Avis juridique important

|

52000SC1536

Luonnos: ETA:N Sekakomitean päätös yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/2000/1536 lopull. */

Luonnos: ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi(komission esittämä)PERUSTELUT1. ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 on erityismääräyksiä yhteisön ja ETA:n EFTA-valtioiden välisestä yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla alueilla.2. Liitteenä olevan ETA:n sekakomitean päätösluonnoksen tarkoituksena on muuttaa pöytäkirja 31 yhteistyön laajentamiseksi energiaohjelmien ja ympäristöön liittyvien energia-alan toimien alalla. Siinä vahvistetaan yhteistyökehys ja yksityiskohtaiset säännöt ETA:n EFTA-valtioiden täysimääräiselle osallistumiselle yhteisön tämän alan ohjelmaan ja toimiin:- Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/2000/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener).3. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tällaisten päätösten osalta yhteisön kannan antaa neuvosto komission ehdotuksesta.4. ETA:n sekakomitean päätösluonnos annetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Komissio toivoo voivansa esittää yhteisön kannan syyskuussa 2000 kokoontuvassa ETA:n sekakomiteassa.Luonnos: ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisestaETA:n SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna mainitun sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Sopimuksen pöytäkirja 31 muutettiin ... tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o ... [1].[1]  EYVL L ...(2) Sopimuspuolten yhteistyö on aiheellista laajentaa koskemaan monivuotista ohjelmaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener) (1998-2002) (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/2000/EY) [2].[2]  EYVL L 79, 30.3.2000, s. 1.(3) Sopimuksen pöytäkirja 31 olisikin muutettava, jotta näin laajennettua yhteistyötä voitaisiin toteuttaa 1 päivästä tammikuuta 2000,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 14 artikla seuraavasti:1. Lisätään 2b kohdan jälkeen seuraava uusi kohta:"2c. EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen 5 kohdan e) alakohdassa tarkoitettuun yhteisön ohjelmaan ja sen perusteella toteutettaviin toimiin."2. Lisätään 5 kohtaan seuraava kohta:"(e) 32000 D 0646: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/2000/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, monivuotisesta ohjelmasta uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (Altener) (1998-2002) (EYVL L 79, 30.3.2000, s. 1)."3. Korvataan 3 ja 4 kohdassa ilmaisu "5 kohdan a), b), c) ja d) alakohdassa" ilmaisulla "5 kohdan a), b), c), d) ja e) alakohdassa".2 artiklaTämä päätös tulee voimaan ... , jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle [3].[3]  [Ilmoitus valtiosäännön asettamista velvoituksista tehty.][Ei ilmoitusta valtiosäännön asettamista velvoituksista.]Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä ... 2000.ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaETA:n sekakomitean sihteerit


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.11.2015
            COM(2015) 555 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Irlannin hakemus – EGF/2015/006 IE/PWA International)

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
                (EGR-asetus).

               2.Irlanti jätti 19. kesäkuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/006 IE/PWA International Ltd EGR:n rahoitustuen saamiseksi PWA Internationalin (PWAI) ja yhden sen Irlannissa sijaitsevan toimittajan toteuttamien työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2015/006 IE/PWA International

                        Jäsenvaltio

                        Irlanti

                        Asianomaiset alueet (NUTS-taso 2)

                        IE02- Southern ja Eastern

                        Hakemuksen toimittamispäivä

                        19. kesäkuuta 2015

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        19. kesäkuuta 2015

                        Lisätietopyyntö

                        3. heinäkuuta 2015

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        14. elokuuta 2015

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        6. marraskuuta 2015

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta

                        Ensisijainen yritys

                        PWA International Ltd

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        2

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           3

                        Kaksinumerotaso 33 – Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus

                        Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä

                        1

                        Viiteajanjakso (neljä kuukautta)

                        19. joulukuuta 2014 – 19. huhtikuuta 2015

                        Vähennettyjen työntekijöiden määrä viiteajanjaksolla (a)

                        61

                        Vähennettyjen työntekijöiden määrä ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        47

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        108

                        Kohteena olevien tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        108

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        108

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        108

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        707 670

                        EGR:n täytäntöönpanon
                           4
                         talousarvio euroina

                        29 486

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        737 156

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        442 293

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Irlanti toimitti hakemuksen EGF/2015/006 IE/PWA International 19. kesäkuuta 2015 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta samana päivänä ja pyysi Irlannilta lisätietoja 3. heinäkuuta 2015 eli kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 6. marraskuuta 2015.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 108:aa työntekijää, jotka vähennettiin PWA International Ltd.:n ja yhden sen toimittajan palveluksesta. Ensisijainen yritys toimi NACE Rev.2 -kaksinumerotasoon 33 (Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus) luokitellulla toimialalla. Kyseisten yritysten toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiassa NUTS
                  5
                2 -tason alueelle Southern ja Eastern (IE02).

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        PWA International

                        104

                        Manguard

                        4

                        Yritysten kokonaismäärä: 2

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        108

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        108

               Toimintakriteerit

               6.Irlanti jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaista toimintakriteeriä poiketen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeristä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.

               7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 19. joulukuuta 2014 ja päättyi 19. huhtikuuta 2015.

               8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:

               –PWA International Ltd.:n palveluksesta vähennettiin 61 työntekijää.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –61 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyy.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               10.Edellä jo tarkoitettujen työntekijöiden lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne 47 työntekijää, jotka vähennettiin ennen neljän kuukauden viiteajanjaksoa tai sen jälkeen. Nämä työntekijät vähennettiin kaikki sen jälkeen, kun yleinen ilmoitus suunnitelluista työntekijävähennyksistä oli annettu 10. lokakuuta 2013. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana.

               11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 108.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               12.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Irlanti toteaa, että PWAI:n – huolto-, korjaus- ja tarkastuspalveluja (MRO) tarjoava yritys ja United Technologies Corporation -yhtiön Pratt & Whitney (P&W) -liiketoimintayksikön ja Singapore Airlines Engineering Company (SIAEC) -yhtiön välinen yhteisyritys – sulkeminen tehtiin yhtiön toimintojen keskittämiseksi Pohjois-Amerikkaan ja Aasiaan asteittaisella siirrolla PWAI:sta muihin P&W-verkoston korjausyksiköihin, eli P&W PSD:lle, joka sijaitsee Arkansasissa (USA), ja Eagle Services Asia:lle, joka sijaitsee Singaporessa.

               13.Viimeisten 10 vuoden aikana Aasiaan sijoittautuneiden asiakkaiden osuus PWAI:n liiketoiminnasta on ollut noin 50 prosenttia; näitä ovat esimerkiksi Japan Airlines (JAL), JAL Aeroparts, All Nippon Airways (ANA) ja Mitsubishi Heavy Industries (MHI). PWAI:n liiketoiminnasta 40 prosenttia on tullut USA:han sijoittautuneilta asiakkailta, joista esimerkkinä on United Airlines, ja vain 10 prosenttia on tullut eurooppalaisilta asiakkailta, joita ovat esimerkiksi SR Technics Sveitsissä ja Lufthansa Saksassa.

               14.PW4000 -moottorin osuus PWAI:n korjausliiketoiminnasta on noin 90 prorenttia, ja näiden moottoreiden korjauskäynnit vähenivät maailmanlaajuisesti 36 prosenttia vuosien 2006 ja 2013 välillä. Kaudeksi 2006–2020 on ennustettu edelleen 54 prosentin laskua. Tämä johtuu joidenkin PW4000-moottorilla toimivien laajarunkoisten ja pitkän matkan lentokoneiden varhaisesta käytöstä poistamisesta, kun tehokkaampia moottoreita, kuten Rolls-Royce Trent ja P&W GP7000, on tullut tarjolle.

               15.PWAI korjaa ja tarkastaa suurten liikennelentokoneiden moottoreiden kammioita. Teknologinen siirtymä uuden sukupolven lentokoneisiin auttaa myös selittämään vähentynyttä kysyntää PWAI:n toiminnalle Irlannin toimipisteessä ja tämänkaltaisen toiminnan siirtymistä EU:n ulkopuolelle. Tulevaisuudessa maailman lentokalusto lienee pääosin yksikäytäväistä ja kapearunkoista mallia, kuten muun muassa B737-600/700/800/900-sarjat ja A32-sarja. Tällaisen konetyypin osuus maailman lentokalustosta kasvaa näillä näkymin nykyisestä 64 prosentista yli 70 prosenttiin. Kysynnän kasvu tulee arvioiden mukaan lähinnä Aasiasta, missä ilmailuala on kasvussa, ja lisäksi on tarvetta korvata vanhoja konetyyppejä kapearunkoisilla tyypeillä
                  6
               . SAIEC, joka on Singapore Airlinesin kokonaan omistama tytäryhtiö ja puolikas PWAI:n yhteisyritystä, on keskeinen toimija Singaporen kansallisissa pyrkimyksissä kehittää ja rakentaa työllisyyttä kansainvälisessä ilmailutoiminnassa.

               16.PWAI oli viime vuosina kärsinyt ajoittain siitä, että EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksesta puuttuu lauseke, jolla korjatut tavarat vapautettaisiin tullista takaisin saapumisen yhteydessä.  Korean ja Yhdysvaltojen vapaakauppasopimukseen sisältyy tällainen lauseke. Vaikka Korea on jatkanut nykyistä tullivapautusta vuoden 2016 loppuun, pitkäaikaisille asiakkaille on kerrottu, että tulevaisuudessa tiettyjä tulleja sovellettaisiin EU:ssa korjattujen ilmailutuotteiden saapuessa takaisin Koreaan, kun taas näitä tulleja ei sovellettaisi Yhdysvalloissa korjattujen tavaroiden saapuessa takaisin Koreaan. Aiempi PWA:n sisartoimipiste Yhdysvalloissa hyötyisi tällaisista etusijaolosuhteista, kun taas PWAI ei hyötyisi. Vaikka useita kysymyksiä saatiinkiin ratkaistua, tämä tilanne haittasi tiettyjä sopimusneuvotteluja. Tätä ennen Korean Airlines oli ollut Dublinin toimipisteen merkittävä asiakas.

               17.Suuntaus, jossa huolto-, korjaus- ja tarkastuspalveluja siirretään lähelle maailmanlaajuisesti kasvavan ilmailun keskuksia, sekä globaalien kauppasopimusten kielteiset vaikutukset, ovat vaikuttaneet vakavasti Eurooppaan ja erityisesti Irlantiin. SR Technics sulki toimipisteensä Dublinin lentokentällä vuonna 2009, jolloin menetettiin yli 1 100 työpaikkaa (EGF/2009/021 IE/SR Technics). Lufthansa Technik Airmotive Ireland sulki toimipisteensä vuonna 2014, jolloin menetettiin yli 420 työpaikkaa (EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik).

               18.Koneiden ja laitteiden korjaus, huolto ja asennus -toimialalta on tähän mennessä esitetty nämä kolme EGR-hakemusta, joista kaksi perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon
                  7
                ja yksi maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin
                  8
               .

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               19.Tapahtuma, joka johti kyseisiin työntekijävähennyksiin, on Rathcoolessa (Co Dublin) sijaitsevan PWAI:n sulkeminen. Se perustettiin alun perin vuonna 1989 United Technologies Corporation -yhtiön ja Airmotive Ireland Holdings -yhtiön yhteisyrityksenä, ja se tunnettiin myöhemmin nimellä Lufthansa Technik Airmotive Ireland.

               20.PWAI:n hallitus ilmoitti 10. lokakuuta 2013 suunnitelmista sulkea yritys asteittain 18 kuukauden jaksolla, jolloin lopullinen sulkeminen tapahtuisi kesäkuussa 2015. PWAI:n hallitus vahvisti työntekijöiden edustajien kanssa käytyjen neuvottelujen aikana, että päätös sulkea PWAI:n tuotantolaitos ei johtunut työntekijöistä, sillä tuottavuus ja tehokkuus olivat kasvaneet ja kaikki olennaiset tavoitteet oli saavutettu tai jopa ylitetty, kuten vuotuiset tulot, voitto, ympäristöön liittyvä terveys ja turvallisuus sekä laatu.

               21.Ajankohtana, jolloin ministerille lähetettiin joukkovähentämisestä ilmoittava virallinen kirje, PWAI:n Rathcoolen toimipisteessä oli yhteensä 107 työntekijää (98 vakinaista työntekijää, neljä määräaikaista työntekijää ja viisi vuokratyöntekijää).

               22.Ensimmäiset työntekijät vähennettiin 22. toukokuuta 2014, ja kaikki työntekijät kahta viimeistä lukuun ottamatta olivat lähteneet 28. elokuuta 2015 mennessä. Kyseiset kaksi viimeistä työntekijää lähtivät 30. syyskuuta 2015.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               23.PWAI:n toimipiste sijaitsee Dublinin kreivikunnan lounaisosan (County of South Dublin) keskellä. Maaliskuun 2015 tilanteen mukaan 104 PWAI:n työntekijää asuivat seuraavissa kreivikunnissa: Dublin (51), Kildare (34), Meath (4), Wicklow (4) ja muut ympäröivät kreivikunnat (11). Dublinin kreivikunnassa asuvista työntekijöistä 14 asui Rathcoolen lähialueilla, esimerkiksi Tallaghtissa ja Clondalkinissa (South Dublin) sekä Blanchardstownissa/Coolminessa (Fingal).

               24.Viimeisin väestönlaskenta (2011) tarjoaa erilaisia yksityiskohtaisia tilastotietoja. Kun tarkastellaan yli 15-vuotiasta väestöä kokonaisuudessaan, South Dublinin työttömyysaste oli vain hieman korkeampi (11,6 %) kuin koko maan keskiarvo (10,83 %), mutta näiden lukujen taakse kätkeytyy tiettyjä alueita, joilla paikallinen huono-osaisuus on huomattavaa. Esimerkiksi Blanchardstown-Tyrrelstown, Tallaght-Killinarden, Clondalkin-Rowlagh ja Tallaght-Fettercairn kuuluivat työttömyystilastossa valtakunnallisesti 25:n kärkeen yhteensä 3 409 vaalipiirin joukossa. Niiden työttömyysluvut olivat 22–25 %. Ylemmän perusasteen koulutus oli korkein koulutustaso, jonka noin 25,4 %
                  9
                Tallaght-Killinardenin väestöstä oli saavuttanut, kun taas Tallaght-Fettercairnissa kunnallisen vuokra-asumisen osuus asunnoista oli noin 49,4 %. Myös muut sosioekonomiset indikaattorit osoittavat huomattavan epäedullista asemaa ja köyhyyttä: alhainen työllisyysaste, ammattipätevyyden puute, suuri yksinhuoltajakotitalouksien määrä ja korkea huoltotaakka.

               25.Huolimatta työttömyyslukujen laskusta viime aikoina, joulukuusta 2014 maaliskuuhun 2015 ulottuvalla kaudella niiden alle 25-vuotiaiden määrä, jotka ovat työttömien työnhakijarekisterissä Dublinin alueella, itse asiassa kohosi, kun koko maan keskiarvo laski –1,85 %.

               26.PWAI:n työntekijävähennykset vaikuttavat jo kielteisesti Dublin- ja Eastern -alueen joidenkin osien talouteen ja työmarkkinoihin, ja vaikutukset ovat erityisen kielteisiä niillä paikallisalueilla, joilla suuri osa PWAI:n työvoimasta asuu. Koska työttömyysluvut ovat viime aikoina olleet kasvusuunnassa kyseisillä alueilla ja huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelujen ja yleisemmin valmistusteollisuuden piirissä on ollut tarjolla vähemmän mahdollisuuksia, entiset PWAI:n työntekijät ja erityisesti vanhemmat miespuoliset työntekijät joutuvat kilpailemaan entistä kovemmin työpaikoista, ja heidän riskinsä joutua pitkäaikaistyöttömiksi kasvaa.

               Selostus poikkeuksellisista olosuhteista, joiden vuoksi hakemus otetaan käsiteltäväksi

               27.Irlannin mukaan tämä hakemus olisi rinnastettava EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla tehtyyn hakemukseen, koska on kyse poikkeuksellisista olosuhteista, joilla on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen. Tämä toteamus perustuu alueen jo ennestään vaikeaan tilanteeseen, johon yhdistyy huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelusektorin lyhyessä ajassa tapahtuneiden kolmen suuren sulkemisen kumuloituva vaikutus, eikä tällä toimialalla ole enää jäljellä lainkaan työnantajia koko Irlannissa.

               28.PWAI aloitti kaupallisen toimintansa vuonna 1989 nimellä ”Airmotive Ireland Holdings Ireland” emoyhtiö Lufthansa Technikin tytäryhtiönä ja sijaitsi vain 200 metrin päässä emoyhtiöstä; myöhemmin sen hankki omistukseensa UTC, ja siitä tuli PWAI. Sen jälkeen PWAI:n kehitys noudatteli Lufthansa Technikin kehitystä; kasvu oli voimakasta 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa, ja sitten liikevaihto ja toiminta supistuivat ja lopulta päädyttiin sulkemiseen vuosina 2014/15 samantyyppisistä syistä (globaali kilpailu Aasiasta ja muualta, toiminnan siirtyminen kehittyviin talouksiin, jotka tarjosivat paremmat laajentumismahdollisuudet, jne.). PWAI toimi samalla sektorilla kuin Lufthansa Technik ja – jos nämä työntekijävähennykset olisivat tapahtuneet joitain kuukausia aikaisemmin – ne olisi voitu sisällyttää yhdessä Lufthansa Technikin työntekijävähennysten kanssa osaksi alakohtaista EGR-hakemusta.

               29.Irlanti lähti liikkeelle matalasta työvoimaperustasta, mutta oli 1990-luvulta alkaen rakentanut hitaasti itselleen erikoisalaa  huolto-, korjaus- ja tarkastuspalveluista ja houkutellut huomattavasti suoria ulkomaisia sijoituksia ja luonut paljon hyvin palkattuja työpaikkoja tällä toimialalla.

               30.SR Technics ilmoitti helmikuussa 2009 toimipisteensä sulkemisesta Dublinin lentokentällä, ja näin menetettiin 1 135 työpaikkaa huolto-, korjaus- ja tarkastuspalveluista (EGF/2009/021 IE/SR Technics).

               31.PWA International Ltd ilmoitti lokakuussa 2013 toimipisteensä sulkemisesta, jolloin menetettiin 107 työpaikkaa huolto-, korjaus- ja tarkastuspalveluista (EGF/2015/006 IE PWA International).

               32.Marraskuussa 2013 Lufthansa Technik ilmoitti sulkemisestaan ja 415 työntekijän vähentämisestä (EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik).

               33.Näin ollen on menetetty yhteensä 1 657 työpaikkaa alle viiden vuoden aikana yhdeltä alasektorilta (ilma-alusten huolto-, korjaus- ja tarkastuspalvelut) yhdellä rajatulla alueella (Dublin). Tämä merkittävä työllisyyden lasku Irlannin kaltaisessa pienessä avoimessa taloudessa on poikkeuksellisen vakava työpaikkojen ja tulojen kannalta.

               34.SR Technicsin EGR-ohjelman kohteena olleiden työntekijöiden ammattitaitoprofiili oli hyvin samankaltainen kuin PWAI:n työntekijöillä. SR Technicsin EGR-ohjelma tuotti myönteisiä tuloksia, kun noin 53,45 % edunsaajista oli jälleen työelämässä syyskuussa 2012, lähes 12 kuukautta ohjelman loppumisen jälkeen.

               35.Uudelleentyöllistymisen mahdollisuudet ovat Irlannissa hyvin vähäiset niille työntekijöille, joiden ammattitausta on ilmailualan huolto-, korjaus- ja tarkastuspalveluissa. Mahdollisuudet löytää tämänkaltaista työtä Pohjois-Irlannista ovat myös heikentyneet voimakkaasti sen jälkeen, kun vuosina 2014 ja 2015 ilmoitettiin yhteensä 800 työpaikan menetyksestä Bombardier-yhtiössä, joka on Belfastiin sijoittautunut ilmailuteollisuuden alalla toimiva valmistaja ja sijaitsee 165 kilometrin päässä Dublinista.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               36.Arviolta 108 vähennetyn työntekijän odotetaan osallistuvan toimiin. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien edunsaajien
                           määrä

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        98

                        (90,74 %)

                        Naisia:

                        10

                        (9,26 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU:n kansalaisia:

                        108

                        (100 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        0

                        (0 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        2

                        (1,85 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        3

                        (2,78 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        85

                        (78,70 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        17

                        (15,74 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        1

                        (0,93 %)

               37.Irlanti tarjoaa lisäksi EGR:n tuella yhteisrahoitettavia yksilöllisiä palveluja enintään 108:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle, jotka olivat alle 25-vuotiaita hakemuksen jättöpäivänä, koska työntekijävähennyksistä 61 tapahtui NUTS-tason 2 alueella Southern ja Eastern (IE02), joka on nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa tukikelpoinen.

               38.Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärän odotetaan näin ollen olevan 216, kun luvussa ovat mukana työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret.

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               39.Vähennetyille työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               –Ohjaus sekä urasuunnittelu ja -kehitys

               Varhainen ja kattava ammatillinen ohjaus ja urasuunnittelu on hyvin tärkeää vähennetyille työntekijöille, sillä he saattavat aluksi olla epätietoisia ja epävarmoja siitä, millä keinoin työmarkkinoille voi palata.

               Tukitoimenpiteisiin kuuluvat yksilöllinen profilointi, tarpeiden kartoitus, oppimisen arviointi, ansioluettelon laadinta, uraohjaus ja -suunnittelu, työnhaun tukeminen ja muut tuki- ja neuvontapalvelut.

               Sosiaaliturvaministeriö, koulutuslautakunnat, EGR-koordinointiyksikkö SOLAS sekä tarvittaessa muut asiantuntijat tarjoavat vähennetyille työntekijöille tukipalveluja. Niihin kuuluu muun muassa QQI:n virallisesti hyväksymiä urasuunnittelukursseja
                  10
               , joiden jälkeen voi siirtyä virallisille työllistämis- ja koulutuskursseille.

               PWAI on itse toteuttanut uudelleensijoittumisohjelman ennen yksittäisten työntekijöiden vähentämistä, jolloin heille tarjottiin mahdollisuus saada yksilöllistä ura- ja rahoitusneuvontaa.

               –EGR:n koulutusapurahat

               EGR:n koulutusapurahajärjestelmä antaa EGR:n edunsaajalle joustavat mahdollisuudet kartoittaa ja valita räätälöityjä ja hyväksyttyjä koulutus- ja täydennyskoulutusohjelmia ja korkea-asteen koulutusohjelmia niiden lisäksi, joita tarjotaan julkisen järjestelmän piirissä. Tällaisia ohjelmia voidaan rahoittaa EGR:n koulutusapurahalla, ja ne ovat joko toimialan akkreditoimia tai Quality and Qualifications Irelandin akkreditoimia.

               –Koulutus- ja täydennyskoulutusohjelmat

               Näitä toimenpiteitä tarjoavat pääasiassa valtion toimijat, kuten koulutuslautakunnat (Education and Training Boards)
                  11
               , mutta niitä tarjoavat myös hyväksytyt yksityiset toimijat.

               On myös mahdollista järjestää erityisiä harjoittelujaksoja ja paikallisyhteisön tarpeisiin räätälöityjä koulutusohjelmia yhteistyössä sosiaaliturvaministeriön ja tällaisista toimenpiteistä valtakunnallisesti vastaavien muiden valtion elinten kanssa.

               –Korkea-asteen koulutusohjelmat

               Korkea-asteen koulutusohjelmat sisältävät kohderyhmälle suunnattuja koko- ja osa-aikaisia ohjelmia, joita valtiorahoitteiset oppilaitokset järjestävät lähinnä Dublinin alueella ja sisämaassa.

               Institute of Technology of Tallaght, Institute of Technology of Blanchardstown, Institute of Technology of Carlow, Institute of Technology of Dublin ja Dublin City University ovat tärkeimmät korkea-asteen oppilaitokset, jotka palvelevat sitä aluetta, jolla työttömiksi jääneet työntekijät asuvat.

               Lisäksi saatetaan järjestää soveltuvissa tapauksissa lyhytaikaisia siirtymäkursseja sellaisilla osa-alueilla, joilla on todettu taitovajetta. Tällaisten kurssien rahoitus saadaan esimerkiksi Springboardin ja Momentumin
                  12
                kaltaisista aloitteista.

               Toimenpiteiden kohteena olevien asiakkaiden käyttöön asetetaan EGR:n koulutusapurahoja, joiden turvin on mahdollista hakeutua yksityisiin korkea-asteen ohjelmiin, jos vastaavia ohjelmia ei ole tarjolla julkisesti rahoitetussa järjestelmässä tai jos kyse on erityisosaamiseen tähtäävistä kursseista. Koulutusohjelman sisällön validoi QQI.

               PWAI on perustanut ohjelman (”Employee Scholar Programme”), joka sponsoroi yrityksestä poistuvia työntekijöitä, jotka aloittavat kolmannen asteen koulutuksen tai jatkavat sitä vähintään perustutkinnon tasolla, 12 kuukauden ajan siitä päivästä, jona he jättävät yrityksen. Tämä täydentävä toimi ei ole pakollinen, eikä sitä laskuteta EGR:ltä.

               –Ajallisesti rajatut avustukset

               Jotta helpotettaisiin osallistumista ohjaukseen ja koulutukseen,  EGR:n kurssiavustusjärjestelmästä korvataan osa niihin liittyvistä liitännäiskustannuksista. Kurssiavustusjärjestelmää hallinnoi EGR:n koordinointiyksikkö, ja järjestelmästä korvataan osa matka-, oleskelu-, kurssimateriaali- ja kurssitarvike-, lastenhoito- yms. kustannuksista tietyissä rajoissa.

               Muuhun ajallisesti rajoitettuun tukeen voi kuulua koulutus-, työllistymis- ja aktivointiavustuksia.

               40.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               41.Irlanti on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               42.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 737 156 euroa, johon sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 707 670 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 29 486 euroa.

               43.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 442 293 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Ohjaus ja urasuunnittelu

                        190

                        450

                        85 500

                        EGR:n koulutusapurahat

                        122

                        1 800

                        219 600

                        Koulutus- ja täydennyskoulutusohjelmat

                        44

                        2 500

                        110 000

                        Korkea-asteen koulutusohjelmat

                        15

                        5 800

                        87 000

                        Yrittämisen ja itsenäisen ammatinharjoittamisen tuet

                        6

                        5 000

                        30 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        532 100

                        (75,19 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Ajallisesti rajatut avustukset

                        181

                        970

                        175 570

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        175 570

                        (24,81 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        2. Hallinnointi

                        –

                        8 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        1 486

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        20 000

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        29 486

                        (4,00 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        737 156

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        442 293

               44.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi mainittujen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Irlanti on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että toimenpiteiden kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               45.Irlanti aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 22. toukokuuta 2014. Näiden toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 22. toukokuuta 2014 ja 19. kesäkuuta 2017 väliseltä ajalta. Poikkeuksena on kuitenkin korkea-asteen koulutus, johon voidaan myöntää rahoitustukea 19. joulukuuta 2017 saakka.

               46.Irlannille on aiheutunut hallinnollisia menoja EGR:n täytäntöönpanosta 10. lokakuuta 2013 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 10. lokakuuta 2013 ja 19. joulukuuta 2017 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               47.Kansallisen ennakkorahoituksen lähde on Irlannin valtiovarainministeriö, joka myös osarahoittaa ohjelmaa. Menot katetaan Irlannin kansallisesta koulutusrahastosta ja opetus- ja ammattikouluministeriön sekä muiden asiaan liittyvien ministeriöiden meno-otsakkeilta.

               48.Irlanti on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               49.Irlanti on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu kohteena olevia edunsaajia sekä heidän edustajiaan ja ammattiliittoja.

               50.Saatuaan työ-, yritys- ja innovointiministeriöltä lokakuussa 2013 ilmoituksen tulossa olevista joukkovähentämisistä, EGR:n hallintoviranomainen sekä teollisuuden kehittämisvirasto ottivat yhdessä yhteyttä yhtiön johtoon ja ammattiliittoihin SIPTU
                  13
               , TEEU ja Unite the Union keskustellakseen ja saadakseen kuvan vähennettävien työntekijöiden mahdollisista tarpeista työmarkkinoille uudelleen integroitumista varten.

               51.PWAI:n huhtikuussa 2014 tekemässä kyselytutkimuksessa työntekijöiden ensisijaisista koulutustoiveista ilmeni laajaa kiinnostusta tekniseen ja ilmailualaan liittyvään koulutukseen, ja se toimitettiin EGR:n hallintoviranomaisen ja yrityksen ja ammattiliittojen välillä käytävään vuoropuheluun, jota jatkettiin loppuvuoden 2014 aikana.

               52.Muita EGR:n hallintoviranomaisen tärkeitä yhteydenpitotapahtumia oli 25. helmikuuta 2015 – eli kuukausi ennen PWAI:n suurimman yksittäisen työntekijäryhmän lähtöä – pidetty kokous, jossa EGR:n hallintoviranomainen, EGR-koordinointiyksikkö SOLAS, PWAI:n työntekijät ja ammattiliitot olivat edustettuina ja jossa keskusteltiin EGR:n mahdollisuuksista avustaa vähennettyjä työntekijöitä. EGR-koordinointiyksikkö osoitti tämän jälkeen maaliskuussa 2015 kaikille työntekijöille kyselyn, joka koski heidän mahdollisia tarpeitaan työmarkkinoille uudelleen integroitumista varten. Tämän kuulemisen tulokset olivat hyödyksi hakemukseen sisältyvien ehdotettujen EGR-toimenpiteiden laadinnassa.

               53.Tarkoituksena on perustaa neuvoa-antava foorumi tai muu interaktiivinen järjestely, joka täydentää EGR-koordinointiyksikön käynnissä olevaa työtä, ja antaa vähennetyille työntekijöille ja asianomaisille sidosryhmille näin tilaisuus vaikuttaa jatkuvasti EGR-ohjelman tehokkaaseen täytäntöönpanoon.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               54.Irlanti on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista vastaavat opetus- ja ammattikouluministeriön nimetyt henkilöstön jäsenet. Kyseinen ministeriö on nimetty EGR:n hallintoviranomaiseksi. EGR:n hallintoviranomaisen päätehtävänä on varmistaa, että EGR:n osarahoittama yksilöllisten palvelujen ja tuen ohjelma on toteutettu asianmukaisesti ja että tarjottujen palvelujen osalta on esitetty todennetusti paikkansa pitävät asiakirjat.

               55.Välittävä elin tekee lisätarkastuksia sen varmistamiseksi, että tukea saavien julkisten elinten maksupyyntöjä koskeva lopullinen menoilmoitus on paikkansa pitävä ja todennettavissa selkeän kirjausketjun perusteella ennen virallisen ilmoituksen tekemistä tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä.

               56.Tukea saavat julkiset elimet ovat vastuussa EGR-rahoituksen pyytämisestä EGR:n hallintoviranomaiselta ja useimmiten myös sen maksamisesta. Niiden tehtäviin kuuluu myös varmentaa, että rahoituksen käyttötarkoitus, laajuus ja määrä vastaavat EGR-ohjelmassa määriteltyjä edellytyksiä. Lisäksi ne varmistavat, että palveluntarjoajat pitävät huolta seurannasta, riittävistä kirjaamismenettelyistä ja sisäisen valvonnan menettelyistä kaikkien EGR:ään liittyvien menojen ja maksupyyntöjen osalta sekä dokumentoivat ne asianmukaisesti.

               57.EGR:n todentamisviranomainen vastaa EGR:n osarahoittamiin toimenpiteisiin liittyvien menojen todentamisesta. Samalla todentamisviranomainen varmistaa, että kaikki menojen todenmukaisuutta, laillisuutta, tukikelpoisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevat vaatimukset täyttyvät.

               58.Hallintoviranomainen tekee sopimuksen ulkopuolisen riippumattoman tilintarkastusyhtiön kanssa tarkastuskertomuksen antamiseksi siitä, ovatko menot, joihin EU:n osarahoitusta on myönnetty, lailliset ja sääntöjenmukaiset, ja antaako ohjelman menojen yksityiskohtainen kirjanpito oikean ja riittävän kuvan ja toimivatko käytössä olevat valvontajärjestelmät moitteettomasti.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               59.Irlanti on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               60.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  14
                12 artiklassa säädetään.

               61.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 442 293 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               62.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  15
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               63.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 442 293 euron suuruisten määrärahojen siirtämisestä asianomaiseen budjettikohtaan.

               64.Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  (Irlannin hakemus – EGF/2015/006 IE/PWA International)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  16
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  17
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  18
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Irlanti jätti 19 päivänä kesäkuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/006 IE/PWA International EGR:n rahoitustuen saamiseksi PWA International Ltd.:n ja yhden sen Irlannissa sijaitsevan toimittajan toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on kyseisen asetuksen 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Irlanti on päättänyt tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja myös 108:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle.

               (5)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Irlannin hakemus voidaan kelpuuttaa, koska työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen.

               (6)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 442 293 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Irlannin hakemuksen perusteella.

               (7)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 442 293 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]*.

                  19Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (4)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (5)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (6)
                  Lufthansa Technikin henkilöstöosaston raportti Irlannin teollisuuden kehittämisvirastolle (Industrial Development Authority, IDA), 28. maaliskuuta 2014.

                     (7)
                  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik ja EGF/2015/006 IE/PWA International.

                     (8)
                  EGF/2009/021 IE/SR Technics.

                     (9)

                     http://airo.maynoothuniversity.ie/external-content/census-2011-national-mapping-viewer

                  .

                     (10)
                  QQI -

                     www.qqi.ie

                     (11)
                  http://www.etbi.ie/etbs/directory-of-etbs/

                     (12)

                     www.springboardcourses.ie

                  ;

                     www.momentumskills.ie

                  .

                     (13)
                  Services Industrial Public and Technical Union; Technical Engineering and Electrical Union.

                     (14)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (15)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (16)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (17)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (18)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (19)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen kuin päätös julkaistaan EUVL:ssä.


Avis juridique important

|

51998PC0113(05)

Ehdotus: neuvoston päätös assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Puolan osallistumiseen yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan  /* KOM/98/0113 lopull. - CNS 98/0082 */

Virallinen lehti nro C 119 , 17/04/1998 s. 0017

Ehdotus neuvoston päätökseksi assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Puolan osallistumisesta yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan (98/C 119/05) KOM(98) 113 lopull. - 98/0082 (CNS)(Komission esittämä 4 päivänä maaliskuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan yhdessä 228 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäneuvoston ja komission 4 päivänä joulukuuta 1995 tekemällä päätöksellä tehtiin Eurooppa-sopimukseen lisäpöytäkirja assosiaation luomisesta toisaalta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja toisaalta Puolan kanssa,lisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Puola voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin tai muihin toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, ja lisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää Puolan 1 artiklassa tarkoitettuihin toimiin osallistumisen ehdoista, jaEuroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi 9 päivänä joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä N:o 97/15/EY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa säädetään, että Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua kyseiseen ohjelmaan assosiaatiosopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien lisäpöytäkirjojen edellytysten mukaisesti,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava yhteisön kanta, joka koskee Puolan osallistumista yhteisön pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan, on liitteenä oleva assosiaationeuvoston päätös.(1) EYVL L 6, 10.1.1997, s. 25.Luonnos EY:n JA PUOLAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI N:o . . ./98, tehty . . . päivänä . . . kuuta 1998, Puolalle asetettavista ehdoista yhteisön pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi toteutettavaan ohjelmaan osallistumiseksi ASSOSIAATIONEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen (1),ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Puolan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan Puolan osallistumisesta yhteisön ohjelmiin (2) ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan,sekä katsoo, ettälisäpöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Puola voi osallistua yhteisön puiteohjelmiin, erityisohjelmiin, hankkeisiin ja muihin yhteisön toimiin erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, jalisäpöytäkirjan 2 artiklan mukaisesti assosiaationeuvosto päättää ehdoista, jotka koskevat Puolan osallistumista 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaPuola osallistuu Euroopan unionin kolmanteen monivuotiseen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavaan ohjelmaan liitteessä I ja II olevien ehtojen mukaisesti, jotka ovat olennainen osa tätä päätöstä.2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan ohjelman kestoajan.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.Tehty . . .Assosiaationeuvoston puolestaPuheenjohtaja(1) EYVL L 348, 31.12.1993.(2) EYVL L 317, 30.12.1995, s. 34.LIITE I EHDOT PUOLAN OSALLISTUMISELLE EUROOPAN UNIONIN KOLMANTEEN MONIVUOTISEEN (1997-2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVAAN OHJELMAAN 1. Puola osallistuu kaikkiin Euroopan unionin kolmannen monivuotisen (1997-2000) pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi toteutettavan ohjelman, jäljempänä `ohjelma`, toimintoihin 9. joulukuuta 1996 tehdyssä neuvoston päätöksessä (97/15/EY) Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta (1997-2000) ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden, perusteiden ja määräaikojen mukaisesti, ellei tässä päätöksessä toisin säädetä.2. Osallistumisedellytykset täyttävien puolalaisten laitosten, järjestöjen ja yksityishenkilöiden hakemusten jättämiseen, arviointiin ja valintaan sovelletaan samoja ehtoja kuin osallistumisedellytykset täyttäviin yhteisön laitoksiin, järjestöihin ja yksityishenkilöihin.3. Puolan ehdottamiin monikansallisiin hankkeisiin ja toimiin on tarpeen mukaan otettava vähimmäismäärä kumppaneita yhteisön jäsenvaltioista ohjelman yhteisöllisen ulottuvuuden varmistamiseksi. Tästä vähimmäismäärästä päätetään ohjelman toteuttamisen yhteydessä ottaen huomioon toimien luonne, yksittäisten hankkeiden osanottajien määrä ja ohjelmaan osallistuvien maiden määrä.4. Puola maksaa vuosittain Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon rahoitusosuuden kattaakseen sen ohjelmaan osallistumisesta aiheutuvat kustannukset (katso liite II). Assosiaatiokomitea voi tarvittaessa mukauttaa tätä rahoitusosuutta.5. Yhteisön jäsenvaltiot ja Puola tekevät, olemassa olevien säädösten rajoissa, kaikkensa helpottaakseen edellytykset täyttävien henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja oleskelua Puolassa ja yhteisön jäsenvaltioissa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvaan toimintaan osallistumiseksi.6. Komissio ja Puola arvioivat kumppanuuden perusteella jatkuvasti Puolan osallistumista ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja yhteisön tilintarkastustuomioistuimen sellaisten tehtävien hoitoa, jotka koskevat ohjelman arviointia Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 6 artiklan nojalla. Puola toimittaa tarvittavat kertomukset komissiolle ja osallistuu yhteisön siinä yhteydessä määräämiin muihin erityistoimiin.7. Puola kutsutaan ennen ohjelmakomitean säännöllisiä kokouksia pidettäviin koordinaatiokokouksiin mistä tahansa kysymyksestä, joka koskee tämän päätöksen täytäntöönpanoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) hyväksi tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä. Komissio ilmoittaa Puolalle kyseisten säännöllisten kokousten tuloksista.8. Hakemusmenettelyssä, sopimuksissa, annettavissa kertomuksissa ja muissa ohjelman hallinnollisissa järjestelyissä käytettävän kielen on oltava jokin yhteisön virallisista kielistä.LIITE II PUOLAN RAHOITUSOSUUS EUROOPAN UNIONIN KOLMANNESTA MONIVUOTISESTA (1997-2000) PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) HYVÄKSI TOTEUTETTAVASTA OHJELMASTA 1. Puolan rahoitusosuus kattaa:- ohjelmista myönnettävän tuen puolalaisten yksikköjen osallistumiseksi liitteessä I olevassa 1 kohdassa määriteltyihin toimintoihin- ohjelman hallinnolliset lisäkustannukset, jotka liittyvät komission vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Puolan osallistumisesta ohjelmaan.2. Kunakin varainhoitovuonna puolalaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä ei saa olla suurempi kuin Puolan maksama rahoitusosuus sen jälkeen, kun hallinnolliset lisäkustannukset on vähennetty.Jos Puolan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon maksama osuus hallinnollisten lisäkustannusten vähentämisen jälkeen on suurempi kuin puolalaisten edunsaajien ohjelmasta saamien tukien tai muiden taloudellisten avustusten yhteismäärä, komissio siirtää ylijäämän seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon, ja se vähennetään seuraavan vuoden rahoitusosuudesta. Jos tällainen ylijäämä jää jäljelle ohjelman päättyessä, vastaava määrä maksetaan takaisin Puolalle.3. Puolan vuosittainen rahoitusosuus on 1 006 014 ecua vuodesta 1998 alkaen. Tästä määrästä 65 814 ecua on tarkoitettu käytettäväksi sellaisten hallinnollisten lisäkustannusten kattamiseen, jotka liittyvät komissio vastuulla olevaan ohjelman hallinnointiin ja jotka aiheutuvat Puolan osallistumisesta siihen.4. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavia varainhoitoasetuksia sovelletaan erityisesti Puolan rahoitusosuuden hallintaan.Tämän päätöksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa komissio pyytää Puolaa toimittamaan sen tämän päätöksen mukaista rahoitusosuutta vastaavat varat.Rahoitusosuus ilmoitetaan ecuina, ja se maksetaan komission ecumääräiselle pankkitilille.Puola maksaa osuutensa tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvista vuosikustannuksista rahoituspyynnön mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua pyynnön lähettämisestä. Jos osuuden maksu viivästyy, Puola maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään eräpäivän kuukautena voimassa olevaa Euroopan raha-asiain yhteistyörahaston ecumääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä.5. Puola maksaa 3 kohdassa tarkoitetut hallinnolliset lisäkustannukset kansallisesta talousarviostaan.6. Puola maksaa ohjelmaan osallistumisestaan aiheutuvista jäljellä olevista kustannuksista kolme prosenttia vuonna 1998, 13 prosenttia vuonna 1999 ja 23 prosenttia vuonna 2000 kansallisesta talousarviostaan.Puolalle vuosittain Phare-ohjelmasta myönnetyistä varoista maksetaan 97 prosenttia vuonna 1998, 87 prosenttia vuonna 1999 ja 77 prosenttia vuonna 2000, jollei Phare-ohjelman säännöllisistä ohjelmointimenettelyistä muuta johdu.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0771

Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeavia toimenpiteitä (Ainoastaan saksan  ja puolankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)  /* KOM/2007/0771 lopull. */

		FIBryssel 5.12.2007KOM(2007) 771 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeavia toimenpiteitä(Ainoastaan saksan- ja puolankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)(komission esittämä)PERUSTELUTEhdotuksen tausta |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetNeuvosto voi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY (jäljempänä ’alv-direktiivi’) 395 artiklan mukaan antaa yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan soveltaa mainitun direktiivin säännöksistä poikkeavia erityistoimenpiteitä arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten taikka veron kiertämisen estämiseksi.Saksan liittotasavalta ja Puolan tasavalta pyysivät toukokuussa ja heinäkuussa 2007 päivätyillä ja komission pääsihteeristön 22 päivänä lokakuuta 2007 ja 27 päivänä heinäkuuta 2007 saapuneiksi kirjaamilla kirjeillä lupaa soveltaa poikkeavia toimenpiteitä niiden keskinäisiin rautatieverkkoihin kuuluvien rajasiltojen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ilmoitti Saksan liittotasavallan ja Puolan tasavallan pyynnöistä muille jäsenvaltioille 24 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 25 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle, että sillä on kaikki pyyntöjen arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot. |120 | Yleinen taustaSaksan liittotasavalta ja Puolan tasavalta ovat keskinäisen rautatieliikenteensä helpottamiseksi päättäneet tehdä sopimuksen kahden rajasillan rakentamisesta (ja kunnossapidosta) sekä yhdentoista muun jo käytössä olevan rajasillan kunnossapidosta. Sillat ylittävät Oder-joen (Odra) ja Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka). Sopimus sisältää toimenpiteitä, jotka poikkeavat alv-direktiivin alueperiaatetta koskevista säädöksistä.Sopimuksen mukaan tiettyjen rajasiltojen rakentamisesta tai kunnossapidosta vastaisi joko Saksan liittotasavalta tai Puolan tasavalta. Edelleen sopimuksen mukaan rajasiltojen rakennustyömaiden ja itse rajasiltojen katsotaan sijaitsevan sen maan alueella, joka vastaa niiden rakentamisesta tai ylläpidosta. Tämä merkitsee alv:n kannalta sitä, että kun on kyse rajasiltojen rakentamiseen tai kunnossapitoon tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista tai yhteisöhankinnoista, Puolan alueella sijaitseva rajasillan osa katsotaan Saksan alueeksi Saksan vastatessa sillan rakentamisesta tai kunnossapidosta ja päinvastoin.Sopimuksen mukaan Saksan liittotasavalta vastaa yhden uuden sillan rakentamisesta ja kunnossapidosta sekä neljän käytössä olevan sillan kunnossapidosta. Puolan tasavalta vastaa puolestaan yhden uuden sillan rakentamisesta ja kunnossapidosta sekä seitsemän käytössä olevan sillan kunnossapidosta.Tavallisesti alv-direktiivin mukainen alueperiaate edellyttäisi, että tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista ja yhteisöhankinnoista Saksan liittotasavallassa maksettaisiin Saksan arvonlisävero. Samoin tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista ja yhteisöhankinnoista Puolan tasavallassa maksettaisiin Puolan arvonlisävero. Näiden sääntöjen soveltaminen merkitsisi kuitenkin sitä, että verollisten liiketoimien paikka määräytyisi sen alueen mukaan, jolla kukin työvaihe suoritetaan.Saksan liittotasavalta ja Puolan tasavalta katsovat, että tavanomaisten sääntöjen aiheuttaisi kyseisistä töistä vastaaville yrityksille huomattavia verotukseen liittyviä ongelmia. Sopimukseen sisältyvät veromääräykset ovat maiden mukaan perusteltuja yritysten verovelvoitteiden yksinkertaistamiseksi. Myös komissio katsoo, että näissä tapauksissa rakentamis- ja kunnossapitotöiden yhtenäinen verotus johtaa yksinkertaistamiseen, joka helpottaa verosääntöjen soveltamista kyseisissä yrityksissä verrattuna tilanteeseen, jossa sovelletaan tavanomaisia sääntöjä. |130 | Voimassa olevat aiemmat säännöksetNeuvosto on useasti aiemmin antanut jäsenvaltioille luvan poiketa alueperiaatteesta raja-alueilla toteutettavissa hankkeissa. |141 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEi sovelleta. |Kuulemiset ja vaikutusten arviointi || Intressitahojen kuuleminen |219 | Ei sovelleta. || Asiantuntijatiedon käyttö |229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei ole tarvittu. |230 | Vaikutusten arviointiPäätösehdotuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa rajasiltojen rakentamiseen ja kunnossapitoon liittyvää verotusmenettelyä, joten sillä voi olla myönteisiä taloudellisia vaikutuksia.Vaikutukset ovat joka tapauksessa vähäiset poikkeuksen soveltamisalan kapeuden vuoksi. |Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvausSaksalle ja Puolalle annetaan lupa poiketa arvonlisäveron alueperiaatteen soveltamisesta näiden maiden välisten rajasiltojen rakentamisessa ja kunnossapidossa. |310 | OikeusperustaYhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY 395 artikla. |329 | ToissijaisuusperiaateToissijaisuusperiaatetta ei sovelleta, koska ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. || SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Päätös koskee jäsenvaltioille niiden omasta pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity velvollisuuksia. |332 | Koska poikkeuksen soveltamisala on hyvin rajoitettu, erityistoimenpide on tavoitteeseensa nähden oikeasuhteinen. || Sääntelytavan valinta |341 | Ehdotettu sääntelytapa: muu. |342 | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä:Alv-direktiivin 395 artiklan mukaan yhteisistä arvonlisäverosäännöistä poikkeaminen on mahdollista ainoastaan neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä yksimielisellä päätöksellä. Neuvoston päätös on parhaiten soveltuva sääntelytapa, koska se voidaan osoittaa yksittäiselle jäsenvaltiolle. |Talousarviovaikutukset |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. || |Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle soveltaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY 5 artiklasta poikkeavia toimenpiteitä(Ainoastaan saksan- ja puolankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY [1] ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Saksan liittotasavalta ja Puolan tasavalta pyysivät komission pääsihteeristön 22 päivänä lokakuuta 2007 ja 27 päivänä heinäkuuta 2007 saapuneiksi kirjaamilla kirjeillä lupaa soveltaa erityisiä verotoimenpiteitä niiden välisten tiettyjen rajasiltojen rakentamiseen ja kunnossapitoon.(2) Direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio ilmoitti Saksan liittotasavallan ja Puolan tasavallan pyynnöistä muille jäsenvaltioille 24 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 25 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle, että sillä on kaikki pyyntöjen arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot.(3) Erityistoimenpiteen tarkoituksena on vahvistaa, että kun on kyse rajasiltojen rakentamiseen ja kunnossapitoon tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista ja yhteisöhankinnoista, sillan ja, jos kyse on rakentamisesta, sen rakennustyömaan katsotaan sijaitsevan kokonaisuudessaan toisen jäsenvaltion alueella siten kuin määrätään kyseisten jäsenvaltioiden välisessä sopimuksessa, joka koskee vastuunjakoa näiden rajasiltojen rakentamisessa tai kunnossapidossa.(4) Jos erityistoimenpidettä ei oteta käyttöön, kaikkien tavaroiden luovutusten, palvelujen suoritusten ja yhteisöhankintojen osalta pitäisi varmistaa, onko verotuspaikka Saksan liittotasavalta vai Puolan tasavalta. Saksan alueella toteutetusta työstä kannettaisiin Saksan arvonlisävero ja Puolan alueella toteutetusta työstä Puolan arvonlisävero.(5) Tämän poikkeuksen tarkoituksena on siksi yksinkertaistaa arvonlisäveron perimistä kyseisten siltojen rakentamisesta ja kunnossapidosta.(6) Tämä poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta kertyviin yhteisön omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaAnnetaan Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle 2 ja 3 artiklan mukaisin ehdoin lupa ottaa käyttöön direktiivistä 2006/112/EY poikkeavia toimenpiteitä Oder-joen (Odra) ylittävän yhden rajasillan ja Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) ylittävän yhden rajasillan rakentamiseen ja myöhempään kunnossapitoon sekä kahden käytössä olevan Oder-joen (Odra) ylittävän rajasillan ja yhdeksän käytössä olevan Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) ylittävän rajasillan kunnossapitoon; kaikki kyseiset rajasillat sijaitsevat osittain Saksan liittotasavallan ja osittain Puolan tasavallan alueella. Kyseisiä siltoja koskevat yksityiskohdat esitetään tämän päätöksen liitteessä.2 artiklaPoiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 5 artiklassa säädetään, rajasilta, jonka rakentamisesta ja kunnossapidosta vastaa Saksan liittotasavalta, ja rajasillat, joiden kunnossapidosta vastaa yksinomaan Saksan liittotasavalta, sekä soveltuvissa tapauksissa rakennustyömaa siltä osin kuin se on Puolan alueella, katsotaan osaksi Saksan aluetta, kun kyse on kyseisten siltojen rakentamiseen tai kunnossapitoon tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista ja yhteisöhankinnoista.3 artiklaPoiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 5 artiklassa säädetään, rajasilta, jonka rakentamisesta ja kunnossapidosta vastaa Puolan tasavalta, ja rajasillat, joiden kunnossapidosta vastaa yksinomaan Puolan tasavalta, sekä soveltuvissa tapauksissa rakennustyömaa siltä osin kuin se on Saksan alueella, katsotaan osaksi Puolan aluetta, kun kyse on kyseisten siltojen rakentamiseen tai kunnossapitoon tarkoitetuista tavaroiden luovutuksista, palvelujen suorituksista ja yhteisöhankinnoista.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle ja Puolan tasavallalle.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEPäätöksen 1 artiklassa tarkoitetut sillat:1. Saksan liittotasavalta on vastuussa seuraavan rajasillan rakentamisesta:a) Oder-joen (Odra) Frankfurtin (Oder) ja Kunowicen välillä kohdassa 580,640 ylittävä rajasilta.2. Puolan tasavalta on vastuussa seuraavan rajasillan rakentamisesta:a) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Horkan ja Węgliniecin välillä kohdassa 130,470 ylittävä rajasilta.3. Saksan liittotasavalta on vastuussa seuraavien rajasiltojen kunnossapidosta:a) Oder-joen (Odra) Neurüdnitzin ja Siekierkin välillä kohdassa 653,903 ylittävä rajasilta;b) Oder-joen (Odra) Küstrin Kietzin ja Küstrin Kostrzynin välillä kohdassa 615,102 ylittävä rajasilta;c) Oder-joen (Odra) Frankfurtin (Oder) ja Kunowicen välillä kohdassa 580,640 ylittävä silta;d) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Hagenwerderin ja Ręczynin välillä kohdassa 169,611 ylittävä rajasilta;e) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Hirschfelden ja Trzciniec Zgorzeleckin välillä kohdassa 186,281 ylittävä rajasilta.4. Puolan tasavalta on vastuussa seuraavien rajasiltojen kunnossapidosta:a) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Gubenin ja Gubinin välillä kohdassa 13,375 ylittävä rajasilta;b) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Gubenin ja Gubinekin välillä kohdassa 17,625 ylittävä rajasilta;c) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Forstin ja Tuplicen välillä kohdassa 51,935 ylittävä rajasilta;d) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Bad Muskaun ja Łęknican välillä kohdassa 80,530 ylittävä rajasilta;e) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Horkan ja Węgliniecin välillä kohdassa 130,470 ylittävä rajasilta;f) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Görlitzin ja Zgorzelecin välillä kohdassa 153,885 ylittävä rajasilta;g) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Krzewina Zgorzeleckan ja Trzciniec Zgorzeleckin välillä kohdassa 184,220 ylittävä rajasilta;h) Lausitzer Neiße -joen (Nysa Łużycka) Krzewina Zgorzelecka ja Trzciniec Zgorzeleckin välillä kohdassa 184,780 ylittävä rajasilta.[1] EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2006/138/EY (EUVL L 384, 29.12.2006, s. 92).[2] EUVL C [...], [...], s. [...].--------------------------------------------------


Avis juridique important

|

52002PC0538

Ehdotus: neuvoston päätös täydentävän rahoitusavun myöntämisestä Moldovalle  /* KOM/2002/0538 lopull. - CNS 2002/0236 */

Virallinen lehti nro 020 E , 28/01/2003 s. 0364 - 0368

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS täydentävän rahoitusavun myöntämisestä Moldovalle(komission esittämä)PERUSTELUTJohdantoVuoden 1993 alussa Moldova aloitti talouden kattavan vakauttamis- ja markkinauudistusohjelman, jota tukivat Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ja Maailmanpankki. Vuoteen 1995 mennessä inflaatio ja julkisen talouden alijäämä saatiin hallintaan, ja rakenneuudistukset etenivät hyvin erityisesti verotuksen, hintojen vapauttamisen ja yksityistämisen osalta.Markkinatalouteen siirtymisen alkuvaiheessa Euroopan yhteisö tuki Moldovaa monin eri tavoin, mm. myöntämällä makrotaloudellista rahoitusapua. Yhteisö myönsi yhteensä kaksi makrotaloudellista rahoitusapupakettia, joista toinen oli 45 miljoonaa euroa ja toinen 15 miljoonaa euroa (neuvoston päätökset EY/94/346 ja EY/96/242). Kummassakin tapauksessa yhteisön laina kuului kokonaispakettiin, jonka kansainvälinen yhteisö oli tarjonnut täydentämään kansainvälisten rahoituslaitosten resursseja. Moldova on tähän mennessä hoitanut moitteettomasti ulkoiset rahoitusvelvoitteensa yhteisölle ja maksoi sovitun aikataulun mukaisesti pääomasta 18 miljoonaa euroa joulukuun 2000 ja elokuun 2002 välisenä aikana.IMF ja Maailmanpankki järjestivät maaliskuussa 1998 rahoittajien kokouksen hankkiakseen rahoitusta Moldovan uudelle talousohjelmalle, jota kansainväliset rahoituslaitokset tukevat. Tässä yhteydessä neuvosto myönsi Moldovalle lainan muodossa 15 miljoonaa euroa makrotaloudellista rahoitusapua enintään kymmeneksi vuodeksi. Laina päätettiin antaa Moldovan käyttöön kahdessa erässä (10. heinäkuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/452/EY). Ennen kuin neuvoston päätös tehtiin, Moldovan ja IMF:n välisen toukokuussa 1996 hyväksytyn laajennetun rahoitusjärjestelyn (Extended Fund Facility, EFF) voimassaolo päättyi toukokuussa 2000. Se korvattiin joulukuussa 2000 IMF:n köyhyyden vähentämis- ja kasvujärjestelyyn (Poverty Reduction and Growth Facility, PRGF) kuuluvalla kolmivuotisella järjestelmällä. Järjestelmän käyttöönoton jälkeen Moldova sai vuodenvaihteessa 2000/2001 18,48 miljoonan erityisnosto-oikeuden (noin 24 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) PRGF:n puitteissa, mutta keväällä 2001 ohjelma ei enää sujunut suunnitelman mukaisesti. IMF aloitti lainanannon Moldovalle uudestaan heinäkuussa 2002 sen jälkeen, kun PRGF-ohjelman mukainen ensimmäinen tarkastus oli saatu onnistuneesti päätökseen. Maailmanpankki jatkoi samaan aikaan Moldovan rahoittamista hyväksymällä uuden rakennesopeutusluoton (Structural Adjustment Credit, SAC III).Moldovan ulkomaanvelka on tällä välin kasvanut huomattavasti. Maailmanpankki, IMF, Aasian kehityspankki (ADB) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) tekivät yhteisen tutkimuksen ja järjestivät seminaarin ("Poverty Reduction, Growth and Debt Sustainability in Low-Income CIS Countries"), jossa pohdittiin Moldovan (ja kuuden muun Itsenäisten valtioiden yhteisöön kuuluvan maan) velkaantumistilannetta. Tutkimuksen ja seminaarin tulokset osoittivat muun muassa, että Moldovan rahoitustilanne saadaan kestävämmäksi vain helpottamalla velkataakkaa ja velanhoitoa. Rahoittajia pyydettiin auttamaan Moldovaa myöntämällä tukea edullisemmin ehdoin. Seminaarin jatkoksi Washingtonissa järjestettiin 20. huhtikuuta ministeritason kokous samasta aiheesta (ns. CIS-7 -aloite). Kokouksessa kehotettiin myöntämään tukea edullisemmin ehdoin (esim. avustuksina) sekä turvautumaan velkojen uudelleenjärjestelyyn tai huojennuksiin.IMF:n ja Maailmanpankin tukeman nykyisen ohjelman voimassaoloaikana Moldovan ulkoisiin rahoitustarpeisiin sisältyy julkisilta ja yksityisiltä luotonantajilta saatu suuri ulkomaanvelka. Koska Moldovan rahoitusresurssit ovat rajalliset, sen on joko järjesteltävä uudelleen tai jälleenrahoitettava suuri osa velanhoitovelvoitteistaan. Talousohjelman mukaan Moldova ei myöskään pyri hankkimaan uutta ulkoista rahoitusta, jos sen ehdot eivät ole edulliset.Edellä mainittujen seikkojen ja Moldovan pääministeri Tarlevin komission puheenjohtaja Prodille 9. huhtikuuta 2002 esittämän pyynnön perusteella komissio ehdottaa, että yhteisön Moldovalle heinäkuussa 2000 myöntämä makrotaloudellinen laina peruutetaan ja korvataan vastaavansuuruisella suoralla avustuksella.Uusi makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan vähintään kahdessa erässä aiemmin myönnettyyn lainaan sovellettujen ehtojen mukaisesti. Rahoitusapu täydentää kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämää rahoitusta.VIIMEAIKAINEN TALOUSKEHITYSTalouskasvuReaalisen BKT:n vuosikasvu oli vaatimatonta vuonna 2000, mutta kiihtyi 6,1 prosenttiin vuonna 2001. Hitaista uudistuksista ja suhteellisen heikosta ulkoisesta toimintaympäristöstä huolimatta talouden odotetaan vuosina 2002-2003 edelleen kasvavan noin 4,8-5 prosenttia vuodessa. Tämä johtuu siitä, että talouden jyrkän laskusuhdanteen jälkeen lähtökohdat ovat heikot. Tilanteeseen vaikuttaa myös asteittain toteutettu uudistusprosessi. Moldovan talous hyötyy myös makrotalouden suhteellisesta vakaudesta ja Venäjän yleisesti vakaasta kysynnästä.Vuonna 2001 kehitys oli melko myönteistä pääasiassa teollisuuden nopean elpymisen ja maatalousalan laskusuhdanteen pysähtymisen vuoksi. Maatalous, joka muodostaa edelleen noin puolet kokonaisviennistä, on hyötynyt viime vuosina toteutetusta maatilojen yksityistämisestä ja siihen liittyvistä uudistuksista. Ilman sijoitusten voimakasta kasvua ja alan vapauttamisprosessin jatkamista Moldovan maataloussektori ei pysty monipuolistamaan tuotantoaan suuremman jalostusarvon tuottaviin hyödykkeisiin tai etsimään tuottavampia ja luotettavampia markkinoita IVYn ulkopuolelta. Nykyisten ennusteiden mukainen vaatimaton kasvu (joka perustuu oletukseen, että tärkeä maataloussektori ei kärsi huonoista sääoloista) kuitenkin vaarantuu, jos maatalouden uudistukset eivät etene suunnitellulla tavalla.InflaatioKuluttajahintainflaatio, joka oli 18,5 prosenttia vuonna 2000 ja 43,8 prosenttia vuonna 1999, hidastui 6,4 prosenttiin vuoden 2001 loppuun mennessä. Vuonna 2001 havaittu inflaatiovauhdin selvä hidastuminen johtuu rahan tarjonnan rajoitetusta kasvusta, valuutan suhteellisesta vakaudesta ja odotettua paremmasta sadosta. Nämä tekijät pitivät inflaation hitaana vuoden 2002 ensimmäisellä puoliskolla. Elintarvikkeiden ja bensiinin hinnan laskun ansiosta kokonaisinflaatio pysyi vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana 1,4 prosentissa.TalousarvioVenäjällä vuonna 1998 koetun kriisin jälkeen finanssipolitiikkaa kiristettiin, ja tämä suuntaus jatkui vuonna 2001: julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 1998 ylitti 8 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistui alle 1 prosenttiin vuonna 2000. Vuonna 2001 päästiin 0,5 prosentin ylijäämään. Vuoden 2001 kehitys kuitenkin johtui enemmän riittämättömästä ulkoisesta rahoituksesta kuin tulojen kasvusta. Tämän vuoksi vuoden 2001 loppua kohti kertyi uusia ulkoisia menorästejä, ja Moldova joutui toteuttamaan merkittäviä menoleikkauksia.Kokonaisuutena ottaen viranomaiset pääsivät vain osittain tavoitteeseensa, joka oli kireän finanssipolitiikan virityksen säilyttäminen sekä sosiaalimenojen tason ylläpitäminen ja nostaminen. Tavoitteet sisältyvät I-PRSP -asiakirjaan (Interim Poverty Reduction Strategy Paper), joka on laadittu yhteistyössä Maailmanpankin kanssa ja joka on perusta pankin lainaohjelmille.Vuoden 2001 marraskuussa hyväksytyssä vuoden 2002 talousarviossa ennustetaan 1,4 prosentin sulautettua alijäämää suhteessa BKT:hen. Talousarviota joudutaan kuitenkin tarkistamaan, koska sitä heikentävät budjetoimattomat palkankorotukset ja suunniteltua alhaisemmat alv-tulot ja toisaalta vahvistavat alentuneet korkomenot.Raha- ja valuuttakurssipolitiikkaInflaatiopaineiden helpottuminen antoi Moldovan keskuspankille mahdollisuuden lieventää rahapolitiikan viritystään vuoden 2001 aikana alentamalla varantovaatimusta (13 prosentista 10 prosenttiin lokakuussa 2001) ja korkoja. Helmikuun lopusta 2002 keskuspankin peruskorko on ollut 13,0 prosenttia, kun se oli 21,0 prosenttia tammikuussa 2001. Tämän politiikan myötä talletusten ja luottojen määrä kansantaloudessa on kasvanut nopeasti.Moldovan leu oli huomattavan vakaa vuonna 2001, mutta vuoden 2002 alusta sen arvo on heilahdellut enemmän, mikä johtuu Yhdysvaltain dollarin kysynnän kausiluonteisesta kasvusta ja poliittiseen vakauteen kohdistuneista epäilyistä. Moldovan leu menetti yli 3 prosenttia arvostaan helmikuun puolivälin ja maaliskuun puolivälin välisenä aikana mutta on toipunut sen jälkeen hieman. Valuutta heikentyi edelleen vuoden 2002 jälkipuoliskolle siirryttäessä, mikä on seurausta poliittisesta tilanteesta ja hallituksen velanhoitokykyyn kohdistuneista epäilyistä.VaihtotaseVaihtotase parani merkittävästi vuonna 2001. Vaikka vaihtotaseen vaje pysyi käytännössä ennallaan vuoteen 2000 verrattuna (119 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2001 vs. 121 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2000), se oli vain 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (8,4 prosenttia vuonna 2000). Vaihtotaseen hidas parantuminen jatkui vuoden 2002 alussa. Moldovan maksutaseen parantuminen johtuu pääasiassa ulkomailla työskentelevien moldovalaisten tekemien rahalähetysten 20 prosentin kasvusta (niiden määrän arvioidaan olevan vuosittain selvästi yli 10 prosenttia suhteessa BKT:hen). Viennin voimakas kasvu, joka johtuu pääosin maatalouden tehostumisesta, ei riittänyt supistamaan kauppataseen alijäämää, koska tuonti pysyi edelleen suurena.YksityistäminenSekä IMF että Maailmanpankki olivat aiemmin esittäneet rahoituksen ehdoiksi viinin- ja tupakantuotannon sekä yleishyödyllisten palveluiden yksityistämisen. Oppositiossa ollessaan kommunistipuolue äänesti jatkuvasti niiden myymistä vastaan, mutta noustuaan valtaan se on joutunut tukemaan myyntiä, kun suhteiden parantamisesta kansainvälisiin rahoituslaitoksiin on tullut entistä tärkeämpää.Moldova ei ole onnistunut toteuttamaan suuria yksityistämishankkeita helmikuun 2000 jälkeen, ja tulot pienimuotoisesta yksityistämisestä olivat vuonna 2001 vähäiset 32,6 miljoonaa leuta (2,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Kahden suuren viinialan yrityksen myynnistä luovuttiin vuoden 2001 lopulla, koska venäläisten ja paikallisten yritysten tarjoama hinta oli liian alhainen.Vuotta 2002 koskevat hallituksen suunnitelmat ovat kunnianhimoisempia; se aikoo myydä 350-500 yritystä. Suunnitelmissa on myydä maan viidestä sähkönjakeluyrityksestä kahden enemmistöosuudet tänä vuonna kahden aiemman yrityksen epäonnistuttua. Union Fenosa (Espanja) osti kolme muuta sähkönjakeluyritystä 25,2 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla vuonna 2000 ja lupasi sijoittaa vielä 67 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.UlkomaanvelkaMoldovan velkaantuminen ulkomaille on keskeinen ongelma. Ulkomaanvelan kokonaismäärä laski vuonna 2001 (koska ulkoinen rahoitus erityisesti kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta loppui), mutta se oli silti yli 90 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen ja julkisyhteisöjen takaama velka muodostavat noin kaksi kolmasosaa kokonaisvelkakannasta. Ulkoisen velan odotetaan taas kasvavan tulevina vuosina, kun ulkomainen rahoitus alkaa uudelleen.Moldovan vuotuinen ulkomaanvelka on kasvanut jyrkästi 250 miljoonaan dollariin, ja vuosi 2002 on kriittinen velanhoidon kannalta. Mikäli ulkomaanvelan hoitokustannukset maksetaan kokonaan, ne ovat melkein kolmasosa vientituloista. Julkisen ja julkisyhteisöjen takaaman velan hoito vie 18 prosenttia vientituloista ja yli 50 prosenttia keskushallinnon tuloista.Moldova varoitti vuonna 2001 maksujen laiminlyönnin mahdollisuudesta vuoden 1997 euro-obligaatioiden osalta myöhästyttyään maksuissa kahdesti. Hallitus neuvottelee parhaillaan euro-obligaatioiden maksamatta olevan määrän (40 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ja Venäjän Gazpromille maakaasutoimituksista rästissä olevien maksujen kattavasta uudelleenjärjestelystä.IMF:n ja Maailmanpankin kanssa sovittu talousohjelmaUudella ohjelmalla pyritään saavuttamaan tulevina vuosina ainakin kahden prosentin perusylijäämä suhteessa BKT:hen. Velkataakka saadaan vakaammalle pohjalle, ja palkka- ja eläkerästejä vähennetään. Valtion verotulojen tehokkaamman perimisen pitäisi auttaa julkista taloutta. Koulutuksen ja terveydenhoidon osuutta julkisista menoista kasvatetaan ja tukia rajoitetaan. Rahapolitiikalla pyritään pitämään vuosi-inflaatio alle kahdeksassa prosentissa ja lisäämään valuuttavarantoa niin, että se vastaa arvoltaan kolmen kuukauden tuontia vuonna 2003.Ohjelman rakenneuudistusosa kattaa useita aloja, kuten julkisen ja rahoitussektorin uudistamisen, hallintotavan ja avoimuuden, talouden keskeisten alojen yksityistämisen (viinialan yritykset ja tietoliikenne), sosiaalialan palvelujen tarjoamisen parantamisen sekä oikeudellisten ja sääntelypuitteiden vahvistamisen.Moldovan rahoitustarpeetMoldovan ulkoisten rahoitustarpeiden arvellaan vuosina 2002-2003 olevan yli 210 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Tästä summasta yli puolet aiotaan kattaa kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saatavalla uudella rahoituksella: 80 miljoonaa dollaria tulee IMF:ltä (osana nykyistä PRGF-järjestelyä) ja 30 miljoonaa dollaria Maailmanpankilta rakennesopeutusluottona (Structural Adjustment Credit III). Nykyisten oletusten mukaan valtaosa (yli 80 miljoonaa dollaria) noin 100 miljoonan dollarin rahoitusvajeen kattamiseksi tarvittavista varoista saadaan Moldovan yksityisiltä velkojilta järjestelemällä uudelleen euro-obligaatiot ja Gazpromin velkakirjat. IMF:n näkemyksen mukaan loppu rahoitusvaje - noin 18 miljoonaa dollaria (20 miljoonaa euroa ennusteiden laadintahetken kurssin mukaan laskettuna) - katettaisiin avustuksina myönnettävällä EU:n makrotaloudellisella rahoitusavulla. IMF ei toistaiseksi pidä tarpeellisena soveltaa Pariisin klubin mukaista menettelyä Moldovan julkisilta velkojilta saamiin lainoihin, vaikka maan hallitus on ottanut asian toistuvasti esille.Ehdotettu makrotaloudellinen rahoitusapuKoska Moldovan ulkomaavelkatilanne on heikentynyt, pääministeri Tarlev pyysi 9. huhtikuuta 2002 päivätyssä kirjeessään puheenjohtaja Prodilta vuonna 2000 myönnetyn 15 miljoonan euron lainan muuttamista avustukseksi. Pyyntö on johdonmukainen viranomaisten sitoumuksen kanssa, jonka ne tekivät osana IMF:n kanssa vuosille 2002-2003 sovittua talousohjelmaa. Sitoumuksen mukaan Moldova ei hae uutta rahoitusta, jonka ehdot eivät ole edulliset. Se vastaa myös rahoittajien vahvaa yhteistä kantaa, jonka mukaan Moldovan pitäisi saada enemmän tukea edullisin ehdoin. Tämä kanta vahvistettiin edellä mainitussa ministeritason kokouksessa, jossa kannatettiin CIS-7 -aloitetta, jolla tuetaan Moldovaa ja muita köyhimpiä IVY-maita.Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että Moldovalle enintään 15 miljoonan euron lainana myönnetystä makrotaloudellisesta rahoitusavusta tehty päätös (neuvoston päätös 2000/452/EY) kumotaan ja laina korvataan enimmäismäärältään samansuuruisella suoralla avustuksella. Koska takuurahastosta on jo rahoitettu 2,25 miljoonaa euroa vuonna 2000 neuvoston päätöksen 2000/452/EY jälkeen, rahoituksesta vähennetään ensi vuonna vastaava määrä.Komissio pitää ehdotettua rahoitusapua sopivana viitemääränä yhteisön tueksi Moldovan maksutaseelle. Ehdotettu määrä vastaa Moldovan jäljellä olevia rahoitustarpeita, kun otetaan huomioon Moldovan yhteisölle maksamien lainanlyhennysten edellyttämä rahoitusvirta (46 miljoonaa euroa vuosina 2002-2006). Tuki auttaisi vahvistamaan maan valuuttavarantoasemaa ja tukisi viranomaisten uudistuspyrkimyksiä. Se myös auttaisi yhdessä kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta saadun rahoituksen kanssa kattamaan asianmukaisesti maan ulkoiset rahoitustarpeet.Vaikuttamatta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan komissio katsoo, että uusi rahoitusapu on maksettava vuosina 2002-2004 vähintään kahdessa erässä vuosien 2000-2006 uusien rahoitusnäkymien otsakkeen 4 asettamissa rajoissa.Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään ehdotetun päätöksen ja myöntämään Moldovalle uuden rahoitusapupaketin.2002/0236 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS täydentävän rahoitusavun myöntämisestä MoldovalleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C [...]ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]  EYVL C [...]sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa ennen ehdotuksensa esittämistä.(2) Moldova toteuttaa perustavanlaatuisia poliittisia ja taloudellisia uudistuksia ja tekee merkittävää työtä toimivan markkinatalouden luomiseksi.(3) Moldova yhtenä osapuolena ja Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot toisena osapuolena ovat allekirjoittaneet kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1998.(4) Moldovan viranomaiset ovat sopineet Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa makrotaloudellisesta ohjelmasta, jota tuetaan joulukuussa 2000 hyväksytyllä kolmivuotisella PRGF-järjestelyllä (Poverty Reduction and Growth Facility), ja ovat ilmaisseet aikomuksensa jatkaa tätä ohjelmaa myöhemmin valuuttarahaston uuden järjestelyn puitteissa.(5) Neuvosto on 10 päivänä heinäkuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/452/EY  [3]antanut Moldovan käyttöön makrotaloudellista rahoitusapua enintään 15 miljoonaa euroa pitkäaikaisen lainan muodossa.[3]  EYVL L 181, 20.7.2000, s. 77-78.(6) Moldovan velkaantuneisuus ulkomaille aiheuttaa yhä enemmän ongelmia, ja ulkomaanvelan määrä suhteessa vientiin ja keskushallinnon tuloihin on hyvin korkea.(7) Moldovan viranomaiset ovat pyytäneet kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, yhteisöltä ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta rahoitusapua edullisin ehdoin. Kansainväliseltä valuuttarahastolta ja Maailmanpankilta saatavan rahoituksen lisäksi on katettava huomattava jäljellä oleva rahoitusvaje, jotta voitaisiin parantaa maan ulkomaanvelkatilanteen kestävyyttä, vahvistaa sen varantoasemaa ja tukea hallituksen uudistusohjelmaan liittyviä poliittisia tavoitteita.(8) IMF, Maailmanpankki, Aasian kehitysrahasto (ABD) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) järjestivät 20 päivänä huhtikuuta 2002 ministeritason kokouksen, jossa käsiteltiin alhaisen tulotason IVY-maille suunnattavaa aloitetta, jolla pyritään muun muassa tarjoamaan Moldovalle ja muille köyhimmille IVY-maille rahoitustukea edullisin ehdoin.(9) Moldova on oikeutettu saamaan Maailmanpankilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta lainoja erittäin edullisin ehdoin, ja maan taloudelliset, sosiaaliset ja poliittiset olosuhteet ovat poikkeuksellisen vaikeat.(10) Näissä olosuhteissa ja vaikuttamatta budjettivallan käyttäjän toimivaltaan yhteisön makrotaloudellinen rahoitusapu Moldovalle tulisi myöntää avustuksena, joka on asianmukainen toimenpide tuensaajavaltion auttamiseksi tässä ratkaisevan kriittisessä vaiheessa.(11) Tämän rahoitusavun hallinnoiminen olisi annettava komission tehtäväksi.(12) Perustamissopimuksessa ei ole muuta tämän päätöksen tekemiseen valtuuttavaa määräystä kuin 308 artikla,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Yhteisö antaa Moldovan käyttöön makrotaloudellista rahoitusapua suoran avustuksen muodossa tarkoituksenaan varmistaa kestävä maksutasetilanne ja vahvistaa maan varantoasemaa.2. Rahoitusavun määrä on enintään 15 miljoonaa euroa.3. Rahoitusapua hallinnoi komissio neuvotellen tiiviisti talous- ja rahoituskomitean kanssa ja tavalla, joka on kaikkien Kansainvälisen valuuttarahaston ja Moldovan välillä tehtyjen sopimusten mukainen.2 artikla1. Komissiolla on valtuudet talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan sopia Moldovan viranomaisten kanssa rahoitusapuun liitettävistä talouspoliittisista ehdoista. Näiden ehtojen on oltava 1 artiklan 3 kohdassa mainittujen sopimusten mukaiset.2. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa ja sovittaen toimintansa yhteen Kansainvälisen valuuttarahaston toiminnan kanssa, että Moldovan talouspolitiikka on tämän rahoitusavun tavoitteiden mukaista ja että sen ehdot täytetään.3 artikla1. Rahoitusapu annetaan Moldovan käyttöön vähintään kahdessa erässä. Ensimmäinen erä maksetaan Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovitun makrotalousohjelman tyydyttävän toteuttamisen perusteella nykyisen PRGF -järjestelyn (Poverty Reduction and Growth Facility) yhteydessä tai sitä seuraavan suuremman luottoeräjärjestelyn yhteydessä, jollei 2 artiklasta muuta johdu.2. Jollei 2 artiklan säännöksistä muuta johdu, toinen ja mahdolliset sitä seuraavat erät maksetaan, jos Moldovan makrotaloudellinen ohjelma etenee tyydyttävästi, kuitenkin aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua edellisen erän maksamisesta.3. Varat maksetaan Moldovan keskuspankille.4. Kaikki tämän päätöksen tekemiseen ja siinä tarkoitetun toiminnan toteuttamiseen liittyvät yhteisölle aiheutuvat kustannukset maksaa Moldova, jos niitä ilmenee.4 artiklaKomissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kerran vuodessa ennen syyskuuta kertomuksen, joka sisältää arvion tämän päätöksen täytäntöönpanosta.5 artikla1. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sen voimassaolo päättyy kolmen vuoden kuluttua julkaisemisesta.2. Kumotaan neuvoston päätös 2000/452/EY.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYS1. Toimenpiteen nimiMoldovalle myönnettävä täydentävä rahoitusapu.2. BudjettikohdatMOMENTTI - B7-528 Makrotaloudellinen tuki Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanimaille3. OikeusperustaPerustamissopimuksen 308 artikla.4. Toimenpiteen kuvausa) Toimenpiteen kuvausYhteisön enintään 15 miljoonan euron suuruinen avustus tuensaajamaalle, jolla parannetaan maan ulkomaanvelkatilanteen kestävyyttä, tuetaan hallituksen uudistuspyrkimyksiä ja lievitetään uudistuksiin liittyviä sosiaalisia vaikeuksia.b) Toimenpiteen perusteluTuensaajavaltion ulkomaanvelkatilanteen ja talousuudistusten kestävyys riippuu suuresti julkisista lähteistä edullisin ehdoin saatavasta ulkopuolisesta rahoitustuesta.5. Menojen ja tulojen luokitus- Ei pakollinen6. Meno-/tulolaji-  Suora avustus (tuen osuus 100 prosenttia), joka suoritetaan useassa erässä.- Yhteisön avustusta ei makseta takaisin.7. Rahoitusvaikutus7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen suhde)1. a) LaskentamenetelmäTarpeelliseksi katsotun avun määrän arviointi perustuu nykyisiin arvioihin tuensaajamaan jäljellä olevista ulkoisista rahoitustarpeista.2. b) Toimenpiteen vaikutus interventioluottoihinRahoitusapua vastaavan erän mahdollinen käyttöönotto riippuu tiettyjen toimintaehtojen noudattamisesta, joista sovitaan edunsaajamaan viranomaisten kanssa.7.2 Kustannuserittely - Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen aikatauluMenojen rahoitus varmistetaan vuosittaisilla tai puolivuosittaisilla erillä vuodesta 2002 eteenpäin vuosien 2000-2006 uusien rahoitusnäkymien otsakkeen 4 asettamissa rajoissa.Määrärahoille ehdotetaan seuraavaa aikataulua (miljoonaa euroa):>TAULUKON PAIKKA>- Turvaudutaan budjettikohtaan B7-528, jos yksi tai useampi tästä budjettikohdasta makrotaloudellista rahoitusapua avustuksena saava tuensaajavaltio ei ole oikeutettu täyteen maksuun.- Mikäli budjettikohdassa B7-528 ei ole riittävästi varoja, tarvittava määrä voidaan siirtää joko luvusta B7-52 tai vuosien 2002-2006 uusien rahoitusnäkymien otsakkeen 4 puitteissa käytettävissä olevista varoista.7.3 Talousarvion B osaan sisältyvät toimintamenot tutkimuksia, asiantuntijoita jne. vartenTuensaajamaa maksaa kaikki toimenpiteeseen liittyvät kulut, joita yhteisölle aiheutuu tämän päätöksen mukaisten toimenpiteiden toteuttamisesta ja loppuunsaattamisesta.8. PetostentorjuntatoimenpiteetVarat maksetaan suoraan tuensaajamaan keskuspankille vasta kun komissio on talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan ja oltuaan yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin varmistanut, että kyseisessä maassa toteutettu talouspolitiikka on tyydyttävää ja että avun myöntämiseen liittyvät ehdot on täytetty.Tämän päätöksen mukaiset rahoitustukitoimet ovat asianomaisten komission yksiköiden ja tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa, ja valvontakäyntejä tehdään paikan päällä tarpeen vaatiessa.9. Kustannusvaikuttavuusanalyysi9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmäTuki edistää maan siirtymistä markkinatalouteen, parantaa kasvumahdollisuuksia ja helpottaa sosiaalisia paineita, koska se tukee tuensaajamaan makrotaloudellisia uudistuspyrkimyksiä ja täydentää kansainvälisen yhteisön maalle tarjoamaa rahoitusta Kansainvälisen valuuttarahaston hyväksymän ohjelman puitteissa. Tuki auttaa maata myös hoitamaan jäljellä olevia ulkoisia rahoitusvelvoitteitaan muun muassa yhteisölle.9.2 Toimenpiteen perusteetMoldovan mahdollisuudet saada lisärahoitusta kansainvälisten rahoituslaitosten rahoitusjärjestelyistä ovat rajalliset. Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki pyysivätkin neuvoa-antavan ryhmän kokouksessa joulukuussa 1998 kahdenvälisiltä rahoittajilta, erityisesti Euroopan yhteisöltä, poikkeuksellista lisäapua. IMF, Maailmanpankki, Aasian kehitysrahasto (ABD) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) järjestivät lisäksi huhtikuussa 2002 ministeritason kokouksen, jossa käsiteltiin seitsemälle alhaisen tulotason IVY-maalle suunnattavaa aloitetta, jolla pyritään tarjoamaan Moldovalle ja muille köyhimmille IVY-maille rahoitustukea edullisin ehdoin.Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valintaVaikean sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen ja erittäin häiriöalttiin maksutaseen vuoksi Moldovaa olisi tuettava makrotaloudellisella rahoitusavulla.Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen tuloksiin:Taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen mahdollinen kielteinen kehitys koko alueella ja erityisesti tuensaajamaassa.9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointiTämä poikkeuksellinen apu on luonteeltaan makrotaloudellista, ja sen valvonta ja arviointi perustuvat tyydyttävään edistymiseen Kansainvälisen valuuttarahaston tukemissa sopeutus- ja uudistusohjelmissa, joita tuensaajamaa toteuttaa.Komission yksiköt valvovat toimintaa tuensaajamaan viranomaisten kanssa sovittaviin todellisiin makrotalouden ja rakennepolitiikan tunnuslukuihin perustuvan menetelmän avulla. Ne ovat myös tiiviissä yhteydessä Kansainväliseen valuuttarahastoon ja Maailmanpankkiin ja käyttävät näiden tekemiä arvioita tuensaajamaan vakautuksessa ja uudistuksissa saavutetusta edistyksestä.Ehdotetussa neuvoston päätöksessä määrätään vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle annettavasta kertomuksesta, joka sisältää arvion tämän toimenpiteen toteuttamisesta.10. Hallintomenot (talousarvion pääluokka III, A osa)Nämä toimenpiteet ovat luonteeltaan poikkeuksellisia eivätkä edellytä komission henkilöstön lisäämistä.