               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.6.2017
            COM(2017) 333 final
            2017/0137(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionin tulliliitto on laajentunut Kroatian tasavallan liityttyä unioniin. Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen (GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohta) mukaisesti Euroopan unioni on velvoitettu aloittamaan neuvottelut sellaisten WTO-jäsenten kanssa, joilla on Kroatian myönnytysluetteloihin liittyvät neuvotteluoikeudet, jotta voidaan sopia mahdollisesta korvaavasta mukautuksesta. Tällaisia mukautuksia tarvitaan, jos EU:n ulkoisten tullien kantaminen johtaa siihen, että tullit ylittävät tason, johon liittyvä maa on sitoutunut WTO:ssa.

               Neuvosto valtuutti 15. heinäkuuta 2013 komission aloittamaan GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut. Komissio on neuvotellut neuvotteluoikeuden omaavien WTO:n jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kumottavassa myönnytysluettelossa mainittavien erityismyönnytysten peruuttamisesta.

               Uuden-Seelannin kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimusluonnos, joka parafoitiin Genevessä 18. toukokuuta 2017, jäljempänä ’sopimus’. Ehdotuksessa neuvostoa pyydetään hyväksymään päätös sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona Uuden-Seelannin kanssa. Samalla toimitetaan erillinen ehdotus sopimuksen allekirjoittamisesta.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen aiemmissa EU:n laajentumisissa noudatettujen EU:n menettelyjen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotuksessa sovelletaan EU:n käytäntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia unionin ulkoisen toiminnan sekä teollisuus- ja maatalouspolitiikan käytäntöjen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten tekemistä koskevan 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

               •Suhteellisuusperiaate

               Kroatian myönnytysten peruuttamisella oli vaikutuksia Uuteen-Seelantiin. Korvaavat mukautukset eivät tältä osin ylitä Uuden-Seelannin oikeuksia. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

               •Toimintatavan valinta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdassa edellytetään, että neuvosto tekee päätöksen sopimuksen tekemisestä.

               3.SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Neuvostolle (kauppapoliittinen komitea) on ilmoitettu säännöllisesti neuvottelujen sisällöstä ja edistymisestä. Myös Euroopan parlamentille (kansainvälisen kaupan valiokunta) on tiedotettu asiasta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Katso rahoitusselvitys.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat

                  Ehdotuksessa neuvostoa pyydetään hyväksymään päätös sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona Uuden-Seelannin kanssa. Samalla neuvostolle toimitetaan erillinen ehdotus mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta.

               Sopimuksen tuloksena

               Lisätään ”naudanlihaa, jäädytettyä – naudan muita syötäviä osia, jäädytettyjä” (tullinimikkeet 0202 ja 0206 29 91) koskevaan EU:n tariffikiintiöön 1 875 tonnia niin, että kiintiötulli on edelleen 20 prosenttia. Uusi tariffikiintiö on 54 875 tonnia.

               Lisätään ”lampaan- ja vuohenlihaa, tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä” (tullinimike 0204) koskevaan EU:n tariffikiintiöön Uudelle-Seelannille 135 tonnia (teuraspaino) niin, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia. Uudelle-Seelannille myönnetty uusi tariffikiintiö on 228 389 tonnia.

               Komissio antaa maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 187 artiklan a alakohdan nojalla täytäntöönpanoasetuksia, joilla laajennetaan ja hallinnoidaan asiaa koskevia kiintiöitä.

               Näitä täytäntöönpanotoimenpiteitä valmistellaan yhtäaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa.

               2017/0137 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto valtuutti 15 päivänä heinäkuuta 2013 komission aloittamaan vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen, jäljempänä ’GATT 1994 -sopimus’, XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut tiettyjen muiden Maailman kauppajärjestön jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi.

               (2)Komissio on käynyt neuvotteluja neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               (3)Neuvottelut on saatettu päätökseen, ja GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä tehtävä sopimus parafoitiin 18 päivänä toukokuuta 2017.

               (4)Sopimus allekirjoitettiin Euroopan unionin puolesta […] päivänä […]kuuta […] neuvoston päätöksen […] mukaisesti sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin
                  1
               .

               (5)Sopimus olisi hyväksyttävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin puolesta kirjeenvaihtona tehtävä sopimus Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta.

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on oikeus antaa sopimuksessa tarkoitettu ilmoitus unionin puolesta.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        PÄIVÄMÄÄRÄ:

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        Luku 12 – Tullimaksut ja muut maksut

                        2.

                        TOIMENPITEEN NIMI:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA:

                        Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 207 ja 218 artikla.

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen tekeminen.

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2017
                           (miljoonaa euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2018

                        (miljoonaa euroa)

                        VARAINHOITOVUOSI 2019

                        (miljoonaa euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (PALAUTUKSET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        -
                              MUUT

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        TULOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT
                           (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                        -

                        -

                        -

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        -

                        -

                        -

                        5.2

                        LASKENTAMENETELMÄ: määrät kerrottuina kiintiötullilla

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        EI

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        EI

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        EI

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        EI

                        HUOMAUTUKSIA:

                     (1)
                  EUVL L […], […], s. […].

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.6.2017
            COM(2017) 333 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus: neuvoston päätös
            Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä

               KIRJEENVAIHTONA TEHTÄVÄ SOPIMUS

               Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa mainittavien myönnytysten muuttamisesta maan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi

               A. Unionin kirje

               Arvoisa vastaanottaja

               Kroatian tasavallan myönnytysluettelon muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käytyjen vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen johdosta minulla on kunnia ehdottaa seuraavaa:

               Euroopan unioni sisällyttää EU:n 28 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan myönnytysluetteloonsa myönnytykset, jotka sisältyvät EU:n 27 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan luetteloon, seuraavin muutoksin:

               Lisätään ”naudanlihaa, jäädytettyä – naudan muita syötäviä osia, jäädytettyjä” (tullinimikkeet 0202 ja 0206 29 91) koskevaan EU:n tariffikiintiöön 1 875 tonnia niin, että kiintiötulli on edelleen 20 prosenttia. Uusi tariffikiintiö on 54 875 tonnia.

               Lisätään ”lampaan- ja vuohenlihaa, tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä” (tullinimike 0204) koskevaan EU:n tariffikiintiöön Uudelle-Seelannille 135 tonnia (teuraspaino) niin, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia. Uudelle-Seelannille myönnetty uusi tariffikiintiö on 228 389 tonnia.

               Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti ilmoittavat toisilleen, kun niiden sisäiset menettelyt sopimuksen voimaan saattamiseksi on saatu päätökseen. Sopimus tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä päivästä, kun viimeinen ilmoitus on vastaanotettu.

               Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa minulle, onko hallituksenne yhtä mieltä edellä esitetystä. Minulla on kunnia ehdottaa, jos hallituksenne hyväksyy edellä esitetyn, että tämä kirje ja Teidän vahvistuksenne muodostavat yhdessä Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen.

               Vastaanottakaa, Arvoisa Herra/Rouva, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

               Euroopan unionin puolesta

               B. Uuden-Seelannin kirje

               Arvoisa vastaanottaja

               Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni seuraavan tänään ... päivätyn kirjeenne:

               ”Kroatian tasavallan myönnytysluettelon muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käytyjen vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen johdosta minulla on kunnia ehdottaa seuraavaa:

               Euroopan unioni sisällyttää EU:n 28 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan myönnytysluetteloonsa myönnytykset, jotka sisältyvät EU:n 27 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan luetteloon, seuraavin muutoksin:

               Lisätään ”naudanlihaa, jäädytettyä – naudan muita syötäviä osia, jäädytettyjä” (tullinimikkeet 0202 ja 0206 29 91) koskevaan EU:n tariffikiintiöön 1 875 tonnia niin, että kiintiötulli on edelleen 20 prosenttia. Uusi tariffikiintiö on 54 875 tonnia.

               Lisätään ”lampaan- ja vuohenlihaa, tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä” (tullinimike 0204) koskevaan EU:n tariffikiintiöön Uudelle-Seelannille 135 tonnia (teuraspaino) niin, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia. Uudelle-Seelannille myönnetty uusi tariffikiintiö on 228 389 tonnia.

               Euroopan unioni ja Uusi-Seelanti ilmoittavat toisilleen, kun niiden sisäiset menettelyt sopimuksen voimaan saattamiseksi on saatu päätökseen. Sopimus tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä päivästä, kun viimeinen ilmoitus on vastaanotettu.

               Olisin kiitollinen, jos voisitte ilmoittaa minulle, onko hallituksenne yhtä mieltä edellä esitetystä. Minulla on kunnia ehdottaa, jos hallituksenne hyväksyy edellä esitetyn, että tämä kirje ja Teidän vahvistuksenne muodostavat yhdessä Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen.”

               Voin täten ilmoittaa, että hallitukseni on yhtä mieltä kirjeenne sisällöstä.

               Uuden-Seelannin puolesta


title: Ehdotus : Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan mikrorahoitusjärjestelyn (Progress-mikrorahoitusjärjestely) perustamisesta {KOM(2009) 340 lopullinen} {SEK(2009) 907}

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0333

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 2.7.2009KOM(2009) 333 lopullinen2009/0096 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSeurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan mikrorahoitusjärjestelyn (Progress-mikrorahoitusjärjestely) perustamisesta{KOM(2009) 340 lopullinen}{SEK(2009) 907}  PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTALaman suurin vaikutus kohdistuu ihmisiin, ja EU:n tärkeimpänä haasteena onkin nyt torjua kasvavaa työttömyyttä, edistää työpaikkojen syntymistä ja luoda pohjaa talouden uudistumiselle sekä kestävälle elpymiselle ja kasvulle. EU reagoi kriisiin nopeasti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalla, jossa keskeisenä oli työpaikkoihin kohdistuvien kriisivaikutusten torjuminen. Jo suunnitelman ensimmäiset vaikutukset ovat lupaavia, ja yhteiskunnan sosiaaliset turvaverkot täyttävät vakauttamistehtävänsä. Työmarkkinatilanne heikentyy kuitenkin edelleen talouden taantuman seurauksena, ja lisätoimet ovat tarpeen.Lamasta selviytymisen lisäksi Euroopan on osattava muuttaa se tilaisuudeksi luoda entistä taloutta tuottavampi, innovatiivisempi ja osaavampi vähähiilinen talous. Tällaiseen talouteen kuuluvat avoimet osallisuutta edistävät työmarkkinat, joiden ansiosta yhteiskunta voi muuttua eheämmäksi ja tasa-arvoisemmaksi ja syntyy työpaikkoja eri ikäryhmien tarpeiden, sukupuolten tasa-arvon sekä työn ja muun elämän tasapainon edellyttämällä tavalla. Yrittäjyyden merkitys tunnustetaan ja yrittäjyyttä tuetaan.[1] Nykyisestä kriisistä aiheutuvia sosiaalisia ja työllisyyteen kohdistuvia vaikutuksia on torjuttava toimenpiteillä, jotka sopivat yhteen globalisaatioon sekä väestön ja ilmaston muuttumiseen liittyvien pitkän aikavälin haasteiden edellyttämien rakenneuudistusten kanssa.Kriisi mullistaa Euroopan työmarkkinat, ja työntekijöille ja yrityksille on tarjottava tarvittavat välineet, jotta ne voivat mukautua muuttuvaan todellisuuteen. Tämä tarkoittaa kestävien työpaikkojen säilyttämistä, taitojen kehittämistä kaikilla tasoilla, ihmisten saamista takaisin työelämään ja edellytysten luomista sille, että voi syntyä uusia työpaikkoja.Komission tiedonannossa Elvytys Euroopassa [2] kuvattiin joukko tekijöitä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat suunnitella ja toteuttaa asianmukaista ja tuloksellista työllisyyspolitiikkaa. Sen pohjalta vahvistettiin kevään Eurooppa-neuvostossa sekä Madridissa, Tukholmassa ja Prahassa huhtikuussa 2009 järjestetyissä kolmessa työllisyysseminaarissa kolme ensisijaista tavoitetta: työllisyyden säilyttäminen, työpaikkojen luominen ja liikkuvuuden edistäminen; taitojen kehittäminen ja työmarkkinoiden tarpeisiin vastaaminen sekä työmarkkinoille pääsyn parantaminen. Tavoitteista vaihdettiin näkemyksiä 7. toukokuuta 2009 järjestetyssä työllisyyshuippukokouksessa, ja kokouksessa saavutettiinkin yhteisymmärrys kymmenestä toimesta.[3]Tämän yhteisen ponnistelun pohjalta komissio antoi 3. kesäkuuta 2009 tiedonannon Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen [4]. Päämääränä on tehostaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä EU:n työmarkkinaosapuolten välistä yhteistyötä mainittujen kolmen ensisijaisen tavoitteen osalta. Tässä painotutaan konkreettisiin aloitteisiin, joita tuetaan kaikilla käytettävissä olevilla yhteisön rahoitusvälineillä, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varoilla.Kriisin sosiaalisten vaikutusten lievittämiseksi on olennaisen tärkeää saada ihmiset pysymään työmarkkinoilla ja tuoda niille uusia työntekijöitä – erityisesti naisia, ikääntyneitä työntekijöitä ja muita syrjinnän kohteeksi joutuvia ryhmiä – sekä torjua pitkäaikaistyöttömyyttä ja työmarkkinoiden ulkopuolelle joutumista. Työssäkäynti on paras tapa välttyä syrjäytymiseltä – tämä on sosiaalisen Euroopan lähtökohta. Kuitenkin jo ennen talouskriisiäkin aivan liian monet EU-kansalaiset, jotka olisivat olleet halukkaita ja kykeneviä työmarkkinoille, eivät saaneet työpaikkaa.2. SISÄLTÖKomissio ehdotti 3. kesäkuuta 2009 antamassaan tiedonannossa[5] uutta työllisyyteen painottuvaa EU:n mikrorahoitusjärjestelyä (Progress-mikrorahoitusjärjestely). Sen avulla halutaan antaa työttömille mahdollisuus uuteen alkuun ja joillekin Euroopan kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, kuten nuorille, tilaisuus yrittäjyyteen. Uusi järjestely laajentaa kohdennetun rahoitustuen soveltamisalaa niin, että sillä voidaan tukea uusia yrittäjiä nykytilanteessa, jossa lainansaanti on vaikeaa. Yksittäisiä yrittäjiä ja mikroyritysten perustajia on tarkoitus tukea mentoroinnilla, koulutuksella, valmennuksella ja valmiuksien kehittämisellä, minkä lisäksi he saavat korkotukea ESR:lta.Progress-mikrorahoitusjärjestely täydentää yhteisön muita ohjelmia toimimalla riskinjakovälineenä ja välittämällä velkarahoitusta sekä oman pääoman ehtoista rahoitusta. Rahoitusjärjestelyssä hyödynnetään kansainvälisten rahoituslaitosten, kuten EIP-ryhmän (Euroopan investointipankki, EIP, ja Euroopan investointirahasto, EIR), kokemusta. Yhteisten hallinnointijärjestelyjen pohjalta kansainväliset rahoituslaitokset lisäävät lainarahoitusta tukemalla pankkeja ja muita mikrorahoitusta tarjoavia rahoituslaitoksia koko Euroopan unionin alueella.3. TOISSIJAISUUS JA SUHTEELLISUUSOttaen huomioon nykytilanteen vähentynyt luotonanto ja myönnettyjen lainojen romahdusmainen väheneminen (tämä osoitetaan tähän ehdotukseen liitetyssä ennakkoarvioinnissa) on tarpeen tehostaa parhaillaan käynnissä olevia yhteisön toimia ja kansallisia toimia mikroluottojen tarjonnan lisäämiseksi kohtuullisessa ajassa riittävälle tasolle vastaamaan suurta kysyntää. Eniten mikroluottoja tänä kriisiaikana tarvitsevat sellaiset työttömät ja heikossa asemassa olevat ihmiset, jotka haluavat käynnistää ja kehittää mikroyrityksiä itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna mutta joilla ei ole mahdollisuuksia saada ”kaupallista” pankkilainaa.Yhteisön varojen käyttö on tarkoituksenmukaista, ja se on myös Euroopan parlamentin 24. maaliskuuta 2009 antaman päätöslauselman[6] mukaista. Yhden yksittäisen rahoitusjärjestelyn käyttö lisää kansainvälisten rahoituslaitosten taholta tulevaa lainarahoitusta. Lisäksi koko EU:n kattava järjestely pitää toiminnan yhtenäisenä ja lisää sillä tavoin mikroluottojen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa.4. OIKEUDELLISEN VÄLINEEN VALINTAKomissio ehdottaa, että perustetaan Progress-mikrorahoitusjärjestely päätöksellä, jossa määritellään ainoastaan komission rooli ja vastuu, ei jäsenvaltioiden eikä yksittäisten henkilöiden oikeuksia tai velvoitteita. Asetettu tavoite voidaan sen vuoksi saavuttaa parhaiten päätöksellä.5. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETTalousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen[7] mukaisesti järjestely olisi perustettava kohdentamalla uudelleen nykyisiä talousarviomäärärahoja. Vuoden 2006 toimielinten sopimuksen ehtojen mukaisesti Euroopan parlamentti lisäsi Progress-ohjelman määrärahoja 114 miljoonan euron[8] lisämäärärahalla, ja näin ohjelman kokonaismääräraha nousi komission alun perin ehdottamasta 628 800 000 eurosta 743 250 000 euroon. Tarkoitus oli, että lisärahoitus käytettäisiin asteittain ohjelman tulevina vuosina eli vuodesta 2009 alkaen. Kaikkien mahdollisten vaihtoehtojen tarkastelun jälkeen ehdotetaan, että rahoitus toteutetaan kohdentamalla Progress-ohjelman[9] 100 miljoonaa euroa uudelleen (neljän vuoden aikana) uudelle eurooppalaiselle työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden mikrorahoitusjärjestelylle (Progress-mikrorahoitusjärjestely). Kyseisen nykyisestä talousarviosta saatavan 100 miljoonan euron määrärahan avulla voidaan saada käyttöön yli 500 miljoonaa euroa kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EIP-ryhmän, kanssa toteutettavassa yhteisessä aloitteessa.2009/0096 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖSeurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan mikrorahoitusjärjestelyn (Progress-mikrorahoitusjärjestely) perustamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 159 artiklan 3 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyäsekä katsovat seuraavaa:(1) Komission tiedonannossa Mikroluottojen kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskeva eurooppalainen aloite [10] määriteltiin neljä ensisijaista toiminnanalaa: oikeudellisen ja institutionaalisen toimintaympäristön parantaminen jäsenvaltioissa, mielipideilmaston muokkaaminen edelleen suotuisammaksi työllisyydelle ja yrittäjyydelle, hyvien toimintatapojen levittäminen sekä taloudellisen lisäpääoman järjestäminen mikrorahoituslaitoksille. Suunnitelman täytäntöönpanon ensimmäisenä toimenpiteenä komissio ja Euroopan investointipankki (EIP) käynnistivät vuonna 2008 Jasmine-aloitteen, johon kuuluu pankkialan ulkopuolella toimivien mikrorahoituslaitosten mentorointi sekä rahoitusikkuna EIP:n myöntämälle 20 miljoonalle eurolle.(2) Euroopan parlamentti pyysi 24 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa komissiota tehostamaan toimiaan mikroluottojen kehittämisessä kasvun ja työllisyyden tueksi ja tarjosi lisäksi neljän miljoonan euron tukea Jasmine-aloitteen yhteydessä toteutettavalle pilottitoimelle. Lisäksi parlamentti pyysi komissiota osallistumaan sellaisten mikroluottohankkeiden yhteisrahoitukseen, jotka koskevat heikossa asemassa olevia ryhmiä.(3) Parhaillaan käynnissä olevia yhteisön toimia ja kansallisia toimia on tehostettava mikroluottojen tarjonnan lisäämiseksi kohtuullisessa ajassa riittävälle tasolle vastaamaan suurta kysyntää. Eniten mikroluottoja tänä kriisiaikana tarvitsevat sellaiset työttömät ja heikossa asemassa olevat ihmiset, kuten nuoret, jotka haluavat käynnistää ja kehittää mikroyrityksiä itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna mutta joilla ei ole mahdollisuuksia saada lainaa.(4) Komission tiedonannossa Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen [11] painotetaan tarvetta tarjota työttömille mahdollisuus uuteen alkuun ja joillekin Euroopan kaikkein heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, kuten nuorille, tilaisuus yrittäjyyteen. Nykyisin käytössä olevien välineiden lisäksi tarvitaan erityistoimia, jotta taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta saataisiin entisestään lujitettua tehostamalla Euroopan investointipankin, Euroopan investointirahaston ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten toteuttamia toimia jäsenvaltioiden toimintaa vaikeuttamatta. Tästä syystä komissio on tehnyt ehdotuksen EU:n uudesta mikrorahoitusjärjestelystä parantaakseen tiettyjen riskiryhmien mahdollisuuksia saada mikrorahoitusta ja tukeakseen edelleen yrittäjyyttä, sosiaalitaloutta ja mikroyrityksiä.(5) Yhteisön varojen käyttö on tarkoituksenmukaista, ja se on myös Euroopan parlamentin maaliskuussa 2009 antaman päätöslauselman mukaista. Lisäksi yksi koko EU:n kattava järjestely kasvattaa kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tulevaa lainarahoitusta ja pitää toiminnan yhtenäisenä lisäten näin mikroluottotarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa. Kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston, kokemuksen hyödyntämiseksi Progress-mikrorahoitusjärjestelyä olisi hallinnoitava yhteisesti.(6) Järjestelystä rahoitettavien toimien olisi oltava yhdenmukaisia ja yhteensopivia yhteisön muiden politiikkojen kanssa, ja lisäksi niiden olisi oltava yhteisön perustamissopimuksen ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisia. Rahoitusjärjestelyllä rahoitettavan toiminnan olisi täydennettävä yhteisön muita toimia, etenkin niitä, jotka liittyvät kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman rahoitusvälineisiin, Jasmine-aloitteeseen ja Euroopan sosiaalirahastoon.(7) Tässä päätöksessä ’mikrorahoituksella’ tarkoitetaan mikroluoton ja riskinjaon kattamista. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY[12] ’mikroluotto’ määritellään alle 25 000 euron lainaksi ja ’mikroyritys’ yritykseksi, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 10 työntekijää, mukaan luettuna itsenäiset ammatinharjoittajat, ja jonka vuosiliikevaihto ja/tai taseen loppusumma on enintään 2 miljoonaa euroa,OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:1 artikla Perustaminen1. Perustetaan eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva mikrorahoitusjärjestely, niin sanottu Progress-mikrorahoitusjärjestely, jäljempänä ’rahoitusjärjestely’.2 artikla Tavoite1. Rahoitusjärjestelyn kautta asetetaan käyttöön yhteisön varoja mikroluottojen saantimahdollisuuksien lisäämiseksi seuraaville:1.  henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa menettää työpaikkansa ja jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna2.  heikossa asemassa olevat henkilöt, kuten nuoret, jotka haluavat käynnistää oman mikroyrityksen tai kehittää jo olemassa olevaa mikroyritystään itsenäinen ammatinharjoittaminen mukaan luettuna3.  sosiaalitalouden mikroyritykset, jotka työllistävät työpaikkansa menettäneitä henkilöitä tai muuten heikossa asemassa olevia, kuten nuoria.3 artikla Talousarvio1. Yhteisön talousarviosta rahoitusjärjestelylle 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 väliseksi ajaksi maksettava rahoitusosuus on 100 miljoonaa euroa.2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.3. Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden kokonaismääräraha saa olla enintään 1 prosentti 1 kohdassa vahvistetusta rahoitusjärjestelyn talousarviosta.4. Rahoitusosuuden on katettava rahoitusjärjestelyn kustannukset kokonaisuudessaan, myös 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille yhteisön rahoitusosuutta hallinnoiville kansainvälisille rahoituslaitoksille maksettavat hallintokulut sekä mahdolliset muut tukikelpoiset kustannukset.4 artikla Tukikelpoiset toimet ja tuensaajat1. Rahoitusjärjestely pannaan täytäntöön käyttäen tarpeen mukaan seuraavia erityyppisiä toimia:4.  takaukset ja riskinjakovälineet5.  oman pääoman ehtoiset välineet6.  velkasitoumukset7.  tukitoimenpiteet, kuten tiedonvälitys, seuranta, valvonta, tarkastus ja arviointi, jotka ovat välittömästi tarpeen, jotta tämä päätös voidaan panna täytäntöön tuloksellisesti ja tehokkaasti ja sen tavoitteet saavuttaa.2. Rahoitusjärjestely on avoin jäsenvaltioihin sijoittautuneille julkisille ja yksityisille tahoille, jotka tarjoavat mikrorahoitusta jäsenvaltioissa toimiville henkilöille ja mikroyrityksille.5 artikla Hallinnointi1. Komissio hallinnoi rahoitusjärjestelyä neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti.2. Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien, 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja tukitoimenpiteitä lukuun ottamatta, täytäntöönpanemiseksi komissio tekee kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR), kanssa sopimuksia neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 53 d artiklan ja komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 43 artiklan mukaisesti. Sopimuksissa on oltava tarkat määräykset kyseisille laitoksille uskottujen tehtävien täytäntöönpanosta, ja niiden täydentävyys kansallisiin ohjelmiin nähden on varmistettava.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut kansainväliset rahoituslaitokset voivat sijoittaa saamansa tuotot, myös osingot ja hyvitykset, uudelleen 4 artiklan 1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettuihin toimiin kuudeksi vuodeksi sen jälkeen, kun rahoitusjärjestely on otettu käyttöön. Kun rahoitusjärjestely päätetään, Euroopan yhteisöille kuuluva saldo maksetaan takaisin yhteisöjen yleiseen talousarvioon.4. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kansainväliset rahoituslaitokset tekevät 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen julkisten ja yksityisten mikrorahoituksen tarjoajien kanssa kirjallisia sopimuksia, joissa vahvistetaan niiden velvollisuus käyttää rahoitusjärjestelyn kautta käyttöön saatettuja varoja 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti ja toimittaa tietoja 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vuosikertomusten laadintaa varten.5. Edellä 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden määrärahoja hallinnoi komissio.6 artikla VaatimustenmukaisuusRahoitusjärjestelyn kautta rahoitettavien toimien on oltava perustamissopimuksen määräysten ja sen nojalla annettujen säädösten mukaisia.7 artikla Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen1. Tämän päätöksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio varmistaa yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen toteuttamalla toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, korruptiota ja muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön vaikuttavia, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[13], neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[14] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[15] mukaisesti.2. OLAFilla on tämän päätöksen nojalla rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä valtuudet suorittaa tutkimuksia asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 perusteella; kyseisiä asetuksia sovelletaan kaikkiin sellaisiin yhteisön oikeuden säännöksen tai määräyksen rikkomisiin, myös rahoitusjärjestelyn perusteella määrätyn sopimusvelvoitteen rikkomisiin, jotka johtuvat taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jotka aiheuttavat tai voivat aiheuttaa perusteettoman menoerän vuoksi vahinkoa Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai muille sen hallinnoimille talousarvioille.3. Kaikkiin tästä päätöksestä johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on sisällytettävä viittaus edellisiin kohtiin ja niissä on määrättävä komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon valvonnasta ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikalla.8 artikla Vuosikertomus1. Komission on saatava 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta vuosittain täytäntöönpanokertomukset, joissa esitetään tuetut toimet ilmoittaen niiden osalta rahoituksen täytäntöönpano, rahoituksen jakautuminen alojen ja tuensaajatyyppien mukaan, jätetyt hakemukset, tehdyt sopimukset, rahoitetut toimet, tulokset ja, jos mahdollista, vaikutukset.2. Komissio antaa ensimmäisen kerran vuonna 2011 ja sen jälkeen vuosittain ennen joulukuun 31 päivää Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen nojalla edellisenä vuonna toteutetuista toimista kertomuksen, jossa tarkastellaan toimien määrää ja laatua. Vuosikertomus laaditaan 1 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanokertomusten pohjalta, ja siinä tarkastellaan erityisesti saavutettuja tuloksia ja ilmoitetaan tietoja jätetyistä hakemuksista, tehdyistä sopimuksista ja rahoitetuista toimista kiinnittäen huomiota myös siihen, kuinka ne täydentävät yhteisön muita, esimerkiksi Euroopan sosiaalirahastoon liittyviä, toimia.3. Vuosikertomus toimitetaan tiedoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.9 artikla Arviointi1. Komissio tekee omasta aloitteestaan väli- ja loppuarvioinnit tiiviissä yhteistyössä 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Väliarviointi tehdään neljän vuoden kuluttua rahoitusjärjestelyn käyttöönoton jälkeen ja loppuarviointi viimeistään vuoden kuluttua 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille kansainvälisille rahoituslaitoksille annetun yhden tai useamman valtuutuksen päättymisestä. Loppuarvioinnissa tarkastellaan erityisesti sitä, missä laajuudessa rahoitusjärjestelyn tavoitteet on kokonaisuudessaan saavutettu.2. Arviointien tulokset toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.10 artikla VoimaantuloTämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Progress-mikrorahoitusjärjestely2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:TYÖLLISYYS- JA SOSIAALIASIAT, YHDENVERTAISET MAHDOLLISUUDET04 04 Työllisyys, sosiaalinen yhteisvastuu ja sukupuolten tasa-arvo3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat:Uudet budjettikohdat04 04 13 Progress-mikrorahoitusjärjestely04 01 04 11 Progress-mikrorahoitusjärjestely – hallintomenot3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:1. tammikuuta 2010 – 31. joulukuuta 20133.3. Budjettitiedot ( rivejä lisätään tarvittaessa ):Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-kehyksen otsake |04 04 13 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | nro 1a |04 01 04 11 | Ei-pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | EI | EI | nro 1a |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kahden desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Yht. |Toimintamenot[16] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Maksumäärärahat (MM) | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[17] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Maksumäärärahat | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[18] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensäMSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. |…………………… | f |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaX Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.Ehdotus liittyy Progress-ohjelman määrärahatarkistusta koskevaan ehdotukseen. Määrärahasta vähennetään 100 miljoona euroa, joka osoitetaan mikrorahoitusjärjestelyyn.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoituskehyksen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[19] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihinX Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteu-tusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 3 | 3 | 3 | 3 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEETYksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot:5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläTaloudellisessa kriisitilanteessa Progress-mikrorahoitusjärjestelyn tarkoituksena on tarjota työttömille mahdollisuus uuteen alkuun ja avata tie yrittäjyyteen joillekin Euroopan kaikkein heikoimmassa asemassa olevista ryhmistä.Talouskriisi edellyttää välittömiä toimia, jotta voidaan auttaa työpaikkansa menettäneitä tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevia henkilöitä, jotka haluavat käynnistää oman yrityksen tai kehittää jo olemassa olevaa yritystään. Yleisten lainamahdollisuuksien heikkeneminen yhdistettynä hiljattain työttömäksi joutumiseen merkitsee sitä, että monet niistä, jotka aloittaisivat itsenäisen ammattitoiminnan tai perustaisivat mikroyrityksen, eivät voi toteuttaa aiettaan. Lisäksi kohderyhmällä ”ESR-tyypin tuensaajat”[21] ei ole riittävästi mahdollisuuksia saada mikroluottoja, sillä erityisesti perinteiset pankit pitävät tätä ryhmää liian riskialttiina ja suhteellisen pienen lainamäärän vuoksi liian kalliina.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutKomissio on tunnustanut vuoden 2007 tiedonannossaan mikroluotot tärkeiksi. Tiedonannossa selvitetään, että mikroluottojen käyttö ei ole läheskään vastannut mahdollista kysyntää. Syinä tähän ovat olleet suhteellisen korkea riskiprofiili, transaktiokustannukset ja rahoituksen välittäjien puuttuminen joissakin jäsenvaltioissa.Nykyisin tärkein pienten yritysten perustamista ja kasvua varten käytettävissä oleva yhteisön tason rahoitusväline on kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma. Ohjelmaan kuuluvassa pk-yritysten takausjärjestelmässä (mikroluotot) annetaan lainatakuita, joiden turvin pankit ja muut mikrorahoitusta tarjoavat laitokset, kuten espanjalainen MicroBank ja ranskalainen ADIE-organisaatio, voivat tarjota mikroyrityksille enemmän velkarahoitusta, kun niiden riskit pienenevät. Järjestelmässä annetaan rahoituksen välittäjille yhteis- ja vastatakauksia sekä suoria takauksia enimmillään 25 000 euron lainoille, joita myönnetään enintään yhdeksän työntekijän mikroyrityksille ja erityisesti uutta yritystoimintaa aloittaville yrittäjille.Sekä Euroopan sosiaalirahasto (ESR) että Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) tarjoavat jäsenvaltioille mahdollisuuden käyttää rahastoja mikroluottoihin, mutta jäsenvaltiot eivät ole tätä mahdollisuutta käyttäneet. Koska nykyinen kriisitilanne edellyttää nopeaa reagointia, kyseisten varojen käytön lisäämiseen tähtäävät tiedotustoimet vaikuttaisivat liian hitaasti.Jasmine on komission ja EIP-ryhmän yhteinen aloite, jolla pyritään kehittämään mikroluottojen tarjontaa. Siihen sisältyvät komission rahoittama teknisen avun järjestely valmiuksien kehittämistä varten sekä EIP:n tukema yhteisrahoitusjärjestely (20 miljoonaa euroa). Jasmine-järjestelmää hallinnoi Euroopan investointirahasto.Jouduttaakseen mikroluottojen kehitystä Euroopassa Euroopan parlamentti on hyväksynyt vuodeksi 2009 valmistelutoimen erityisesti alkupääomarahaston kehittämiseksi muille laitoksille kuin pankeille. Siihen on osoitettu 4 miljoonaa euroa. Valmistelutoimen toteutus on meneillään Jasmine-aloitteen puitteissa.Progress-mikrorahoitusjärjestelyllä viedään rahaa (100 miljoonaa euroa neljän vuoden aikana) mikrorahoitusrakenteisiin kansainvälisten rahoituslaitosten kautta, ja näin parannetaan mahdollisuuksia mikroluottojen saantiin sellaisilla ryhmillä, joita ei tavallisesti pidetä luottokelpoisina.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaLisätään toimintoon 04 04 – Työllisyys, sosiaalinen yhteisvastuu ja sukupuolten tasa-arvo – seuraava erityistavoite:Avun toimittaminen sellaisille työttömille ja heikossa asemassa oleville ihmisille, nuoret mukaan luettuina, jotka haluavat perustaa oman yrityksen tai kehittää jo olemassa olevaa yritystään.Tulosten mittaamisessa käytetään kahta indikaattoria:-  luoton määrä-  lainansaajien lukumäärä.5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä[22] käytetään toiminnan toteuttamisessa?ٱ Keskitetty hallinnointiٱ komissio hallinnoi suoraanٱ hallinnointivastuu siirretäänٱ toimeenpanovirastoilleٱ varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimilleٱ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöilleٱ Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointiٱ jäsenvaltioiden kanssaٱ kolmansien maiden kanssaX Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Valtuutukset kansainvälisten rahoituslaitosten, kuten EIP:n/EIR:n, kanssa allekirjoittaa komissio.6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyKomissio esittää ensimmäisen kerran vuonna 2011 ja sen jälkeen vuosittain ennen 31. joulukuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle edellisenä vuonna toteutetuista toimista kertomuksen, jossa tarkastellaan toimien määrää ja laatua. Vuosikertomukset perustuvat kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saatuihin täytäntöönpanokertomuksiin, joissa tarkastellaan tuettuja toimia ilmoittaen niiden osalta rahoituksen täytäntöönpano, jätetyt hakemukset, tehdyt sopimukset, rahoitetut toimet, tulokset ja, jos mahdollista, vaikutukset.6.2. Arviointi6.2.1. EnnakkoarviointiEnnakkoarviointi on liitetty Progress-mikrorahoitusjärjestelyä koskevaan ehdotukseen. Komissio on suorittanut arvioinnin, ja siinä esitetään tietoja tarpeista, tavoitteista ja ehdotukseen liittyvistä riskeistä sekä vaihtoehtoiset toimintamallit.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Ennakkoarvioinnissa tarkastellaan yhteisön nykyisiä mikroluottoaloitteita, kuten Jasminea ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (CIP).Ehdotettu Progress-mikrorahoitusjärjestely on synergiassa käynnissä olevien aloitteiden kanssa ja lisää merkittävästi niiden vaikuttavuutta ja menestyksen todennäköisyyttä.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitProgress-mikrorahoitusjärjestelylle tehdään väli- ja loppuarvioinnit. Näissä arvioinneissa tarkastellaan muun muassa merkityksellisyyttä, yhtenäisyyttä ja synergiaa, vaikuttavuutta, tehokkuutta, kestävyyttä, hyödyllisyyttä ja, jos mahdollista ja aiheellista, rahoituksen jakautumista aloittain ja tuensaajatyypeittäin. Loppuarvioinnissa tarkastellaan lisäksi sitä, missä laajuudessa Progress-mikrorahoitusjärjestelyn tavoitteet on kokonaisuudessaan saavutettu.Rahoitusjärjestelyn väliarviointi on saatava valmiiksi neljän vuoden kuluttua järjestelyn käyttöönoton jälkeen ja loppuarviointi viimeistään vuoden kuluttua kansainvälisille rahoituslaitoksille annetun yhden tai useamman valtuutuksen päättymisestä.7. PetostentorjuntaKomissio varmistaa, että pantaessa täytäntöön tämän päätöksen nojalla rahoitettuja toimia yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita laittomuuksia vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja – jos säännönvastaisuuksia havaitaan – soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.Tämän päätöksen nojalla rahoitettujen yhteisön toimien yhteydessä asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea sellaista yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja joka aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa perusteettoman menon vuoksi vahinkoa yhteisöjen yleiselle talousarviolle tai muille niiden hallinnoimille talousarvioille.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Toimi 1… | Rahoitusjärjestelyn täytäntöönpano kansainvälisille rahoituslaitoksille annetun valtuutuksen kautta. |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[25] | 2 | 2 | 2 | 2 |Momentilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[26] |YHTEENSÄ | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausTärkeimmät tehtävät, joilla toimenpide pannaan täytäntöön, ovat seuraavat:-  valtuutusten neuvotteleminen kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa-  transaktioiden tarkastelu ja hyväksyntä-  ohjelman toteutuksen seuranta-  vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen laadinta-  Progress-mikrorahoitusjärjestelyn sisäisen synergian sekä järjestelyn ja muiden sitä täydentävien yhteisöohjelmien ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston keskinäisten synergioiden selvittäminen.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimetX Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyynHenkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen myöntämismenettelyssä ottaen huomioon budjettirajoitukset.8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot ( XX 01 04/05 – hallintomenot )milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |- sisäinen |- ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Yht. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1.1 * 122 000 = 122 000 vuodessaLaskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstöTarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1.2 * 64 000 = 128 000 vuodessa8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[28] |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[1] Komission tiedonanto ”Pienet ensin” – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”) , KOM(2008) 394 lopullinen, 25.6.2008.[2] KOM(2009) 114, 4.3.2009.[3] Katso: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes[4] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[5] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[6] P6_TA-PROV(2009)0166.[7] (2006/K 139/01)[8] 100 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintoina.[9] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1672/2006/EY, tehty 24 päivänä lokakuuta 2006, työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta (EUVL L 315, 15.11.2006, s. 1).[10] KOM(2007) 708.[11] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[12] EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.[13] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.[14] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.[15] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.[16] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[17] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[18] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[19] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[20] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[21] Erityisesti ne, joita ei katsota luottokelpoisiksi eli joilla ei ole mahdollisuutta saada lainaa tavanomaisissa luottojärjestelmissä, kuten nuoret ja taloudellisesti epävarmoissa oloissa elävät (yksinhuoltajaäidit, vammaiset, maahanmuuttajat, irtisanotut työntekijät).[22] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, lisätiedot ilmoitetaan tämän kohdan huomautuksissa.[23] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[24] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[25] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[26] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[27] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[28] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


				|

		52012PC0416

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokauppojen ajoitusta koskevien säännösten selventämiseksi /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           JOHDANTO
Direktiivillä 2003/87/EY perustettu EU:n
päästökauppajärjestelmä on saanut aikaan maailman ensimmäiset hiilimarkkinat ja
EU:n laajuisen hinnan hiilelle. Markkinoita pidetään yleensä likvideinä, ja
niiden pohjana olevan infrastruktuurin katsotaan toimivan hyvin. Tähän
infrastruktuuriin sisältyvät myös järjestelyt päästöoikeuksien huutokauppoja
varten. Niiden osalta direktiivissä siirretään täytäntöönpanovaltaa
komissiolle. Erityisesti komissio antaa asetuksen huutokauppojen ajoituksesta,
hallinnoinnista ja muista näkökohdista. Komissio on jo käyttänyt tätä valtaa,
ja kyseistä asetusta on jo muutettu useita kertoja.
Keskustelua käydään kuitenkin jatkuvasti
siitä, tarvitaanko tulevaisuudessa toimia tarjonnan ja kysynnän välisen epätasapainon
korjaamiseksi ja millaisia näiden toimien tulisi olla. Tähän liittyen jotkut
sidosryhmät ovat kyseenalaistaneet komission tähänastisen tulkinnan sen
valtuuksien laajuudesta. Direktiiviä olisi tämän osalta pikaisesti
selvennettävä, jotta poistetaan mahdolliset epäilyt komission valtuuksista ja
varmistetaan oikeusvarmuus niiden toimien osalta, joita komissio mahdollisesti
tulevaisuudessa vahvistaa tällä perusteella.
2.           SÄÄNTELY-YMPÄRISTÖ
Yksi piirre, joka on nähtävissä siirryttäessä
vaiheesta 2 (päästökauppakausi 2008–2012) verrattuna vaiheeseen 3
(päästökauppakausi 2013–2020) ja joka näkyy myös erona tähän mennessä
annettuihin täytäntöönpanosäännöksiin nähden, on se, että päästöoikeuksien ja
kansainvälisten hankeyksiköiden tarjonnan odotetaan nousevan väliaikaisesti
huomattavasti lyhyellä aikavälillä. Tämä voimistaa makrotaloudellisten
kehitysten merkittäviä ja odottamattomia vaikutuksia, joiden vuoksi päästöt
ovat laskeneet huomattavasti eikä niiden odoteta lisääntyvän merkittävästi
vuosina 2012 ja 2013. Tämä lisääntyneen nettotarjonnan ja vähentyneen kysynnän
yhdistelmä häiritsee yhä enemmän EU:n hiilimarkkinoiden sujuvaa toimintaa
siirryttäessä vaiheeseen 3.
Näiden poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi
komissio tarkastelee parhaillaan, tarvitaanko uutta muutosta huutokauppojen
ajoitukseen. Komissio pyytää ilmastonmuutoskomitean asiantuntijoita
harkitsemaan luonnosta komission asetuksen (EU) N:o 1031/2010 muuttamiseksi ja
ilmaisemaan ennen tämän vuoden loppua kantansa tarvittavista asianmukaisista
toimista. Komissio pyytää myös muita asiasta kiinnostuneita sidosryhmiä
ilmaisemaan kantansa kyseistä luonnoksesta, ja se tulee käsittelemään asiaa
niiden kanssa aktiivisesti. Asiasta on lisätietoja komission yksiköiden
valmisteluasiakirjassa Information provided on the functioning of the EU
Emission Trading System, the volumes of greenhouse gas emission allowances
auctioned and freely allocated and the impact on the surplus of allowances in
the period up to 2020. Tällä välin pyritään siihen, että lainsäädäntöprosessi,
jolla selvennetään komission toimivaltuuksia tämän ehdotuksen avulla, etenee
nopeasti ja riippumatta siitä, mitkä ovat tulokset ilmastonmuutoskomitean
kuulemisesta.
Lisäksi komissio vahvistaa sitoumuksensa,
jonka se ilmaisi energiatehokkuusdirektiivin yhteydessä tehdyssä sopimuksessa.
Sitoumuksensa mukaan komissio tarkastelee pikaisesti vaihtoehtoja toimiksi,
joiden avulla voidaan toteuttaa tarvittavia rakenteellisia toimenpiteitä
päästökauppajärjestelmän vahvistamiseksi ja tehostamiseksi vaiheen 3 aikana.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET
NÄKÖKOHDAT
Oikeusvarmuuden vuoksi olisi selvennettävä,
että markkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi komissio voi
mukauttaa komission asetuksessa (EU) N:o 1031/2010 tarkoitettua
huutokauppa-aikataulua. Ehdotetun tarkistuksen avulla asia voidaan
nimenomaisesti selventää asiaa koskevassa päästökauppadirektiivin säännöksessä.
2012/0202 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
Direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta
kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien huutokauppojen ajoitusta koskevien
säännösten selventämiseksi
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen, kun ehdotus
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[1],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Kasvihuonekaasujen
päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston
direktiivin 96/61/EY[3]
muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4 kohdassa ei täsmennetä, miten
huutokaupattavien kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien määrät jakautuvat
päästökauppakauden aikana.
(2)       Oikeusvarmuuden ja
markkinoiden ennustettavuuden vuoksi olisi selvennettävä, että markkinoiden
asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi komissio voi poikkeuksellisissa
olosuhteissa mukauttaa huutokauppojen ajoitusta direktiivin 2003/87/EY 10
artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(3)       Direktiivi 2003/87/EY olisi
sen vuoksi muutettava vastaavasti,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Lisätään direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 4
kohdan ensimmäiseen alakohtaan lause seuraavasti:
"Markkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi
komissio mukauttaa tarvittaessa aikataulua kutakin kautta varten."
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille
jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 25.7.2012
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL
C , , s. .
[2]               EUVL
C , , s. .
[3]               EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32.