               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.8.2018
            COM(2018) 580 final
            2018/0306(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella perustetussa CETA-komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta luettelojen vahvistamiseen henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä CETA-komiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä luettelot henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Laaja-alainen talous- ja kauppasopimus (CETA)

                  Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on panna täytäntöön unionin yhteinen Kanadaa koskeva kauppapolitiikka ja erityisesti luoda vapaakauppa-alue. Sopimus allekirjoitettiin Brysselissä 30. lokakuuta 2016
                     1
                  .

                  Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 21. syyskuuta 2017 alkaen.

               2.2.Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä CETA-komitea

               Sopimuksen 26.2 artiklan 1 kohdan g alakohdalla perustettu kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä CETA-komitea valvoo 22 luvun (Kauppa ja kestävä kehitys), 23 luvun (Kauppa ja työ) ja 24 luvun (Kauppa ja ympäristö) täytäntöönpanoa, mihin sisältyvät myös yhteistyötoimet ja tämän sopimuksen kestävään kehitykseen kohdistuvan vaikutuksen tarkastelu, ja käsittelee yhdennetysti kaikki osapuolien yhteistä etua koskevat kysymykset taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen sekä ympäristönsuojelun rajapinnan osalta.

               2.3.Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean suunniteltu säädös

               Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan sopimuksen voimaantulon jälkeen päätös, jolla vahvistetaan luettelot henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Osapuolten on kaikissa asioissa, jotka voivat tulla esiin 23 ja 24 luvun piiriin kuuluvissa kysymyksissä, pyrittävä kaikin tavoin pääsemään molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun hallitustason neuvottelujen avulla. Jos osapuoli kuitenkin katsoo, että asiaa ei ole saatu ratkaistua tyydyttävästi hallitustason neuvotteluissa, sopimuksessa annetaan osapuolelle mahdollisuus pyytää, että asiantuntijapaneeli kutsutaan koolle tarkastelemaan asiaa. Sopimuksen 23.10 artiklassa määrätään, että kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean on laadittava luettelo vähintään yhdeksästä henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan asiantuntijapaneelissa 23 lukua (Kauppa ja työ) koskevissa asioissa ja joilla on 23.10 artiklan 7 kohdan mukaisesti erikoisosaamista tai -asiantuntemusta työlainsäädännön tai muiden 23 luvussa käsiteltyjen aiheiden taikka kansainvälisten sopimusten puitteissa syntyvien riitojen ratkaisemisesta. Sopimuksen 24.15 artiklassa määrätään, että kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean on laadittava luettelo vähintään yhdeksästä henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan asiantuntijapaneelissa 24 lukua (Kauppa ja ympäristö) koskevissa asioissa ja joilla on kyseisen artiklan 7 kohdan mukaisesti erikoisosaamista tai -asiantuntemusta ympäristölainsäädännön tai muiden 24 luvussa käsiteltyjen aiheiden taikka kansainvälisten sopimusten puitteissa syntyvien riitojen ratkaisemisesta. Kummankin luettelon on 23.10 artiklan 6 kohdan ja 24.15 artiklan 6 kohdan mukaisesti koostuttava vähintään kolmesta kunkin osapuolen nimeämästä henkilöstä ja vähintään kolmesta osapuolten nimeämästä henkilöstä, jotka eivät ole kummankaan osapuolen kansalaisia ja jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan asiantuntijapaneelin puheenjohtajana.

               Suunnitellussa säädöksessä vahvistetaan molemmat luettelot eli henkilöt, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 luvun mukaisesti, ja henkilöt, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 24 luvun mukaisesti.

               Suunniteltu säädös tulee voimaan päivänä, jona kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä CETA-komitea sen hyväksyy.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unionin puolesta otettavan kannan tarkoituksena olisi oltava luettelojen vahvistaminen henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä CETA-komitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella, jäljempänä ’sopimus’.

               Päätös, joka kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-sekakomitean on määrä antaa, on sitova, eikä sillä täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohta.

               4.3.Päätelmät

                  Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean päätös on tarkoitus julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2018/0306 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella perustetussa CETA-komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta luettelojen vahvistamiseen henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/37
                  3
                säädetään Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta. Sopimus allekirjoitettiin 30 päivänä lokakuuta 2016.

               (2)Neuvoston päätöksessä (EU) 2017/38
                  4
                säädetään sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta, mukaan lukien CETA-sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden perustaminen. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti 21 päivästä syyskuuta 2017.

               (3)Sopimuksen 26.2 artiklan 1 kohdan g alakohdan nojalla perustetaan kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä komitea.

               (4)Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan suunniteltu säädös, jolla vahvistetaan luettelot henkilöistä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 luvun (Kauppa ja työ) ja 24 luvun (Kauppa ja ympäristö) mukaisesti.

               (5)On aiheellista määrittää kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä CETA-komiteassa unionin puolesta otettava kanta tähän päätökseen liitetyn päätösluonnoksen pohjalta, jotta voidaan varmistaa sopimuksen tehokas täytäntöönpano,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella (CETA) perustetun CETA-komitean ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta luetteloiden vahvistamiseen henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 luvun ja 24 luvun mukaisesti, perustuu tähän päätökseen liitettyyn kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Kun kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1.

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1.

                     (4)

                        EUVL L 11, 14.1.2017, s. 1080.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 10.8.2018
            COM(2018) 580 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisellä laaja-alaisella talous- ja kauppasopimuksella perustetussa CETA-komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta luettelojen vahvistamiseen henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti

               LIITEASIAKIRJA

               KAUPPAA JA KESTÄVÄÄ KEHITYSTÄ KÄSITTELEVÄN CETA-KOMITEAN PÄÄTÖS N:o [X /2018],

                  annettu xxx,

               luettelojen vahvistamisesta henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä sopimuksen 23 ja 24 luvun mukaisesti

               KAUPPAA JA KESTÄVÄÄ KEHITYSTÄ KÄSITTELEVÄ CETA-KOMITEA, joka

               ottaa huomioon Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA) ja erityisesti sen 23.10 artiklan 6 ja 7 kohdan sekä 24.15 artiklan 6 ja 7 kohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimuksen 30.7 artiklan 3 kohdan mukaisesti osia sopimuksesta on sovellettu väliaikaisesti 21 päivästä syyskuuta 2017.

               (2)Sopimuksen 23.10 artiklan 6 kohdan mukaan kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean on laadittava luettelo vähintään yhdeksästä henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan asiantuntijapaneelissa 23 lukua (Kauppa ja työ) koskevissa asioissa ja joilla on kyseisen artiklan 7 kohdan mukaisesti erikoisosaamista tai -asiantuntemusta työlainsäädännön tai muiden 23 luvussa käsiteltyjen aiheiden taikka kansainvälisten sopimusten puitteissa syntyvien riitojen ratkaisemisesta.

               (3)Sopimuksen 24.15 artiklan 6 kohdan mukaan kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän CETA-komitean on laadittava luettelo vähintään yhdeksästä henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan asiantuntijapaneelissa 24 lukua (Kauppa ja ympäristö) koskevissa asioissa ja joilla on kyseisen artiklan 7 kohdan mukaisesti erikoisosaamista tai -asiantuntemusta ympäristölainsäädännön tai muiden 24 luvussa käsiteltyjen aiheiden taikka kansainvälisten sopimusten puitteissa syntyvien riitojen ratkaisemisesta.

               (4)Kunkin luettelon on 23.10 artiklan 6 kohdan ja 24.15 artiklan 6 kohdan mukaisesti koostuttava vähintään kolmesta kunkin osapuolen nimeämästä henkilöstä ja vähintään kolmesta osapuolten nimeämästä henkilöstä, jotka eivät ole kummankaan osapuolen kansalaisia ja jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan asiantuntijapaneelin puheenjohtajana.

               ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

               1.Vahvistetaan liitteen mukaisesti luettelo henkilöistä, jotka ovat halukkaita toimimaan paneelin jäseninä.

               2.Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä CETA-komitea sen hyväksyy.

               KAUPPAA JA KESTÄVÄÄ KEHITYSTÄ KÄSITTELEVÄN CETA-KOMITEAN puolesta

                        EU:n puolesta

                        Kanadan puolesta

               LIITE

               LUETTELO HENKILÖISTÄ, JOTKA OVAT HALUKKAITA TOIMIMAAN PANEELIN JÄSENINÄ SOPIMUKSEN 23 LUKUA (KAUPPA JA TYÖ) KOSKEVISSA ASIOISSA

               Henkilöt, joilla on erikoisosaamista tai -asiantuntemusta työlainsäädännön tai muiden 23 luvussa käsiteltyjen aiheiden taikka kansainvälisten sopimusten puitteissa syntyvien riitojen ratkaisemisesta:

               Kanadan nimeämät henkilöt:

               Kevin Banks

               Adelle Blackett

               Carol Nelder-Corvari

               Euroopan unionin nimeämät henkilöt:

               Jorge Cardona

               Eddy Laurijssen

               Karin Lukas

               Puheenjohtajat (jotka eivät ole osapuolten kansalaisia):

               Janice Bellace

               Kathleen Claussen

               Christian Häberli

               Jill Murray

               Patrick Pearsall

               Ross Wilson

               LUETTELO HENKILÖISTÄ, JOTKA OVAT HALUKKAITA TOIMIMAAN PANEELIN JÄSENINÄ SOPIMUKSEN 24 LUKUA (KAUPPA JA YMPÄRISTÖ) KOSKEVISSA ASIOISSA

               Henkilöt, joilla on erikoisosaamista tai -asiantuntemusta ympäristölainsäädännön tai muiden 24 luvussa käsiteltyjen aiheiden taikka kansainvälisten sopimusten puitteissa syntyvien riitojen ratkaisemisesta:

               Kanadan nimeämät henkilöt:

               Anne Daniel

               Armand de Mestral

               Elaine Feldman

               Matthew Kronby

               Brendan McGivern

               Euroopan unionin nimeämät henkilöt:

               Laurence Boisson de Chazournes

               Hélène Ruiz Fabri

               Geert Van Calster

               Puheenjohtajat (jotka eivät ole osapuolten kansalaisia):

               Arthur Edmond Appleton

               James Bacchus

               Nathalie Bernasconi-Osterwalder

               Christian Häberli


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 11.4.2018
            COM(2018) 177 final
            2018/0086(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Kesäkuun 26. päivänä 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 610/2013
                  1
                (jäljempänä ’Schengenin rajasäännöstön muutos’) muutettiin Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehtyä yleissopimusta
                  2
                (Schengenin yleissopimus), asetusta (EY) N:o 562/2006
                  3
                (Schengenin rajasäännöstö) ja asetusta (EY) N:o 810/2009
                  4
                (viisumisäännöstö). Lisäksi siinä muun muassa määriteltiin uudelleen kolmansien maiden kansalaisiin Schengen-alueella sovellettavan lyhytaikaisen oleskelun käsite. Lokakuun 18. päivästä 2013 alkaen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten, jotka aikovat matkustaa Schengen-alueelle lyhytaikaista oleskelua varten, riippumatta siitä, vaaditaanko heiltä viisumia vai ei, sallitun oleskelun enimmäiskestoksi määritellään ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”. Uusi määritelmä on tarkempi kuin aiempi, 18. lokakuuta 2013 asti voimassa ollut määritelmä (”kolme kuukautta minkä hyvänsä kuuden kuukauden jakson aikana ensimmäisestä maahantulosta”), koska nyt kesto määritetään kuukausien sijaan päivinä. Lisäksi määritelmästä on poistettu ilmaus ”ensimmäisestä maahantulosta”, joka aiheutti monia epävarmuustekijöitä ja kysymyksiä.

               Schengenin rajasäännöstön muutoksella on tehty kaikki tarvittavat muutokset EU:n viisumi- ja rajasäännöstöön eli Schengenin yleissopimukseen, Schengenin rajasäännöstöön, viisumisäännöstöön ja asetukseen (EY) N:o 539/2001
                  5
               . Lyhytaikaisen oleskelun käsite sisältyy kuitenkin myös Euroopan unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin. Antigua ja Barbudan
                  6
               , Bahaman
                  7
               , Barbadosin
                  8
               , Brasilian
                  9
               , Mauritiuksen
                  10
               , Saint Kitts ja Nevisin
                  11
                sekä Seychellien
                  12
                kanssa tehdyissä viisumivapaussopimuksissa viitataan edelleen vanhaan määritelmään (”kolmen kuukauden ajan ensimmäistä maan alueelle tulon päivää seuraavien kuuden kuukauden aikana”
                  13
               ) määriteltäessä viisumivapaan oleskelun kestoa.

               Komissio hyväksyi 16. heinäkuuta 2014 suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin ja edellä mainittujen maiden välillä tehtyjen lyhytaikaista oleskelua koskevien viisumivapaussopimusten muuttamiseksi
                  14
               . Neuvosto hyväksyi päätöksen 9. lokakuuta 2014
                  15
               . Tarkoituksena oli ottaa näiden seitsemän maan kanssa tehdyissä sopimuksissa käyttöön uusi lyhytaikaisen oleskelun määritelmä, josta säädetään Schengenin rajasäännöstön muutoksessa. Lisäksi lyhytaikaisen oleskelun määritteleminen viisumivapaussopimuksissa päivinä eikä kuukausina on helpompi tarkistaa ja laskea sähköisesti ja/tai tietotekniikan avulla, joten se sopii paremmin käytettäväksi keskitetyissä rajavalvontajärjestelmissä, kuten ehdotetussa rajanylitystietojärjestelmässä (EES)
                  16
               .

               Neuvoston luvan saatuaan komissio aloitti neuvottelut kyseisten seitsemän maan (Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Brasilia, Mauritius, Saint Kitts ja Nevis ja Seychellit) kanssa tehtyjen viisumivapaussopimusten muuttamisesta.

               Neuvottelut Brasilian kanssa saatiin menestyksekkäästi päätökseen parafoimalla 31. lokakuuta 2017 sopimukset, joilla muutetaan kahta Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välistä diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden sekä tavallisen passin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevaa viisumivapaussopimusta. Sopimuspuolet ovat sopineet lyhytaikaisen oleskelun uuden määritelmän ja muiden teknisten yksityiskohtien (ks. jäljempänä) ottamisesta käyttöön. Muutoksilla ei ole kuitenkaan merkitystä matkustajan kannalta.

                  Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon sopimusten johdanto-osassa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välinen sopimus Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen (jäljempänä ’sopimus’) muuttamisesta edellyttää molempien sopimuspuolten omia menettelyjään noudattaen antamaa hyväksyntää. Unionin osalta tämä edellyttää neuvostolta päätöksiä sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä.

               Tämä ehdotus esitetään neuvostolle, jotta se antaisi valtuutuksen sopimuksen tekemiseen.

               Kun käyttöön otetaan lyhytaikaisen oleskelun uusi, Schengenin rajasäännöstön muutoksen mukainen määritelmä, jonka perusteella lyhytaikaisen oleskelun käsitteen tulkinta on selkeää, sopimuksella varmistetaan oikeudellinen johdonmukaisuus sekä jäsenvaltioiden välinen yhdenmukaisuus.

               Ehdotuksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus), 77 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä sen 218 artiklan kanssa.

               Niiden neljän valtion osalta, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön ja yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoon, unionilla ei ole toimivaltaa muuttaa viisumivapaussopimuksia, jotka sitovat kyseisiä valtioita. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa Schengen-alueella sallitun oleskelun kestoa koskeviin säännöksiin ja niiden yhdenmukainen täytäntöönpano, sopimukseen sisällytetään yhteinen julistus, jossa todetaan, että toisaalta Brasilian ja toisaalta Islannin, Liechtensteinin, Norjan ja Sveitsin on suotavaa muuttaa voimassa olevia kahdenvälisiä viisumivapaussopimuksiaan vastaavasti.

               Tämä ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen tekemistä varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä sen jälkeen, kun neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion nimeämä henkilö on allekirjoittanut sopimuksen unionin puolesta ja Euroopan parlamentti on antanut SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti hyväksyntänsä.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla viisumivapaussopimusten neuvottelu kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               Lisäksi on huomattava, että jos yksi kansainvälisen sopimuksen sopimuspuolista on Euroopan unioni, jäsenvaltiot eivät voi itse panna mitään tällaisen sopimuksen muutosta täytäntöön. Siksi tarvitaan unionin tason toimia.

               •Suhteellisuusperiaate

               Tässä ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi eli Brasilian liittotasavallan ja Euroopan unionin välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan voimassa olevan viisumivapaussopimuksen muuttamiseksi.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.

               4. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Neuvosto antoi 9. lokakuuta 2014 neuvotteluohjeet, joissa komissio valtuutettiin aloittamaan neuvottelut Brasilian kanssa sopimuspuolten välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta. Jäsenvaltioille tiedotettiin neuvottelujen etenemisestä viisumityöryhmän kokouksissa.

               5.LISÄTIEDOT

               •Neuvottelujen tulos

                  Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeissa asettamat tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä sopimusluonnoksen.

                  Sopimuksen lopullinen sisältö on tiivistetysti seuraava:

                  a. Oleskelun kesto

                  Sopimuksessa määrätään sellaisten Euroopan unionin kansalaisten, joilla on voimassa oleva diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassi, ja sellaisten Brasilian kansalaisten, joilla on voimassa oleva diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassi, mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana (aiemmin enintään kolmen kuukauden ajaksi kuuden kuukauden jakson aikana siitä päivästä lukien, jona maan alueelle on tultu ensimmäisen kerran). Uutta määritelmää sovelletaan sopimuksen kaikissa osissa.

                  b. Loppumääräys – sopimuksen soveltamisen keskeyttäminen (8 artiklan 4 kohta)

               Sopimuksessa muutetaan 8 artiklan 4 kohdan viimeistä virkettä seuraavasti: ”Kun keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.” Kun tekstiin lisätään sanat ”ja jatkettava sopimuksen soveltamista”, sopimuksessa selvennetään, että viisumivapauden keskeyttäminen lopetetaan tosiasiallisesti, jos keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa. Tältä osin muutoksella saatetaan Brasilian liittotasavallan kanssa tehdyn, diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen sanamuoto yhdenmukaiseksi unionin vuosina 2015 ja 2016 allekirjoittamien kaikkien muiden viisumivapaussopimusten kanssa. Viisumityöryhmää kuultiin tästä muutoksesta 14. kesäkuuta 2016, eikä yksikään jäsenvaltio esittänyt vastalauseita.

                  c. Yhteiset julistukset

                  Sopimukseen on liitetty kaksi yhteistä julistusta, jotka koskevat

                  - sitä, miten 90 päivän ajanjakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana olisi määriteltävä; ja

                  - Islantia, Norjaa, Sveitsiä ja Liechtensteinia.

                  e. Voimaantulo

                  Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ratifiointimenettelyjen päätökseen saattamisesta. Jotta voidaan taata oikeusvarmuus ja jotta matkustajat ymmärtävät määräykset ja noudattavat niitä, tarvitaan riittävän pitkä siirtymäaika. Kuuden kuukauden määräaika sopimuksen ratifioinnin päätökseen saattamisen jälkeen mahdollistaa sen, että matkustajat voivat saattaa loppuun lyhytaikaiset oleskelut, jotka lasketaan vielä kokonaan vanhan määritelmän mukaisesti, ennen kuin uusi lyhytaikaisen oleskelun määritelmä ja sen takautuvasti tarkasteltava 180 päivän viitejakso tulee voimaan.

                  Sopimus ei vaikuta mihinkään muihin Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan voimassa olevan viisumivapaussopimuksen määräyksiin, ei myöskään sopimuksen alueelliseen soveltamisalaan.

               6.PÄÄTELMÄ

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta.

               2018/0086 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  17
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio on neuvotellut Euroopan unionin puolesta sopimuksen Brasilian liittotasavallan kanssa Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen (’sopimus’) muuttamisesta.

               (2)Sopimus on allekirjoitettu neuvoston päätöksen (EU) 2017/[…] mukaisesti.

               (3)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                  18
                mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

               (4)Tällä päätöksellä kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  19
                mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (5)Sopimus olisi hyväksyttävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välinen sopimus Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen (’sopimus’) muuttamisesta.

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta sopimuksen 2 artiklassa määrätyn ilmoituksen
                  20
               .

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 182, 29.6.2013, s. 1.

                     (2)

                        EYVL L 239, 22.9.2000, s. 19.

                     (3)

                        EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

                     (4)

                        EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

                     (5)

                        EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

                     (6)

                        EUVL L 169, 30.6.2009, s. 1.

                     (7)

                        EUVL L 169, 30.6.2009, s. 23.

                     (8)

                        EUVL L 169, 30.6.2009, s. 9.

                     (9)

                        Brasilian kanssa EU on tehnyt kaksi sopimusta. Toinen koskee tavallisen passin haltijoita (EUVL L 255, 21.9.2012, s. 4) ja toinen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoita (EUVL L 66, 12.3.2011, s. 2).

                     (10)

                        EUVL L 169, 30.6.2009, s. 16.

                     (11)

                        EUVL L 169, 30.6.2009, s. 37.

                     (12)

                        EUVL L 169, 30.6.2009, s. 30.

                     (13)

                        Ks. sopimusten artiklat ”Tarkoitus” ja ”Oleskelun kesto”.

                     (14)

                        COM(2014) 468 final.

                     (15)

                        Neuvoston 9. lokakuuta 2014 antama päätös, joka koskee luvan antamista komissiolle aloittaa neuvottelut Euroopan unionin/yhteisön sekä Antigua ja Barbudan, Bahaman liittovaltion, Barbadosin, Brasilian liittotasavallan, Mauritiuksen tasavallan, Saint Kittsin ja Nevisin federaation ja Seychellien tasavallan kanssa tehtyjen lyhytaikaista oleskelua koskevien viisumivapaussopimusten muuttamiseksi.

                     (16)

                        COM(2016) 194 final.

                     (17)

                        Hyväksynnän antamispäivä: [...]

                     (18)

                        Neuvoston päätös 2000/365/EY, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

                     (19)

                        Neuvoston päätös 2002/192/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

                     (20)

                        Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel11.4.2018
            COM(2018) 177 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen tekemisestä

               LIITE

               Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välinen

               SOPIMUS

               Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta

               EUROOPAN UNIONI

               ja

               BRASILIAN LIITTOTASAVALTA, jäljempänä ’Brasilia’,

               jäljempänä yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen (jäljempänä ’sopimus’), joka tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2011,

               PANEVAT MERKILLE, että sopimuspuolten kansalaiset, joilla on diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassi, ovat tyytyväisiä sopimuksen toimintaan,

               OTTAVAT HUOMIOON, että sopimukseen sisältyvä lyhytaikaisen oleskelun määritelmä (kolme kuukautta kuuden kuukauden jakson aikana siitä päivästä lukien, jona alueelle on tultu ensimmäisen kerran) ei ole riittävän täsmällinen ja että erityisesti ilmaus ”siitä päivästä lukien, jona alueelle on tultu ensimmäisen kerran” voi aiheuttaa epäselvyyksiä ja kysymyksiä,

               PITÄVÄT MIELESSÄ, että 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetulla asetuksella (EU) N:o 610/2013 tehtiin horisontaalisia muutoksia EU:n sisäiseen viisumi- ja rajasäännöstöön ja määriteltiin lyhytaikainen oleskelu seuraavasti: ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”,

               OTTAVAT HUOMIOON, että rajanylitystietojärjestelmä, jota Euroopan unioni on perustamassa, edellyttää, että käytössä on yhtenäinen ja selkeä lyhytaikaisen oleskelun määritelmä, jota sovelletaan kaikkiin kolmansien maiden kansalaisiin,

               HALUAVAT varmistaa, että matkailijat pääsevät kulkemaan sujuvasti sopimuspuolten rajanylityspaikkojen kautta,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan ja Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan ja vahvistavat, että tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Muutetaan sopimus tämän artiklan määräysten mukaisesti:

               (1)Korvataan 1 artiklassa ilmaus ”kolme kuukautta kuuden kuukauden jakson aikana” ilmauksella ”90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana”.

               (2)Korvataan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”Unionin kansalaiset, joilla on voimassa oleva diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassi, voivat oleskella Brasilian alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.”

               (3)Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

               ”Brasilian kansalaiset, joilla on voimassa oleva diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassi, voivat oleskella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tämä aika lasketaan siten, että mahdollista oleskelua jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella täysimääräisesti Schengenin säännöstöä, ei oteta huomioon.

               Brasilian kansalaiset, joilla on voimassa oleva diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassi, voivat oleskella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin sellaisen jäsenvaltion alueella, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, riippumatta Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella oleskelun lasketusta kestosta.”

               (4)Korvataan 4 artiklan 3 kappaleessa ilmaus ”kolmen kuukauden” ilmauksella ”90 päivän”.

               (5)Korvataan 8 artiklan 4 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

               ”Kun keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.”

               2 artikla

               Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia menettelyjään noudattaen, ja tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuudennen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen saattaneensa päätökseen edellä tarkoitetut menettelyt.

               Tehty […]ssa […] päivänä […]kuuta vuonna kaksituhattaseitsemäntoista kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

               Euroopan unionin puolesta

               Brasilian liittotasavallan puolesta

               YHTEINEN JULISTUS ISLANNISTA, NORJASTA, SVEITSISTÄ JA LIECHTENSTEINISTA

               On suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Brasilian viranomaiset muuttavat viipymättä voimassa olevia kahdenvälisiä diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevia viisumivapaussopimuksia tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

               YHTEINEN JULISTUS SIITÄ, MITEN OLISI MÄÄRITELTÄVÄ 90 PÄIVÄN JAKSO MINKÄ TAHANSA 180 PÄIVÄN JAKSON AIKANA

               Sopimuspuolet sopivat, että sopimuksen 4 artiklassa vahvistetulla enintään 90 päivän jaksolla minkä tahansa 180 päivän jakson aikana tarkoitetaan joko yhtäjaksoista vierailua tai useita peräkkäisiä vierailuja, joiden yhteenlaskettu kesto ei ylitä 90:ää päivää minkään 180 päivän jakson aikana.

               Käsite ”minkä tahansa” tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava liikkuvaa 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän ehto minkä tahansa 180 päivän jaksolla edelleen. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

               ________