajien edut;

               b) pyrkii siihen, että sidosryhmät osallistuvat asianmukaisesti NPFC:n toimenpiteiden valmisteluvaiheeseen, ja varmistaa, että NPFC:n puitteissa toteutettavat toimenpiteet ovat NPFC-yleissopimuksen tavoitteiden mukaisia;

               c) varmistaa, että NPFC:n puitteissa hyväksytyt toimenpiteet ovat kansainvälisen oikeuden ja erityisesti vuonna 1982 tehdyn YK:n merioikeusyleissopimuksen, vuonna 1995 tehdyn hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevan YK:n sopimuksen, aavan meren kalastusalusten kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä vuonna 1993 tehdyn sopimuksen sekä satamavaltion toimenpiteistä vuonna 2009 tehdyn elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen määräysten, mukaisia;

               d) pyrkii ottamaan kantoja, jotka vastaavat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen samalla alueella soveltamia parhaita käytäntöjä;

               e) pyrkii yhtenäisyyteen ja synergiaan unionin kahdenvälisissä kalastussuhteissaan kolmansien maiden kanssa harjoittaman politiikan kanssa ja varmistaa johdonmukaisuuden suhteessa muuhun politiikkaansa, erityisesti ulkosuhteiden, ympäristön, kaupan, kehityksen sekä tutkimuksen ja innovoinnin aloilla;

               f) varmistaa unionin kansainvälisten sitoumusten noudattamisen;

               g) toimii yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta annetusta komission tiedonannosta 19. maaliskuuta 2012 annettujen neuvoston päätelmien
                  1
                mukaisesti;

               h) pyrkii luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset unionin laivastolle NPFC-yleissopimuksen alueella samojen periaatteiden ja vaatimusten perusteella kuin sovelletaan unionin lainsäädännön mukaan, sekä edistämään näiden periaatteiden ja vaatimusten yhdenmukaista soveltamista;

               i) noudattaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja Euroopan komission yhteistä tiedonantoa – Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma
                  2
                ja neuvoston yhteisestä tiedonannosta antamia päätelmiä
                  3
                sekä edistää toimenpiteitä NPFC:n tukemiseksi ja sen tehokkuuden ja tarvittaessa hallinnon ja toimintakyvyn parantamiseksi (erityisesti tieteellisen toiminnan, vaatimusten noudattamisen, läpinäkyvyyden ja päätöksenteon osalta);

               j) edistää koordinointia alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen ja meriä koskevien alueellisten yleissopimusten välillä ja yhteistyötä maailmanlaajuisten organisaatioiden kanssa kunkin tahon toimeksiannon puitteissa;

               k)edistää muiden kuin tonnikalaan liittyvien alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kesken samanlaisia yhteistyömekanismeja kuin Koben prosessi tonnikalaan liittyvillä alueellisilla kalastuksenhoitojärjestöillä.

               2.SUUNTAVIIVAT

               Unioni pyrkii tapauksen mukaan tukemaan sitä, että NPFC toteuttaa seuraavat toimenpiteet:

               a) kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet yleissopimusalueella parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella; mukaan lukien sellaiset NPFC:n säätelemiin meren elollisiin luonnonvaroihin liittyvät suurimpia sallittuja saaliita (TACit) ja kiintiöitä tai pyyntiponnistuksen säätelyä koskevat toimenpiteet, joiden avulla saavutetaan asteittain kestävää enimmäistuottoa vastaava taso. Tarvittaessa kyseisiin säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin on sisällyttävä erityistoimenpiteitä liikakalastuksesta kärsiviä kantoja varten pyyntiponnistuksen pitämiseksi käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien mukaisena;

               b) toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi yleissopimusalueella, mukaan lukien LIS-alusten luettelointi;

               c) seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimenpiteet yleissopimusalueella, jotta voidaan varmistaa valvonnan tehokkuus sekä vastaavuus NPFC:n puitteissa toteutettujen toimenpiteiden kanssa;

               d) toimenpiteet kalastustoiminnasta meriluonnon monimuotoisuuteen ja meriekosysteemeihin ja niiden luontotyyppeihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten minimoimiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, joilla pyritään vähentämään merten pilaantumista, estämään muovin päästämistä mereen ja vähentämään meressä olevasta muovista meriluonnon monimuotoisuudelle ja meriekosysteemeille aiheutuvia vaikutuksia, NPFC-yleissopimusalueella olevia haavoittuvia meriekosysteemejä koskevat suojelutoimenpiteet NPFC-yleissopimuksen ja valtamerillä harjoitettavan syvänmeren kalastuksen hallinnointia koskevien FAO:n kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti sekä toimenpiteet tahattomien saaliiden, erityisesti vaarantuneiden meressä elävien lajien saaliiden, välttämiseksi ja vähentämiseksi niin pitkälle kuin mahdollista ja saaliiden poisheittämisen lopettamiseksi asteittain;

               e) toimenpiteet hylättyjen, kadonneiden tai muuten poisheitettyjen pyydysten vaikutusten vähentämiseksi valtameressä ja kyseisten pyydysten tunnistamisen ja talteenoton helpottamiseksi;

               f) suositukset, tarvittaessa ja asiaankuuluvien perustamisasiakirjojen sallimassa laajuudessa, kalastusalan työtä koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen täytäntöönpanon tukemiseksi;

               g) toimenpiteet pelkästään hainevien keräämiseksi harjoitettavan kalastuksen kieltämiseksi sekä sen edellyttämiseksi, että kaikki hait puretaan aluksesta siten, että jokainen evä on niissä luonnollisesti kiinni;

               h) tapauksen mukaan yhteiset toimintamallit muiden, erityisesti samalla alueella kalastuksenhoitoa harjoittavien, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa;

               i) muut tekniset toimenpiteet NPFC:n alaisten elinten ja työryhmien lausuntojen perusteella.

               LIITE II

               Pohjoisen Tyynenmeren kalastuskomission kokouksissa

               otettavan unionin kannan vuosittainen tarkastaminen

               Ennen jokaista NPFC:n kokousta, kun kyseisen elimen on tehtävä päätöksiä, joilla on unioniin kohdistuvia oikeudellisia vaikutuksia, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa voidaan ottaa huomioon uusimmat Euroopan komissiolle toimitetut tieteelliset ja muut olennaiset tiedot, liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja suuntaviivojen mukaisesti.

               Tätä tarkoitusta varten Euroopan komissio toimittaa neuvostolle tai sen valmisteluelimille riittävän aikaisin ennen kutakin NPFC:n kokousta asiakirjan, jossa esitetään unionin kannan ehdotettu tarkennus keskustelua ja hyväksymistä varten.

               Jos jossakin NPFC:n kokouksessa, mukaan lukien paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen uusien seikkojen ottamisesta huomioon unionin kannassa, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.12.2021
            COM(2021) 807 final
            2021/0417(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            huumausainetoimikunnan 65. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä huumausainetoimikunnan 65. istunnossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä listata aineita YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan YK:n vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti. Huumausainetoimikunnan 65. istunto on tarkoitus pitää 14.–18. maaliskuuta 2022.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1.YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskeva YK:n vuoden 1971 yleissopimus

               Yhdistyneiden kansakuntien (YK) vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, jäljempänä ’huumausaineyleissopimus’
                  1
               , tarkoituksena on torjua huumausaineiden väärinkäyttöä koordinoidulla kansainvälisellä toiminnalla. Sen yhteydessä toteutetaan kahdenlaisia toimia ja valvontaa. Ensinnäkin sillä pyritään rajoittamaan huumausaineiden hallussapito, käyttö, kauppa, jakelu, tuonti, vienti, valmistus ja tuotanto ainoastaan lääketieteellisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin. Toiseksi sillä torjutaan huumekauppaa kansainvälisen yhteistyön avulla huumekauppiaiden toiminnan estämiseksi ja hillitsemiseksi.

               Psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyllä YK:n yleissopimuksella, jäljempänä ’psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus’
                  2
               , perustettiin kansainvälinen psykotrooppisten aineiden valvontajärjestelmä. Sillä monipuolistettiin ja laajennettiin järjestelmän piiriin kuuluvien huumausaineiden joukkoa ja otettiin käyttöön useita synteettisiä huumausaineita koskevat valvontatoimet toisaalta niiden väärinkäyttömahdollisuuksien ja toisaalta niiden lääkinnällisen arvon perusteella.

               Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat edellä mainittujen yleissopimusten osapuolia, mutta unioni ei ole.

               2.2.Huumausainetoimikunta

               Huumausainetoimikunta (CND) on YK:n talous- ja sosiaalineuvoston (Ecosoc) alainen elin, jonka tehtävät ja toimivaltuudet on vahvistettu muun muassa mainituissa kahdessa yleissopimuksessa. Toimikuntaan kuuluu 53 YK:n jäsenvaltiota, jotka Ecosoc on valinnut. Maaliskuussa 2022 huumausainetoimikunnassa on 11 EU:n jäsenvaltiota, joilla on äänioikeus.
                  3
                Unioni osallistuu huumausainetoimikunnan työskentelyyn tarkkailijana.

               2.3.Suunniteltu huumausainetoimikunnan säädös

               Huumausainetoimikunta tarkistaa säännöllisesti ainelistoja, jotka on liitetty mainittuihin yleissopimuksiin. Tarkistukset perustuvat suosituksiin, jotka Maailman terveysjärjestö (WHO) antaa huumeriippuvuutta käsittelevän asiantuntijakomiteansa lausuntojen perusteella.

               WHO antoi 18. marraskuuta 2021 YK:n pääsihteerille suosituksen
                  4
               , jonka mukaan yleissopimusten listoihin olisi lisättävä kolme uutta ainetta, joita on tarkasteltu kriittisesti huumeriippuvuutta käsittelevässä WHO:n asiantuntijakomiteassa.

               Huumausainetoimikuntaa kehotetaan hyväksymään päätökset näiden aineiden lisäämisestä yleissopimusten listoihin 65. istunnossaan, joka on määrä järjestää 14.–18. maaliskuuta 2022 Wienissä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön soveltamisalaan huumausaineiden valvonnan alalla kaikissa jäsenvaltioissa. Laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta 25 päivänä lokakuuta 2004 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS
                  5
               , jäljempänä ’puitepäätös’, 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”huumausaineella” tarkoitetaan joko huumausaineyleissopimuksen tai psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ainetta, samoin kuin puitepäätöksen liitteessä lueteltuja aineita. Sen vuoksi puitepäätöstä sovelletaan aineisiin, jotka on sisällytetty huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listoihin. Näin ollen kaikki näiden yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan EU:n yhteisiin sääntöihin ja muuttavat niiden soveltamisalaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tähän ei vaikuta se, onko kyseinen aine jo saatettu valvontatoimien piiriin unionissa.
                  6

               Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus valvoo tehostetusti
                  7
                kaikkia kolmea ainetta (brorfiini, metonitatseeni, eutyloni), joita WHO suosittelee kansainväliseen valvontaan.

               Komission ehdotuksessa unionin kannaksi ehdotetaan WHO:n suositusten tukemista, koska ne ovat nykyisen tieteellisen tiedon mukaisia. Uusien psykoaktiivisten aineiden lisäämistä kyseisten yleissopimusten listoihin tukevat myös tiedot, jotka ovat saatavilla Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen uusia huumausaineita koskevassa eurooppalaisessa tietokannassa.

               Neuvoston on vahvistettava unionin kanta huumausainetoimikunnan kokoukseen, jossa on tarkoitus päättää aineiden listaamisesta. Koska unioni toimii huumausainetoimikunnassa vain tarkkailijana rajoitetuin valtuuksin, huumausainetoimikunnan jäseninä maaliskuussa 2022 olevien jäsenvaltioiden olisi esitettävä yhteinen kanta toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti. Unioni ei ole näiden yleissopimusten osapuoli, mutta sillä on yksinomainen toimivalta tällä alalla.

               Tämän vuoksi komissio esittää ehdotuksen huumausainetoimikunnan 65. istunnossa otettavasta unionin kannasta, joka huumausainetoimikunnan jäseninä maaliskuussa 2022 toimivien jäsenvaltioiden on määrä esittää Euroopan unionin puolesta ja joka koskee aineiden listaamista huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaisesti. Komissio esittää tällaisen unionin kantaa koskevan ehdotuksen nyt seitsemättä kertaa.
                  8
                Neuvosto on aiemmilla kerroilla hyväksynyt unionin kannat
                  9
               , joten EU:n on ollut mahdollista esiintyä yhtenä rintamana aikaisemmissa huumausainetoimikunnan kokouksissa, joissa käsiteltiin aineiden listaamista koskevia kansainvälisiä päätöksiä, koska huumausainetoimikuntaan kuuluvat jäsenvaltiot äänestivät hyväksyttyjen unionin kantojen mukaisesti listaamisen puolesta
                  10
               .

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  11
               . Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  12
               .

               Huumausainetoimikunta on kyseisessä artiklassa tarkoitettu ”sopimuksella perustettu elin”, koska se on Yhdistyneiden kansakuntien elimen Ecosocin perustama elin, jolle on osoitettu erityisiä tehtäviä huumausaineyleissopimuksessa ja psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa.

               Huumausainetoimikunnan päätökset aineiden listaamisesta yleissopimusten mukaisesti ovat SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia”. Huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaan huumausainetoimikunnan päätökset tulevat sitoviksi ilman eri toimenpiteitä, paitsi jos jokin osapuoli on asetetussa määräajassa toimittanut päätöksen Ecosocille uudelleentarkasteltavaksi
                  13
               . Asiaa koskevat Ecosocin päätökset ovat lopullisia. Aineiden listaamista koskevilla huumausainetoimikunnan päätöksillä on oikeusvaikutuksia myös EU:n oikeusjärjestelmään unionin lainsäädännön nojalla ottaen huomioon, että ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n säännöstön sisältöön eli neuvoston puitepäätökseen 2004/757/YOS. Yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan tämän unionin säädöksen soveltamisalaan.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee.

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät laittomaan huumausainekauppaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta. Siinä määritellään laiton huumausainekauppa rikokseksi, joka on luonteeltaan rajatylittävää, ja annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle valtuudet säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä tällä alalla.

               4.3.Eriytetty yhdentyminen

               Neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, sellaisena kuin sitä sovellettiin 21. marraskuuta 2018 saakka, sitoo Tanskaa. Tämän puitepäätöksen 1 artiklan mukaan ”huumausaineilla” tarkoitetaan aineita, jotka kuuluvat joko huumausaineyleissopimuksen tai psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan.

               Koska aineiden listaamista koskevat huumausainetoimikunnan päätökset vaikuttavat niihin laitonta huumausainekauppaa koskeviin yhteisiin sääntöihin, jotka velvoittavat Tanskaa, Tanska osallistuu unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista koskevan neuvoston päätöksen antamiseen silloin kun tällaisia aineiden listaamista koskevia päätöksiä annetaan.

               Puitepäätös sitoo Irlantia, ja sen vuoksi Irlanti osallistuu unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista koskevan neuvoston päätöksen antamiseen silloin kun tällaisia aineiden listaamista koskevia päätöksiä annetaan.

               4.4.Päätelmät

               Tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               2021/0417 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               huumausainetoimikunnan 65. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 83 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Vuonna 1961 tehty Yhdistyneiden kansakuntien (YK) huumausaineyleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla
                  14
               , jäljempänä ’huumausaineyleissopimus’, tuli voimaan 8 päivänä elokuuta 1975.

               (2)Huumausaineyleissopimuksen 3 artiklan nojalla huumausainetoimikunta voi päättää aineiden lisäämisestä kyseisen yleissopimuksen listoihin. Huumausainetoimikunta voi tehdä listoihin muutoksia vain Maailman terveysjärjestön, jäljempänä ’WHO’, suositusten perusteella, mutta se voi myös päättää, että WHO:n suosittamia muutoksia ei tehdä.

               (3)Psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehty YK:n yleissopimus, jäljempänä ’psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus’
                  15
               , tuli voimaan 16 päivänä elokuuta 1976.

               (4)Psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen 2 artiklan nojalla huumausainetoimikunta voi WHO:n suosituksen perusteella päättää sekä aineiden lisäämisestä kyseisen yleissopimuksen listoihin että niiden poistamisesta. Huumausainetoimikunnalla on laaja harkintavalta ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia, oikeudellisia, hallinnollisia ja muita tekijöitä, mutta se ei saa toimia mielivaltaisesti.

               (5)Kummankin yleissopimuksen listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön soveltamisalaan huumausaineiden valvonnan alalla. Neuvoston puitepäätöstä 2004/757/YOS
                  16
                sovelletaan näiden yleissopimusten listoissa lueteltuihin aineisiin. Näin ollen kaikki näihin yleissopimuksiin liitettyihin listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin yhteisiin sääntöihin ja muuttavat niiden soveltamisalaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (6)Huumausainetoimikunnan on määrä hyväksyä Wienissä 14–18 päivänä maaliskuuta 2022 pidettäväksi suunnitellussa 65. istunnossaan päätöksiä, jotka koskevat kolmen uuden aineen lisäämistä edellä mainittujen yleissopimusten listoihin.

               (7)Unioni ei ole huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen osapuoli. Sillä on tarkkailijan asema mutta ei äänioikeutta huumausainetoimikunnassa, johon maaliskuussa 2022 kuuluu 11 EU:n jäsenvaltiota
                  17
               , joilla on äänioikeus. Sen vuoksi neuvoston on valtuutettava nämä jäsenvaltiot esittämään unionin kanta, joka koskee aineiden listaamista huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaisesti, koska päätökset uusien aineiden lisäämisestä yleissopimusten listoihin kuuluvat unionin yksinomaisen toimivallan piiriin.

               (8)WHO suositti kahden uuden aineen lisäämistä huumausaineyleissopimuksen listaan I ja yhden uuden aineen lisäämistä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.
                  18

               (9)Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus valvoo kaikkia huumeriippuvuutta käsittelevän WHO:n asiantuntijakomitean, jäljempänä ’asiantuntijakomitea’, tarkastelemia ja WHO:n listattaviksi suosittelemia aineita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1920/2006
                  19
                tarkoitettuina uusina psykoaktiivisina aineina.

               (10)Asiantuntijakomitean arvion mukaan brorfiini (kemiallinen nimi: 1-{1-[1-(4-bromifenyyli)etyyli]piperidin-4-yyli}-1,3-dihydro-2H-bentsimidatsol-2-oni) on samanlainen synteettinen opioidi kuin morfiini, fentanyyli ja muut synteettiset opioidit. Brorfiini voi olla muunnettavissa betsitramidiksi, joka on huumausaineyleissopimuksen listassa I mainittu opioidi. Brorfiinilla ei ole lääkinnällistä käyttöä eikä sille ole myönnetty myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että brorfiinia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että brorfiini lisätään huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (11)Brorfiinia on löydetty 4 jäsenvaltiosta, ja sitä valvotaan vähintään 3 jäsenvaltiossa. Se on liitetty yhteen myrkytystapaukseen, joka ei ole johtanut kuolemaan, ja se on tällä hetkellä Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tehostetussa seurannassa.

               (12)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan brorfiini lisätään huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (13)Asiantuntijakomitean arvion mukaan metonitatseeni (kemiallinen nimi: N,N-dietyyli-2-[(4-metoksifenyyli)metyyli]-5-nitro-1H-bentsimidatsoli-1-etanamiini) on synteettinen opioidi, jolla on samantyyppinen rakenne kuin isotonitatseenilla ja etonitatseenilla, jotka kumpikin on lisätty huumausaineyleissopimuksen listaan I. Metonitatseenin kipua lieventäviä vaikutuksia on tutkittu esikliinisillä tutkimuksilla, mutta sillä ei tiedetä olevan mitään lääkinnällistä käyttöä. On riittävästi näyttöä siitä, että metonitatseenia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että metonitatseeni lisätään huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (14)Metonitatseenia on löydetty 3 jäsenvaltiosta, ja sitä valvotaan vähintään 3 jäsenvaltiossa. Se on liitetty yhteen kuolemantapaukseen, ja se on tällä hetkellä Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tehostetussa seurannassa.

               (15)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan metonitatseeni lisätään huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (16)Asiantuntijakomitean arvion mukaan eutyloni (kemiallinen nimi: 1-(1,3-bentsodioksol-5-yyli)-2-(etyyliamino)butan-1-oni) on synteettinen katinoni, jonka kemiallinen rakenne ja farmakologiset ominaisuudet muistuttavat jo kansainvälisessä valvonnassa olevia amfetamiineja ja katinoneja. Läheiset katinonit, kuten metyloni ja N-etyylinorpentyloni, on jo lisätty psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen listaan II. Eutylonilla ei tiedetä olevan lääkinnällistä käyttöä eikä sille ole myönnetty myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että eutylonia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että eutyloni lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (17)Eutylonia on löydetty 20 jäsenvaltiosta, ja sitä valvotaan vähintään 2 jäsenvaltiossa. Se on liitetty yhteen myrkytystapaukseen, joka ei ole johtanut kuolemaan, ja sitä on havaittu kolmessa biologisessa näytteessä, jotka liittyvät vakaviin haittatapahtumiin. Eutyloni on tällä hetkellä Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tehostetussa seurannassa.

               (18)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi omaksuttava kanta, jonka mukaan eutyloni lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (19)On aiheellista vahvistaa huumausainetoimikunnassa unionin puolesta otettava kanta, koska näiden kolmen aineen listaamista koskevat päätökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön, erityisesti puitepäätökseen 2004/757/YOS.

               (20)Unionin kannan esittävät ne jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä huumausainetoimikunnassa, toimien yhdessä.

               (21)Puitepäätös 2004/757/YOS sitoo Tanskaa, ja sen vuoksi Tanska osallistuu tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               (22)Puitepäätös 2004/757/YOS sitoo Irlantia, ja sen vuoksi Irlanti osallistuu tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Huumausainetoimikunnan 65. istunnossa 14–18 päivänä maaliskuuta 2022, kun huumausainetoimikunnan on määrä antaa päätökset uusien aineiden lisäämisestä Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevassa Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1971 yleissopimuksessa oleviin listoihin, unionin puolesta otettava kanta esitetään tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät yhdessä ne jäsenvaltiot, jotka ovat huumausainetoimikunnan jäseniä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

               Tehty Brysselissä

                        Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 978, nro 14152.

                     (2)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 1019, nro 14956.

                     (3)

                        Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia ja Unkari.

                     (4)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5

                     (5)

                        EUVL L 335, 11.11.2004, s. 8; päätös sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS muuttamisesta uusien psykoaktiivisten aineiden sisällyttämiseksi huumausaineen määritelmään ja neuvoston päätöksen 2005/387/YOS kumoamisesta 15 päivänä marraskuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2017/2103, EUVL L 305, 21.11.2017, s. 12.

                     (6)

                        Ks. puitepäätöksen liite.

                     (7)

                        Lisätietoa tehostetun seurannan seuraamuksista löytyy asiakirjasta
                  https://www.emcdda.europa.eu/system/files/publications/12213/downloads/Guidance%20Note%206-%20Intensive%20monitoring.pdf

                     (8)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final; COM(2019) 624 final; COM(2020) 659 final; COM(2020) 814 final.

                     (9)

                        Neuvosto hyväksyi aiemmat unionin kannat 7. maaliskuuta 2017, 27. helmikuuta 2018, 5. maaliskuuta 2019, 11. helmikuuta 2020, 17. marraskuuta 2020 ja 8. maaliskuuta 2021.

                     (10)

                        Lukuun ottamatta yhtä poikkeusta, jonka osalta on käynnissä rikkomusmenettely.

                     (11)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (12)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (13)

                        Huumausaineyleissopimuksen 3 artiklan 7 kohta; psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 7 kohta.

                     (14)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 978, nro 14152.

                     (15)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 1019, nro 14956.

                     (16)

                        Neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, tehty 25 päivänä lokakuuta 2004, laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (17)

                        Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovenia ja Unkari.

                     (18)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5

                     (19)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1920/2006, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.12.2021
            COM(2021) 807 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            huumausainetoimikunnan 65. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

               LIITE

               Kanta, joka huumausainetoimikunnan jäseninä olevien jäsenvaltioiden olisi otettava aineita koskevan valvonnan soveltamisalaan tehtäviin muutoksiin toimien yhdessä unionin edun mukaisesti 14–18 päiväksi maaliskuuta 2022 pidettäväksi suunnitellussa huumausainetoimikunnan 65. istunnossa:

               (1)Brorfiini on lisättävä huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (2)Metonitatseeni on lisättävä huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (3)Eutyloni on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.12.2021
            COM(2021) 834 final
            2021/0440(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojalla Burundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä annetun neuvoston päätöksen (EU) 2016/394 kumoamisesta neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Burundin tilanteen heikennyttyä ennen kesä- ja heinäkuussa 2015 pidettyjä parlamentti- ja presidentinvaaleja Euroopan unioni katsoi, että Burundin tasavalta ei ollut noudattanut AKT–EU-kumppanuussopimuksen
                     1
                   9 artiklaan sisältyviä, ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta koskevia olennaisia osia.

                  Brysselissä 8. joulukuuta 2015 AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen jälkeen Euroopan unioni pani merkille Burundin hallituksen antamat vastaukset ja sen sitoumuksen antaa selvityksiä esiin tuotuihin kysymyksiin ja nopeuttaa tiettyjä oikeudellisia menettelyjä. Euroopan unioni katsoi kuitenkin, että esitetyissä kannoissa ei käsitelty kattavasti kysymystä sen ja Burundin tasavallan välisen kumppanuuden olennaisten osien noudattamatta jättämisestä. Nämä kannat eivät myöskään tarjonneet tyydyttävää vastausta Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 17. lokakuuta ja 13. marraskuuta 2015 tekemiin päätöksiin, etenkään tarpeeseen käynnistää nopeasti Arushan sopimuksen noudattamiseen perustuva aito ja osallistava vuoropuhelu.

                  Neuvottelut saatettiin päätökseen 13. marraskuuta 2015 neuvoston päätöksellä (EU) 2016/394
                     2
                   ja kyseisen päätöksen liitteessä luetellut aiheelliset toimenpiteet toteutettiin. Näihin toimenpiteisiin kuului muun muassa suoraan Burundin hallintoa tai instituutioita hyödyttävien rahoitustukien ja maksujen (myös budjettituen) keskeyttäminen.

               Sen jälkeen, kun Burundissa toteutettiin vuonna 2020 rauhanomainen poliittinen siirtymä, joka johti presidentti Ndayishimiyen valintaan ja uuden hallituksen nimittämiseen, EU on havainnut Burundissa myönteistä kehitystä, josta ovat osoituksena seuraavat:

               ·Burundin rakentava osallistuminen AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artiklan nojalla käytävään poliittiseen vuoropuheluun

               ·hallituksen toimet rauhan ja vakauden tukemiseksi, toimenpiteet hyvän hallintotavan parantamiseksi, tiedotusvälineiden vapaus julistukset ihmisoikeuksista, oikeusvaltioperiaatteesta ja rankaisemattomuuden torjunnasta

               ·sopimus etenemissuunnitelmasta (”Feuille de route”), joka sisältää Burundin hallituksen vastauksena neuvoston päätökseen (EU) 2016/394 seuraavilla aloilla antamat sitoumukset: ihmisoikeudet, oikeus ja oikeusvaltioperiaate, mielipiteen- ja lehdistönvapaus, hyvä hallintotapa, rauha, turvallisuus ja demokratia, liiketoimintaympäristö sekä ympäristö ja biologinen monimuotoisuus

               ·Burundiin vapaaehtoisesti palaavien pakolaisten suuri määrä

               ·yhteistyön uudelleen aloittaminen kansainvälisen yhteisön ja naapurimaiden kanssa.

                  Näiden edistysaskeleiden ja sitoumusten pohjalta edustustojen päälliköt katsoivat 19. toukokuuta 2021 antamassaan raportissa, että neuvoston päätöksen (EU) 2016/394 liitteessä mainitut aiheelliset toimenpiteet eivät enää ole asianmukaisia, ja suosittelivat sen vuoksi niiden kumoamista.

                  Seuraavat kysymykset olisi kuitenkin otettava myös jatkossa esille Burundin kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artiklan nojalla käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa:

               ·hyvän hallintotavan, oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien ja liiketoimintaympäristön parantaminen kestävän kehityksen edistämiseksi

               ·poliittisten vankien vapauttaminen, opposition jäsenten paluu ja kansalaisyhteiskunta poliittisen tilan avaaminen ja sen rauhoittaminen sovintoon pääsemisen tukemiseksi

               ·tiedotusvälineiden vapautta vahvistavien toimien jatkaminen

               ·mielivaltaisten pidätysten vähentäminen asiaankuuluvien viranomaisten tarve valvoa poliittisesti sitoutuneita väkivaltaisia ryhmiä (”Imbonerakure”) paremmin ja tarve lisätä kansallisen tiedustelupalvelun (SNR) tiettyihin toimintoihin liittyvää vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta oikeuslaitoksen uudistaminen, valtion ja puolueen erottaminen toisistaan

               ·kansalaisyhteiskunnan/kansalaisjärjestöjen riippumattomuuden kunnioittaminen.

                  Tämän ehdotuksen tarkoituksena on sen vuoksi kumota neuvoston päätös (EU) 2016/394, mistä on seurauksena AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan mukaisten neuvottelujen päätelmissä määriteltyjen aiheellisten toimenpiteiden kumoaminen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Tämä ehdotus on yhdenmukainen muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa ja etenkin seuraavien asiakirjojen kanssa:

               ·Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme, 8. kesäkuuta 2017
                  3

               ·Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia

               ·Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia, 9. maaliskuuta 2020
                  4

               ·Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma vuosiksi 2020–2024
                  5

               ·Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n strategiakehys, 2012
                  6

               ·Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma, 25. marraskuuta 2020
                  7
               .

                  EU:n yhteistyötä ohjaavat Agenda 2030 -toimintaohjelma ja kestävän kehityksen tavoitteet, Pariisin sopimus ja Addis Abeban toimintaohjelma.

                  Ehdotus mahdollistaa näiden asiakirjojen täysimääräisen täytäntöönpanon, sillä se mahdollistaa yhteistyön Burundin hallituksen kanssa siten, että samalla jatketaan ongelmallisten kysymysten seurantaa osana uudelleen käynnistettyä pysyvää poliittista vuoropuhelua.

                •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen seuraavien ulkoisiin toimiin sovellettavien komission vuosien 2019–2024 painopisteiden kanssa: vihreän kehityksen ohjelma, digitaalinen muutos ja datateknologiat, kestävää kasvua ja ihmisarvoisia työpaikkoja edistävät allianssit, muuttoliikkeen hallinnan parantaminen ja muuttoliikekumppanuudet sekä hallinto, rauha ja turvallisuus. Se on yhdenmukainen myös vuonna 2016 hyväksytyn Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Ehdotetun toimenpiteen tavoitteen, sisällön ja asiayhteyden mukaisesti sen aineellinen oikeusperusta on AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä tehdyn, neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen, jäljempänä ’sisäinen sopimus’
                     8
                  , 3 artikla yhdessä kyseisen sopimuksen liitteessä olevan 3 kohdan toisen alakohdan kanssa.

               •Toimintatavan valinta

                  Sisäisen sopimuksen 3 artiklan mukaan neuvosto vahvistaa jäsenvaltioiden kannan AKT–EY-sopimuksen 96 artiklan täytäntöönpanoa varten, kun kyseinen kanta koskee jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia asioita, liitteessä vahvistetun menettelyn mukaisesti. Sisäisen sopimuksen liitteessä olevan 3 kohdan mukaan nämä toimenpiteet ovat voimassa, kunnes neuvosto tekee komission yhteisymmärryksessä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanssa esittämästä ehdotuksesta päätöksen aikaisemmin vahvistettujen toimenpiteiden muuttamisesta tai kumoamisesta. Päätös tehdään määräenemmistöllä, jos soveltaminen keskeytetään osittain.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Tämä ehdotus on pantu vireille ottaen huomioon edellä mainittu Burundissa olevien EU:n edustustojen päälliköiden raportti, josta keskusteltiin Afrikka-työryhmässä (COAFR) 25. toukokuuta 2021 ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän työryhmässä (ACP WP) 28. toukokuuta 2021. Afrikka-työryhmän valtuuskuntien jäsenet tunnustivat myönteisen kehityksen ja ilmaisivat kannattavansa aiheellisten toimenpiteiden kumoamista korostaen samalla, että Burundin hallitusta on edelleen tärkeää kannustaa edistymään ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja hallinnon aloilla. AKT-työryhmän valtuuskuntien jäsenet ilmaisivat tukensa Afrikka-työryhmässä käydyn keskustelun tuloksille ja korostivat, että on tärkeää säilyttää yksittäisiin henkilöihin kohdistetuista pakotteista saatava etu lisäedistyksen tukemiseksi.

               •Vaikutustenarviointi

                  Aiheellisten toimenpiteiden kumoamisen odotetaan lisäävän luottamusta EU:n ja Burundin välillä ja normalisoivan niiden suhteita. Kumoaminen voisi osaltaan vahvistaa myönteisiä voimia Burundin valtarakenteissa, mahdollistaa poliittisen vuoropuhelun arkaluonteisissa kysymyksissä, lisätä EU:n vaikutusvaltaa ja vahvistaa EU:n asemaa Burundissa muihin globaaleihin toimijoihin nähden.

                  Aiheellisten toimenpiteiden kumoaminen mahdollistaa myös sen, että vuosien 2021–2027 monivuotisen maaohjelman tarjoamaa vipuvaikutusta käytetään kannustamaan ihmisoikeuksiin, oikeusvaltioperiaatteeseen ja hallintoon liittyvien parannusten jatkamista.

               •Perusoikeudet

               Rajoittavia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat sellaisiin henkilöihin, yhteisöihin tai elimiin, jotka heikentävät demokratiaa tai ovat vastuussa poliittisen ratkaisun löytymisen estämisestä Burundissa, jatketaan neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/1763
                  9
                mukaisesti.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

                  Tämän ehdotuksen tarkoituksena on kumota neuvoston päätöksen (EU) 2016/394 liitteessä luetellut aiheelliset toimenpiteet, mutta neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/1763 mukaiset rajoittavat toimenpiteet pidetään edelleen voimassa ja niitä tarkastellaan tulevina kuukausina uudelleen kyseisessä päätöksessä säädetyllä tavalla.

               Afrikka-työryhmän valtuuskuntien jäsenet ovat pyytäneet keskustelua Burundia käsittelevän YK:n tutkintakomission tulevaisuudesta. Tämän keskustelun tuloksena YK:n ihmisoikeusneuvosto päätti EU-johtoisen päätöslauselman
                  10
                pohjalta antaa toimeksi Burundin ihmisoikeustilanteen seurannan maakohtaiselle erityisraportoijalle jatkotoimena tutkintakomission tekemälle työlle.

               2021/0440 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojalla Burundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä annetun neuvoston päätöksen (EU) 2016/394 kumoamisesta neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä tehdyn, neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisen sisäisen sopimuksen ja erityisesti sen 3 artiklan ja sen liitteen,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen
                  11
               , sellaisena kuin se on muutettuna
                  12
               ,
                  13
                ja jatkettuna
                  14
               , 96 artiklan nojalla Burundin tasavallan kanssa käydyt neuvottelut saatettiin päätökseen neuvoston päätöksellä (EU) 2016/394
                  15
                ja kyseisen päätöksen liitteessä täsmennetyt aiheelliset toimenpiteet toteutettiin komission yhteisymmärryksessä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanssa esittämästä ehdotuksesta.

               (2)Yleisesti voidaan todeta, että toukokuussa 2020 pidettyjen parlamenttivaalien mahdollistama rauhanomainen poliittinen siirtymä antoi uutta toivoa Burundin kansalle sekä tarjosi uusia mahdollisuuksia Burundille ja sen suhteille kumppaneihinsa.

               (3)Unioni on sen jälkeen tunnustanut Burundin hallituksen myönteiset toimet ihmisoikeuksien, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion aloilla sekä sen etenemissuunnitelmassa (”Feuille de route”) annetut sitoumukset lisäparannusten toteuttamiseksi näillä aloilla.

               (4)Maan kehitykseen ja vakauteen tähtäävien uudistusten täytäntöönpanoon sitoutunut hallitus on muodostettu ja päätöksessä (EU) 2016/394 vahvistettujen sitoumusten täytäntöönpanossa on tapahtunut rohkaisevaa edistymistä.

               (5)Komission yhteisymmärryksessä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan kanssa tekemän arvion mukaan päätöksen (EU) 2016/394 hyväksymisen perusteet, sellaisina kuin ne esitetään kyseisessä päätöksessä, eivät ole enää voimassa. Näin ollen kyseinen päätös olisi kumottava jäsenvaltioiden puolesta niiden toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta.

               (6)Ihmisoikeuksien, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion aloilla on edelleen haasteita, ja Burundin viranomaisten on tarpeen saavuttaa lisäedistystä muun muassa toteuttamalla etenemissuunnitelma sekä jatkuvan poliittisen vuoropuhelun puitteissa.

               (7)Burundin tilanne on edelleen epävakaa, ja vaaleilla valitut viranomaiset tarvitsevat kansainvälisten kumppaneiden tukea maan uudistusohjelman ja kehityssuunnitelman toteuttamisessa.

               (8)Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden olisi yhdessä muiden kansainvälisten kumppaneiden kanssa tuettava kansallisten viranomaisten käynnissä olevia pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on vakauttaa ja lujittaa demokraattisia instituutioita, edistää ihmisoikeuksia, hyvää hallintotapaa ja oikeusvaltioperiaatetta sekä panna täytäntöön etenemissuunnitelmassa annetut sitoumukset lisäparannusten toteuttamiseksi näillä aloilla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kumotaan päätös (EU) 2016/394 jäsenvaltioiden puolesta niiden toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu kumppanuussopimus (EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3). AKT–EU-kumppanuussopimusta on muutettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3). AKT–EU-kumppanuussopimuksen soveltamista jatkettiin AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä 17 päivänä joulukuuta 2019 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 3/2019 (EUVL L 1, 3.1.2020, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna 4 päivänä joulukuuta 2020 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 2/2020 (EUVL L 420, 14.12.2020, s. 32) ja 26 päivänä marraskuuta 2021 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 3/2021 (EUVL L 441, 9.12.2021, s. 3), 30 päivään kesäkuuta 2022 asti tai siihen asti, kun uusi ATK–EU-kumppanuussopimus tulee voimaan tai väliaikaisesti sovellettavaksi, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2016/394, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2016, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojalla Burundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 90).

                     (3)

                        Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteinen julkilausuma ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – Meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (EUVL C 210, 30.6.2017, s. 1).

                     (4)

                        Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia (JOIN(2020) 4 final).

                     (5)

                        Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma (JOIN(2020) 5 final).

                     (6)

                        EU:n strategiakehys ja EU:n toimintasuunnitelma (COUNCIL 11855/12).

                     (7)

                        Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas toimintasuunnitelma: Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa (JOIN(2020) 17 final).

                     (8)

                        Neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus AKT–EY-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä ja noudatettavista menettelyistä (EUVL L 317, 15.12.2000, s. 376).

                     (9)

                        Neuvoston päätös (YUTP) 2015/1763, annettu 1 päivänä lokakuuta 2015, Burundin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 257, 2.10.2015, s. 37).

                     (10)

                        Ihmisoikeusneuvosto, Burundin ihmisoikeustilanne, A/HRC/48/16.

                     (11)

                        EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (12)

                        Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu kumppanuussopimus (EUVL L 317, 15.12.2000, s. 3). AKT–EU-kumppanuussopimusta on muutettu Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3). AKT–EU-kumppanuussopimuksen soveltamista jatkettiin AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä 17 päivänä joulukuuta 2019 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 3/2019 (EUVL L 1, 3.1.2020, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna 4 päivänä joulukuuta 2020 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 2/2020 (EUVL L 420, 14.12.2020, s. 32) ja 26 päivänä marraskuuta 2021 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 3/2021 (EUVL L 441, 9.12.2021, s. 3), 30 päivään kesäkuuta 2022 asti tai siihen asti, kun uusi ATK–EU-kumppanuussopimus tulee voimaan tai väliaikaisesti sovellettavaksi, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

                     (13)

                        Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (14)

                        AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2019, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä [2020/2] (EUVL L 1, 3.1.2020, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta 4 päivänä joulukuuta 2020 annetulla AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 2/2020 [2020/2052] (EUVL L 420, 14.12.2020, s. 32) ja AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 2021 annetulla AKT-EU-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 3/2021 [2021/2175] (EUVL L 441, 9.12.2021, s. 3).

                     (15)

                        Neuvoston päätös (EU) 2016/394, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2016, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 96 artiklan nojalla Burundin tasavallan kanssa käydyn neuvottelumenettelyn päättämisestä (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 90).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.12.2021
            COM(2021) 570 final
            2021/0430(CNS)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Covid-19-pandemia on aiheuttanut EU:ssa useisiin vuosikymmeniin syvimmän taantuman
                  1
               , jonka seurauksena on toteutettu nopeita ja päättäväisiä politiikkatoimia sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Kaikki jäsenvaltiot ovat ”automaattisten vakauttajien’ lisäksi toteuttaneet poikkeuksellisia päätösperäisiä toimenpiteitä tukeakseen talouden toimeliaisuutta ja lieventääkseen kriisin sosiaalisia vaikutuksia.

               Myös EU on toteuttanut ennennäkemättömiä toimia kriisin ratkaisemiseksi. EU:n monivuotinen rahoituskehys yhdessä Euroopan unionin elpymisvälineen (NextGenerationEU) kanssa on suurin EU:n talousarviosta koskaan rahoitettu elvytyspaketti – yhteensä 1,8 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina. Neuvosto hyväksyi NextGenerationEU-välineen virallisesti 14. joulukuuta 2020
                  2
                Euroopan parlamentin tuella. Välineen 750 miljardin euron (vuoden 2018 hintoina) rahoitus on hankittu pääomamarkkinoilta. Välineestä rahoitetaan elpymis- ja palautumiskykyä edistäviä toimia rajoitetun ajan, jotta voidaan tukea talouskasvua ja investoida selviytymiskykyyn sekä vihreämpään ja digitaalisempaan tulevaisuuteen.

               Tarvitaan riittävästi tuloja, jotta voidaan kattaa NextGenerationEU-välineeseen liittyvän lainanoton rahoituskustannukset, jotka jakautuvat yli kolmelle vuosikymmenelle. Lainapääoman takaisinmaksu voi käynnistyä jo ennen vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen päättymistä, jos määrät, joita ei käytetä korkomaksuihin, ovat suunniteltua pienemmät ja jos käyttöön otetaan uusia omia varoja
                  3
               . Lainapääoma on maksettava takaisin vuoden 2058 loppuun mennessä.
                  4

               Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio totesivat 16. joulukuuta 2020 hyväksytyn toimielinten välisen sopimuksen
                  5
                puitteissa, että Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksuun liittyvät unionin talousarviosta katettavat menot eivät saisi johtaa ohjelmiin liittyvien menojen tai investointivälineiden varojen perusteettomaan vähentämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä. Toimielinten välisen sopimuksen mukaan on myös suotavaa lieventää jäsenmaille aiheutuvia bruttokansantuloon perustuvien omien varojen lisäyksiä. Näin ollen toimielimet sopivat pyrkivänsä siihen, että ”otetaan käyttöön riittävät uudet omat varat odotettuja takaisinmaksuun liittyviä menoja vastaavan määrän kattamiseksi”
                  6
               . Komissio sitoutui ehdottamaan uusia omia varoja vuonna 2021, jotta ne voidaan ottaa käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2023.
                  7

               2.MUUTOSEHDOTUKSEN TAUSTA

               Komissio ehdottaa, että otetaan käyttöön uusia omia varoja, jotta EU:lla olisi tarvittavat resurssit, joilla voidaan kattaa etenkin NextGenerationEU-välineeseen liittyvän lainanoton rahoituskustannusten takaisinmaksusta ja sosiaalisesta ilmastorahastosta
                  8
                unionin talousarvioon aiheutuvat uudet menot.

               Muutosehdotuksessa esitetään, että 25 prosenttia useimpien päästöoikeushuutokauppojen tuloista ohjataan EU:n talousarvioon. Tähän sisältyvät tulot nykyisestä päästökauppajärjestelmästä, joka koskee kiinteitä laitoksia ja ilmailua, jonka osalta huutokaupattaisiin jatkossa lisää päästöoikeuksia, sekä järjestelmän laajentamisesta koskemaan meriliikennettä ja erillisen, tieliikennettä ja rakennuksia koskevan päästökauppajärjestelmän käyttöönotosta direktiivin 2003/87/EY muuttamista koskevan ehdotuksen
                  9
                mukaisesti.

               Päästöoikeudet, joita Euroopan investointipankki huutokauppaa innovaatiorahastoa varten, sekä modernisaatiorahaston alkuperäiset päästöoikeudet on jätetty ehdotuksen ulkopuolelle. Tasapuolisuuden varmistamiseksi omien varojen soveltamisalaan kuuluvat myös päästöoikeudet, jotka on periaatteessa jätetty jäsenvaltioiden huutokaupattaviksi ja jotka jäsenvaltioiden harkintavallan perusteella siirretään maksutta energia-alalle tai käytetään vaatimusten noudattamiseen taakanjakoaloilla tai jotka Euroopan investointipankki huutokauppaa modernisaatiorahastoa varten.

               Jotta voidaan puuttua tieliikenteen ja rakennusten päästökaupan käyttöönotosta mahdollisesti aiheutuviin sosiaalisiin vaikutuksiin, komissio on ehdottanut sosiaalisen ilmastorahaston perustamista. Rahastosta tuetaan haavoittuvia kotitalouksia, mikroyrityksiä ja liikenteen käyttäjiä. Rahastoa rahoitetaan sen keston ajan unionin talousarvion omista varoista, joihin sisältyvät vuodesta 2026 alkaen tieliikenteen ja rakennusten päästökaupasta saatavat tulot. Rahaston kokonaismäärärahat vuosiksi 2025–2032 ovat 72,2 miljardia euroa käypinä hintoina, mikä periaatteessa vastaa noin 25 prosentin osuutta uudesta rakennusten ja liikenteen päästökauppajärjestelmästä saatavista odotetuista tuloista vuosina 2026–2032.

               Lisäksi ehdotetaan yhteisvastuuseen perustuvaa väliaikaista mukautusmekanismia, jotta voidaan lieventää päästökauppaan perustuvien omien varojen regressiivisiä jakaumavaikutuksia. Tämä toteutetaan ottamalla käyttöön toisaalta enimmäisrahoitusosuus niiden jäsenvaltioiden osalta, joilla on alhaisempi tulotaso ja korkeampi hiili-intensiteetti, ja toisaalta vähimmäisrahoitusosuus niiden jäsenvaltioiden osalta, joilla on tyypillisesti korkeampi tulotaso ja jotka ovat vähähiilisiä. Näin vältetään se tilanne, että jotkin jäsenvaltiot maksavat taloutensa kokoon nähden suhteettoman suuren rahoitusosuuden EU:n talousarvioon siirtymäkaudella, jolloin siirrytään kestävämpään talouteen ja yhteiskuntaan. Samalla varmistetaan, että kaikki osallistuvat oikeudenmukaisella panoksella.

               Ehdotuksessa esitetään, että tietty osuus hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista siirretään EU:n talousarvioon omina varoina kansallisen rahoitusosuuden muodossa.

               Ehdotuksessa esitetään lopuksi, että jäsenvaltiot suorittavat EU:n talousarvioon kansallisen rahoitusosuuden, jonka pohjana on niiden osuus maailman suurimpien ja kannattavimpien monikansallisten yritysten jäännösvoitosta. Tämä osuus kohdennetaan jäsenvaltioille siinä tapauksessa, että ne ovat loppumarkkinoiden lainkäyttöalueita, joilla käytetään tai kulutetaan tavaroita tai palveluja, veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan OECD:n ja G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa tehdyn, kansainvälisen verokehyksen uudistamista koskevan sopimuksen
                  10
                mukaisesti. Koska monenvälisen yleissopimuksen valmistelu on edelleen kesken kansainvälisellä tasolla, komissio on ilmoittanut esittävänsä vuonna 2022 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, jolla varmistetaan verotusoikeuksien osittaista uudelleenjakoa koskevan monenvälisen yleissopimuksen johdonmukainen täytäntöönpano.

               3.OIKEUDELLINEN KEHYS

               3.1.Omia varoja koskeva päätös

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto voi Euroopan parlamenttia kuultuaan ”ottaa käyttöön uusia omien varojen luokkia tai poistaa olemassa olevan luokan”. Tämä määräys mahdollistaa nimenomaisesti omia varoja koskevan päätöksen muuttamisen lisäämällä siihen uusia omia varoja toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti.

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklan 3 kohdassa määrätyn erityisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti neuvosto hyväksyy tarkistetun päätöksen yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan. Päätös tulee voimaan sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisesti.

               3.2.Täytäntöönpanolainsäädäntö

               Neuvoston on muutettava omien varojen järjestelmää koskevia täytäntöönpanotoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että ne ovat edelleen tarkoituksenmukaisia. Lisäksi tarvitaan kaikkien uusien omien varojen osalta uusia säännöksiä, jotka koskevat varojen käyttöön asettamista. Komissio esittää tarvittavat ehdotukset vuoden 2022 alkupuoliskolla.

               2021/0430 (CNS)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetun päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 311 artiklan kolmannen kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

               noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston asetuksella (EU) 2020/2094
                  11
                perustetulla väliaikaisella NextGenerationEU-elpymisvälineellä kerätään rahoitusmarkkinoilta 750 miljardia euroa vuoden 2018 hintoina, jotta voidaan varmistaa kestävä ja palautumista tukeva elpyminen kaikkialla unionissa ja helpottaa taloudellisen tuen täytäntöönpanoa covid-19:n aiheuttamassa poikkeuksellisessa tilanteessa sekä edistää vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta.

               (2)Kyseisten Euroopan unionin elpymisvälineen mukaisiin menoihin käytettävien varojen pääoman takaisinmaksu ja siihen liittyvät korot on rahoitettava unionin yleisestä talousarviosta, myös riittävistä tuotoista, jotka saadaan vuoden 2021 jälkeen käyttöön otettavista uusista omista varoista. Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tunnustivat 16 päivänä joulukuuta 2020 hyväksytyn toimielinten välisen sopimuksen
                  12
                puitteissa Euroopan unionin elpymisvälineeseen liittyvän viitekehyksen tärkeyden ja totesivat, että ”Euroopan unionin elpymisvälineen takaisinmaksuun liittyvät unionin talousarviosta maksettavat menot eivät saisi johtaa ohjelmiin liittyvien menojen tai investointivälineiden varojen perusteettomaan vähentämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä”. Toimielinten välisen sopimuksen mukaan on myös suotavaa lieventää jäsenvaltioille aiheutuvia bruttokansantuloon perustuvien omien varojen lisäyksiä.

               (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY
                  13
                perustettu EU:n päästökauppajärjestelmä on keskeinen osa unionin ilmastopolitiikkaa. Kun otetaan huomioon päästökaupan läheinen yhteys unionin ilmastopoliittisiin tavoitteisiin, on asianmukaista osoittaa tietty osuus siihen liittyvistä tuloista unionin talousarvioon.

               (4)Päästökauppaan perustuvat omat varat sisältävät osuuden päästöoikeushuutokaupan tuloista kaikilla direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Direktiivin 2003/87/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842
                  14
                mukaan jäsenvaltiot voivat päättää olla huutokauppaamatta osan direktiivissä 2003/87/EY määriteltyjen päästöoikeuksien kokonaismäärästä tai siirtää kyseisen osan päästöoikeuksista ja huutokaupata sen samalla direktiivillä perustettua modernisaatiorahastoa varten. Myös nämä päästöoikeudet olisi otettava huomioon laskettaessa päästökauppaan perustuvien omien varojen määrää. On asianmukaista jättää soveltamisalan ulkopuolelle modernisaatiorahastoa varten tarkoitetut alkuperäiset päästöoikeudet sekä innovaatiorahastoa varten tarkoitetut päästöoikeudet.

               (5)Jotta vältetään liialliset regressiiviset vaikutukset päästökauppaan perustuviin rahoitusosuuksiin, tietyt edellytykset täyttäville jäsenvaltioille olisi vahvistettava enimmäisrahoitusosuus. Vuosina 2023–2027 tällaisia jäsenvaltioita ovat sellaiset, joiden bruttokansantulo asukasta kohti ostovoimastandardilla mitattuna ja vuotta 2020 koskevien unionin lukujen perusteella laskettuna on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Vuosien 2028–2030 osalta olisi käytettävä asukasta kohti laskettua bruttokansantuloa vuonna 2025. Enimmäisrahoitusosuus olisi vahvistettava vertaamalla jäsenvaltioiden osuuksia päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä samojen jäsenvaltioiden osuuksiin unionin bruttokansantulosta. Olisi vahvistettava vähimmäisrahoitusosuus kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joiden osuus päästökauppaan perustuvien omien varojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia niiden osuudesta unionin bruttokansantulosta.

               (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX]
                  15
                perustetaan hiilirajamekanismi, jolla täydennetään EU:n päästökauppajärjestelmää ja jolla varmistetaan unionin ilmastopolitiikan tehokkuus. Kun otetaan huomioon hiilirajamekanismin läheinen yhteys unionin ilmastopolitiikkaan, tietty osuus hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista olisi siirrettävä unionin talousarvioon omina varoina.

               (7)Veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevan, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja G20-maiden osallistavan kehyksen puitteissa päästiin lokakuussa 2021 sopimukseen siitä, että kehykseen osallistuville markkinoiden lainkäyttöalueille kohdennetaan 25 prosenttia sellaisten suurten monikansallisten yritysten jäännösvoitoista, jotka ylittävät 10 prosentin kannattavuuskynnyksen, jäljempänä ’OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskeva sopimus’. Kyseiset omat varat olisi vahvistettava soveltamalla yhdenmukaista kerrointa jäsenvaltioille [verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin mukaisesti] kohdennettuun osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitoista.

               (8)Säännöksiä, jotka koskevat nykyisen päästökauppajärjestelmän puitteissa päästöoikeuksien huutokaupasta saatavaa rahoitusosuutta, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023. Sen jälkeen kun direktiiviä 2003/87/EY on muutettu, säännöksiä, jotka koskevat tarkistetun päästökauppajärjestelmän puitteissa tapahtuvasta päästöoikeuksien huutokaupasta saatavaa rahoitusosuutta, olisi sovellettava sen kauden viimeistä päivää seuraavasta ensimmäisestä päivästä, jonka aikana muutos on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. Säännöksiä, jotka koskevat hiilirajamekanismista saatavaa rahoitusosuutta, olisi sovellettava asetuksen soveltamispäivästä. [Säännökset, jotka koskevat OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskevaa sopimusta, tulevat voimaan heti kun verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annettua direktiiviä sovelletaan ja monenvälinen yleissopimus on tullut voimaan,]

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 muuttaminen

               Muutetaan päätös (EU, Euratom) 2020/2053 seuraavasti:

               1)Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

               a)Lisätään 1 kohtaan e alakohta seuraavasti:

               ”e) 25 prosentin yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta seuraaviin:

               1)tulot, jotka saadaan jäsenvaltioiden päästöoikeuksien huutokaupasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY
                  16
               1 3 d, 10 ja 30 d artiklan mukaisesti;

               2)määrä, joka on laskettu kertomalla niiden päästöoikeuksien vuotuinen määrä, joiden osalta asianomainen jäsenvaltio soveltaa jotakin seuraavista:

               a)direktiivin 2003/87/EY 10 c artiklassa tarkoitettu mahdollisuus saada siirtymäajan maksutta jaettavia oikeuksia;

               b)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/842
                  17
               2 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rajoitettu mitätöintimahdollisuus;

               c)direktiivin 2003/87/EY 10 d artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen päästöoikeuksien käyttö saman direktiivin 10 d artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun huutokauppaan modernisaatiorahastoa varten;

               yhteisessä huutokauppapaikassa huutokaupattavien päästöoikeuksien painotetulla keskihinnalla sinä vuonna, jona nämä päästöoikeudet olisi pitänyt huutokaupata.”

               b)Lisätään 1 kohtaan f alakohta seuraavasti:

               ”f) sellaisen yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta, joka vastaa 75:tä prosenttia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) [XXX]
                  183 perustetun hiilirajamekanismin todistusten myynnistä saatavista tuloista.”

               c)Lisätään 1 kohtaan g alakohta seuraavasti:

               ”g) 15 prosentin yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta jäsenvaltioille [verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin
                  194] mukaisesti kohdennettuun osuuteen monikansallisten yritysten jäännösvoitosta.”

               d)Lisätään 2 a kohta seuraavasti:

               ”2a.
                     Poiketen siitä, mitä 1 kohdan e alakohdassa säädetään, varainhoitovuoteen 2030 saakka sovelletaan seuraavaa:

               a)Jos jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta aiheutuvien tulojen kokonaismäärästä on vähemmän kuin 75 prosenttia jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta, jäsenvaltion on asetettava saataville määrä, joka vastaa 75:tä prosenttia sen bruttokansantulo-osuudesta kerrottuna 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärällä.

               b)Jäsenvaltion osuus 1 kohdan e alakohdan soveltamisesta saatavien tulojen kokonaismäärästä saa olla enintään 150 prosenttia kyseisen jäsenvaltion osuudesta unionin bruttokansantulosta niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden bruttokansantulo asukasta kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta mitattuna ostovoimastandardilla ja laskettuna vuosien 2023–2027 osalta vuotta 2020 koskevien lukujen perusteella ja vuosien 2028–2030 osalta vuotta 2025 koskevien lukujen perusteella.

               Edellä olevassa a ja b alakohdassa tarkoitetulla bruttokansantulolla tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/516
                  205 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua markkinahintaista bruttokansantuloa.”

               2 artikla

               Voimaantulo ja soveltaminen

               Neuvoston pääsihteeri antaa tämän päätöksen tiedoksi jäsenvaltioille.

               Jäsenvaltioiden on ilmoitettava neuvoston pääsihteerille viipymättä tämän päätöksen hyväksymistä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen jäsenvaltioiden valtiosääntöjen asettamien vaatimusten mukaisesti.

               Tämä päätös tulee voimaan viimeisen toisessa kohdassa tarkoitetun tiedonannon vastaanottamista seuraavan ensimmäisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.

               Päätöksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023 direktiivin 2003/87/EY 3 d ja 10 artiklan mukaisten tulojen osalta sekä sen kauden viimeistä päivää seuraavasta päivästä, jonka aikana direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) [XXX]
                  216 on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä, direktiivin 2003/87/EY 30 d artiklassa tarkoitettujen tulojen osalta.

               Päätöksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohtaa sovelletaan hiilirajamekanismin perustamisesta annetun asetuksen (EU) [XXX] soveltamispäivästä.

               Päätöksen 1 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovelletaan

               [verotusoikeuksien uudelleenjakoa koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin] ensimmäisestä soveltamispäivästä tai

               monenvälisen yleissopimuksen voimaantulopäivästä sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

               3 artikla

               Osoitus

               Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Eurostatin tietojen mukaan EU:n bruttokansantuote supistui vuonna 2020 noin 5,9 prosenttia.

                     (2)

                        Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi, EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 23.

                     (3)

                        Heinäkuussa 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien 150 kohdassa todettiin seuraavaa: ”Vuoden 2021 jälkeen käyttöön otettavista uusista omista varoista saatavat tulot käytetään Next Generation EU -välineen puitteissa otettujen lainojen ennenaikaiseen takaisinmaksuun.”

                     (4)

                        Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053, jäljempänä ’omia varoja koskeva päätös’, 5 artiklan 2 kohdan mukaan sellaisten avustusten takaisinmaksuun, joita ei makseta takaisin, voidaan osoittaa enintään 29,25 miljardia euroa vuodessa (vuoden 2018 hintoina).

                     (5)

                        Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 28–46.

                     (6)

                        Liitteessä II oleva F kohta.

                     (7)

                        Komission työohjelma 2021, COM(2020) 690 final.

                     (8)

                        Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sosiaalisen ilmastorahaston perustamisesta, COM(2021) 568 final.

                     (9)

                        Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta, COM(2021)551 final.

                     (10)

                        Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, 8. lokakuuta 2021.

                     (11)

                        Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 23).

                     (12)

                        Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus, tehty 16 päivänä joulukuuta 2020, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi (EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 28).

                     (13)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (14)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

                     (15)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) [XXX] hiilirajamekanismin perustamisesta (EUVL L [...], [...], s. [...]).

                     (16)
                  1
                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (17)
                  2
                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

                     (18)
                  3
                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) [XXX] hiilirajamekanismista.

                     (19)
                  4
                        [Direktiivi (EU) XXX, jolla OECD:n/G20-maiden osallistavan kehyksen ensimmäistä pilaria koskeva sopimus pannaan täytäntöön].

                     (20)
                  5
                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/516, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta sekä neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 kumoamisesta (BKTL-asetus) (

                     EUVL L 91, 29.3.2019, s. 19

                  ).

                     (21)
                  6
                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) XXX/XXXX, annettu pp/kk/vvvv.