               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.12.2020
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. istunnossa tehtävästä ehdotuksesta toimeenpanevan elimen päätökseksi mukauttamismenetelmästä Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi ja kyseisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi koskee Euroopan unionin puolesta tehtävää ehdotusta toimeenpanevan elimen päätökseksi menetelmästä, jolla mukautetaan valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’kaukokulkeutumissopimus’, liittyvän happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’Göteborgin pöytäkirja’, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, liitteessä II olevia taulukoita 2–6 Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi. Ehdotus toimeenpanevan elimen päätökseksi toimitetaan kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. istuntoa varten.

               Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi kattaa myös Euroopan unionin neuvottelukannan toimeenpanevan elimen päätökseen muiden sopimuspuolten EU:n ehdotukseen esittämien huomautusten osalta.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kaukokulkeutumissopimus ja Göteborgin pöytäkirja (sellaisina kuin ne ovat muutettuina vuonna 2012)

               Vuonna 1979 hyväksytty kaukokulkeutumissopimus on edistynein ilmanlaatua ja ilman epäpuhtauksia koskeva alueellinen ympäristösopimus.

               Kaukokulkeutumissopimukseen liittyvästä alkuperäisestä Göteborgin pöytäkirjasta sovittiin marraskuussa 1999. Göteborgin pöytäkirjaa muutettiin vuonna 2012. Muutettu versio tuli voimaan 7. lokakuuta 2019. Muutettu pöytäkirja muodosti perustan tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä annetun direktiivin (EU) 2016/2284, jolla kumottiin tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista annettu direktiivi 2001/81/EY, mukaisille päästövähennysvelvoitteille vuosiksi 2020–2029.

               Euroopan unioni on kaukokulkeutumissopimuksen
                  1
                sopimuspuoli sekä Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012
                  2
               , sopimuspuoli. Kaikki jäsenvaltiot ovat kaukokulkeutumissopimuksen sopimuspuolia. Jäsenvaltioista 21
                  3
                on alkuperäisen Göteborgin pöytäkirjan sopimuspuolia ja tähän mennessä 17 jäsenvaltiota
                  4
                on hyväksynyt siihen vuonna 2012 tehdyn muutoksen.

               2.2.Kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpaneva elin

               Kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpaneva elin koostuu yleissopimuksen sopimuspuolten edustajista. Kaukokulkeutumissopimuksen 10 artiklan mukaan toimeenpaneva elin seuraa yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanoon ja kehittämiseen liittyviä asioita.

               Toimeenpaneva elin pyrkii tekemään päätöksensä yksimielisesti
                  5
               .

               2.3.Toimeenpanevan elimen suunniteltu säädös

               Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi toimitettava ehdotus toimeenpanevan elimen päätökseksi menetelmästä, jolla mukautetaan Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, liitteessä II olevia taulukoita 2–6 Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on varmistaa, että muutetun pöytäkirjan mukaiset vaatimustenmukaisuustarkastukset tehdään Euroopan unionin osalta oikeiden lukujen perusteella. Liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 luetellaan kunkin epäpuhtauden (rikkidioksidin, typen oksidien, ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja pienhiukkasten) osalta vuoden 2005 kansalliset päästötasot (perustaso) sekä niiden kansalliset päästövähennysvelvoitteet vuodesta 2020 alkaen. Kaikissa taulukoissa on myös rivi, josta käy ilmi EU:n kokonaispäästöt (EU:n jäsenvaltioiden perustasojen summa kilotonneina vuoden 2005 päästöistä; ja EU:n jäsenvaltioiden vähennysvelvoitteiden summa ilmaistuna kokonaisprosenttimuutoksena EU:n jäsenvaltioiden perustasojen summasta). Tällä hetkellä näissä taulukoissa esitetty EU:n arvo on 27:n jäsenvaltion päästöjen summa (2013), joka vastaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden lukumäärää pöytäkirjan muuttamisajankohtana vuonna 2012. Sen vuoksi liitettä II on oikaistava.

               Nykyisissä säännöissä ei ole menetelmää tällaista teknistä mukautusta varten, kuten toimeenpaneva elin totesi 36. istunnossaan. Toimeenpaneva elin teki vuonna 2017 vastaavan päätöksen
                  6
                mahdollisuudesta mukauttaa Euroopan unionin päästörajoja alkuperäisessä Göteborgin pöytäkirjassa sen jälkeen, kun Euroopan unioni oli tehnyt päätösehdotuksen toimeenpanevan elimen 36. istunnossaan esittämän pyynnön perusteella. Koska muutettu Göteborgin pöytäkirja ei ollut vielä tullut voimaan kyseisenä ajankohtana, toimeenpanevan elimen vuonna 2017 tekemä päätös ei kattanut sitä.

               Toimeenpanevan elimen päätös menetelmästä, jolla mukautetaan muutetun Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 esitettyjä Euroopan unionin arvoja on hyväksyttävä mieluiten toimeenpanevan elimen alustavassa ylimääräisessä kokouksessa toukokuussa 2021 tai viimeistään toimeenpanevan elimen kokouksessa joulukuussa 2021, jotta taulukoiden mukauttamista voidaan pyytää ennen kuin vuoden 2020 tietojen ensimmäinen vaatimustenmukaisuuden arviointi alkaa (todennäköisesti vuoden 2022 2. neljänneksellä ).

               Suunniteltua säädöstä sovelletaan toimeenpanevan elimen päätöksen hyväksymisestä alkaen. Suunnitellun säädöksen hyväksymisen jälkeen Euroopan unioni voi toimittaa tarvittavat tekniset päivitykset Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi. Komissio toimittaa Euroopan unionin puolesta unionin jäsenyysmuutoksiin liittyvät mukautukset kaukokulkeutumissopimuksen sihteeristöön.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Euroopan unionin olisi tehtävä ehdotus kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen päätökseksi (ks. ehdotus liitteessä I).

               Tämän ehdotuksen tavoitteena on hyväksyä menetelmä, jolla voidaan tehdä teknisiä mukautuksia muutetun Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 esitettyihin Euroopan unionin päästöjen perustasoihin ja päästövähennysvelvoitteisiin, jotta voidaan varmistaa, että näissä taulukoissa esitetyt Euroopan unionin arvot kuvastavat asianmukaisesti unionin jäsenvaltioiden päästöjen perustasojen ja päästövähennysvelvoitteiden summia Euroopan unionin jäsenyysmuutosten jälkeen. Mahdollisuus mukauttaa näitä taulukoita Euroopan unionin jäsenyysmuutosten yhteydessä on tarpeen, jotta voidaan asianmukaisesti valvoa tarkistetun Göteborgin pöytäkirjan mukaisten Euroopan unionin velvoitteiden noudattamista.

               Jos muut sopimuspuolet tekevät ehdotettuun toimeenpanevan elimen päätökseen muutosehdotuksia, joilla voitaisiin saavuttaa samat tavoitteet kuin Euroopan unionin ehdotuksella, Euroopan unioni voisi periaatteessa tukea tällaisia ehdotuksia.

               Ehdotuksia (joilla on poliittisia vaikutuksia) kansallisten päästörajojen tai jäsenvaltioiden kansallisten päästövähennysvelvoitteiden mukauttamiseksi ei kannateta, mutta niistä voidaan keskustella erikseen erityisesti muutetun Göteborgin pöytäkirjan meneillään olevan uudelleentarkastelun osalta.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  7
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Toimeenpaneva elin on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu kaukokulkeutumissopimuksella.

               Säädös, joka toimeenpanevan elimen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla muutetun Göteborgin pöytäkirjan 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta kaukokulkeutumissopimuksen eikä Göteborgin pöytäkirjan institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota Euroopan unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Ei sovelleta

               2020/0355 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. istunnossa tehtävästä ehdotuksesta toimeenpanevan elimen päätökseksi mukauttamismenetelmästä Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi ja kyseisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni hyväksyi valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’kaukokulkeutumissopimus’, liittyvän happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan vuonna 2012 muutetun version, jäljempänä ’muutettu Göteborgin pöytäkirja’, neuvoston päätöksellä (EU) 2017/1757, ja muutettu pöytäkirja tuli voimaan 7 päivänä lokakuuta 2019.

               (2)Kaukokulkeutumissopimuksen 10 artiklan mukaan toimeenpaneva elin seuraa kaukokulkeutumissopimuksen ja sen pöytäkirjojen täytäntöönpanoa ja kehittämistä ja voi tehdä päätöksiä selventääkseen kyseisten pöytäkirjojen täytäntöönpanoa.

               (3)Kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen 36. istunnossa kaukokulkeutumissopimuksen sopimuspuolet pyysivät Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita ehdottamaan menetelmää alkuperäisen Göteborgin pöytäkirjan (hyväksytty vuonna 1999) liitteessä II olevassa taulukossa 1 olevien Euroopan unionin päästörajojen mukauttamiseksi Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi.

               (4)Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ehdottama päätös hyväksyttiin kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen 37. kokouksessa
                  8
               .

               (5)Menetelmä muutetun Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 esitettyjen Euroopan unionin arvojen mukauttamiseksi Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi on tarpeen, jotta Euroopan unionin jäsenyysmuutokset voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tarkasteltaessa sitä, noudattaako Euroopan unioni muutetun Göteborgin pöytäkirjan velvoitteita. Tämä ei koske kansallisten päästörajojen tai kansallisten päästövähennysvelvoitteiden mukauttamista samoissa taulukoissa.

               (6)Kun toimeenpaneva elin on hyväksynyt mukauttamismenetelmän, komission olisi toimitettava Euroopan unionin puolesta tarvittavat mukautukset menetelmää soveltavalle Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission pääsihteerille, jotta voidaan ottaa huomioon muutetun Göteborgin pöytäkirjan hyväksymisen jälkeen tapahtuneet Euroopan unionin jäsenyysmuutokset, sekä toimitettava tarvittavat mukautukset, jos Euroopan unionin jäsenyysmuutoksia tapahtuu myöhemmin.

               (7)On aiheellista vahvistaa toimeenpanevassa elimessä Euroopan unionin puolesta otettava kanta, koska toimeenpanevan elimen päätös sitoo Euroopan unionia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.
                     Euroopan unioni pyrkii kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. kokouksessa seuraavaan tavoitteeseen: vahvistetaan menetelmä, jolla voidaan tehdä mukautuksia muutetun Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 esitettyihin Euroopan unionin päästöjen perustasoihin ja päästövähennysvelvoitteisiin, jotta voidaan varmistaa, että kyseisissä taulukoissa esitetyt Euroopan unionin arvot voidaan mukauttaa asianmukaisesti kuvaamaan unionin jäsenvaltioiden päästöjen perustasojen ja päästövähennysvelvoitteiden kokonaissummia Euroopan unionin jäsenyysmuutosten jälkeen.

               2.
                     Kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. kokousta varten ja 1 kohdassa määritellyn tavoitteen saavuttamiseksi Euroopan unioni tekee tämän päätöksen liitteenä olevan ehdotuksen vaaditusta mukauttamismenetelmästä.

               3.
                     Komissio toimittaa kyseisen ehdotuksen unionin puolesta yleissopimuksen sihteeristölle.

               2 artikla

               Euroopan unioni voi tukea muiden yleissopimuksen sopimuspuolten ehdottamia muutoksia edellyttäen, että ne edistävät 1 artiklassa esitetyn unionin tavoitteen saavuttamista.

               3 artikla

               Euroopan unionin edustajat voivat jäsenvaltioita kuullen sopia 1 ja 2 artiklassa tarkoitetun kannan tarkentamisesta kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. istunnossa tapahtuvan kehityksen valossa paikalla tapahtuvien koordinointikokousten aikana ilman neuvoston uutta päätöstä.

               4 artikla

               Kun kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpaneva elin on hyväksynyt menetelmän, joka mahdollistaa näiden mukautusten tekemisen, komissio esittää Euroopan unionin puolesta tarvittavat mukautukset kyseisen menetelmän täytäntöönpanemiseksi.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 81/462/ETY, tehty 11 päivänä kesäkuuta 1981, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 171, 27.6.1981, s. 11–24).

                     (2)

                        Neuvoston päätös 2003/507/EY, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2003, Euroopan yhteisön liittymisestä vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan pöytäkirjaan (EUVL L 179, 17.7.2003, s. 1–2); Neuvoston päätös (EU) 2017/1757, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2017, vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan vuoden 1999 pöytäkirjaan tehtävän muutoksen hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 248, 27.9.2017, s. 3–75).

                     (3)

                        Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Portugali, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Slovakia, Slovenia, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro (ratifiointitilanne 1. lokakuuta 2020).

                     (4)

                        Alankomaat, Bulgaria, Espanja, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Portugali, Romania, Ruotsi, Saksa, Suomi, Slovakia, Tanska, Tšekki ja Viro (ratifiointitilanne 1. lokakuuta 2020).

                     (5)

                        Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen työjärjestys, joka hyväksyttiin päätöksellä 2010/19 ja jota muutettiin päätöksen 2013/1 29 artiklalla.

                     (6)

                        Toimeenpanevan elimen päätös 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7. lokakuuta 2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (8)

                        Kaukokulkeutumissopimuksen toimeenpanevan elimen päätös 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.12.2020
            COM(2020) 801 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin puolesta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 41. istunnossa tehtävästä ehdotuksesta toimeenpanevan elimen päätökseksi mukauttamismenetelmästä Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi ja kyseisessä istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               Euroopan unionin ehdotus valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen päätökseksi: menetelmä happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’Göteborgin pöytäkirja’, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, liitteessä II olevien taulukoiden 2–6 mukauttamiseksi Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi.

               Ehdotus päätökseksi Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, liitteen II mukauttamisesta Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi

               Toimeenpaneva elin, joka

               palauttaa mieleen happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan, jäljempänä ’Göteborgin pöytäkirja’, noudattamista Euroopan unionissa koskevat päätöksensä 2013/14 ja 2016/4,

               ottaa huomioon, että Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, 13 artiklan 2 kohdassa määrätään menetelmästä, jolla sopimuspuoli voi ehdottaa Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II lueteltujen päästövähennysvelvoitteidensa mukauttamista, mutta mukautuksia koskevissa toimeenpanevan elimen päätöksissä 2012/3 ja 2012/12 vahvistettuja menetelmiä ei sovellettaisi näiden päästövähennysvelvoitteiden mukauttamiseen Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi,

               palauttaa mieleen happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan mukaisista mukautuksista Euroopan unionin jäsenyysmuutosten huomioon ottamiseksi tekemänsä päätöksen 2017/3, joka hyväksyttiin sen jälkeen, kun Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot olivat tehneet ehdotuksen yleissopimuksen sopimuspuolten toimeenpanevan elimen 36. kokouksessa tekemän pyynnön perusteella (ECE/EB.AIR/137),

               panee tyytyväisenä merkille happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan (Göteborgin pöytäkirja), sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2012, voimaantulon 7. lokakuuta 2019,

               1.tekee Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätöksen menetelmästä, jolla mukautetaan muutetun Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 lueteltuja Euroopan unionin päästöjen perustasoja ja päästövähennysvelvoitteita Euroopan unionin jäsenyysmuutosten yhteydessä seuraavasti:

               -Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteen II taulukoissa 2–6 esitetty Euroopan unionin päästöjen perustaso epäpuhtautta kohti ilmaistuna kilotonneina vuoden 2005 päästötasoista on Euroopan unionin jäsenvaltioiden päästöjen perustasojen summa epäpuhtautta kohti, ottaen huomioon mahdolliset liittymiset Euroopan unioniin tai eroamiset Euroopan unionista.

               -Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 esitetyt Euroopan unionin päästövähennysvelvoitteet epäpuhtautta kohti ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden päästövähennysvelvoitteiden summa laskettuna a) soveltamalla muutetun Göteborgin pöytäkirjan liitteessä II olevissa taulukoissa 2–6 vahvistettuihin kunkin Euroopan unionin jäsenvaltion vuoden 2005 päästötasoihin samoissa taulukoissa esitettyjä kunkin Euroopan unionin jäsenvaltion vuoden 2020 vähennysvelvoitteita; ja b) ilmaisemalla a alakohdassa tarkoitettujen tulosten summa prosenttiosuutena Euroopan unionin jäsenvaltioiden vuoden 2005 päästötasojen summasta.

               -Tätä menetelmää sovellettaessa käytetään Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteen II taulukoissa 2–6 lueteltuja vuoden 2005 päästötasoja, paitsi jos liitteessä II ei ole vahvistettu tietyn allekirjoittajan tai sopimuspuolen osalta vuoden 2005 päästötasoja, jolloin on käytettävä viimeisimpiä vuodelta 2005 raportoituja päästöjä. Tätä menetelmää sovellettaessa käytetään Göteborgin pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteen II taulukoissa 2–6 lueteltuja päästövähennysvelvoitteita vuodesta 2020 alkaen, paitsi jos liitteessä II ei ole vahvistettu tietyn allekirjoittajan tai sopimuspuolen osalta päästövähennysvelvoitteita vuodesta 2020 alkaen, jolloin Euroopan unionin on toimitettava nämä tiedot kirjallisesti Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission pääsihteerille,

               2.päättää, että Euroopan unioni voi toimittaa edellä mainittua menetelmää käyttäen tehdyt mukautukset kirjallisesti Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission pääsihteerille, joka antaa mukautukset tiedoksi kaikille sopimuspuolille.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.12.2020
            COM(2020) 814 final
            2020/0357(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            huumausainetoimikunnan 64. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Tämä ehdotus koskee päätöstä huumausainetoimikunnan 64. istunnossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä listata aineita YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan YK:n vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti. Huumausainetoimikunnan 64. istunto on tarkoitus pitää 12.–16. huhtikuuta 2021.2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1. YK:n vuoden 1961 huumausaineyleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskeva YK:n vuoden 1971 yleissopimus

               Yhdistyneiden kansakuntien (YK) vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, jäljempänä ’huumausaineyleissopimus’
                  1
               , tarkoituksena on torjua huumausaineiden väärinkäyttöä koordinoidulla kansainvälisellä toiminnalla. Sen yhteydessä toteutetaan kahdenlaisia toimia ja valvontaa. Ensinnäkin sillä pyritään rajoittamaan huumausaineiden hallussapito, käyttö, kauppa, jakelu, tuonti, vienti, valmistus ja tuotanto ainoastaan lääketieteellisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin. Toiseksi sillä torjutaan huumekauppaa kansainvälisen yhteistyön avulla huumekauppiaiden toiminnan estämiseksi ja hillitsemiseksi.

               Psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehdyllä YK:n yleissopimuksella, jäljempänä ’psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus’
                  2
               , perustettiin kansainvälinen psykotrooppisten aineiden valvontajärjestelmä. Sillä monipuolistettiin ja laajennettiin järjestelmän piiriin kuuluvien huumausaineiden joukkoa ja otettiin käyttöön useita synteettisiä huumausaineita koskevat valvontatoimet toisaalta niiden väärinkäyttömahdollisuuksien ja toisaalta niiden lääkinnällisen arvon perusteella.

               Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat yleissopimusten osapuolia, mutta unioni ei ole.

               2.2.Huumausainetoimikunta

               Huumausainetoimikunta on YK:n talous- ja sosiaalineuvoston alainen elin, jonka tehtävät ja toimivaltuudet on vahvistettu muun muassa mainituissa kahdessa yleissopimuksessa. Toimikuntaan kuuluu 53 YK:n jäsenvaltiota, jotka YK:n talous- ja sosiaalineuvosto on valinnut. Maaliskuussa 2021 huumausainetoimikunnassa on 12 EU:n jäsenvaltiota, joilla on äänioikeus.
                  3
                Unioni osallistuu huumausainetoimikunnan työskentelyyn tarkkailijana.

               2.3.Suunniteltu huumausainetoimikunnan säädös

               Huumausainetoimikunta tarkistaa säännöllisesti ainelistoja, jotka on liitetty mainittuihin yleissopimuksiin. Tarkistukset perustuvat suosituksiin, jotka Maailman terveysjärjestö (WHO) antaa huumeriippuvuutta käsittelevän asiantuntijakomiteansa lausuntojen perusteella.

               WHO antoi YK:n pääsihteerille suosituksen, jonka mukaan yleissopimusten listoihin olisi lisättävä kahdeksan ainetta niistä 11 uudesta aineesta, joita on tarkasteltu kriittisesti huumeriippuvuutta käsittelevässä WHO:n asiantuntijakomiteassa.

               Huumausainetoimikuntaa kehotetaan hyväksymään päätökset näiden aineiden lisäämisestä yleissopimusten listoihin 64. istunnossaan, joka on määrä järjestää 12.–16. huhtikuuta 2021 Wienissä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön soveltamisalaan huumausaineiden valvonnan alalla kaikissa jäsenvaltioissa. Laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta 25 päivänä lokakuuta 2004 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS
                  4
               , jäljempänä ’puitepäätös’, 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”huumausaineella” tarkoitetaan joko huumausaineyleissopimuksen tai psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ainetta, samoin kuin puitepäätöksen liitteessä lueteltuja aineita. Sen vuoksi puitepäätöstä sovelletaan aineisiin, jotka on sisällytetty huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listoihin. Näin ollen kaikki näiden yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan EU:n yhteisiin sääntöihin ja muuttavat niiden soveltamisalaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tähän ei vaikuta se, onko kyseinen aine jo saatettu valvontatoimien piiriin unionissa.
                  5

               Yksi niistä 11 aineesta, joita huumeriippuvuutta käsittelevä asiantuntijakomitea on tarkastellut, on valvontatoimenpiteiden kohteena koko unionissa. Isotonitatseeni on sisällytetty neuvoston puitepäätöksessä 2004/757/YOS
                  6
                olevaan huumausaineen määritelmään. Yksi aine, MDMB-4en-PINACA, on Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tehostetussa seurannassa. Lisäksi siitä on laadittu riskinarviointiraportti. Muut yhdeksän ainetta ovat Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen seurannassa.

               Komission ehdotuksessa unionin kannaksi ehdotetaan WHO:n suositusten tukemista, koska ne ovat nykyisen tieteellisen tiedon mukaisia. Uusien psykoaktiivisten aineiden lisäämistä kyseisten yleissopimusten listoihin tukevat myös tiedot, jotka ovat saatavilla Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen uusia huumausaineita koskevassa eurooppalaisessa tietokannassa.

               Neuvoston on vahvistettava unionin kanta huumausainetoimikunnan kokoukseen, jossa on tarkoitus päättää aineiden listaamisesta. Koska unioni toimii huumausainetoimikunnassa vain tarkkailijana rajoitetuin valtuuksin, huumausainetoimikunnan jäseninä maaliskuussa 2021 olevien jäsenvaltioiden olisi esitettävä yhteinen kanta toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti. Unioni ei ole näiden yleissopimusten osapuoli, mutta sillä on yksinomainen toimivalta tällä alalla.

               Tämän vuoksi komissio esittää ehdotuksen huumausainetoimikunnan 64. istunnossa otettavasta unionin kannasta, joka huumausainetoimikunnan jäseninä maaliskuussa 2021 toimivien jäsenvaltioiden on määrä esittää Euroopan unionin puolesta ja joka koskee aineiden listaamista huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaisesti. Komissio esittää tällaisen unionin kantaa koskevan ehdotuksen nyt viidettä kertaa.
                  7
                Neuvosto on aiemmilla kerroilla hyväksynyt unionin kannat
                  8
               , joten EU:n on ollut mahdollista esiintyä yhtenä rintamana aikaisemmissa huumausainetoimikunnan kokouksissa, joissa käsiteltiin aineiden listaamista koskevia kansainvälisiä päätöksiä, koska huumausainetoimikuntaan kuuluvat jäsenvaltiot äänestivät hyväksyttyjen unionin kantojen mukaisesti listaamisen puolesta.

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  9
               . Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Lisäksi se kattaa välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  10
               .

               Huumausainetoimikunta on kyseisessä artiklassa tarkoitettu ”sopimuksella perustettu elin”, koska se on Yhdistyneiden kansakuntien elimen YK:n talous- ja sosiaalineuvoston perustama elin, jolle on osoitettu erityisiä tehtäviä huumausaineyleissopimuksessa ja psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa.

               Huumausainetoimikunnan päätökset aineiden listaamisesta yleissopimusten mukaisesti ovat SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja ”säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia”. Huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaan huumausainetoimikunnan päätökset tulevat sitoviksi ilman eri toimenpiteitä, paitsi jos jokin osapuoli on asetetussa määräajassa toimittanut päätöksen YK:n talous- ja sosiaalineuvostolle uudelleentarkasteltavaksi.
                  11
                Asiaa koskevat YK:n talous- ja sosiaalineuvoston päätökset ovat lopullisia. Aineiden listaamista koskevilla huumausainetoimikunnan päätöksillä on oikeusvaikutuksia myös EU:n oikeusjärjestelmään unionin lainsäädännön nojalla ottaen huomioon, että ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti EU:n säännöstön sisältöön eli neuvoston puitepäätökseen 2004/757/YOS. Yleissopimusten listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan tämän unionin säädöksen soveltamisalaan.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee.

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät laittomaan huumausainekauppaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta. Siinä määritellään laiton huumausainekauppa rikokseksi, joka on luonteeltaan rajatylittävää, ja annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle valtuudet säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä tällä alalla.

               4.3.Eriytetty yhdentyminen

               Neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, sellaisena kuin sitä sovellettiin 21. marraskuuta 2018 saakka, sitoo Tanskaa. Tämän puitepäätöksen 1 artiklan mukaan ”huumausaineilla” tarkoitetaan aineita, jotka kuuluvat joko huumausaineyleissopimuksen tai psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan.

               Koska aineiden listaamista koskevat huumausainetoimikunnan päätökset vaikuttavat niihin laitonta huumausainekauppaa koskeviin yhteisiin sääntöihin, jotka velvoittavat Tanskaa, Tanska osallistuu unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista koskevan neuvoston päätöksen antamiseen silloin kun tällaisia aineiden listaamista koskevia päätöksiä annetaan.

               4.4.Päätelmät

               Tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               2020/0357 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               huumausainetoimikunnan 64. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 83 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Vuonna 1961 tehty Yhdistyneiden kansakuntien (YK) huumausaineyleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, jäljempänä ’huumausaineyleissopimus’
                  12
               , tuli voimaan 8 päivänä elokuuta 1975.

               (2)Huumausaineyleissopimuksen 3 artiklan nojalla huumausainetoimikunta voi päättää aineiden lisäämisestä kyseisen yleissopimuksen listoihin. Huumausainetoimikunta voi tehdä listoihin muutoksia vain Maailman terveysjärjestön, jäljempänä ’WHO’, suositusten perusteella, mutta se voi myös päättää, että WHO:n suosittamia muutoksia ei tehdä.

               (3)Psykotrooppisista aineista vuonna 1971 tehty YK:n yleissopimus, jäljempänä ’psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimus’
                  13
               , tuli voimaan 16 päivänä elokuuta 1976.

               (4)Psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen 2 artiklan nojalla huumausainetoimikunta voi WHO:n suosituksen perusteella päättää sekä aineiden lisäämisestä kyseisen yleissopimuksen listoihin että niiden poistamisesta. Huumausainetoimikunnalla on laaja harkintavalta ottaa huomioon taloudellisia, sosiaalisia, oikeudellisia, hallinnollisia ja muita tekijöitä, mutta se ei saa toimia mielivaltaisesti.

               (5)Kummankin yleissopimuksen listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin lainsäädännön soveltamisalaan huumausaineiden valvonnan alalla. Neuvoston puitepäätöstä 2004/757/YOS
                  14
                sovelletaan näiden yleissopimusten listoissa lueteltuihin aineisiin. Näin ollen kaikki näihin yleissopimuksiin liitettyihin listoihin tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan unionin yhteisiin sääntöihin ja muuttavat niiden soveltamisalaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (6)Huumausainetoimikunnan on määrä hyväksyä Wienissä alustavasti 12–16 päivänä huhtikuuta 2021 pidettäväksi suunnitellussa 64. istunnossaan päätöksiä, jotka koskevat 8 uuden aineen lisäämistä YK:n yleissopimusten listoihin.

               (7)Unioni ei ole huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen osapuoli. Sillä on tarkkailijan asema mutta ei äänioikeutta huumausainetoimikunnassa, johon maaliskuussa 2021 kuuluu 12 EU:n jäsenvaltiota, joilla on äänioikeus.
                  15
                Sen vuoksi neuvoston on valtuutettava nämä jäsenvaltiot esittämään unionin kanta, joka koskee aineiden listaamista huumausaineyleissopimuksen ja psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen mukaisesti, koska päätökset uusien aineiden lisäämisestä yleissopimusten listoihin kuuluvat unionin yksinomaisen toimivallan piiriin.

               (8)WHO suositti yhden uuden aineen lisäämistä huumausaineyleissopimuksen listaan I ja neljän uuden aineen lisäämistä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II ja kolmen uuden aineen lisäämistä sen listaan IV.

               (9)Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus valvoo kaikkia huumeriippuvuutta käsittelevän WHO:n asiantuntijakomitean, jäljempänä ’asiantuntijakomitea’, tarkastelemia ja WHO:n listattaviksi suosittelemia aineita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1920/2006
                  16
                tarkoitettuina uusina psykoaktiivisina aineina.

               (10)Asiantuntijakomitean arvion mukaan isotonitatseeni (kemiallinen nimi: N,N- dietyyli-2-[[4-(1-metyylietoksi)fenyyli]metyyli]-5-nitro-1H-bentsimidatsoli-1-etaaniamiini) on synteettinen opioidianalgeetti. Se on läheistä sukua etonitatseenille ja klonitatseenille, jotka molemmat ovat kansainvälisen valvonnan alaisia vuonna 1961 tehdyn huumausaineyleissopimuksen nojalla. Isotonitatseenilla ei ole terapeuttista käyttöä eikä sille ole myönnetty myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että isotonitatseenia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että isotonitatseeni lisätään huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (11)Isotonitatseeni sisällytettiin puitepäätöksessä 2004/757/YOS olevaan huumausaineen määritelmään komission delegoidulla direktiivillä
                  17
               .

               (12)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan isotonitatseeni lisätään huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (13)Asiantuntijakomitean arvion mukaan MDMB-4en-PINACA (kemiallinen nimi: metyyli 3,3-dimetyyli-2-(1-(pent-4-en-1-yyli)-1H-indatsoli-3-karboksiamidi)butanoaatti) on synteettinen kannabinoidi. MDMB-4en-PINACAlla ei ole terapeuttista käyttöä eikä sille ole myönnetty myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että MDMB-4en-PINACAa käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että MDMB-4en-PINACA lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (14)MDMB-4en-PINACAa on löydetty 20 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan 14 jäsenvaltiossa. Se on liitetty yhdeksään kuolemantapaukseen. Lisäksi se on liitetty 11 myrkytystapaukseen, jotka eivät ole johtaneet kuolemaan. MDMB-4en-PINACA on parhaillaan yksityiskohtaisen tutkimuksen kohteena, ja Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus laatii tutkimuksen pohjalta riskinarviointiraportin.

               (15)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan MDMB-4en-PINACA lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (16)Asiantuntijakomitean arvion mukaan CUMYL-PeGACLONE (kemiallinen nimi: 2-(1-metyyli-1-fenyyli-etyyli)-5-pentyyli-pyrido[4,3-b]indol-1-oni) on synteettinen kannabinoidi. CUMYL-PeGACLONElla ei näytä olevan lupaa terapeuttiseen käyttöön eikä se näytä saaneen myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että CUMYL-PeGACLONEa käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että CUMYL-PeGACLONE lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (17)CUMYL-PeGACLONEa on löydetty 11 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan vähintään viidessä jäsenvaltiossa. Se on liitetty ainakin kolmeen kuolemantapaukseen, ja sitä on havaittu kuudessa biologisessa näytteessä, jotka liittyvät vakaviin haittatapahtumiin.

               (18)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan CUMYL-PeGACLONE lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (19)Asiantuntijakomitean arvion mukaan flubromatsolaami (kemiallinen nimi: 8-bromi-6-(2-fluorifenyyli)-1-metyyli-4H-[1,2,4]triatsolo[4,3-a][1,4]bentsodiatsepiini) on bentsodiatsepiinin tyyppinen aine. Flubromatsolaamia on tutkittu sen ahdistusta ja tuskaisuutta vähentävien ominaisuuksien sekä vähentyneiden rauhoittavien, unettavien ja ataksiaa aiheuttavien sivuvaikutusten takia, mutta sillä ei näytä olevan lupaa terapeuttiseen käyttöön eikä se näytä saaneen myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että flubromatsolaamia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että flubromatsolaami lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (20)Flubromatsolaamia on löydetty 15 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan vähintään seitsemässä jäsenvaltiossa. Se on liitetty kahteen kuolemantapaukseen ja seitsemään myrkytystapaukseen, jotka eivät ole johtaneet kuolemaan. Lisäksi sitä on havaittu 44 biologisessa näytteessä, jotka liittyvät kuolemantapauksiin.

               (21)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan flubromatsolaami lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (22)Asiantuntijakomitean arvion mukaan klonatsolaami (tunnetaan myös nimellä klonitratsolaami; kemiallinen nimi: 6-(2-kloorifenyyli)-1-metyyli-8-nitro-4H-[1,2,4]triatsolo[4,3-a][1,4]bentsodiatsepiini) on bentsodiatsepiinin tyyppinen aine. Klonatsolaamilla ei näytä olevan lupaa terapeuttiseen käyttöön eikä se näytä saaneen myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että klonatsolaamia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että klonatsolaami lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (23)Klonatsolaamia on löydetty 15 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan vähintään neljässä jäsenvaltiossa. Se on liitetty kahteen kuolemantapaukseen ja viiteen myrkytystapaukseen, jotka eivät ole johtaneet kuolemaan.

               (24)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan klonatsolaami lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (25)Asiantuntijakomitean arvion mukaan diklatsepaami (tunnetaan myös nimellä Ro 5-3448; kemiallinen nimi: 7-kloori-5-(2-kloorifenyyli)-1-metyyli-1,3-dihydro-2H-1,4-bentsodiatsepiini-2-oni) on bentsodiatsepiinin tyyppinen aine. Diklatsepaamilla ei näytä olevan lupaa terapeuttiseen käyttöön eikä se näytä saaneen myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että diklatsepaamia käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että diklatsepaami lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (26)Diklatsepaamia on löydetty 16 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan vähintään kahdeksassa jäsenvaltiossa. Se on liitetty kahteen kuolemantapaukseen. Lisäksi sitä on havaittu kahdeksassa biologisessa näytteessä, jotka liittyvät kuolemantapauksiin.

               (27)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan diklatsepaami lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (28)Asiantuntijakomitean arvion mukaan 3-MeO-PCP (kemiallinen nimi: 1-[1-(3-metoksifenyyli)sykloheksyyli]piperidiini) on aine, jolla on dissosiatiivisia ominaisuuksia. 3-MeO-PCP:llä ei näytä olevan lupaa terapeuttiseen käyttöön eikä se näytä saaneen myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että 3-MeO-PCP:tä käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että 3-MeO-PCP lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (29)3-MeO-PCP:tä on löydetty 18 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan vähintään kahdeksassa jäsenvaltiossa. Se on liitetty ainakin seitsemään kuolemantapaukseen ja viiteen myrkytystapaukseen, jotka eivät ole johtaneet kuolemaan. Lisäksi sitä on havaittu 18 biologisessa näytteessä, jotka liittyvät vakaviin haittatapahtumiin.

               (30)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan 3-MeO-PCP lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (31)Asiantuntijakomitean arvion mukaan difenidiini (kemiallinen nimi: 1-(1,2-difenyylietyyli)piperidiini) on aine, jolla on dissosiatiivisia ominaisuuksia. Difenidiinillä ei näytä olevan lupaa terapeuttiseen käyttöön eikä se näytä saaneen myyntilupaa lääkkeenä. On riittävästi näyttöä siitä, että difenidiiniä käytetään väärin tai että sen väärinkäyttö on todennäköistä ja että siitä voi tulla kansanterveydellinen ja sosiaalinen ongelma, minkä vuoksi aine olisi asetettava kansainväliseen valvontaan. Tämän vuoksi WHO suosittaa, että difenidiini lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (32)Difenidiiniä on löydetty 17 jäsenvaltiosta ja sitä valvotaan vähintään kahdeksassa jäsenvaltiossa. Se on liitetty ainakin kahteen myrkytystapaukseen, jotka eivät ole johtaneet kuolemaan, ja sitä on havaittu viidessä biologisessa näytteessä, jotka liittyvät vakaviin haittatapahtumiin.

               (33)Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava kanta, jonka mukaan difenidiini lisätään psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (34)On aiheellista vahvistaa huumausainetoimikunnassa unionin puolesta otettava kanta, koska näiden kahdeksan aineen listaamista koskevat päätökset voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin säännöstön sisältöön, erityisesti puitepäätökseen 2004/757/YOS.

               (35)Unionin kannan esittävät ne jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä huumausainetoimikunnassa, toimien yhdessä.

               (36)Puitepäätös 2004/757/YOS, sellaisena kuin sitä sovellettiin 21 päivään marraskuuta 2018, sitoo Tanskaa, ja sen vuoksi Tanska osallistuu tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               (37)Puitepäätös 2004/757/YOS sitoo Irlantia, ja sen vuoksi Irlanti osallistuu tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Huumausainetoimikunnan 64. istunnossa 12–16 päivänä huhtikuuta 2021, kun huumausainetoimikunnan on määrä antaa päätökset uusien aineiden lisäämisestä Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevassa Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 1971 yleissopimuksessa oleviin listoihin, unionin puolesta otettava kanta esitetään tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Edellä 1 artiklassa tarkoitetun kannan esittävät ne jäsenvaltiot, jotka ovat jäseninä huumausainetoimikunnassa, toimien yhdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

               Tehty Brysselissä

                        Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 978, nro 14152.

                     (2)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 1019, nro 14956.

                     (3)

                        Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kroatia, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tšekki ja Unkari.

                     (4)

                        EUVL L 335, 11.11.2004, s. 8; päätös sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS muuttamisesta uusien psykoaktiivisten aineiden sisällyttämiseksi huumausaineen määritelmään ja neuvoston päätöksen 2005/387/YOS kumoamisesta 15 päivänä marraskuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2017/2103, EUVL L 305, 21.11.2017, s. 12.

                     (5)

                        Ks. puitepäätöksen liite.

                     (6)

                        Komission delegoitu direktiivi (EU) 2020/1687, annettu 2 päivänä syyskuuta 2020, neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS liitteen muuttamisesta uuden psykoaktiivisen aineen N,N- dietyyli-2-[[4-(1-metyylietoksi)fenyyli]metyyli]-5-nitro-1H-bentsimidatsoli-1-etaaniamiini (isotonitatseeni) huumausaineen määritelmään sisällyttämisen osalta, EUVL L 379, 13.11.2020, s. 55.

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final.

                     (8)

                        Neuvosto hyväksyi aiemmat unionin kannat 7. maaliskuuta 2017, 27. helmikuuta 2018, 5. maaliskuuta 2019 ja 11. helmikuuta 2020.

                     (9)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (10)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (11)

                        Huumausaineyleissopimuksen 3 artiklan 7 kohta; psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 7 kohta.

                     (12)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 978, nro 14152.

                     (13)

                        Yhdistyneet kansakunnat, Sopimussarja, osa 1019, nro 14956.

                     (14)

                        Neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, tehty 25 päivänä lokakuuta 2004, laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (15)

                        Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kroatia, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Tšekki ja Unkari.

                     (16)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1920/2006, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 1).

                     (17)

                        Komission delegoitu direktiivi (EU) 2020/1687, annettu 2 päivänä syyskuuta 2020, neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS liitteen muuttamisesta uuden psykoaktiivisen aineen N,N- dietyyli-2-[[4-(1-metyylietoksi)fenyyli]metyyli]-5-nitro-1H-bentsimidatsoli-1-etaaniamiini (isotonitatseeni) huumausaineen määritelmään sisällyttämisen osalta, C(2020) 5897 final (EUVL L 379, 13.11.2020, s. 55).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.12.2020
            COM(2020) 814 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            huumausainetoimikunnan 64. istunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta, joka koskee aineiden listaamista vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja psykotrooppisia aineita koskevan vuoden 1971 yleissopimuksen mukaisesti

               LIITE

               Kanta, joka huumausainetoimikunnan jäseninä olevien jäsenvaltioiden olisi otettava aineita koskevan valvonnan soveltamisalaan tehtäviin muutoksiin toimien yhdessä unionin edun mukaisesti alustavasti 12–16 päiväksi huhtikuuta 2021 pidettäväksi suunnitellussa huumausainetoimikunnan 64. istunnossa:

               (1)Isotonitatseeni on lisättävä huumausaineyleissopimuksen listaan I.

               (2)MDMB-4en-PINACA on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (3)CUMYL-PeGACLONE on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (4)Flubromatsolaami on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (5)Klonatsolaami on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (6)Diklatsepaami on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan IV.

               (7)3-MeO-PCP on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.

               (8)Difenidiini on lisättävä psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen listaan II.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.12.2020
            COM(2020) 847 final
            2020/0376(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            siviili-ilma-aluksia koskevaa alakohtaista sopimusta koskevasta Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen, jäljempänä ’ilma-aluksia koskeva alakohtainen sopimus’ tai ’sopimus’, 4 osan 3 jakson mukaiseen suunniteltuun yhteiseen kantaan.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.SIVIILI-ILMA-ALUKSIA KOSKEVA ALAKOHTAINEN SOPIMUS

               Ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen tarkoituksena on luoda kehys sen 4 artiklan a kohdassa täsmennettyjen ilma-alusten ja muiden niihin liittyvien tavaroiden ja palvelujen myyntiä ja leasingvuokraamista koskevien julkisesti tuettujen vientiluottojen ennakoitavalle, johdonmukaiselle ja avoimelle käytölle. Sopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 2011.

               Ilma-aluksia koskeva alakohtainen sopimus muodostaa OECD:n julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, liitteen III. Järjestely saa tukea OECD:n vientiluottoja käsittelevältä sihteeristöltä. Järjestely ja ilma-aluksia koskeva alakohtainen sopimus eivät kuitenkaan kumpikaan ole OECD:n sitovia määräyksiä
                  1
               .

               Euroopan unioni on järjestelyn ja ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen osapuoli. Molemmat on saatettu osaksi yhteisön säännöstöä 16. marraskuuta 2011 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  2
               . Näin ollen järjestely ja ilma-aluksia koskeva alakohtainen sopimus ovat unionin lainsäädännön nojalla oikeudellisesti sitovia.

               2.2.Ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolet

               Ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolia, jäljempänä ’sopimuspuolet’, on tällä hetkellä kymmenen: Australia, Brasilia, Euroopan unioni, Japani, Kanada, Korea, Norja, Sveitsi, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat. Sopimuspuolet tekevät päätöksiä sopimukseen tehtävistä muutoksista ja voivat hyväksyä yhteisiä kantoja sopimuksen 4 osan 3 jakson mukaisesti. Päätökset tehdään yksimielisesti, eli jos jokin sopimuspuoli vastustaa, sopimuksen muuttamista tai yhteistä kantaa ei voida hyväksyä.

               Euroopan komissio edustaa unionia sopimuspuolten kokouksissa ja kirjallisissa päätöksentekomenettelyissä.

               Yhteinen kanta on sopimuksen mukainen väline, jonka avulla sopimuspuolet voivat poikkeustapauksissa poiketa sopimuksen määräyksistä tietyn toimen tai väliaikaisesti useiden toimien osalta. Yhteiset kannat voidaan hyväksyä kirjallisessa menettelyssä vaikenemalla; sopimuspuolen, joka vaikenee, katsotaan hyväksyneen yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen. Sama pätee silloin, kun sopimuspuoli ilmoittaa, että se ei ota kantaa. Vastaukset yhteistä kantaa koskevaan ehdotukseen on annettava periaatteessa 20 kalenteripäivän kuluessa (sopimuksen 29 artikla). OECD:n vientiluottoja käsittelevä sihteeristö ilmoittaa sopimuspuolille, onko yhteinen kanta hyväksytty. Hyväksytty yhteinen kanta tulee voimaan kolme vuorokautta tällaisen ilmoituksen tekemisen jälkeen (sopimuksen 32 artikla).

               2.3.Suunniteltu sopimuspuolten säädös

               Suunniteltu toimenpide olisi ehdotus yhteiseksi kannaksi, joka toimitetaan sopimuspuolille sopimuksen 4 osan 3 jakson mukaisesti. Ehdotettu yhteinen kanta olisi kiireellinen ja poikkeuksellinen toimenpide, jolla reagoitaisiin covid-19-terveyskriisistä johtuvaan talouden laskusuhdanteeseen ja vähennettäisiin kriisin vakavia vaikutuksia Euroopan siviili-ilmailualaan (lisätietoja 3 kohdassa). Ehdotetulla yhteisellä kannalla, jos se hyväksytään, muutettaisiin väliaikaisesti pääoman takaisinmaksua koskevaa sopimuksen määräystä (sopimuksen 13 artikla), millä olisi oikeusvaikutuksia EU:ssa unionin lainsäädännön nojalla (ks. 2.1 kohta).

               Koska toimenpide on luonteeltaan kiireellinen, ehdotus olisi toimitettava mahdollisimman pian ja, jos se hyväksytään, kaikkien sopimuspuolten on alettava soveltaa suunniteltua yhteistä kantaa mahdollisimman pian. Edellyttäen että unionin ehdotusta yhteiseksi kannaksi ei vastusteta, sopimuspuolet voivat automaattisesti hyväksyä sen lopulliseksi versioksi sopimuksessa määrätyllä 20 päivän hiljaisen hyväksynnän menettelyllä (ks. 2.2 kohta), ja yhteinen kanta voisi tulla voimaan kolmen päivän kuluttua menettelyn päättymisestä.

               Edellä esitetyn perusteella on aiheellista vahvistaa unionin ehdotus sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta otettavaksi kannaksi, koska päätös tulee olemaan unionia sitova ja se vaikuttaa unionin lainsäädäntöön asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklan nojalla. Kyseisessä artiklassa säädetään, että ”[j]ulkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämiä suuntaviivoja sovelletaan unionissa. Järjestelyn teksti on tämän asetuksen liitteenä.”

               Yhteistä kantaa koskeva menettely on tarkoitus käynnistää sopimuspuolissa tammikuussa 2021 ja saattaa päätökseen helmikuussa 2021.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Suunniteltu yhteinen kanta mahdollistaisi sen, että sopimuspuolet voivat väliaikaisesti tukea siviili-ilma-alusten valmistajiaan, joiden liiketoimintaa uusien ilma-alusten ja moottoreiden käyttäjien ja ostajien lyhyen aikavälin likviditeettiongelmat covid-19-kriisin jälkimainingeissa uhkaavat. Useimpien tai jopa kaikkien lentoyhtiöiden tulot ovat vähenemässä merkittävästi. Myös covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisvaiheessa niiden kassatilanne tulee olemaan hankala ja ne joutuvat kamppailemaan kriisin taloudellisten seurausten ja kysynnän laskun kanssa.

               Käytännössä ehdotettu yhteinen kanta antaisi uusien ilma-alusten ja moottoreiden ostajille mahdollisuuden lykätä lainan pääoman takaisinmaksua 12 tai tiettyjen ehtojen täyttyessä 18 kuukautta toimituksen jälkeen, ja valmistajat saisivat maksun seuraavien 12 kuukauden aikana toimitettavista uusista ilma-aluksista ja moottoreista. Yhteinen kanta olisi voimassa 12 kuukautta.

               Koska suunnitellun yhteisen kannan tarkoituksena on vähentää covid-19-terveyskriisin vakavia vaikutuksia Euroopan siviili-ilmailualaan ja koska unioni aikoo ehdottaa tätä yhteistä kantaa, unionin puolesta otettavan kannan pitäisi olla tämän päätöksen liitteessä olevan ehdotusluonnoksen tekeminen ja sen tukeminen.

               3.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               3.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               3.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Säädöksellä, joka sopimuspuolten on määrä hyväksyä, on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 1 artiklan nojalla. Kyseisessä artiklassa säädetään, että ”[j]ulkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn, jäljempänä ’järjestely’, sisältämiä suuntaviivoja sovelletaan unionissa. Järjestelyn teksti on tämän asetuksen liitteenä.”

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               3.2.Aineellinen oikeusperusta

               3.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee.

               3.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteisteen kauppapolitiikkaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on 207 artikla.

               3.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               4.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska sopimuspuolten säädös muuttaa ilma-aluksia koskevaa alakohtaista sopimusta, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2020/0376 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               siviili-ilma-aluksia koskevaa alakohtaista sopimusta koskevasta Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Siviili-ilma-aluksia koskeva alakohtainen sopimus, jäljempänä ’ilma-aluksia koskeva alakohtainen sopimus’ tai ’sopimus’, joka muodostaa julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn liitteen III, on muutettu osaksi kansallista lainsäädäntöä eli siitä on tehty oikeudellisesti sitova Euroopan unionissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  4
               .

               (2)Ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen sopimuspuolten, jäljempänä ’sopimuspuolet’, on määrä päättää kirjallisella menettelyllä sopimuksen 4 osan 3 jakson mukaisesti Euroopan unionin ehdotuksesta yhteiseksi kannaksi, jotta uusien ilma-alusten ja moottoreiden ostajat voivat väliaikaisesti lykätä pääoman takaisinmaksua covid-19-kriisistä johtuvan tämänhetkisen ja kehittymässä olevan talouden taantuman vuoksi.

               (3)On aiheellista vahvistaa unionin ehdotus sopimuspuolten kirjallisessa menettelyssä unionin puolesta otettavaksi kannaksi, koska päätös voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 nojalla.

               (4)Ehdotuksella yhteiseksi kannaksi mahdollistettaisiin se, että sopimuksen 8 artiklan a kohdan 1 alakohdassa määriteltyjen uusien ilma-alusten ja sopimuksen 20 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen varamoottoreiden ja varaosien ostajat voisivat lykätä lainan pääoman takaisinmaksua 12 tai tiettyjen ehtojen täyttyessä 18 kuukautta toimituksen jälkeen. Tämä poikkeuksellinen toimenpide on tarpeen, jotta voidaan reagoida covid-19-terveyskriisin aiheuttamaan talouden taantumaan ja vähentää kriisin vakavia vaikutuksia siviili-ilmailualaan, jonka liiketoimintaa uusien ilma-alusten ja moottoreiden käyttäjien ja ostajien lyhyen aikavälin likviditeettiongelmat uhkaavat,

               ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen 4 osan 3 jakson mukaista ehdotusta yhteiseksi kannaksi koskeva unionin puolesta otettava kanta perustuu tämän päätöksen liitteeseen.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Sellaisena kuin ne ovat määriteltyinä OECD-konvention 5 artiklassa.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 17.12.2020
            COM(2020) 847 final
            LIITE
            asiakirjaan
            neuvoston ehdotus
            siviili-ilma-aluksia koskevaa alakohtaista sopimusta koskevasta Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               LIITE

               EU:n ehdotus siviili-ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen 28 artiklan mukaiseksi yhteiseksi kannaksi – takaisinmaksun lykkäys

               1.Viitenumero: EU [•]/2020

               2.Tuojamaan nimi: Useita

               3.Toimen kuvaus: Uusia ilma-aluksia ja varamoottoreita koskeva julkinen tuki

               4.Ehdotus yhteiseksi kannaksi: Kahden vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin lisääminen väliaikaisesti ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen 13 artiklan a alakohtaan

               5.Tiedossa olevien tarjoajien kansallisuus ja nimi: Ei sovelleta

               6.Tarjouksen päättymispäivä: Ei sovelleta

               7.Muut tiedot:

               Tausta:

               EU ehdottaa väliaikaista välittömästi voimaan tulevaa yhteistä kantaa, jolla puututaan uusien ilma-alusten ja moottoreiden käyttäjien ja ostajien lyhyen aikavälin likviditeettiongelmiin meneillään ja kehittymässä olevan covid-19-kriisin yhteydessä. On selvää, että useimpien tai jopa kaikkien lentoyhtiöiden tulot vähenevät merkittävästi. Myös covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisvaiheessa niiden kassatilanne tulee olemaan hankala ja ne joutuvat kamppailemaan kriisin taloudellisten seurausten ja kysynnän laskun kanssa vielä jonkin aikaa.

               Ehdotetulla yhteisellä kannalla pyritään lievittämään kriisin mahdollisia taloudellisia vaikutuksia kansallisiin valmistajiin antamalla sopimuspuolille mahdollisuus tarjota rahoitusehtoja, jotka ovat ilma-aluksia koskevan alakohtaisen sopimuksen periaatteiden mukaisia mutta joilla voidaan puuttua havaittavissa oleviin lyhyen aikavälin likviditeettivaikutuksiin.

               ·Yleiset ehdot

               Ehdotuksella pyritään ratkaisemaan tämä ongelma antamalla väliaikaisesti ostajille mahdollisuus lykätä pääoman takaisinmaksua 12 tai 18 kuukautta samalla kun valmistajat voivat saada maksun seuraavien 12 kuukauden aikana toimitettavista uusista ilma-aluksista ja moottoreista.

               ·Ympäristöbonus

               Ostajat ja luotonsaajat ovat erittäin vaikeassa rahoitustilanteessa, koska poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi kysyntä on laskenut jyrkästi. Tällaisessa tilanteessa ostajat ja luotonsaajat ovat oikeutettuja lykkäämään maksuja vielä 6 kuukautta. Vastavuoroisesti niitä kannustetaan noudattamaan parhaita käytäntöjä kasvihuonekaasupäästöjen seurantaa ja vähentämistä koskevissa toimenpiteissä.

               Vientiluottolaitosten tekemästä toimen yleisestä riskianalyysistä riippuen ensimmäinen pääoman lyhennyserä maksetaan viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta ja koronmaksu alkaa viimeistään kolmen kuukauden – tai jos tästä on tehty ennakkoilmoitus, viimeistään kuuden kuukauden – kuluttua luoton alkamisajankohdasta, jos seuranta-, vähentämis- tai kompensointisuunnitelma (”kasvihuonekaasupäästösuunnitelma”) julkaistaan vuosittain ja se sisältää seuraavat:

               i.kasvihuonekaasupäästöjen seuranta tunnustetun ja hyväksyttävän menetelmän avulla

               ja

               ii.kasvihuonekaasupäästöjen määrällinen tavoite ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tai kompensoimiseksi jo toteutettujen tai toteutettavien toimenpiteiden julkistaminen.

               Jos kasvihuonekaasupäästösuunnitelmaa ei ole vielä laadittu eikä se ole julkisesti saatavilla, ostajat tai luotonsaajat voivat silti olla oikeutettuja edellä kuvattuun 6 kuukauden lisäaikaan, jos ne nimenomaisesti sitoutuvat pyynnön esittämishetkellä tällaisen suunnitelman laatimiseen ja julkaisemiseen kohtuullisessa ajassa vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin 12 voimassaolokuukauden aikana.

               Jos ostaja tai luotonsaaja ei julkista tällaista raporttia tai suunnitelmaa vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin 12 voimassaolokuukauden aikana, sovelletaan yleisiä ehtoja ja ensimmäinen pääoman lyhennyserä on maksettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

               Ehdotus:

               Ehdotetaan, että sopimuksen 13 artiklan a kohtaan lisätään vaihtoehtoinen takaisinmaksuprofiili 12 kuukauden ajaksi: Pääoman ja korkojen takaisinmaksu yhteisen kannan mukaisesti. Sopimuspuolten käytettävissä oleva ylimääräinen takaisinmaksuprofiili määriteltäisiin seuraavasti:

               13 a)Sopimuspuolet noudattavat seuraavassa 1, 2, 3 tai 4 alakohdassa täsmennettyä pääoman takaisinmaksuprofiilia ja korkojen maksutapaa.

               1)…Kuten sopimuksessa esitetään

               2)…Kuten sopimuksessa esitetään

               3)Pääoman takaisinmaksu ja korkojen maksu suoritetaan samansuuruisina erinä, jos tästä on tehty ennakkoilmoitus:

               a)Erät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi ja:

               i)ensimmäinen pääoman lyhennyserä on maksettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Selvyyden vuoksi todetaan, että 1 tai 2 alakohdan mukaisesti ensimmäisten 12 kuukauden aikana tavallisesti maksettavia pääoman lyhennyksiä sovelletaan suhteellisesti 3 alakohdan mukaisesti maksettaviin pääoman lyhennyseriin;

               ii)tai vaihtoehtoisesti, jos ostaja tai luotonsaaja

               –julkistaa vuotuisen raportin, joka sisältää kasvihuonekaasupäästöjen seurannan ja suunnitelman näiden päästöjen vähentämiseksi tai kompensoimiseksi (”kasvihuonekaasupäästösuunnitelma”);

               tai

               –sitoutuu virallisesti pyynnön esittämisen yhteydessä laatimaan tällaisen suunnitelman ja julkistamaan sen kohtuullisessa ajassa edellä 3 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetun vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin 12 voimassaolokuukauden aikana;

               ensimmäinen pääoman lyhennyserä on maksettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Selvyyden vuoksi todetaan, että 1 tai 2 alakohdan mukaisesti ensimmäisten 18 kuukauden aikana tavallisesti maksettavia pääoman lyhennyksiä sovelletaan suhteellisesti 3 alakohdan mukaisesti maksettaviin pääoman lyhennyseriin.

               Jos ostaja tai luotonsaaja ei julkista tällaista raporttia tai suunnitelmaa vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin 12 voimassaolokuukauden aikana, ensimmäinen pääoman lyhennyserä on maksettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

               b)Korkomaksut on suoritettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään 3 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

               c)Vaihtoehtoisesti pääoman lyhennyserät ja korkomaksut voidaan suorittaa kuuden kuukauden välein siten, että ensimmäinen pääoman lyhennyserä maksetaan viimeistään 12 kuukauden ja a alakohdan ii alakohdan tapauksessa viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta ja korkoerien maksaminen alkaa viimeistään kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta.

               d)Jos kyseessä on vaihtuvakorkoinen toimi, pääoman lyhentämisprofiili laaditaan koko ajalle enintään viisi työpäivää ennen maksupäivämäärää tuona päivänä voimassa olevan vaihtuvan koron tai swap-koron mukaisesti.

               4)Pääoman takaisinmaksu suoritetaan samansuuruisina erinä ja korkoa maksetaan jäljellä olevasta määrästä, jos tästä on tehty ennakkoilmoitus:

               a)Pääoman lyhennyserät on maksettava vähintään joka kolmas kuukausi ja:

               i)ensimmäinen erä on maksettava viimeistään 12 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Selvyyden vuoksi todetaan, että 1 tai 2 alakohdan mukaisesti ensimmäisten 12 kuukauden aikana tavallisesti maksettavia pääoman lyhennyksiä sovelletaan suhteellisesti 4 alakohdan mukaisesti maksettaviin pääoman lyhennyseriin;

               ii)tai vaihtoehtoisesti, jos ostaja tai luotonsaaja

               –julkistaa vuotuisen raportin, joka sisältää kasvihuonekaasupäästöjen seurannan ja suunnitelman niiden vähentämiseksi tai kompensoimiseksi;

               tai

               –sitoutuu virallisesti pyynnön esittämisen yhteydessä laatimaan tällaisen suunnitelman ja julkistamaan sen kohtuullisessa ajassa edellä 4 alakohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetun vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin 12 voimassaolokuukauden aikana;

               ensimmäinen pääoman lyhennyserä on maksettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Selvyyden vuoksi todetaan, että 1 tai 2 alakohdan mukaisesti ensimmäisten 18 kuukauden aikana tavallisesti maksettavia pääoman lyhennyksiä sovelletaan suhteellisesti 4 alakohdan mukaisesti maksettaviin pääoman lyhennyseriin.

               Jos ostaja tai luotonsaaja ei julkista tällaista raporttia tai suunnitelmaa vaihtoehtoisen takaisinmaksuprofiilin 12 voimassaolokuukauden aikana, ensimmäinen pääoman lyhennyserä on maksettava viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

               b)Korkomaksut on suoritettava vähintään joka kolmas kuukausi, ja ensimmäinen erä maksetaan viimeistään 3 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta.

               c)Vaihtoehtoisesti pääoman lyhennyserät ja korkomaksut voidaan suorittaa kuuden kuukauden välein siten, että ensimmäinen pääoman lyhennyserä maksetaan viimeistään 12 kuukauden ja a alakohdan ii alakohdan tapauksessa viimeistään 18 kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta ja korkoerien maksaminen alkaa viimeistä kuuden kuukauden kuluttua luoton alkamisajankohdasta. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan lisäyksen II mukaisesti lasketun vähimmäistakuumaksun 15 prosentin korotusta.

               Soveltamisala:

               Ehdotetaan, että yhteistä kantaa

                        i)

                        sovelletaan 12 kuukauden ajan 1 päivästä marraskuuta 2020;

                        ii)

                        sovelletaan ainoastaan sopimuksen 8 artiklan a kohdan 1 alakohdassa määriteltyihin uusiin ilma-aluksiin ja sopimuksen 20 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettuun varamoottoreita ja varaosia koskevaan tukeen;

                        iii)

                        ei sovelleta sellaisiin ilma-aluksiin, joita ei käytetä tuloja tuottavaan toimintaan joko matkustajien tai rahdin kuljetuksessa tai käyttöleasingin kautta;

                        iv)

                        sovelletaan ainoastaan edellä ii alakohdassa tarkoitettuun uuteen liiketoimintaan, joka saa julkista tukea yhteisen kannan voimassaoloaikana;

                        v)

                        sovelletaan ainoastaan edellä ii alakohdassa määriteltyihin ilma-aluksiin ja moottoreihin, joiden tilaamista koskeva myyntisopimus tehtiin 11 päivänä maaliskuuta 2020 tai sen jälkeen;

                        vi)

                        sovellettaessa sallitaan joustoa (sopimuksen 8 artiklan b kohdassa määriteltyjen) väliaikaisten rahoitusjärjestelyjen osalta ainoastaan, kun toimitus ja väliaikainen rahoitusjärjestely tapahtuvat yhteisen kannan voimassaoloaikana;

                        vii)

                        sovelletaan kaikkiin ostajiin ja luotonsaajiin, joiden kassavirtaan kohdistuvasta vaikutuksesta on toimitettu sopimuspuolelle analyysi, joka osoittaa, miksi yhteistä kantaa on tarpeen soveltaa;

                        viii)

                        sovelletaan toimituksen viivästymiseen, jos toimitus tosiasiallisesti tapahtuu viimeistään 90 päivän kuluttua yhteisen kannan tosiasiallisesta päättymispäivästä; ja

                        ix)

                        sovellettaessa muut sopimuksen ehdot eivät muutu vaan niitä sovelletaan edelleen.

               Selkeyden vuoksi todetaan, että ehdotetun yhteisen kannan soveltaminen ei muuta sopimuspuolten mahdollisuutta sopia muista toimista tappioiden minimoimiseksi sopimuksen 7 artiklan mukaisesti.

               Toimituksen viivästyminen:

               Jos sopimuspuoli on sitoutunut antamaan julkista tukea ehdotetun yhteisen kannan mukaiseen toimitukseen ja kyseinen toimitus viivästyy yhteisen kannan voimassaolon tosiasiallisen päättymispäivän jälkeiselle ajalle, sopimuspuoli voi noudattaa alkuperäisen sitoumuksen ehtoja, jos tosiasiallinen toimitus tapahtuu viimeistään 90 päivän kuluttua yhteisen kannan tosiasiallisesta voimassaolon päättymispäivästä.

               Jos sopimuspuoli aikoo pidentää yhteisen kannan ehtojen soveltamisaikaa toimituksen viivästymisen vuoksi, sen on esitettävä perustelut pidennyksen myöntämiselle jälkikäteen tehtävässä ilmoituksessa.

               Toimitus 1 päivän marraskuuta 2020 ja yhteisen kannan hyväksymispäivän välillä:

               Sellaisen ilma-aluksen, jonka hankkimiseen on myönnetty julkista tukea, 1 päivän marraskuuta 2020 ja yhteisen kannan hyväksymispäivän välillä vastaanottava ostaja tai luotonsaaja on oikeutettu siihen, että julkisesti tuetun toimen ehtoja muutetaan yhteisen kannan ehtojen soveltamiseksi. Tämä edellyttää kuitenkin aina tuen myöntävien ja seuraavassa kohdassa tarkoitetun vähimmäistakuun maksavien vientiluottolaitosten suostumusta.

               Vähimmäistakuumaksut:

               Sopimuksen lisäyksessä II määriteltyjä takuumaksuja sovelletaan edelleen kaikkiin yhteisen kannan nojalla tuettuihin toimiin. Profiilin muokkaaminen edellä kuvatun ehdotuksen mukaisesti vaikuttaa siten, että toimen keskimääräinen painotettu kesto on pidempi, minkä vuoksi sopimuspuolet, jotka veloittavat takuumaksun etukäteen eivätkä marginaalina lainan kestoaikana, voivat tämän kompensoimiseksi veloittaa korkeamman takuumaksun, jos ne päättävät soveltaa yhteisessä kannassa ehdotettuja ehtoja.

               Riskiluokitus:

               Yhteisen kannan ehtojen soveltamiseksi olisi harkittava sellaisten ostajien ja luotonsaajien, joiden sopimukseen liittyvä riskiluokitus tehtiin 11 päivänä maaliskuuta 2020 tai sen jälkeen, riskiluokituksen päivittämistä sopimuksen lisäyksessä II kuvatun tavanomaisen menettelyn mukaisesti.

               Ilmoitukset:

               Sopimuspuolten on ilmoitettava ehdotetun yhteisen kannan soveltamisesta sopimuksessa määritellyn ennakkoilmoitusmenettelyn kautta.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.2.2021
            COM(2021) 64 final
            2021/0034(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavan, kauppa- ja yhteistyösopimuksen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivää koskevan kannan vahvistamisesta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Komissio ehdottaa, että neuvosto vahvistaa Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, perustetussa kumppanuusneuvostossa unionin puolesta otettavan kannan kauppa- ja yhteistyösopimuksen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivään.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kauppa- ja yhteistyösopimus

               Neuvosto hyväksyi 29. joulukuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/2252
                  1
                Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta.

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksella luodaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen laajamittaisen suhteen perusta, joka koskee vastavuoroisia oikeuksia ja velvollisuuksia, yhteistä toimintaa ja erityismenettelyjä.

               Tietoturvallisuussopimus on kauppa- ja yhteistyösopimusta täydentävä sopimus, joka liittyy olennaisesti kauppa- ja yhteistyösopimukseen erityisesti soveltamisen alkamisen ja voimassaolon päättymisen päivämäärien osalta.

               Neuvoston päätöksen (EU) 2020/2252 12 artiklan 1 kohdan nojalla ja kuten osapuolet ovat sopineet kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdassa, sopimuksia sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021, niiden voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti.

               2.2.Suunniteltu kumppanuusneuvoston päätös

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan nojalla väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana:

               a) 28. helmikuuta 2021, tai muuna sopimuksen INST.1 artiklalla perustetun kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai

               b) sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä.

               Koska Euroopan parlamentti ja neuvosto tarvitsevat aikaa tarkastellakseen sopimuksia asianmukaisesti kaikilla 24 todistusvoimaisella kielellä, unioni ei voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta ennen helmikuun 28. päivää 2021.

               Kumppanuusneuvoston olisi sen vuoksi vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymiselle myöhäisempi päivämäärä kuin 28. helmikuuta 2021, ottaen huomioon sopimuksen kaikille kielitoisinnoille tehtävään lingvistijuristien viimeistelyyn ja niiden todistusvoimaiseksi vahvistamiseen tarvittava aika.

               Suunniteltu kumppanuusneuvoston päätös, jota varten unionin kanta olisi vahvistettava, koskee kyseisen päivän määräämistä.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Kun otetaan huomioon päivä, jona sopimusten on tarkoitus olla saatavilla kaikilla 24 todistusvoimaisella kielellä, kyseisen päivämäärän olisi oltava 30. huhtikuuta 2021.

               Unionin kantana olisi sen vuoksi oltava sen puoltaminen, että kumppanuusneuvosto hyväksyy kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla päätöksen, jossa väliaikaisen soveltamisen uudeksi päättymispäiväksi asetetaan tämän ehdotuksen liitteenä olevan päätösluonnoksen mukaisesti 30. huhtikuuta 2021.

               4.Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään neuvoston päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Päätös, joka kumppanuusneuvoston on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta kauppa- ja yhteistyösopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on sen vuoksi SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               Suunnitellun säädöksen ainoa tavoite ja sisältö liittyy väliaikaisen soveltamisen päättymispäivää koskevan unionin kannan vahvistamiseen. Kauppa- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen perustui SEUT-sopimuksen 217 artiklaan.

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi sen vuoksi olla SEUT-sopimuksen 217 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska kumppanuusneuvoston päätöksen tarkoituksena on lykätä väliaikaisen soveltamisen päättymispäivää, on aiheellista julkaista kumppanuusneuvoston päätös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun se on hyväksytty.

               2021/0034 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavan, kauppa- ja yhteistyösopimuksen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivää koskevan kannan vahvistamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Neuvosto hyväksyi 29 päivänä joulukuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/2252
                  2
                Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen, jäljempänä ’tietoturvallisuussopimus’ ja molemmat yhdessä ’sopimukset’, allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta.

               2)Tietoturvallisuussopimus on kauppa- ja yhteistyösopimusta täydentävä sopimus, joka liittyy olennaisesti kauppa- ja yhteistyösopimukseen erityisesti soveltamisen alkamisen ja voimassaolon päättymisen päivämäärien osalta.

               3)Neuvoston päätöksen (EU) 2020/2252 12 artiklan 1 kohdan nojalla ja kuten osapuolet ovat sopineet kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdassa, sopimuksia sovelletaan väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021, niiden voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti.

               4)Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan nojalla väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana: a) 28 päivänä helmikuuta 2021, tai muuna kauppa- ja yhteistyösopimuksen INST.1 artiklan nojalla perustetun kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai b) sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä.

               5)Koska Euroopan parlamentti ja neuvosto tarvitsevat aikaa tarkastellakseen sopimuksia asianmukaisesti kaikilla 24 todistusvoimaisella kielellä, unioni ei voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta ennen 28 päivää helmikuuta 2021.

               6)Kumppanuusneuvoston olisi sen vuoksi vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymiselle myöhäisempi päivämäärä ottaen huomioon kaikkien kielitoisintojen viimeistelyyn ja niiden todistusvoimaiseksi vahvistamiseen tarvittava aika. Kun otetaan huomioon päivä, jona sopimusten on tarkoitus olla saatavilla kaikilla 24 todistusvoimaisella kielellä, kyseisen päivämäärän olisi oltava 30 päivä huhtikuuta 2021.

               7)Sen vuoksi on aiheellista määrittää kumppanuusneuvostossa unionin puolesta otettava kanta.

               8)Jotta tässä päätöksessä säädettyjä toimenpiteitä voitaisiin soveltaa ripeästi, tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se hyväksytään,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kauppa- ja yhteistyösopimuksen INST.1 artiklalla perustetussa kumppanuusneuvostossa unionin puolesta otettava kanta sopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla hyväksyttävään päätökseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn kumppanuusneuvoston päätöksen luonnokseen.

               2 artikla

               Kumppanuusneuvoston päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2020/2252, annettu 29 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 9.2.2021
            COM(2021) 64 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus Neuvoston päätös
            Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavan, kauppa- ja yhteistyösopimuksen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivää koskevan kannan vahvistamisesta

               LIITE

               Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetun kumppanuusneuvoston päätös N:o 1/2021,

               annettu ...,

               kauppa- ja yhteistyösopimuksen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivästä

               KUMPPANUUSNEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, ja erityisesti sen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)Osapuolet ovat kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan nojalla sopineet sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2021 edellyttäen, että ne ovat ennen mainittua päivämäärää ilmoittaneet toisilleen, että niiden omat väliaikaista soveltamista varten tarvittavat sisäiset vaatimukset on täytetty ja menettelyt saatettu päätökseen. Väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana: a) 28 päivänä helmikuuta 2021 tai muuna kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai b) sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä.

               2)Koska Euroopan unioni ei sisäisten menettelyvaatimustensa vuoksi voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta ennen 28 päivää helmikuuta 2021, kumppanuusneuvoston olisi FINPROV.11 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymispäiväksi 30 päivä huhtikuuta 2021.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Väliaikainen soveltaminen päättyy kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla 30 päivänä huhtikuuta 2021.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty …

               Kumppanuusneuvoston puolesta

               Puheenjohtajat

                     (1)

                        EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14.