               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 26.9.2018
            COM(2018) 657 final
            2018/0337(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin toisessa kokouksessa unionin puolesta esitettävästä kannasta yleissopimuksen 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevien suuntaviivojen hyväksymiseen.

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin toisessa kokouksessa unionin puolesta esitettävästä kannasta. Tarkoituksena on hyväksyä kyseisen yleissopimuksen 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevat suuntaviivat.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Elohopeaa koskeva Minamatan yleissopimus

               Elohopeaa koskeva Minamatan yleissopimus, jäljempänä ’sopimus’, on pääasiallinen kansainvälinen lainsäädäntökehys, jonka tavoitteena on ihmisten terveyden ja ympäristön suojeleminen ihmisen toiminnasta johtuvilta elohopean ja elohopeayhdisteiden päästöiltä ilmaan, veteen ja maaperään.

               Sopimus kattaa elohopean koko elinkaaren elohopean louhinnasta sen loppusijoitukseen ja muun elohopean kuin jäte-elohopean sekä elohopeaa ja muita aineita sisältävien seosten, myös elohopeaseosten, joiden elohopeapitoisuus on vähintään 95 painoprosenttia, jäljempänä elohopeaseokset, sekä kuuden muuta elohopeayhdisteen, mukaan lukien elohopea(I)kloridi, elohopea(II)oksidi, elohopea(II)sulfaatti, elohopea(II)nitraatti, sinooperi ja elohopeasulfidi, väliaikaisen varastoimisen.

               Sopimus tuli voimaan 16. elokuuta 2017.

               Euroopan unioni sekä useimmat jäsenvaltiot
                  1
                ovat sopimuksen
                  2
                sopimuspuolia.

               2.2.Sopimuspuolten konferenssi

               Sopimuspuolten konferenssi, jäljempänä ’COP’, huolehtii sille sopimuksessa määrättyjen tehtävien suorittamisesta ja harkitsee ja toteuttaa tätä varten muun muassa sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavia lisätoimia, kuten merkityksellisten suuntaviivojen hyväksymisen.

               COPin 24–29 päivänä syyskuuta 2017 pitämässä ensimmäisessä kokouksessaan hyväksymän työjärjestystä koskevan sopimuksen ja päätöksen MC-1/1 28 artiklan mukaisesti kullakin sopimuspuolella on yksi ääni. Unionilla on kuitenkin alueellisena taloudellisena yhdentymisen järjestönä sen omaan toimivaltaan kuuluvissa asioissa oikeus käyttää äänimäärää, joka vastaa sen tämän sopimuksen sopimuspuolina olevien jäsenvaltioiden lukumäärää. Unioni ei saa käyttää äänioikeuttaan, jos joku sen jäsenvaltioista käyttää omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               2.3.Sopimuspuolten konferenssin suunniteltu säädös

               Marraskuun 19 päivänä vuonna 2018 pidettävässä toisessa kokouksessa COP hyväksyy muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevat tämän sopimuksen 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on laatia suuntaviivat, joiden tavoitteena on varmistaa muun elohopean kuin jäte-elohopean, elohopeaseosten sekä kuuden elohopeayhdisteen (elohopea(I)kloridi, elohopea(II)oksidi, elohopea(II)sulfaatti, elohopea(II)nitraatti, sinooperi ja elohopeasulfidi) ympäristön kannalta kestävä väliaikainen varastoiminen. Käytännössä suunniteltu säädös on merkityksellinen ensisijaisesti nestemäisen metallisen elohopean varastoinnin kannalta.

               Mainitun sopimuksen 10 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sopimuspuolten toimissa ympäristön kannalta kestävän väliaikaisen varastoimisen varmistamiseksi on otettava huomioon COPin hyväksymät suuntaviivat.

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Ehdotettu unionin puolesta esitettävä kanta on tukea suunnitellun säädöksen hyväksymistä COPin toisessa kokouksessa.

               Suunnitellun säädöksen sisältö on COPin ensimmäisessä kokouksessaan päätöksellä MC-1/18
                  3
                käynnistämän kokousten välisen prosessin tulos. Päätöksessä pyydetään sihteeristöä tarkistamaan luonnos suuntaviivoista uudelleen ja toimittamaan tarkistetut suuntaviivat toiseen kokoukseen tarkastelua ja mahdollista hyväksymistä varten. Unionin asiantuntijat ovat antaneet merkittävän panoksen tähän prosessiin toimittamalla huomautuksia sihteeristölle päätöksessä MC-1/18 asetetun aikataulun mukaisesti. Kyseisen sihteeristön tarkistamassa luonnoksessa suuntaviivoista otettiin huomioon EU:n asiantuntijoilta saadut huomautukset eikä se anna aihetta muille EU:n huomautuksille, sillä suuntaviivat ovat yhdenmukaisia elohopeavarastoja koskevien unionin säännösten, kuten vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta 4. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/18/EU
                  4
               , kanssa. Lisäksi suuntaviivoissa tunnustetaan, että niitä voidaan soveltaa joustavasti erityisesti kun kyseessä ovat pienet varastot.

               Ehdotettu kanta on EU:n elohopeaa koskevan politiikan ja lainsäädännön mukainen, sillä jos sopimuspuolet panevat suunnitellun säädöksen täytäntöön, väliaikaisen varastoinnin elohopeapäästöt vähenevät ja ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu paranisi myös unionissa.

                Unionin kanta on tarpeen, sillä säädöksen hyväksymisen jälkeen sopimuspuolten on huomioitava kyseiset suuntaviivat toteuttaessaan muun elohopean kuin jäte-elohopean, elohopeaseosten ja kuuden elohopeayhdisteen ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevia toimia.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  5
               .

               4.1.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

               COP on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu elohopeaa koskevalla Minamatan yleissopimuksella.

               Suunniteltu säädös, joka COPin on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä on oikeusvaikutuksia, koska sopimuspuolten on otettava se huomioon toteuttaessaan toimia muun elohopean kuin jäte-elohopean, elohopeaseosten sekä kuuden elohopeayhdisteen (elohopea(I)kloridi, elohopea(II)oksidi, elohopea(II)sulfaatti, elohopea(II)nitraatti, sinooperi ja elohopeasulfidi) ympäristön kannalta kestävän väliaikaisen varastoimisen varmistamiseksi.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä tai muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi eri tarkoitusta tai siinä on kahdenlaisia tekijöitä ja jos toinen näistä tarkoituksista tai näistä tekijöistä on määriteltävissä toimen pääasialliseksi tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla tehtävässä päätöksessä on käytettävä yhtä aineellista oikeusperustaa, eli sitä, jota toimen pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai tekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2018/0337 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin toisessa kokouksessa unionin puolesta esitettävästä kannasta yleissopimuksen 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevien suuntaviivojen hyväksymiseen.

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni hyväksyi elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen
                  6
                , jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä (EU) 2017/939
                  7
                , ja se tuli voimaan 16 päivänä elokuuta 2017.

               (2)Sopimuspuolten konferenssin ensimmäisessä kokouksessaan hyväksymän työjärjestystä koskevan päätöksen MC-1/1 mukaisesti sopimuspuolten olisi pyrittävä kaikin tavoin siihen, että kaikista tärkeistä asioista sovitaan yksimielisesti.

               (3)Sopimuspuolten konferenssin on 19–23 päivänä marraskuuta 2018 pidettävässä toisessa kokouksessaan hyväksyttävä muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevat suuntaviivat.

               (4)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta sopimuspuolten konferenssin kokouksessa otettava kanta, sillä säädöksen hyväksymisen jälkeen sopimuspuolten on huomioitava kyseiset suuntaviivat toteuttaessaan muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevia toimia.

               (5)Unioni antoi panoksensa ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastoimista koskevien suuntaviivojen tarkistamiseen sopimuspuolten konferenssin ensimmäisessä kokouksessa hyväksymällä päätöksellä MC-1/18
                  8
                 käynnistettyyn kokousten väliseen asiantuntijatyöhön; unioni katsoi, ettei ole tarpeen ehdottaa uusia muutoksia kokousten välisen työn tuloksena laadittuun tarkistettuun suuntaviivojen luonnokseen.

               (6)Ehdotettuja muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevia suuntaviivoja olisi sen vuoksi kannatettava.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Sopimuspuolten konferenssin toisessa kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on seuraava:

               Euroopan unioni kannattaa sopimuspuolten konferenssin toisessa kokouksessa muun elohopean kuin jäte-elohopean ympäristön kannalta kestävää väliaikaista varastointia koskevia tämän sopimuksen 10 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen hyväksymistä.

               Unionin edustajat voivat sopia vähäisistä muutoksista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin ilman uutta neuvoston päätöstä asiasta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Syyskuun 7 päivänä vuonna 2018 22 jäsenvaltiota eli Itävalta, Belgia, Bulgaria, Kroatia, Tšekin tasavalta, Tanska, Viro, Suomi, Ranska, Saksa, Unkari, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Alankomaat, Portugali, Romania, Slovakia, Slovenia, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat ratifioineet elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen.

                     (2)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/939, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 142, 2.6.2017, s. 4)

                     (3)

                        Decision MC-1/18 Draft guidelines on the interim storage of mercury and mercury compounds referred to in paragraph 3 of article 10, Report of the Conference of the Parties to the Minamata Convention on Mercury on the work of its first meeting, UNEP/MC/COP1/29, 22.11.2017.

                     (4)

                        EUVL L 197, 24.7.2012, s. 1.

                     (5)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. komissio, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (6)

                        Elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen virallinen versio on saatavilla osoitteessa:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (7)

                        Neuvoston päätös (EU) 2017/939, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, elohopeaa koskevan Minamatan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 142, 2.6.2017, s. 4)

                     (8)

                        Decision MC-1/18 Draft guidelines on the interim storage of mercury and mercury compounds referred to in paragraph 3 of article 10, Report of the Conference of the Parties to the Minamata Convention on Mercury on the work of its first meeting, UNEP/MC/COP1/29, 22.11.2017.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.11.2018
            COM(2018) 792 final
            2018/0407(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            energiayhteisön ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta energiayhteisön sihteeristön johtajan toimikauden jatkamiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan unionin puolesta energiayhteisön ministerineuvostossa esitettävä kanta energiayhteisön sihteeristön johtajan toimikauden jatkamiseen.

               Energiayhteisön sihteeristön tämänhetkinen johtaja Janez Kopac nimitettiin tehtävään ensimmäisen kerran vuonna 2012. Hänen toimikauttaan jatkettiin vuonna 2015, ja sen on määrä päättyä 30. marraskuuta 2018.

               Energiayhteisön perustamissopimuksen 69 ja 88 artiklan mukaan energiayhteisön ministerineuvosto nimittää energiayhteisön sihteeristön johtajan yksinkertaisella enemmistöllä. Komissiolla on yksinoikeus ehdottaa johtajaa.

               2.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Useat seikat puoltavat sitä, että Kopac jatkaisi kolmannelle kaudelle energiayhteisön sihteeristön johtajana:

               Ensinnäkin on tärkeää varmistaa energiayhteisöprosessin jatkuvuus. Kopacilla on paljon kokemusta energiayhteisön kannalta keskeisten asioiden hallinnoinnista. Näitä ovat etenkin energiayhteisön perustamissopimuksen uudistus, säännöstön täytäntöönpanon varmistaminen ja keskeisessä roolissa toimiminen, kun energiamarkkinoita uudistetaan energiayhteisön sopimuspuolten alueella.

               Toiseksi Kopac hoitaa vastuualueitaan rakentavalla ja ennakoivalla tavalla. Hän on omistautunut hoitamaan tehtävänsä energiayhteisön perustamissopimuksen tavoitteita palvelevalla tavalla. Tämä tarkoittaa myös sitä, että hän osallistuu työssään energiayhteisön sopimuspuolten kansallisten lainsäädäntöjen saattamiseen EU:n lainsäädännön keskeisten periaatteiden mukaiseksi. Lisäksi hän on varmistanut, että energiayhteisön sihteeristön henkilöstö on ammattitaitoista ja korkeatasoista, ja siten vakiinnuttanut ja pitänyt yllä toimielimen luotettavuutta.

               Kopac on toistuvasti osoittanut riippumattomuutensa tehtäviensä hoidossa. EU:n jäsenvaltion kansalaisena Kopac edistäisi osaltaan myös päätöksentekovallan tasapainoa ja puolueettomuutta energiayhteisössä.

               Ministerineuvostossa unionin puolesta esitettävän kannan pitäisi olla, että päätösluonnos hyväksytään.

               3.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               3.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               3.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               3.2.Aineellinen oikeusperusta

               3.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               3.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät energiaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 194 artikla.

               3.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 194 artikla yhdessä SEUTsopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2018/0407 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               energiayhteisön ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta energiayhteisön sihteeristön johtajan toimikauden jatkamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 194 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon energiayhteisön perustamissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 29 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/500/EY,

               ottaa huomioon energiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 69 ja 88 artiklan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki energiayhteisön perustamissopimuksen 29 päivänä toukokuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/500/EY
                  1
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2006.

               (2)Energiayhteisön perussopimuksen 69 ja 88 artiklan mukaan energiayhteisön sihteeristön johtaja nimitetään ministerineuvoston menettelyasiakirjalla Euroopan komission ehdotuksen pohjalta.

               (3)Energiayhteisössä on meneillään uudistusprosessi, joka kattaa useita uusia lainsäädäntöehdotuksia ja joka edellyttää sihteeristön aktiivista osallistumista.

               (4)Janez Kopac on johtanut sihteeristöä tuloksellisesti, tehokkaasti ja riippumattomasti ja osoittanut siten kykenevänsä hoitamaan tätä tehtävää.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Ainoa artikla

               Unionin puolesta esitettävä kanta on hyväksyä tämän päätöksen liitteenä oleva ministerineuvoston menettelyasiakirjaluonnos.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 198, 20.7.2006, s. 15.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 28.11.2018
            COM(2018) 792 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            energiayhteisön ministerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta energiayhteisön sihteeristön johtajan toimikauden jatkamiseen

               LIITE

               Ehdotus

               ministerineuvoston menettelyasiakirjaksi energiayhteisön sihteeristön johtajan toimikauden jatkamisesta

               Energiayhteisön ministerineuvosto, joka

               ottaa huomioon energiayhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 69 ja 88 artiklan,

               ottaa huomioon Euroopan komission energiayhteisön ministerineuvostolle esittämän ehdotuksen jatkaa Janez Kopacin toimikautta energiayhteisön ministerineuvoston johtajana,

               ottaa huomioon 17 päivänä marraskuuta 2006 tehdyllä energiayhteisön ministerineuvoston päätöksellä 2006/02/MC-EnC hyväksytyn sihteeristön henkilöstön palvelukseenottoa, työoloja ja maantieteellistä jakaumaa koskevia sääntöjä koskevan menettelyasiakirjan II kohdan 1 ja 5 alakohdan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Ministerineuvosto jatkaa Janez Kopacin toimikautta energiayhteisön sihteeristön johtajana 1 päivästä joulukuuta 2018 alkaen.

               2 artikla

               Johtajan työehdot määritellään henkilöstösääntöjen uusimmassa versiossa. Johtajan vuotuinen kiinteä bruttopalkka on 168 042,96 euroa eli sama kuin silloin, kun toimikautta jatkettiin vuonna 2015, mutta inflaatiotarkistuksin mukautettuna.

               3 artikla

               Energiayhteisön sihteeristö tiedottaa tästä menettelyasiakirjasta energiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti kaikille osapuolille ja toimielimille seitsemän päivän kuluessa sen hyväksymisestä.

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty

               Ministerineuvoston puolesta

               ------------------------------

               Puheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.1.2019
            COM(2019) 11 final
            2019/0008(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen neljännessätoista sopimuspuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen liitteeseen II, VIII ja IX tehtävien muutosten osalta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN SISÄLTÖ

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 14. kokouksessa esitettävästä unionin kannasta, joka koskee yleissopimuksen liitteisiin suunniteltujen muutosten hyväksymistä.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1.Vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus

               Vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, hyväksyttiin 22. maaliskuuta 1989, ja se tuli voimaan vuonna 1992. Euroopan unioni sekä sen jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen
                  1
                osapuolia. Yleissopimus sitoo nyt 186:ta osapuolta.

               Yleissopimuksen kulmakivenä on tuontia, vientiä ja kauttakulkua koskevat valvontamenettelyt. Yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvan jätteen viennistä on ilmoitettava etukäteen vienti- tai kauttakulkumaiden toimivaltaisille viranomaisille. Ilmoituksen tekee viejämaa, joka voi myös vaatia tuottajia tai viejiä ilmoittamaan asiasta vientimaan toimivaltaisen viranomaisen välityksellä. Ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on oltava yleissopimuksen V A liitteessä mainitut selitykset ja tiedot.  Jätteen vienti voidaan toteuttaa vain, jos ja kun kaikki kyseessä olevat maat ovat antaneet kirjallisen suostumuksensa (yleissopimuksen 6 artikla).

               Yleissopimuksen valvontajärjestelmää sovelletaan sen 1 artiklassa määriteltyyn ja liitteessä VIII lueteltuun vaaralliseen jätteeseen sekä liitteessä II mainittuun kotitalouksista kerättyyn jätteeseen ja kotitalousjätteiden polttamisesta syntyviin jäämiin. Yleissopimuksen liitteessä IX luetellaan jätteet, jotka eivät kuulu yleissopimuksen soveltamisalaan ja valvontajärjestelmän piiriin, elleivät ne sisällä liitteessä I mainittua ainetta siinä määrin, että niissä esiintyy liitteessä III mainittu vaarallinen ominaisuus.

               2.2.Sopimuspuolten konferenssi

               Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi on yleissopimuksen pääasiallinen päättävä elin. Sillä on valtuudet muuttaa yleissopimuksen liitteitä ja se kokoontuu joka toinen vuosi.

               Sopimuspuolten konferenssin 14. kokous pidetään huhti-toukokuussa 2019 Genevessä.

               2.3.Suunniteltu säädös

               Yksi sopimuspuolten konferenssin 14. kokouksen alustavalla esityslistalla olevista asioista on Norjan tekemä ehdotus tiettyjen yleissopimuksen liitteiden muuttamisesta, jäljempänä ’suunniteltu säädös’
                  2
               .

               Suunnitellulla säädöksellä ei saateta kaikkea muovijätettä Baselin yleissopimuksen valvontamekanismien piiriin. Tarkoituksena on sisällyttää valvontamekanismien piiriin osa muovijätteestä ja jättää loput siitä valvonnan ulkopuolelle (jotta niillä voidaan käydä kauppaa ilman, että edellytetään viejä-/tuojamaiden ilmoituksia).

               Suunnitellulla säädöksellä on tarkoitus muuttaa tai lisätä muovijätettä koskevia kohtia, jotka koskevat seuraavia:

               –liitteessä II vaarattomat muovijätteet, joihin olisi sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää,

               –liitteessä VIII vaaralliset muovijätteet, joihin olisi myös sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää, ja

               –liitteessä IX vaarattomat muovijätteet, joihin ei tulisi soveltaa valvontajärjestelmää, ellei jäte sisällä liitteessä I mainittua ainetta siinä määrin, että siinä esiintyy liitteessä III mainittu vaarallinen ominaisuus.

               Norjan toimittama ehdotus yleissopimuksen liitteen II, VIII ja IX muuttamisesta jaettiin sopimuspuolille 26. lokakuuta 2018. Ehdotuksen myötä liitteessä IX olevaan tarkistettuun kohtaan sisältyvällä vaarattomalla muovijätteellä voidaan käydä kauppaa maiden välillä samojen yleissopimuksen edellytysten mukaisesti kuin tällä hetkellä, kun taas muovijäte, joka edellyttää erityistä harkintaa, sekä vaarallinen muovijäte, jotka sisältyvät liitteen II ja VIII uusiin kohtiin, kuuluvat yleissopimuksen valvontajärjestelmän piiriin.

               Yleissopimuksen liitteen II, VIII ja IX muutokset tulevat voimaan EU:ssa sen jälkeen, kun ne on pantu täytäntöön jätteiden siirroista 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006
                  3
                muutoksilla. EU:sta tapahtuvaa vientiä koskevat muutokset, joilla on vaikutusta toiminnanharjoittajiin ja viranomaisiin, riippuvat jätetyypistä ja määränpäämaista.

               Useisiin uusiin luokkiin kuuluvan vaarallisen muovijätteen (luetellaan liitteessä VIII) vienti EU:sta muihin kuin OECD-maihin kielletään. Kyseisten jätteiden vientiin OECD-maiden sisällä on sovellettava ilmoitusmenettelyä. Tietyn liitteeseen II sisältyvän vaarattoman jätteen vienti EU:sta muihin kuin OECD-maihin kielletään myös, ellei EU päätä soveltaa ilmoitusmenettelyä asetukseen (EY) N:o 1013/2006 tehtävien muutosten kautta (kyseistä asetusta on määrä tarkistaa vuoden 2020 loppuun mennessä). Kyseisten jätteiden viennin OECD-maiden sisällä on myös noudatettava ilmoitusmenettelyä. Lisäksi yleissopimuksen liitteeseen IX kuuluvia vaarattoman jätteen tyyppejä voitaisiin viedä ilman valvontaa tietyin edellytyksin, kunhan varmistetaan, että ne voidaan helposti kierrättää tuontimaassa.

               Norjan ehdotuksen automaattinen sisällyttäminen asetukseen (EY) N:o 1013/2006 aiheuttaisi sen, että EU:n sisäisiin jätteensiirtoihin, jotka sisällytetään Baselin yleissopimuksen liitteeseen II tai VIII, sovelletaan ilmoitusmenettelyä.

               Menettelyä Baselin yleissopimuksen liitteiden muuttamiseksi säännellään yleissopimuksen 17 ja 18 artiklalla. Sopimuspuolet voivat esittää muutoksia, ja sihteeristön on toimitettava ne kaikille sopimuspuolille vähintään kuusi kuukautta ennen kokousta, jossa muutos esitetään hyväksyttäväksi, eli 28. lokakuuta 2018 mennessä 14. sopimuspuolten konferenssia varten. Muutokset on hyväksyttävä osapuolten konferenssin kokouksessa, ja ne voivat tulla voimaan kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun tallettaja on lähettänyt asiasta ilmoituksen. Kyseisestä päätöksestä tulee osapuolia sitova yleissopimuksen 18 artiklan 2 artiklan c alakohdan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”Liite tulee voimaan kaikkien tämän yleissopimuksen sopimuspuolten tai asianomaisen pöytäkirjan sopimuspuolten osalta, jotka eivät ole tehneet edellä b kohdassa tarkoitettua ilmoitusta, kuuden kuukauden kuluttua päivästä, jona tallettaja on lähettänyt ilmoituksen.”

               3.UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA

               Unionin olisi kannatettava yleissopimuksen liitteiden muutoksia, joilla muutetaan tai lisätään muovijätettä koskevia kohtia, jotka koskevat seuraavia:

               –liitteessä II vaarattomat muovijätteet, joihin olisi sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää,

               –liitteessä VIII vaaralliset muovijätteet, joihin olisi myös sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää, ja

               –liitteessä IX vaarattomat muovijätteet, joihin ei tulisi soveltaa valvontajärjestelmää, ellei jäte sisällä liitteessä I mainittua ainetta siinä määrin, että siinä esiintyy liitteessä III mainittu vaarallinen ominaisuus.

               Mikäli edellä mainittuja yleissopimuksen liitteiden muutoksia ei tehdä, voi syntyä merkittäviä riskejä siitä, että muovijätettä viedään maihin, joissa ei ole riittävää infrastruktuuria jätteen tehokasta keräämistä ja ympäristön kannalta kestävää jätehuoltoa varten. Suunnitellulla säädöksellä on tarkoitus:

               –parantaa muovijätteen viennin valvontaa,

               –tukea ympäristön kannalta kestävää muovijätteen huoltoa,

               –vähentää riskejä siitä, että muovijätettä joutuu ympäristöön ja

               –estää merten roskaantumisesta johtuva maailmanlaajuinen ympäristöongelma.

               Eurooppalaisessa muovistrategiassa, joka hyväksyttiin 16. tammikuuta 2018
                  4
               , todetaan, että kansainvälinen toiminta säilyy keskeisessä asemassa pyrittäessä puuttumaan valtamerten roskaantumisen suurimpiin lähteisiin eli riittämättömään jätehuoltoinfrastruktuuriin kehitysmaissa ja nousevan talouden maissa. Muovistrategiassa erityisesti mainitaan, että on tuettava Baselin yleissopimuksen mukaisia toimia ja varmistettava, että kaikki EU:n ulkopuolelle lähetettävä muovi kierrätetään ja jalostetaan samankaltaisin edellytyksin kuin EU:ssa. EU vie merkittävän osan muovijätteestä kolmansiin maihin (3 miljoonaa tonnia vuonna 2016). Sen käsittelystä ei ole varmuutta, ja rajat ylittävät ongelmat lisääntyvät kansainvälisen kehityksen vuoksi. Esimerkkinä voidaan mainita Kiinan hiljattainen päätös rajoittaa tietyntyyppisen muovijätteen tuontia.

               Yleissopimuksen määräykset pannaan unionissa täytäntöön asetuksen (EY) N:o 1013/2006 kautta. Asetusta sovelletaan unionista tapahtuvaan vientiin sekä unioniin suuntautuvaan tuontiin sekä jäsenvaltioiden välisiin siirtoihin (1 artikla). Asetusta sovelletaan myös Euroopan talousalueella (ETA)
                  5
               .

               Kun suunniteltu säädös on hyväksytty ja tullut voimaan, se on saatettava osaksi unionin oikeutta ja erityisesti asetusta (EY) N:o 1013/2006. Tämä tarkoittaisi sitä, että EU:n ja ETA:n sisällä tapahtuviin muovijätteen siirtoihin, jotka sisällytetään liitteeseen II ja VIII, sovelletaan uusia valvontatoimia. (Lisäksi kielletään näiden jätteiden vienti muihin kuin OECD-maihin.) Vaikka tämä tilanne olisi  edellä mainituista syistä positiivinen EU:sta tapahtuvan viennin kannalta, sillä voisi olla negatiivisia ja ongelmallisia vaikutuksia EU:n ja ETA:n sisäisiin muovijätteen siirtoihin, kun jäte on tarkoitettu kierrätettäväksi, koska siirtoihin sovellettaisiin uusia ilmoitusmenettelyjä. Näihin siirtoihin sovelletaan jo ympäristönsuojeluvaatimuksia unionin jätelainsäädännön perusteella, ja uusien hallinnollisten menettelyjen käyttöönotto voisi monimutkaistaa muovin kierrätystä ja lisätä sen kustannuksia EU:ssa, vaikka siitä saadaan ainoastaan rajallisia etuja ympäristön kannalta.

               Jotta voidaan säilyttää tämänhetkinen tilanne unionissa ja ETA:ssa (eli yleissopimuksen valvontajärjestelmää ei sovelleta uusien muovijätteiden siirtoihin), olisi tarpeen ilmoittaa kyseessä olevat säännökset yleissopimuksen sihteeristölle yleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti. Tämä artikla mahdollistaa sen, että sopimuspuolet voivat tehdä kahdenvälisiä, monenvälisiä tai alueellisia sopimuksia tai järjestelyjä, jotka koskevat rajatylittäviä jätteiden siirtoja edellyttäen, että sellaiset sopimukset tai järjestelyt eivät poikkea yleissopimuksen edellyttämästä ympäristöä suojelevasta käsittelystä. Näiden sopimusten tai järjestelyjen määräykset eivät saa olla ympäristönsuojelun kannalta lievempiä kuin yleissopimuksen määräykset, ottaen erityisesti huomioon kehitysmaiden edut. Yleissopimuksen 11 artiklan mukaisia ilmoituksia on tehty esimerkiksi OECD:n neuvoston päätöksestä
                  6
               .

               Näin ollen tässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään, että unioni ilmoittaa säännökset, joita sovelletaan kyseisiin muovijätteidensiirtoihin unionissa ja ETA:ssa, sikäli kuin nämä säännökset eroavat suunnitellusta säädöksestä, täsmentäen, että unionin säännökset perustuvat yleissopimuksen mukaiseen ympäristöä suojelevaan jätehuoltoon, sihteeristölle yleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti. Lisäksi on ilmoitettava OECD:n sihteeristölle edellä kuvatusta tilanteesta, koska yleissopimuksen liitteiden muutokset ja edellä mainittu OECD-päätös liittyvät toisiinsa.

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  7
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi on yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka sopimuspuolten kokouksen olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti. Se voi ratkaisevasti vaikuttaa EU:n lainsäädännön sisältöön ja erityisesti jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1013/2006. Asetuksella pannaan täytäntöön yleissopimus erityisesti säätämällä menettelyistä, jotka koskevat vientiä unionista ja tuontia unioniin sekä siirtoja jäsenvaltioiden välillä. Tätä asetusta sovelletaan myös Euroopan talousalueella.

               Kun yleissopimuksen liitteitä on muutettu, muutokset olisi pantava täytäntöön asetuksella (EY) N:o 1013/2006. (Tästä tehtäisiin mahdollisesti poikkeus EU:n sisäisten jätesiirtojen osalta, kuten edellä selitetään.)

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0008 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen neljännessätoista sopimuspuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen liitteeseen II, VIII ja IX tehtävien muutosten osalta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tehtiin unionin puolesta vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan 22 päivänä maaliskuuta 1989 tehdyn yleissopimuksen (Baselin yleissopimus) tekemisestä yhteisön puolesta annetulla neuvoston päätöksellä 93/98/ETY
                  8
               , ja yleissopimus tuli voimaan vuonna 1992.

               (2)Yleissopimuksen 15 artiklan mukaan sopimuspuolten konferenssi harkitsee ja hyväksyy tarpeen mukaan muutoksia yleissopimukseen.

               (3)Sopimuspuolten konferenssin on huhti-toukokuussa 2019 pidettävän 14. kokouksen aikana määrä harkita yleissopimuksen liitteisiin tehtäviä muutoksia, joilla muutettaisiin tai lisättäisiin seuraavia muovijätettä koskevia kohtia:

               –liitteessä II vaarattomat muovijätteet, joihin olisi sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää,

               –liitteessä VIII vaaralliset muovijätteet, joihin olisi myös sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää, ja

               –liitteessä IX vaarattomat muovijätteet, joihin ei tulisi soveltaa valvontajärjestelmää, ellei jäte sisällä liitteessä I mainittua ainetta siinä määrin, että siinä esiintyy liitteessä III mainittu vaarallinen ominaisuus.

               (4)Norjan toimittama ehdotus yleissopimuksen liitteen II, VIII ja IX muuttamisesta jaettiin sopimuspuolille 26 päivänä lokakuuta 2018. Ehdotuksen myötä liitteessä IX olevaan tarkistettuun kohtaan sisältyvällä vaarattomalla muovijätteellä voidaan käydä kauppaa maiden välillä samojen yleissopimuksen edellytysten mukaisesti kuin tällä hetkellä, kun taas muovijäte, joka edellyttää erityistä harkintaa, sekä vaarallinen muovijäte, jotka sisältyvät liitteen II ja VIII uusiin kohtiin, kuuluvat yleissopimuksen valvontajärjestelmän piiriin.

               (5)On aiheellista määrittää sopimuspuolten konferessissa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu säännös sitoo unionia ja  voi ratkaisevasti vaikuttaa unionin lainsäädännön sisältöön, erityisesti jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1013/2006
                  9
               .

               (6)Unionin olisi kannatettava edellä mainittuja yleissopimuksen liitteisiin tehtäviä muutoksia, koska niillä osaltaan parannetaan muovijätteen viennin valvontaa, estetään muovijätteen vienti maihin, joissa ei ole riittävää infrastruktuuria jätteen tehokasta keräämistä ja ympäristöä suojelevaa jätehuoltoa varten, tuetaan muovijätteen ympäristöä suojelevaa jätehuoltoa, vähennetään riskejä siitä, että  muovijätettä joutuu ympäristöön, ja ehkäistään merten roskaantumisesta johtuvaa maailmanlaajuista ympäristöongelmaa.

               (7)On asianmukaista säilyttää nykyinen muovijätteen siirtoja koskeva tilanne unionissa ja Euroopan talousalueella, mikä tarkoittaa sitä, ettei yleissopimuksen valvontajärjestelmää sovelleta jätteisiin, jotka Baselin yleissopimuksen sopimuspuolikonferenssin 14. kokouksessa voitaisiin sisällyttää Baselin yleissopimuksen liitteeseen II ja liitteeseen VIII. Unionin olisi sen vuoksi ilmoitettava unionin lainsäädännön säännökset, joita sovelletaan kyseisiin muovijätteiden siirtoihin unionissa ja Euroopan talousalueella, sikäli kuin nämä säännökset eroavat suunnitellusta säädöksestä, täsmentäen, että unionin säännökset perustuvat yleissopimuksen mukaiseen ympäristöä suojelevaan jätehuoltoon. Tällainen ilmoitus tehdään yleissopimuksen sihteeristölle yleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 14. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta on seuraava, jollei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu:

               Unioni kannattaa yleissopimuksen liitteiden muutoksia, joilla muutetaan tai lisätään muovijätettä koskevia kohtia seuraavasti:

               –liitteeseen II vaarattomat muovijätteet, joihin olisi sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää,

               –liitteeseen VIII vaaralliset muovijätteet, joihin olisi myös sovellettava yleissopimuksen valvontajärjestelmää, ja

               –liitteeseen IX vaarattomat muovijätteet, joihin ei tulisi soveltaa valvontajärjestelmää, ellei jäte sisällä liitteessä I mainittua ainetta siinä määrin, että siinä esiintyy liitteessä III mainittu vaarallinen ominaisuus.

               2.Kun suunniteltu säädös on hyväksytty Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssissa, unioni ilmoittaa yleissopimuksen sihteeristölle yleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti unionin lainsäädännön säännökset, joita sovelletaan suunnitellun säädöksen soveltamisalaan kuuluvien muovijätteiden siirtoihin unionissa ja Euroopan talousalueella, sikäli kuin nämä säännökset eroavat suunnitellusta säädöksestä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 93/98/ETY vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan 22 päivänä maaliskuuta 1989 tehdyn yleissopimuksen (Baselin yleissopimus) tekemisestä yhteisön puolesta, EYVL L 39, 16.2.1993, s. 1.

                     (2)

                        Ehdotus on nähtävissä Baselin yleissopimuksen sivustolla osoitteessa http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx.

                     (3)

                        EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

                     (4)

                        Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa”, COM(2018)28 final.

                     (5)

                        ETA:n sekakomitean päätös N:o 73/2008, 6. kesäkuuta 2008.

                     (6)

                        C(2001))107/Final on the Control of Transboundary Movements of Wastes Destined for Recovery Operations,
                  http://www.basel.int/Countries/Agreements/tabid/1482/Default.aspx

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. komissio, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (8)

                        EYVL L 39, 16.2.1993, s. 1.

                     (9)

                        EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 31.1.2019
            COM(2019) 26 final
            2019/0013(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen sekä laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/905/YOS tiettyjen säännösten soveltamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehty neuvoston päätös 2008/615/YOS
                  1
               , jäljempänä ’Prüm-päätös’, hyväksyttiin sitä varten, että voitaisiin sisällyttää Euroopan unionin lainsäädäntöön rajat ylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin, rajat ylittävän rikollisuuden ja laittoman muuttoliikkeen torjumiseksi tehdyn Prümin sopimuksen olennaiset määräykset. Tämä sopimus tehtiin seitsemän EU-maan välillä 27. toukokuuta 2005. Samana päivänä neuvosto hyväksyi myös päätöksen 2008/616/YOS
                  2
                rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta, jäljempänä ’Prüm-täytäntöönpanopäätös’. Siinä vahvistetaan päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanoa varten tarvittavat tekniset säännökset.

               Prüm-päätöksellä ja sen täytäntöönpanopäätöksellä on tarkoitus parantaa rikosten torjumisesta ja tutkinnasta vastaavien viranomaisten välistä tietojenvaihtoa ja tehostaa rajatylittävää oikeudellista ja poliisiyhteistyötä unionin jäsenvaltioiden välillä. Prüm-päätös sisältää muun muassa säännöksiä, joiden nojalla jäsenvaltiot myöntävät toisilleen vastavuoroisesti pääsyoikeudet automatisoituihin DNA-analyysitietokantoihinsa, automatisoituihin sormenjälkien tunnistamisjärjestelmiinsä sekä ajoneuvorekisteritietoihinsa. Tietojen vertailusta saatavat tiedot avaavat jäsenvaltioille uusia tutkinnallisia lähestymistapoja, ja niillä on siten keskeinen asema jäsenvaltioiden lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten avustamisessa.

               Neuvosto hyväksyi 30 päivänä marraskuuta 2009 puitepäätöksen 2009/905/YOS laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista
                  3
               , jäljempänä ’rikostekninen päätös’. Tässä neuvoston puitepäätöksessä vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat DNA- ja sormenjälkitietojen vaihtoa sen varmistamiseksi, että rikosten torjunnasta, paljastamisesta ja tutkinnasta vastaavat viranomaiset tunnustavat akkreditoitujen rikosteknisten palvelujen tarjoajien yhdessä jäsenvaltiossa harjoittaman laboratoriotoiminnan tulosten olevan yhtä luotettavia kuin EN ISO/IEC 17025 -standardin mukaisiksi akkreditoitujen rikosteknisten palvelujen tarjoajien missä tahansa muussa jäsenvaltiossa harjoittaman laboratoriotoiminnan tulokset.

               Komissio antoi lokakuussa 2015 suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta aloittaa neuvottelut sopimusten tekemiseksi Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan kanssa rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen tiettyjen säännösten soveltamisesta, mukaan lukien neuvotteluohjeet sisältävän liitteen.

                  Neuvosto antoi 10. kesäkuuta 2016 komissiolle luvan aloittaa Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan kanssa neuvottelut, jotka koskevat neuvoston päätöksen 2008/615/YOS, neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen sekä laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/905/YOS tiettyjen säännösten soveltamista. Neuvottelut kummankin maan kanssa saatiin onnistuneesti päätökseen parafoimalla sopimus 24. toukokuuta 2018.

                  Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeissa asettamat tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä sopimusluonnoksen.

               Tällä EU:n ja Sveitsin valaliiton välisellä kansainvälisellä sopimuksella pyritään parantamaan ja yksinkertaistamaan automatisoitua tietojen ja tiedustelutietojen vaihtoa jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden lainvalvontaviranomaisten välillä kansainvälisen poliisiyhteistyön edistämiseksi. Kaikkien jäsenvaltioiden mahdollisuus päästä Sveitsin valaliiton kansallisiin tietokantoihin DNA-, sormenjälki- ja ajoneuvorekisteritietojen hakemiseksi ja päinvastoin on eittämättä keskeisen tärkeää, jotta voidaan edistää ja tukea rajatylittävää poliisiyhteistyötä. Jäsenvaltiot eivät voi yksinään riittävällä tavalla parantaa lainvalvontatietojen vaihtoa turvallisuuden säilyttämiseksi Euroopan unionissa, koska rikollisuus on luonteeltaan kansainvälistä eikä rajoitu EU:n rajojen sisäpuolelle.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojen ja tiedustelutietojen vaihdon yksinkertaistamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä neuvoston puitepäätöksellä 2006/690/YOS
                  4
               , jäljempänä ’Ruotsin aloite’, kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
                  5
               .

               Ruotsin aloite liittyy jossain määrin Prüm-päätökseen, koska siinä vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden lainvalvontaviranomaiset voivat vaihtaa tehokkaasti tietoja ja tiedustelutietoja rikostutkinnan tai rikostiedusteluoperaatioiden toteuttamiseksi. Ruotsin aloitteen 5 artiklan 1 kohdan mukaan tietoja ja tiedustelutietoja voidaan pyytää rikoksen paljastamista, ehkäisemistä tai tutkimista varten, jos tosiasioiden perusteella on syytä uskoa, että jossain toisessa jäsenvaltiossa on saatavilla asian kannalta merkityksellistä tietoa ja tiedustelutietoa. Prüm-päätökseen perustuva automatisoitu tietojenvaihto soveltuu tällaisten tosiseikkojen vahvistamiseen.

               Asetuksen (EU) N:o 603/2013
                  6
                20 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennen kuin jäsenvaltiot pyytävät pääsyä Eurodaciin lainvalvontatarkoituksessa, niiden on tarkistettava kansallisen lainsäädännön nojalla saatavilla olevat sormenjälkitietokannat ja verrattava sormenjälkitietuetta muiden jäsenvaltioiden automatisoituihin sormenjälkitietokantoihin Prüm-päätöksen mukaisesti. Jos jäsenvaltiot eivät täytä Prüm-tarkistusta koskevaa pakollista edellytystä, ne eivät voi pyytää pääsyä Eurodaciin lainvalvontatarkoituksessa.

               Neuvosto antoi 14. joulukuuta 2015 komissiolle luvan aloittaa neuvottelut unionin sekä Tanskan, Islannin, Norjan, Sveitsin ja Liechtensteinin välisistä sopimuksista, jotka koskevat järjestelyjä näiden valtioiden osallistumisesta menettelyyn lainvalvontatarkoituksessa tapahtuvaa vertailua ja tiedonsiirtoa varten asetuksen (EU) N:o 603/2013 VI luvun mukaisesti.

               Unionin sekä Islannin ja Norjan välinen kansainvälinen sopimus rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS sekä rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS tiettyjen säännösten soveltamisesta tehtiin 26. heinäkuuta 2010.

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21
                  7
                olevan 3 artiklan mukaisesti näiden jäsenvaltioiden on ilmoitettava haluavansa osallistua tämän neuvoston päätöstä koskevan ehdotuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen kolmen kuukauden kuluessa siitä kun komissio on hyväksynyt ehdotuksen.

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22
                  8
                olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 82 artiklan 1 kohdan d alakohtaan ja 87 artiklan 2 kohdan a alakohtaan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa.

               Tämän sopimuksen tekeminen edellyttää SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan nojalla Euroopan parlamentin hyväksyntää.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tämän sopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Kansainvälisen yhteistyön edistämiseksi tällä alalla on keskeisen tärkeää, että kaikki osanottajat, jotka vaihtavat tietoja Prüm-puitteiden mukaisesti, noudattavat samoja teknisiä, menettelyllisiä ja tietosuojaan liittyviä vaatimuksia, jotta tietoja voidaan vaihtaa nopeasti, tehokkaasti ja tarkasti. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksen tavoitteena on Sveitsin valaliiton tosiasiallinen osallistuminen Prüm-päätöksiin ja rikostekniseen päätökseen.

               •Toimintatavan valinta

                  Tässä ehdotuksessa noudatetaan SEUT-sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohtaa, jossa määrätään, että neuvosto tekee päätökset kansainvälisistä sopimuksista Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Neuvostolle on tiedotettu ja sitä on kuultu asianomaisessa neuvoston työryhmässä (tietojenvaihto- ja tietosuojatyöryhmä). Myös Euroopan parlamentille (Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta) on tiedotettu asiasta.

               •Perusoikeudet

                  Sopimus on täysin perusoikeuksien ja Prüm-päätöksessä (6 luku) vahvistettujen tietosuojaperiaatteiden mukainen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Sopimuksen johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, että Sveitsin valaliiton olisi vastattava kustannuksista, joita sen omille viranomaisille aiheutuu sopimuksen soveltamisesta. Sopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa luetellaan Prüm-päätöksen sovellettavat artiklat, mukaan lukien 34 artikla, jonka mukaan kukin jäsenvaltio vastaa toimintamenoista, joita sen viranomaisille aiheutuu Prüm-päätöksen soveltamisesta. Sopimuksen 1 artiklan 4 kohdassa asetetaan jäsenvaltioille vastaava velvollisuus, joka koskee rikosteknistä päätöstä. Ehdotuksella ei näin ollen ole vaikutuksia unionin talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Toteuttamista, neuvoston ja jäsenvaltioiden suorittama ennakkoarviointi mukaan lukien, ja ilmoituksia kuvataan sopimuksen 8 artiklassa.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

               Sopimuksessa luetellaan ne Prüm-päätöksen, Prüm-täytäntöönpanopäätöksen ja rikosteknisen päätöksen säännökset, joita sovelletaan Sveitsin valaliittoon sopimuksen voimaantulon jälkeen.

               Lisäksi sopimuksessa määrätään yhdenmukaisesta soveltamisesta (3 artikla), riitojen ratkaisemisesta (4 artikla), muutoksista (5 artikla) ja ilmoituksista (8 artikla). Sopimuspuolet sopivat, että sopimusta tarkastellaan yhdessä uudelleen viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta (6 artikla). Sopimus on voimassa toistaiseksi, mutta kumpi tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen milloin tahansa (10 artikla).

               2019/0013 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen sekä laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/905/YOS tiettyjen säännösten soveltamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)[XXX] annetun neuvoston päätöksen [XXX]
                  9
                mukaisesti rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS
                  10
               , rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS
                  11
                ja sen liitteen sekä laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/905/YOS
                  12
                tiettyjen säännösten soveltamisesta tehty Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin [XXX] sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen.

               (2)Jäsenvaltiot eivät voi yksinään riittävällä tavalla parantaa lainvalvontatietojen vaihtoa turvallisuuden säilyttämiseksi unionissa, koska rikollisuus on luonteeltaan kansainvälistä eikä rajoitu unionin rajojen sisäpuolelle. Kaikkien jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton mahdollisuus päästä vastavuoroisesti kansallisiin DNA-analyysitietokantoihin, sormenjälkien tunnistamisjärjestelmiin ja ajoneuvorekisteritietoihin on keskeisen tärkeää, jotta voidaan edistää rajatylittävää lainvalvontayhteistyötä.

               (3)Sopimuksen 8 artiklan mukaisesti joitakin sen määräyksiä sovelletaan väliaikaisesti allekirjoituspäivästä alkaen.

               (4)Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta.

               (5)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.]

               (6)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen sekä laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/905/YOS tiettyjen säännösten soveltamisesta tehty Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välinen sopimus, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet antaa Euroopan unionin puolesta sopimuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus, jolla Euroopan unioni ilmaisee sitoutuvansa noudattamaan sopimusta.
                  13

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

                     (2)

                        EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12.

                     (3)

                        EUVL L 322, 9.12.2009, s. 14.

                     (4)

                        EUVL L 386, 29.12.2006, s. 89.

                     (5)

                        EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta (uudelleenlaadittu) (EUVL L 180, 29.6.2013, s. 1).

                     (7)

                        EUVL C 202, 7.6.2016, s. 295.

                     (8)

                        EUVL C 326, 26.10.2012, s. 299.

                     (9)

                        Neuvoston päätös [XXX], annettu [XXX], rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 2008/616/YOS ja sen liitteen sekä laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2009/905/YOS tiettyjen säännösten soveltamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L […], […], s. […]).

                     (10)

                        Neuvoston päätös 2008/615/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1).

                     (11)

                        Neuvoston päätös 2008/616/YOS, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2008, rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi tehdyn päätöksen 2008/615/YOS täytäntöönpanosta (EUVL L 210, 6.8.2008, s. 12).

                     (12)

                        Neuvoston puitepäätös 2009/905/YOS, tehty 30 päivänä marraskuuta 2009, laboratoriotoimintaa harjoittavien rikosteknisten palvelujen tarjoajien akkreditoinnista (EUVL L 322, 9.12.2009, s. 14).

                     (13)

                        Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.2.2019
            COM(2019) 52 final
            2019/0025(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen osapuolten konferenssin yhdeksännessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yleissopimuksen liitteisiin A ja B tehtäviä muutoksia koskeviin ehdotuksiin

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssissa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta päätökseen, joka koskee liitteiden A ja B muuttamista siten, että liitteisiin lisätään kemikaaleja ja liitteiden olemassa olevia kohtia muutetaan.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Tukholman yleissopimus

               Pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä pysyviltä orgaanisilta yhdisteiltä. Yleissopimuksella luodaan sopimuspuolille oikeudellisesti sitovia velvoitteita, joiden mukaan niiden on lopetettava pysyvien orgaanisten yhdisteiden tuotanto, käyttö, tuonti ja vienti tai rajoitettava sitä. Sopimuspuolten on myös toteutettava toimenpiteitä pysyvien orgaanisten yhdisteiden tahattomasta tuotannosta aiheutuvien päästöjen sekä varastoista ja jätteistä peräisin olevien päästöjen vähentämiseksi tai poistamiseksi.

               Sopimus tuli voimaan 24. helmikuuta 2004.

               Euroopan unioni ja sen 27 jäsenvaltiota ovat yleissopimuksen sopimuspuolia
                  1
               .

               2.2.Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi

               Sopimuspuolten konferenssi on perustettu yleissopimuksen 19 artiklan nojalla, ja se on Tukholman yleissopimuksen hallintoelin. Se kokoontuu yleensä kahden vuoden välein ja valvoo yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Se myös arvioi kemikaaleja, joita POP-yhdisteiden arviointikomitea tuo sen käsiteltäväksi.

               Yleissopimuksen 23 artiklan mukaisesti kullakin sopimuspuolella on yksi ääni. Alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt, kuten Euroopan unioni, käyttävät äänioikeuttaan kuitenkin siten, että niillä on yhtä monta ääntä kuin niillä on jäsenvaltioita, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolia.

               2.3.Sopimuspuolten konferenssin suunniteltu säädös

               Sopimuspuolten konferenssin yhdeksäs kokous pidetään 29. huhtikuuta – 10. toukokuuta 2019, ja sopimuspuolten konferenssi tarkastelee siellä päätöksiä, joilla lisättäisiin kemikaaleja yleissopimuksen liitteeseen A, B ja/tai C tai muutettaisiin liitteiden nykyisiä kohtia.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on lisätä kemikaaleja yleissopimuksen liitteeseen A, B ja/tai C tai muuttaa niiden olemassa olevia kohtia. Kemikaalien mainitseminen liitteessä A, B ja/tai C tarkoittaa, että kemikaaleihin sovelletaan toimenpiteitä, joilla pyritään lopettamaan niiden tuotanto ja käyttö tai vähentämään sitä, mukaan lukien tahattomien päästöjen vähentäminen tai lopettaminen. Nykyisten kohtien muuttamisella pyritään vähentämään valvontatoimenpiteisiin liittyvien vapautusten määrää.

               Kyseisestä päätöksestä tulee sopimuspuolia sitova yleissopimuksen 22 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”A, B tai C liitteen muuttamista koskeviin ehdotuksiin sekä niiden hyväksymiseen ja voimaantuloon sovelletaan samoja menettelytapoja kuin tämän yleissopimuksen uusia liitteitä koskeviin ehdotuksiin sekä niiden hyväksymiseen ja voimaantuloon, kuitenkin siten, että A, B tai C liitteen muutos ei tule voimaan sellaisen osapuolen osalta, joka on antanut liitteiden muuttamista koskevan selityksen 25 artiklan 4 kappaleen mukaisesti, jolloin muutos tulee tällaisen osapuolen osalta voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona se on tallettanut muutosta koskevan ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjan tallettajan huostaan.”

               3.Unionin puolesta esitettävä kanta

               Komissio ehdottaa neuvostolle päätöstä, jonka mukaan kannatetaan unionin puolesta päätöksiä yleissopimuksen liitteen A ja B muuttamisesta sopimuspuolten konferenssin yhdeksännessä kokouksessa. Kyseisillä päätöksillä lisätään kemikaaleja liitteeseen A, jolloin niihin sovelletaan yleissopimuksessa määrättyjä velvoitteita, erityisesti tarkoituksellisesta tuotannosta ja käytöstä aiheutuvien päästöjen poistamisen tai vähentämisen velvoitetta. Lisäksi sopimuspuolten konferenssin odotetaan hyväksyvän päätöksen tiettyjen vapautusten poistamisesta tai muuttamisesta. Nämä vapautukset koskevat yleissopimuksen liitteessä B jo mainitun kemikaalin käyttöä.

               Päätökset, joita esitetään sopimuspuolten hyväksyttäväksi, perustuvat POP-yhdisteiden arviointikomitean suosituksiin. Kyseessä on sopimuspuolten konferenssin alaisuudessa toimiva avustava elin. Kemikaalien, joita arviointikomitea suosittelee lisättäväksi liitteeseen A, todettiin täyttävän yleissopimuksen liitteen D vaatimukset. Arviointikomitean suositukset siitä, että yleissopimuksessa lueteltujen kemikaalien käytölle myönnetyt vapautukset poistetaan tai niitä muutetaan, perustuvat käytettävissä olevien vaihtoehtojen arviointiin.

               Ympäristöpoliittisena johtajana EU:lle on ehdottoman tärkeää vahvistaa maailmanlaajuinen sitoumuksensa edistää monenvälisten ympäristösopimusten ja -standardien täytäntöönpanoa. Tämän mukaisesti tuetaan ja pannaan täytäntöön kyseisten sopimusten tieteellisten avustavien elinten hyväksymät suositukset sekä noudatetaan sopimuksissa esitettyjä perusteita, joihin tällaiset suositukset perustuvat.

               Lisäksi tällä aloitteella edistetään Junckerin tavoitetta, jonka mukaan unionista pitäisi tehdä vahvempi maailmanlaajuinen toimija, kestävän kehityksen tavoitteita, erityisesti hyvän terveyden (3) ja vastuullisen kuluttamisen ja tuotannon (12) tavoitteita, sekä seitsemättä ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa.

               Unionin olisi sen vuoksi tuettava ehdotettuja päätöksiä, joiden mukaan dikofoli ja perfluorioktaanihappo, sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet lisätään liitteeseen A. Näihin kemikaaleihin sovelletaan jo nyt unionin lainsäädäntöön perustuvia rajoituksia, jotka ovat samanlaisia kuin yleissopimuksessa määrätyt rajoitukset. Unioni on rajoittanut dikofolin käyttöä komission asetuksella (EY) N:o 2032/2003
                  2
                ja komission päätöksellä 2008/764/EY
                  3
               . Perfluorioktaanihapon (PFOA), sen suolojen ja PFOA:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden käyttöä on rajoitettu komission asetuksella (EU) 2017/1000
                  4
               .

               Pysyvien orgaanisten yhdisteiden arviointikomitean päätöksessä POPRC-14/2 suositellaan perfluorioktaanihapon (PFOA), sen suolojen ja PFOA:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden sisällyttämistä tietyin poikkeuksin. Suositus perustuu sopimuspuolten ja sidosryhmien toimittamien tietojen arviointiin, mukaan lukien unionista peräisin olevat tiedot, ja siinä otetaan huomioon tarve jatkaa PFOA:n käyttöä tiettyjä käyttötarkoituksia varten. Unioni tarvitsisi joitakin erityisiä poikkeuksia, kuten komission asetuksen (EU) 2017/1000 perusteella on käynyt ilmi. Kyseinen asetus sisältää säännöksiä, joilla sallitaan PFOA:n jatkuva käyttö tiettyjä käyttötarkoituksia varten unionissa.

               Unionin olisi myös tuettava perfluorioktaanisulfonihapon (PFOS), sen suolojen ja perfluorioktaanisulfonyylifluoridin (PFOSF) sallittujen käyttötarkoitusten ja käyttöä koskevien yksittäisten vapautusten poistamista tai muuttamista liitteessä B. Sallitut käyttötarkoitukset ja erityiset poikkeukset, joiden poistamista suositellaan, eivät enää ole käytössä unionissa.

               On aiheellista määrittää sopimuspuolten konferenssissa unionin puolesta otettava kanta, koska liitteeseen A ja B tehtävät muutokset ovat unionia sitovia ja ne on otettava huomioon asetuksessa (EY) N:o 850/2004, jolla pannaan täytäntöön Tukholman yleissopimus unionissa.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  5
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Sopimuspuolten konferenssi on elin, joka on perustettu sopimuksella eli pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevalla Tukholman yleissopimuksella.

               Säädös, joka sopimuspuolten kokouksen olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Tukholman yleissopimuksen 22 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja se on otettava huomioon pysyvistä orgaanisista yhdisteistä ja direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 850/2004
                  6
               . Kyseisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että sen liitettä I, II ja III muutetaan aina, kun jokin aine luetellaan yleissopimuksessa.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät ympäristöön.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0025 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen osapuolten konferenssin yhdeksännessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yleissopimuksen liitteisiin A ja B tehtäviä muutoksia koskeviin ehdotuksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskeva Tukholman yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 17 päivänä toukokuuta 2004 ja se tehtiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2006/507/EY
                  7
               .

               (2)Tukholman yleissopimus pannaan täytäntöön unionissa 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 850/2004
                  8
               .

               (3)Yleissopimuksen 8 artiklan mukaan sopimuspuolten konferenssi päättää, mainitaanko jokin kemikaali ja siihen liittyvät valvontatoimenpiteet liitteessä A, B ja/tai C.

               (4)Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin yhdeksännen kokouksen odotetaan tekevän päätöksiä, joilla lisätään kemikaaleja liitteeseen A ja muutetaan olemassa olevaa kohtaa liitteessä B.

               (5)On aiheellista vahvistaa mainitussa sopimuspuolten konferenssissa unionin puolesta otettava kanta, koska päätökset ovat unionia sitovia.

               (6)Jotta ihmisten terveyttä ja ympäristöä voidaan suojella dikofolin, perfluorioktaanihapon (PFOA), sen suolojen ja PFOA:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden uusilta päästöiltä, on tarpeen vähentää kyseisten kemikaalien tuotantoa ja käyttöä tai lopettaa se maailmanlaajuisesti ja tukea niiden sisällyttämistä yleissopimukseen. Lisäksi on tarpeen vähentää entisestään perfluorioktaanisulfonihapon (PFOS), sen suolojen ja perfluorioktaanisulfonyylifluoridin (PFOSF) käyttöä tai lopettaa se poistamalla tai muuttamalla sallittuja käyttötarkoituksia ja yksittäisiä vapautuksia liitteessä B,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin, jäljempänä ’sopimuspuolten konferenssi’, yhdeksännessä kokouksessa unionin puolesta esitetään pysyvien orgaanisten yhdisteiden arviointikomitean asiaan liittyvien suositusten mukaisesti kanta, jonka mukaan

               –sisällytetään dikofoli yleissopimuksen liitteeseen A ilman yksittäisiä vapautuksia;

               –luetellaan perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kaltaiset yhdisteet liitteessä A siten, että niitä koskevissa kohdissa ilmoitetaan vapautukset, jotka koskevat puolijohteiden tai niihin liittyvien sähkölaitteiden valmistamista, filmien valokuvapinnoitteita, öljyä ja vettä hylkiviä tekstiilejä, joilla suojellaan työntekijöitä heidän terveydellensä ja turvallisuudellensa riskejä aiheuttavilta vaarallisilta nesteiltä, invasiivisia ja implantoitavia lääkinnällisiä laitteita sekä sammutusvaahtoa polttoainehöyryjen tukahduttamista ja nestemäisen polttoaineen palamista varten;

               –poistetaan perfluorioktaanisulfonihappoa (PFOS) ja sen johdannaisia koskevasta merkinnästä yleissopimuksen liitteessä B seuraavat sallitut käyttötarkoitukset: valokuvien valmistus, ilmailualan hydraulinesteet, tietyt lääkinnälliset laitteet (kuten ETFE-kerrokset (etyleenitetrafluorietyleenikopolymeeri) ja säteilyä läpäisemättömän ETFE:n valmistus, in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetut lääkinnälliset laitteet sekä CCD-värisuodattimet), puolijohteissa käytettävät valonkestävät ja heijastuksen estoon käytettävät pinnoitteet sekä yhdistelmäpuolijohteissa ja keraamisissa suodattimissa käytettävät syövytteet;

               –poistetaan perfluorioktaanisulfonihappoa (PFOS) ja sen johdannaisia koskevasta merkinnästä yleissopimuksen liitteessä B seuraavat yksittäiset vapautukset: puolijohde- ja nestekidenäyttöaloilla käytettävät fotomaskit, metallipäällystys (kovametallipäällystys) ja metallipäällystys (koristemetallipäällystys), sähkö- ja elektroniikkaosat joitakin väritulostimia ja värikopiokoneita varten, punaisten tulimuurahaisten ja termiittien torjunnassa käytettävät hyönteisten torjunta-aineet, kemiallisesti avustettu öljyntuotanto;

               –muutetaan perfluorioktaanisulfonihapon (PFOS) ja sen johdannaisten osalta sammutusvaahdon tuotantoa ja käyttöä koskeva ”sallittu käyttötarkoitus” sammutusvaahdon käyttöä koskevaksi ”yksittäiseksi vapautukseksi”, joka koskee sammutusvaahtoa polttoainehöyryjen tukahduttamista ja nestemäisen polttoaineen paloja varten;

               –muutetaan perfluorioktaanisulfonihapon (PFOS) ja sen johdannaisten osalta ”sallittu käyttötarkoitus”, joka koskee Atta- ja Acromyrmex-lajeihin kuuluvien lehdenleikkaajamuurahaisten torjunnassa käytettäviä hyönteissyöttejä, siten, että lisätään sulfluramidi ja täsmennetään, että ”sallittu käyttötarkoitus” koskee ainoastaan maatalouskäyttöä.

               2.Unionin edustajat voivat sopia tämän kannan tarkentamisesta Tukholman yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin yhdeksännessä kokouksessa tapahtuvan kehityksen valossa paikalla tapahtuvan yhteensovittamisen mukaisesti ilman, että siitä tehdään uusi neuvoston päätös.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 209, 31.7.2006, s. 1.

                     (2)

                        Komission asetus (EY) N:o 2032/2003, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta ja asetuksen (EY) N:o 1896/2000 muuttamisesta (EUVL L 307, 24.11.2003, s. 1).

                     (3)

                        Komission päätös 2008/764/EY, tehty 30 päivänä syyskuuta 2008, dikofolin jättämisestä sisällyttämättä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja kyseistä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta (EUVL L 262, 1.10.2008, s. 40).

                     (4)

                        Komission asetus (EU) 2017/1000, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2017, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteen XVII muuttamisesta perfluorioktaanihapon (PFOA), sen suolojen ja sen kanssa samankaltaisten aineiden osalta (EYVL L 150, 14.6.2017, s. 14).

                     (5)

                        Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (6)

                        EUVL L 158, 31.7.2006, s. 7.

                     (7)

                        Neuvoston päätös 2006/507/EY, tehty 14 päivänä lokakuuta 2004, pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 209, 31.7.2006, s. 1).

                     (8)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 850/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, pysyvistä orgaanisista yhdisteistä ja direktiivin 79/117/ETY muuttamisesta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 7).