|

52011PC0267

NEUVOSTON PÄÄTÖS kansainvälisen kumintutkimusryhmän muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen hyväksymisestä Euroopan unionin osalta Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS kansainvälisen kumintutkimusryhmän muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen hyväksymisestä Euroopan unionin osalta  /* KOM/2011/0267 lopull. - NLE 2011/0116 */

	PERUSTELUTEuroopan unionista tuli kansainvälisen kumintutkimusryhmän (IRSG) jäsen yhteisön osallistumisesta kansainväliseen kumintutkimusryhmään 22. heinäkuuta 2002 tehdyn päätöksen 2002/651/EY perusteella.IRSG:n valtuuskuntien johtajat hyväksyivät päätöksen ryhmän päätoimipaikan siirtämisestä Singaporeen 1. heinäkuuta 2008 sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta oli eronnut IRSG:stä. Päätös edellytti IRSG:n peruskirjan asiaa koskevien kohtien mukauttamista vastaavasti.Toimeenpanevan komitean kokouksessa 12.–13. helmikuuta 2008 sekä IRSG:n valtuuskuntien johtajien kokouksessa 5.–6. maaliskuuta 2008 päätettiin tarkistaa peruskirja ja työjärjestys perusteellisemmin ja muun muassa ottaa käyttöön ”jäsenten” tai ”maiden” selkeä määritelmä, jolla otetaan huomioon Euroopan unionin erityinen oikeudellinen asema.Neuvosto on valtuuttanut komission käynnistämään kansainvälisen kumintutkimusryhmän peruskirjan tarkistamista koskevat neuvottelut.[1]Valtuutuksessa vahvistetaan myös neuvotteluohjeet. Komissio on peruskirjan ja työjärjestyksen muuttamista koskevia neuvotteluja käydessään noudattanut tarkasti näitä ohjeita ja neuvottelujen tulokset ovat komissiolle annettujen valtuutusten mukaisia.IRSG:n kokoonpano on muuttunut useita kertoja nykyisten jäsenten eroamisista tai eroaikomuksista johtuen, mikä on nostanut jäljelle jäävien jäsenten talousarvion rahoitusosuuksia. Neuvotteluissa komissio on valtuutuksensa mukaisesti pyrkinyt perus- ja muuttuvien maksujen tasapainottamiseen jälkimmäisen vaihtoehdon hyväksi, jotta taloudellinen rasitus olisi mahdollisimman vähäinen niille jäsenille, jotka ovat pieniä tuotantoa harjoittavia kehitysmaita. Neuvottelujen lopuksi muut IRSG:n jäsenet hyväksyivät kuitenkin vain vähän muutoksia.Ylimääräisessä valtuuskuntien johtajien kokouksessa 18.–19. marraskuuta 2010 päästiin sopimukseen IRSG:n peruskirjan ja työjärjestyksen tarkistuksen lopullisesta muutosluonnoksesta, joka on tarkoitus hyväksyä virallisesti valtuuskuntien johtajien kokouksessa DD MMMM 2011[2]. Neuvosto päätti päätöksellä 2011/XXX[3], että EU allekirjoittaa IRSG:n muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen.Sen vuoksi neuvoston on annettava 218 artiklan 6 kohdan mukainen päätös sopimuksen tekemisestä.2011/0116 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSkansainvälisen kumintutkimusryhmän muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen hyväksymisestä Euroopan unionin osaltaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 ja 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan v alakohdan kanssa,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,on saanut Euroopan parlamentin hyväksynnänsekä katsoo seuraavaa:1.  Useiden neuvottelukierrosten jälkeen kansainvälisen kumintutkimusryhmän valtuuskuntien johtajat hyväksyivät 18.–19. marraskuuta 2010 ryhmän peruskirjan ja työjärjestyksen muutoksia koskevan tekstin.2.  Euroopan unioni on kansainvälisen kumintutkimusryhmän osapuoli.3.  Kansainvälisen kumintutkimusryhmän jäseninä nykyisin olevat EU:n jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet virallisesti eroamisestaan ja eroavat ryhmästä 1 päivänä heinäkuuta 2011.4.  Muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen hyväksyminen on välttämätöntä, jotta voidaan vahvistaa ryhmän päätoimipaikan uusi sijainti ja antaa tarkat määräykset EU:n asemasta ryhmässä sekä mukauttaa organisaatiorakenne, talousarvion rahoitusosuudet ja päätöksentekomenettelyt.5.  Neuvosto päätti päätöksellä 2011/XXX, että Euroopan unioni allekirjoittaa IRSG:n muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen valtuuskuntien johtajien kokouksessa ja äänestää kyseisten kahden tekstin puolesta edellyttäen, että hyväksyntä vahvistetaan myöhemmin kirjallisesti.6.  On aiheellista hyväksyä muutettu peruskirja ja muutettu työjärjestys,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään Euroopan unionin puolesta kansainvälisen kumintutkimusryhmän muutettu peruskirja ja muutettu työjärjestys.Muutettu peruskirja ja muutettu työjärjestys ovat tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaValtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet vahvistaa kirjallisesti kansainvälisen kumintutkimusryhmän pääsihteerille unionin sitoutuminen noudattamaan muutettua peruskirjaa ja muutettua työjärjestystä ja tallettaa tämän päätöksen liitteenä oleva toimivaltaa koskeva julistus muutetun peruskirjan XVI artiklan 2 kohdan mukaisesti.3 artiklaMuutetun peruskirjan IX artiklan mukaisesti kansainvälisen kumintutkimusryhmän valtuuskuntien johtajien kokouksissa unionia edustavat komission edustajat.Jäsenvaltiot voivat osallistua valtuuskuntien johtajien kokouksiin osana Euroopan unionin valtuuskuntaa.4 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tehty Brysselissä.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEKansainvälisen kumintutkimusryhmän peruskirjaEsipuheKansainvälisen kumintutkimusryhmä, jäljempänä ’ryhmä’, perustettiin vuonna 1944 Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sillä oli tunnustetun kansainvälisen järjestön asema. Ryhmän päätoimipaikka on sijainnut 1. heinäkuuta 2008 lähtien Singaporessa, jossa sillä on tunnustetun kansainvälisen järjestön asema.I Tavoitteet1. Ryhmä tarjoaa foorumin, jolla voidaan keskustella luonnonkumin ja synteettisen kumin tuotantoon, kulutukseen ja kauppaan vaikuttavista kysymyksistä. Ryhmän tavoitteena on kerätä ja levittää maailman kumiteollisuutta koskevaa laaja-alaista tilastotietoa ja samalla lisätä kumimarkkinoiden ja alan kehityssuuntausten avoimuutta.2. Ryhmä voi tehdä yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, joilla on merkitystä sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.II Toiminta1. Ryhmä tapaa säännönmukaisesti jäsenille sopivaan aikaan ja sopivassa paikassa tarkastellakseen tilastojen osoittamaa tilannetta ja keskustellakseen kumiteollisuuden yhteisistä kysymyksistä.2. Ryhmä tekee tai tilaa maailman kumitilanteeseen liittyviä sopivaksi katsomiaan katsauksia ja tutkimuksia kiinnittäen erityistä huomiota kysyntä- ja tarjontatilannetta ja sen kehittymistä koskevan kattavan tiedon saantiin.III Määritelmät1. ” Ryhmällä ” tarkoitetaan kansainvälistä kumintutkimusryhmää (IRSG).2. ” Valtuuskuntien johtajilla ” tarkoitetaan ryhmän korkeinta elintä, joka koostuu jäsenten edustajista.3. ” Isäntämaalla ” tarkoitetaan sitä jäsentä, jonka kanssa ryhmä on tehnyt sopimuksen päätoimipaikasta.4. Tässä peruskirjassa olevat viittaukset ” jäseneen ” tai ” maahan ” on tulkittava käsittävän myös Euroopan unionin ja kaikki hallitustenväliset järjestöt, joilla on yksinomainen toimivalta tämän peruskirjan kattamilla aloilla ja joille kuuluu kansainvälisten sopimusten, erityisesti perushyödykesopimusten neuvottelemiseen, tekemiseen ja soveltamiseen liittyviä velvoitteita.5. World Rubber Summit (maailman kumikonferenssi) on IRSG:n teollisuudelle ja hallituksille järjestämä julkinen konferenssi.6. Luonnonkumin tuottaja on kuka tahansa jäsen, jonka luonnonkumin tuotanto ylittää sen luonnonkumin kulutuksen.7. Kumin kuluttaja on muu jäsen kuin luonnonkumin tuottaja.8. Luonnonkumi on Hevea brasiliensis -puun lateksista saatava tuote.9. Synteettiset kumit ovat termoplastisia elastomeereja, jotka syntyvät monomeerien polymeroituessa kemiallisessa prosessissa.10. Kumi on luonnonkumi tai synteettinen kumi, regeneroituja kumeja lukuun ottamatta.11. ” Yksinkertaisella enemmistöllä ” tarkoitetaan äänten enemmistöä.IV PäätoimipaikkaRyhmän päätoimipaikka sijaitsee jonkin jäsenen alueella. Päätoimipaikassa toimii ryhmän työtä johtava sihteeristö.V Jäsenyys1. Ryhmän jäsenyys on avoin kaikille luonnonkumin ja synteettisen kumin tuotannosta, kulutuksesta tai kaupasta kiinnostuneille maille.2. Ryhmässä on kaksi jäsenluokkaa, luonnonkumin tuottajat ja kumin kuluttajat.VI Jäsenten velvoitteet1. Jäsenet tekevät parhaansa toimittaakseen sihteeristölle kumin valmistusta, kulutusta ja kauppaa omalla alueellaan koskevia tarkkoja tilastotietoja sekä muita nykytilannetta ja tulevaisuutta kartoittavia olennaisia tietoja.2. Jos jäsen on kahden peräkkäisen vuoden ajan jättänyt toimittamatta tarkat tilastot ja vaaditut tiedot ilman pätevää syytä, valtuuskuntien johtajat ryhtyvät asianmukaisiksi katsomiinsa toimenpiteisiin.VII Äänioikeus ja menettelyt1. Jäsenillä on yhteensä 100 ääntä.2. Äänet jaetaan jäsenten kesken heidän vuotuisen rahoitusosuutensa mukaan.3. Kun jäsenyys muuttuu tai jäsenen äänioikeus pidätetään tai annetaan takaisin minkä tahansa määräyksen perusteella, äänet lasketaan uudelleen ja jaetaan jäsenten kesken ennen seuraavaa äänestystä.4. Jokainen jäsen on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä jäsen saa jakaa ääniään.5. Kirjallisella ilmoituksella valtuuskuntien johtajien, tilasto- ja talouskomitean tai muiden komiteoiden puheenjohtajalle kuka tahansa luonnonkumin tuottaja voi valtuuttaa kenet tahansa toisen luonnonkumin tuottajan ja kuka tahansa kumin kuluttaja voi valtuuttaa kenet tahansa kumin kuluttajan edustamaan etujaan ja käyttämään äänioikeutensa missä tahansa kokouksessa.6. Ryhmän kokous on päätösvaltainen, kun siihen osallistuu jäsenten yksinkertainen enemmistö, johon kuuluu vähintään kaksi luonnonkumin tuottajaa ja kaksi kumin kuluttajaa.7. Äänestysmenettelyt7.1. Päätökset kaikissa kokouksissa tehdään aina kun mahdollista yhteisymmärryksessä ilman eriäviä ääniä, muodollisia vastalauseita tai pidättäytymisiä kannasta. Kokousten puheenjohtajan tehtävänä on pyrkiä kaikkina aikoina saamaan kaikista kysymyksistä aikaan yksimielinen päätös. Pidättäydyttäessä kannasta olisi annettava riittävästi aikaa kompromissin ja yksimielisyyden aikaansaamiseen, jos mahdollista.7.2. Jos puheenjohtajan mielestä kokouksessa ei ole mahdollista päästä jostain kysymyksestä yhteisymmärrykseen, asiasta on äänestettävä.7.3. Äänestys järjestetään yleensä niin, että päätöksenteko on mahdollisimman avointa. Äänestys tapahtuu kokouksen puheenjohtajan harkinnan mukaan joko kättä nostamalla tai nimenhuutona. Poikkeustapauksissa puheenjohtaja voi päättää, että jäsenet äänestävät suljetulla äänestyksellä tai postiäänestyksellä kuitenkin niin, että päätösvaltaisuus toteutuu. Yhden tai useamman jäsenen pyynnöstä puheenjohtaja päättää suljetusta äänestyksestä.7.4. Äänestettävät päätökset tehdään yleensä, jollei jäljempänä olevista 7.5 ja 7.6 kohdasta muuta johdu, läsnä olevien ja äänestävien yksinkertaisella enemmistöllä edellyttäen, että vähintään kaksi luonnonkumin tuottajaa ja kaksi kumin kuluttajaa äänestävät puolesta. Jäsenen, joka pidättyy äänestämästä, ei katsota käyttäneen äänioikeuttaan.Kun jäsen soveltaa tämän artiklan 5 kohdan määräyksiä ja sen äänet käytetään kokouksessa, katsotaan jäsenen olevan läsnä ja äänestävän tämän artiklan 7.4, 7.5 ja 7.6 kohdan tarkoituksessa.7.5. Äänestettävät päätökset, jotka koskevata. pääsihteerin valintaa,b. talousarvion hyväksymistä jac. XIV artiklan 4 kohdassa tarkoitettua jäsenen äänioikeuden pidättämistä,tehdään sekä läsnä olevien ja äänestävien luonnonkumien tuottajien että läsnä olevien ja äänestävien kumin kuluttajien ryhmässä yksinkertaisella enemmistöllä; lisäksi kyseisten äänten on yhteenlaskettuna muodostettava vähintään kahden kolmasosan enemmistö läsnä olevista ja äänestävistä.7.6. Päätökset, jotka koskevata. päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen tarkistamista tai voimassaolon päättymistä,b. peruskirjan muuttamista tai voimassaolon päättymistä,c. päätoimipaikan sijaintia jad. kirjanpidon tarkistusluonnoksen hyväksymistä,tehdään aina yhteisymmärryksessä.VIII World Rubber Summit (Maailman kumikonferenssi)Ryhmä kokoontuu kerran vuodessa jonkin jäsenen alueella. Jos Maailman kumikonferenssi järjestetään kuitenkin ei-jäsenen alueella, ryhmä voi tällöin kokoontua kyseisessä paikassa. Jos erillistä kutsua ei saada ja hyväksytä, konferenssi järjestetään isäntämaassa. Konferenssiin voidaan kutsua ei-jäseniä, teollisuuden neuvonantajia ja muita asiantuntijoita sekä tarkkailijoita.IX Valtuuskuntien johtajat1. Ryhmän jäsenet nimeävät kukin yhden edustajan, joka voi ottaa neuvonantajia mukaan kaikkiin valtuuskunnan johtajien kokouksiin.2. Valtuuskuntien johtajat valitsevat puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan ryhmän kahden varainhoitovuoden pituiseksi toimikaudeksi. Heidät voidaan valita uudelleen yhden kerran.3. Valtuuskuntien johtajat kokoontuvat päätoimipaikassa tai muussa valitsemassaan paikassa.4. Valtuuskuntien johtajat kokoontuvat vähintään kerran kunkin kalenterivuoden ensimmäisen vuosipuoliskon aikana ja muina mahdollisesti määrääminään aikoina.5. Jos jäsenen edustaja on estynyt osallistumasta ryhmän kokoukseen, hänen tilalleen voidaan lähettää varamies. Varamiehelle annetaan kaikki edustajan valtuudet, myös äänioikeus.6. Valtuuskuntien johtajat voivat nimetä kunakin ajankohtana tarvittaviksi katsomiaan komiteoita ja neuvoa-antavia paneeleja ja päättää niiden jäsenyydestä ja tehtävistä.7. Valtuuskuntien johtajat nimeävät riippumattomat tilintarkastajat ryhmän kirjanpidon tarkastamista varten.8. Valtuuskuntien johtajilla on oikeus päättää kumiteollisuuden maailmanlaajuista tilannetta ja muita sopiviksi katsomiaan aiheita koskevien tutkimusten tekemisestä ja julkaisemisesta.9. Valtuuskuntien johtajat hyväksyvät ryhmän työjärjestyksen.X Sihteeristö ja pääsihteeri1. Sihteeristön vastaa ryhmän töiden asianmukaisesta suorittamisesta.2. Pääsihteeri on sihteeristön toiminnanjohtaja ja vastaa sihteeristön työstä valtuuskuntien johtajille.3. Valtuuskuntien johtajat nimittävät pääsihteerin neljän vuoden toimikaudeksi. Pääsihteeri voidaan valita uudelleen yhden kerran. Valtuuskuntien johtajat päättävät valintaa koskevista säännöistä.4. Valtuuskuntien johtajat päättävät pääsihteerin vastuualueista.5. Sihteeristön tehtävänä ona. tarjota parasta mahdollista tietoa tilastoista ja taloudellisista asioista kumia koskevissa kysymyksissä,b. valmistella työohjelma ja toteuttaa se,c. toimia yhteyspisteenä jäsenten välillä kumia koskevissa kysymyksissä kokousten välillä,d. tehdä tarvittavat kokousvalmistelut jae. pitää yhteyksiä muihin kansainvälisiin järjestöihin ja teollisuuteen, jotka toimivat asiaan liittyvillä aloilla ja jotka ovat oleellisia ryhmän työn kannalta.XI Tilasto- ja talouskomitea1. Tilasto- ja talouskomitea koostuu kaikista jäsenistä, jotka haluavat osallistua sen toimintaan.2. Komitea hyödyntää teollisuuden neuvoa-antavan paneelin asiantuntemusta.3. Komitean jäsenet valitsevat puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan keskuudestaan tai teollisuuden neuvoa-antavan paneelin jäsenistä. Valittujen henkilöiden toimikausi on kaksi varainhoitovuotta ja heidät voidaan valita uudelleen yhden kerran.4. Komitea kokoontuu kerran kalenterivuoden aikana sekä muina komitean mahdollisesti määrääminä aikoina.5. Komitean tehtävänä ona. analysoida ja tarkastella sihteeristön toimittamia kumin kysyntä- ja tarjontatilannetta koskevia tilastotietoja,b. hyväksyä sihteeristön työohjelma sekä seurata ja tarkastella sitä ottaen huomioon teollisuuden neuvoa-antavan paneelin mahdolliset kannat ja suositukset jac. antaa suosituksia valtuuskuntien johtajille työohjelman mukaisten tutkimusten käynnistämisestä, suorittamisesta ja julkaisemisesta sekä asiaan koskevan raportin toimittamisesta valtuuskuntien johtajille hyväksymistä varten.XII Teollisuuden neuvoa-antava paneeli1. Valtuuskuntien johtajat perustavat teollisuuden neuvoa-antavan paneelin, jonka tehtävänä on toimia viestintäkanavana kumialaan liittyvien eri sektorien, kuten teollisuuden, kaupan, korkeakoulujen, tutkimuksen ja teknologian välillä. Valtuuskuntien johtajat päättävät avoimesta menettelystä teollisuuden neuvoa-antavan paneelin valitsemiseksi.2. Teollisuuden neuvoa-antava paneeli valitsee itselleen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Valittujen henkilöiden toimikausi on kaksi varainhoitovuotta ja heidät voidaan valita uudelleen yhden kerran.3. Teollisuuden neuvoa-antavan paneelin tehtävä ona. esittää kantoja ja antaa suosituksia sihteeristön työohjelman laatimista varten,b. avustaa tilasto- ja talouskomiteaa sihteeristön työohjelman seurannassa ja tarkastelussa,c. avustaa tilasto- ja talouskomiteaa muiden elinten rahoittamien hanke-ehdotusten arvioinnissa jad. tarvittaessa tehdä raportteja ja antaa suosituksia valtuuskuntien johtajille.4. Teollisuuden neuvoa-antava paneeli kokoontuu vähintään kerran vuodessa sekä muina paneelin mahdollisesti määrääminä aikoina. Jäsenet voivat tarvittaessa osallistua tarkkailijoina teollisuuden neuvoa-antavan paneelin kokouksiin.5. Teollisuuden neuvoa-antava paneelin puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja voi tarvittaessa osallistua tarkkailijana kaikkiin valtuuskuntien johtajien kokouksiin.XIII Asema1. Ryhmä on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti kelpoisuus tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynnissä isäntämaan ja ryhmän välillä tehdyn päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaisesti.2. Ryhmän, sen pääsihteerin, henkilöstön ja asiantuntijoiden sekä jäsenten edustajien asema, erioikeudet ja -vapaudet heidän ollessaan isäntämaan alueella virkatehtävissä määräytyvät isäntämaan ja ryhmän välillä tehdyn päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen mukaisesti.XIV Talousarvio ja varainhoitosäännöt1. Jäsenet maksavat sovitun rahoitusosuuden ryhmän toimintaan tarvittavia varoja varten. Kaikki jäsenten maksut suoritetaan isäntämaan valuutassa.2. Kaikkien jäsenten tasaosuuksina maksamat perusrahoitusosuudet kattavat 60 prosenttia hyväksytystä vuotuisesta talousarviosta. Jäljelle jäävä 40 prosenttia hyväksytystä talousarviosta katetaan jäsenten suorittamilla maksuilla, jotka suhteutetaan niiden keskimääräiseen kumin tuotantoon tai kulutukseen (sen mukaan kumpi on suurempi) kyseistä varainhoitovuotta edeltävinä kolmena kalenterivuotena. Tilastotietojen puuttuessa pääsihteeri määrittää maksettavan rahoitusosuuden saatavilla olevien parhaiden mahdollisten tietojen perusteella ja pyytää kyseisiä jäseniä hyväksymään arvion.3. Varainhoitovuoden aikana ryhmään liittyvät uudet jäsenet maksavat (kuukausittaisen) pro rata -rahoitusosuuden jäljellä olevan vuoden osalta. Uusilta jäseniltä saadut rahoitusosuudet eivät vaikuta muiden jäsenten kyseisen varainhoitovuoden rahoitusosuuksiin, mutta ne otetaan huomioon sitä seuraavan vuoden rahoitusosuuksien arvioinnissa.4. Jäsenet, jotka ovat laiminlyöneet rahoitusosuutensa kahden vuoden ajan, menettävät äänioikeutensa, kunnes kaikkien edellisten vuosien rästit ja kuluvan vuoden rahoitusosuus on suoritettu, jollei ryhmä toisin päätä.XV Muutokset1. Valtuuskuntien johtajat voivat VII artiklan 7.6 kohdan mukaisesti hyväksyä yhteisymmärryksessä muutoksia tähän peruskirjaan. Sihteeristö ilmoittaa jäsenille muutoksista.2. Valtuuskuntien johtajat ilmoittavat, mistä päivämäärästä ja miten muutoksia sovelletaan.XVI Ryhmän jäseneksi liittyminen, ryhmästä eroaminen ja ryhmästä poissulkeminen1. Ryhmään liittyminen tapahtuu pääsihteerille tehtävällä ilmoituksella.2. Liittymisen yhteydessä Euroopan unioni tai muu III artiklan 4 kohdassa tarkoitettu hallitustenvälinen järjestö tallettaa sihteeristön huostaan kyseisen järjestön toimivaltaisen viranomaisen antaman julistuksen, jossa vahvistetaan sen toimivallan luonne ja laajuus tämän peruskirjan soveltamisalalla; toimivallan myöhemmistä merkittävistä muutoksista ilmoitetaan sihteeristölle. Jos Euroopan unioni tai muu hallitustenvälinen järjestö antaa ilmoituksen yksinomaisesta toimivallasta tämän peruskirjan koko soveltamisalalla, tällaiseen järjestöön kuuluva maa ei voi liittyä ryhmän jäseneksi ja jäseninä jo olevien tällaisten maiden on erottava ryhmästä.3. Jäsenen eroilmoitus toimitetaan kirjallisena pääsihteerille 1 päivään marraskuuta mennessä, ja se tulee voimaan seuraavan kalenterivuoden 30 päivänä kesäkuuta. Jäsenet, jotka antavat eroilmoituksensa 1 päivän marraskuuta jälkeen, ovat velvollisia maksamaan seuraavan varainhoitovuoden rahoitusosuuden.4. Jos valtuuskuntien johtajat katsovat jäsenen rikkovan tämän peruskirjan mukaisia velvoitteitaan, he voivat yhteisymmärryksessä sulkea kyseisen jäsenen pois ryhmästä. Velvoitteitaan rikkova jäsen ei saa käyttää äänioikeuttaan.5. Jäsenelle tämän peruskirjan mukaisesti ennen eroamista tai poissulkemista syntyneet taloudelliset velvoitteet ryhmää kohtaan eivät pääty jäsenen eroamiseen tai poissulkemiseen.6. Jäsen, joka on eronnut tai suljettu pois ryhmästä, ei ole oikeutettu saamaan mitään osuutta maksusuoritusten tuotosta tai ryhmän muista varoista, eikä jäsen ole myöskään velvoitettu osallistumaan ryhmän mahdollisen maksuvajeen korvaamiseen tämän peruskirjan voimassaolon päättyessä.XVII Voimassaolon päättyminen1. Tämä peruskirja pysyy voimassa kunnes valtuuskuntien johtajat päättävät yhteisymmärryksessä sen voimassaolon päättymisestä.2. Tämän peruskirjan voimassaolon päättymisestä huolimatta valtuuskuntien johtajat jatkavat toimintaansa enintään 18 kuukauden ajan ryhmän purkamiseksi ja sen tilien selvittämiseksi, ja heillä on tänä aikana tätä varten tarvittavat valtuudet ja tehtävät, mikäli ne on myönnetty VII artiklan 7.6 kohdan mukaisin yhteisymmärryksessä tehdyin päätöksin.Kansainvälisen kumintutkimusryhmän työjärjestysJohdantoKansainvälisen kumintutkimusryhmän peruskirjan IX artiklan 9 kohdassa edellytetään, että ryhmällä on työjärjestys. Ryhmä hyväksyi tämän työjärjestyksen valtuuskuntien johtajien kokouksessa, joka pidettiin [pvm] [paikka]ssa.1. VarainhoitosäännötVarainhoitovuosi alkaa 1 päivänä heinäkuuta ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta.1.1. Jäsenten rahoitusosuudet1.1.1. Rahoitusosuudet maksetaan vuosittain 1 päivänä heinäkuuta sihteeristön lähettämän virallisen laskun perusteella.1.1.2. Jos jäsen ei ole maksanut rahoitusosuuttaan kokonaisuudessaan 1 päivään joulukuuta mennessä, pääsihteeri tekee kiireellisen vaatimuksen maksun suorittamisesta heti.1.1.3. Jos rahoitusosuutta ei ole suoritettu kokonaisuudessaan 1 päivään helmikuuta mennessä, pääsihteeri ilmoittaa rästistä valtuuskuntien johtajille. Tällöin valtuuskuntien johtajat harkitsevat jäsenen kaikkien äänioikeuksien pidättämistä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa äänestetään suoraan ryhmän lakkauttamispäätöksestä johtuvista kysymyksistä.1.1.4. Jos rahoitusosuutta ei ole maksettu kokonaisuudessaan 1 päivään huhtikuuta mennessä, valtuuskuntien johtajat keskeyttävät jäseneltä kaikki sihteeristön palvelut, elleivät he poikkeuksellisista syistä päätä toisin.1.1.5. Jos jäsen ei ole maksanut rahoitusosuuttaan kokonaisuudessaan varainhoitovuoden loppuun mennessä, maksun määrään lisätään isäntämaan vuosi-inflaatio, jota käytettiin laskettaessa talousarviota kullekin vuodelle, jolta rahoitusosuus on rästissä, elleivät valtuuskuntien johtajat toisin päätä.1.1.6. Rahoitusosuus tarkistetaan ja pääsihteeri ilmoittaa sen jäsenelle varainhoitovuoden kunkin neljännesvuoden lopussa.1.1.7. Tämän lausekkeen määräysten perusteella tehdyt päätökset ja toimet eivät vaikuta jäsenen oikeuksiin.1.2. Pankkitili1.2.1. Kansainvälisen kumintutkimusryhmän pankkitili on isäntämaassa.1.2.2. Pankkitili on sekkitili, jota voidaan käyttää myös sähköisten pankkipalvelujen kautta. Tilin käyttöön oikeutettuja ovata) pääsihteeri,b) hänen poissa ollessaan tilasto- ja talouskomitean puheenjohtaja taic) heidän poissa ollessaan valtuuskuntien johtajien isäntämaan edustaja.1.2.3. 15 000 Singaporen dollaria ylittäviin shekkeihin tai sähköiseen asiointiin vaaditaan kaksi allekirjoitusta, joista yhden antaa pääsihteeristö ja yhden valtuuskuntien johtajien isäntämaan edustaja.1.2.4. Sihteeristön kirjanpidosta vastaa toiminnan johtamisesta ja hallinnoimisesta vastaava henkilö (Head of Management and Administration).1.2.5. Sihteeristö valvoo kaikkia isäntämaassa olevia asianomaisia pankkitilejä.1.2.6. Vastaanotetut rahat tallennetaan viipymättä pankkiin. Pääsihteeri hoitaa käteiskassatiliä, joka on tarkoitettu enintään 1 000 Singaporen dollarin käteismaksuihin ja -tuloihin.1.3. Tarjouspyyntöjä koskevat säännötPalvelujen hankinnassa sihteeristö noudattaa seuraavia menettelyjä hankinnan ennakoidun arvon mukaan. Sihteeristö ei saa ”jakaa” hankinnan ennakoitua arvoa osiin välttääkseen hankintamenettelyjen noudattamista.1.3.1. Arvoltaan vähäiset hankinnat, joiden ennakoitu arvo ei ylitä 3 000 Singaporen dollaria (ilman tavara- ja palveluveroa, GST). Hankinnat voidaan tehdä suoraan toimittajalta, jos a) tuotteen hinta (tavara tai palvelu) on tiedossa joko aiemman hankinnan perusteella tai b) hinta on tiedossa toimittajan ilmoittaman hinnan tai joukkoviestinten tai muun luotettavan tunnetun lähteen, kuten esitelehtisten tai internetin, välittämän tiedon perusteella. Tuotteen hinnan on oltava kohtuullinen.1.3.2. Tarjousten perusteella tehdyt hankinnat, joiden ennakoitu arvo ei ylitä 70 000 Singaporen dollaria (ilman tavara- ja palveluveroa, GST). Sihteeristö pyytää tarjouksen vähintään kolmelta toimittajalta ja hyväksyy mahdollisuuksien mukaan hinnaltaan alhaisimman tarjouksen. Jos alhaisinta tarjousta ei hyväksytä, perustelut dokumentoidaan asianmukaisesti. Kaikkiin tällaisiin hankintapäätöksiin vaaditaan pääsihteerin hyväksyntä.1.3.3. Tarjousten perusteella tehdyt hankinnat, joiden ennakoitu arvo ylittää 70 000 Singaporen dollaria (ilman tavara- ja palveluveroa, GST). Sihteeristön pyytää tarjouksen vähintään kolmelta toimittajalta. Sihteeristö laatii tarjouksista valtuuskuntien johtajille arviointiraportin, joka sisältää tarvittavat suositukset ja huomiot. Kaikkiin tällaisiin hankintapäätöksiin vaaditaan valtuuskuntien johtajien hyväksyntä.1.4. Tilintarkastajien nimeäminen1.4.1. Tilintarkastajat nimetään peruskirjan IX artiklan 7 kohdan mukaisesti pääsihteerin suosituksesta. Pääsihteeri vastaa tilintarkastajien työn valvonnasta. Pääsihteeri pyytää joka neljäs vuosi tarjouksen vähintään kolmelta laillisesti hyväksytyltä tilintarkastusyritykseltä.1.4.2. Jäsenille esitetään mahdollisimman pian varainhoitovuoden päättymisen jälkeen ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua sen päättymisestä riippumattomat tilintarkastuskertomukset, ja ne annetaan mahdollisuuksien mukaan valtuuskuntien johtajien hyväksyttäväksi sen seuraavassa istunnossa. Tämän jälkeen julkaistaan yhteenveto tarkastetuista tileistä ja taseesta IRSG:n verkkosivuilla.1.5. Talousarvio1.5.1. Pääsihteeri laatii seuraavan varainhoitovuoden talousarvioluonnoksen ja toimittaa sen valtuuskuntien johtajille hyväksymistä varten viimeistään kunkin vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä.1.5.2. Pääsihteeri toimittaa hyväksytyn talousarvion jäsenille.1.5.3. Ryhmän kokouksiin osallistuvien jäsenten matka- ja oleskelukuluista vastaavat jäsenet itse.1.6. Vuositilinpäätös1.6.1. Pääsihteeri jakaa kaikille jäsenille mahdollisimman pian varainhoitovuoden päättymisen jälkeen vuositilinpäätöksen. Valtuuskuntien johtajien hyväksymisen jälkeen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, pääsihteeri ja tilintarkastajat varmentavat vuositilinpäätöksen.1.6.2. Asianmukaisesti allekirjoitettu ja varmennettu tilinpäätös säilytetään sihteeristössä.2. Valtuuskuntien johtajien kokoukset2.1. Valtuuskuntien johtajat voivat kokoontua erityiskokouksiin aina, kun jäsenten yksinkertainen enemmistö tai pääsihteeri puheenjohtajan suostumuksella niin pyytää.2.2. Puheenjohtajan kanssa neuvoteltuaan pääsihteeri ilmoittaa kaikista istunnoista sekä toimittaa niiden alustavat esityslistat ja kirjalliset selvitykset jäsenille vähintään 30 päivää ennen istuntoa, lukuun ottamatta hätätapauksia, jolloin ilmoitus on annettava vähintään 15 päivää ennen istuntoa. Hätätapauksissa ilmoitetaan hätätapauksen luonne.2.3. Puheenjohtajan kanssa neuvoteltuaan pääsihteeri valmistelee istuntojen alustavan esityslistan. Jos jäsen haluaa istunnossa käsiteltävän jotain erityistä kysymystä, jäsen ilmoittaa tästä mahdollisuuksien mukaan pääsihteerille 60 päivää ennen istuntoa ja liittää ilmoitukseen kirjallisen selvityksen.2.4. Jäsenet pyrkivät ilmoittamaan pääsihteerille vähintään viisi päivää ennen istuntoa istuntoon osallistuvien edustajien, varamiesten ja neuvonantajien nimet.3. Pääsihteerin nimeäminen3.1. Valtuuskuntien johtajat nimeävät pääsihteerin peruskirjan X artiklan 3 kohdan mukaisesti tätä tarkoitusta varten perustetun valintapaneelin suosituksen perusteella.3.2. Valtuuskuntien johtajat perustavat valintapaneelin yleensä vähintään kaksitoista kuukautta ennen toimessa olevan pääsihteerin toimikauden päättymistä.3.3. Valintapaneeli koostuu valtuuskuntien johtajien puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta, jotka toimivat sen puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana, sekä kaikista muista jäsenistä, jotka haluavat kuulua siihen.3.4. Toimessa oleva pääsihteeri osallistuu valintapaneelin kokouksiin neuvonantajana ilman äänioikeutta.3.5. Jäsenet vastaavat kaikista edustajiensa kustannuksista ja menoista, jotka johtuvat valintapaneelin kokouksiin ja valintamenettelyyn osallistumisesta.3.6. Valintapaneeli päättää valintakriteereistä ja pääsihteerin toimen mainostamisesta. Ilmoitus julkaistaan soveltuvissa kansainvälisissä viestimissä sekä ISRG:n omien kanavien kautta. Ilmoitus toimitetaan kaikille jäsenille, ja jäsenet huolehtivat sen levittämisestä omassa maassaan.3.7. Hakemukset lähetetään pääsihteerille, joka vastaa valintamenettelyn hallinnollisista kysymyksistä.3.8. Valintapaneeli kokoontuu tarpeen mukaan ja laatii haastatteluja varten luettelon, jossa on enintään kuusi ehdokasta. Hakijoiden on oltava jäsenmaiden kansalaisia.3.9. Esivalinnan läpäisseiden hakijoiden haastatteluissa pyritään valitsemaan yksimielisesti tai yhteisymmärryksessä hakija, joka on soveltuva, riittävän kokenut ja puolueeton sekä kykenevä tekemään tehokkaasti yhteistyötä jäsen- ja muiden hallitusten sekä kansainvälisten ja yksityisten järjestöjen kanssa ja jota voidaan suositella valtuuskuntien johtajille pääsihteeriksi nimeämistä varten. Nimetään myös varaehdokas siltä varalta, että valittu ehdokas on estynyt ottamaan toimen vastaan terveys- tai muista syistä. Mikäli ei pystytä valitsemaan yhtä ainoata ehdokasta, valtuuskuntien johtajille suositellaan kahta yhteisymmärryksessä valittua ehdokasta.3.10. Valtuuskuntien johtajat päättävät nimityksen ehdoista ja edellytyksistä sekä sopimuksesta.3.11. Sopimuksen voimassaolon päättäminen ennenaikaisesti tärkeästä syystä edellyttää sekä luonnonkumin tuottajien ryhmän läsnä olevien ja äänestävien että kumin kuluttajien ryhmän läsnä olevien ja äänestävien yksinkertaista enemmistöä; lisäksi kyseisten äänten on yhteenlaskettuna muodostettava vähintään kahden kolmasosan enemmistö läsnä olevista ja äänestävistä.4. Sihteeristön toiminta4.1. Tehtäviään suorittaessaan sihteeristö ei osallistu mihinkään toimiin, jotka voivat johtaa eturistiriitoihin.4.2. Sihteeristö ei pyydä eikä ota vastaan neuvoja yksittäisiltä jäseniltä eikä ryhmän ulkopuolisilta viranomaisilta. Sihteeristö ja henkilöstö pidättäytyvät kaikista toimista, jotka saattaisivat vaikuttaa haitallisesti heidän asemaansa ainoastaan valtuuskuntien johtajille vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä.4.3. Jokainen jäsen sitoutuu kunnioittamaan pääsihteerin ja muun henkilöstön velvollisuuksia eikä pyri vaikuttamaan heihin heidän hoitaessaan velvollisuuksiaan.4.4. Sihteeristö pyrkii varmistamaan, ettei mikään julkaistu tieto vahingoita kumia valmistavien, jalostavien tai markkinoivien taikka kuluttavien henkilöiden tai yhtiöiden toiminnan luottamuksellisuutta.4.5. Sihteeristö julkaisee säännöllisesti Rubber Statistical Bulletin- ja Rubber Industry Report -tiedotteita sekä hanke- ja tutkimusraportteja.5. Teollisuuden neuvoa-antava paneeli5.1. Teollisuuden neuvoa-antava paneeli koostuu enintään 30 henkilöstä, jotka valtuuskuntien johtajat nimeävät heidän erityisasiantuntemuksensa vuoksi enintään kolmen vuoden toimikaudeksi. Heidät voidaan valita uudelleen yhden kerran.5.2. Kun valtuuskuntien johtajat päättävät uusia teollisuuden neuvoa-antavan paneelin kokoonpanon, sihteeristö pyytää jäseniä, teollisuuden neuvoa-antavaa paneelia ja liitännäisjäseniä nimeämään ehdokkaita.5.3. Sihteeristö antaa näistä ehdokkaista suosituksen valtuuskuntien johtajille harkintaa ja nimeämistä varten.5.4. Valtuuskuntien johtajat päättävät, milloin nimetyt henkilöt aloittavat toimessaan.5.5. Pääsihteeri osallistuu teollisuuden neuvoa-antavan paneelin kokouksiin.5.6. Teollisuuden neuvoa-antava paneeli laatii oman työjärjestyksensä kansainvälisen kumintutkimusryhmän peruskirjan ja työjärjestyksen puitteissa.5.7. Peruskirjan mukaisesti ryhmän kokouksiin osallistuvat tarkkailijat eivät voi osallistua keskusteluihin luottamuksellisista asioista, talousarviosta ja taloudellisista kysymyksistä.5.8. Teollisuuden neuvoa-antavan paneelin kokouksiin osallistuvien jäsenten matka- ja oleskelukuluista vastaavat jäsenet itse.6. Liitännäisjäsenet6.1. Mikä tahansa kumiteollisuudesta kiinnostunut yritys tai järjestö voi liittyä liitännäisjäseneksi maksamalla asianmukaisen vuotuisen jäsenmaksun.6.2. Vuotuinen jäsenmaksu on ryhmän jäsenten alueella sijaitseville järjestöille tai yksityishenkilöille 3 000 Singaporen dollaria ja ei-jäsenten alueella sijaitseville 6 000 Singaporen dollaria.6.3. Liitännäisjäsenet saavat maksutta käyttöönsä kaiken liitännäisjäsenille tarkoitetulla internet-sivustolla olevan tiedon. Mahdollisista lisätietopyynnöistä peritään maksu.7. World Rubber Summit (Maailman kumikonferenssi)Kun ryhmä saa ei-jäseneltä tai jäseneltä kutsun isännöidä maailman kumikonferenssia, se hyväksyy kutsun harkinnan jälkeen ainoastaan, jos käytössä on riittävät varat.8. Muutokset ja tarkistaminenValtuuskuntien johtajat voivat yhteisymmärryksessä milloin tahansa muuttaa tai tarkistaa tätä työjärjestystä.Peruskirjan XVI artiklan 2 kohdan mukainen Euroopan unionin julistusTässä julistuksessa ilmoitetaan kansainvälisen kumintutkimusryhmän peruskirjan XVI artiklan 2 kohdan mukaisesti, minkä toimivallan jäsenvaltiot ovat siirtäneet Euroopan unionille peruskirjan soveltamisalalla.Euroopan unioni ilmoittaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti Euroopan unionilla on yhteisen kauppapolitiikan nojalla yksinomainen toimivalta kansainvälistä kauppaa koskevien seikkojen, myös tilastojen tuotannon osalta.Euroopan unionin toimivallan laajuus ja harjoittaminen kehittyvät luonnostaan jatkuvasti, joten unionin täydentää tai muuttaa tarvittaessa tätä julistusta peruskirjan XVI artiklan 2 kohdan mukaisesti.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne1.4. Tavoitteet1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)2. HALLINNOINTI2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin  SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTAEhdotuksen/aloitteen nimiEhdotus neuvoston päätökseksi kansainvälisen kumintutkimusryhmän muutetun peruskirjan ja muutetun työjärjestyksen hyväksymisestä Euroopan unionin osaltaToimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[4]Kilpailukyky, teollisuuspolitiikka, innovointi ja yrittäjyysEhdotuksen/aloitteen luonne( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen .( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen .[5]X Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen .( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen .TavoitteetKomission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukeeErityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässäErityistavoite nro1. IRSG:n peruskirjan muutetun version hyväksyminen ja peruskirjassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien suorittaminen IRSG:n talousarvioonToiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässäKilpailukyky, teollisuuspolitiikka, innovointi ja yrittäjyysOdotettavissa olevat tulokset ja vaikutuksetSelvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseenIRSG:n tavoitteena on kerätä ja levittää maailman kumiteollisuutta koskevaa laaja-alaista tilastotietoa ja samalla lisätä kumimarkkinoiden ja alan kehityssuuntausten avoimuutta. Euroopan kumi- ja rengasteollisuus suhtautuu tähän myönteisesti, sillä se on täysin riippuvainen luonnonkumin tuonnista. IRSG:n nykyistä peruskirjaa on muutettava sen päätoimipaikan siirron vahvistamiseksi (Lontoosta Singaporeen). Sitä on muutettava myös muiden muutosten toteuttamiseksi. Muun muassa on otettu käyttöön ”jäsenten” ja ”maiden” selkeä määritelmä, jolla otetaan huomioon Euroopan unionin erityinen oikeudellinen asema.Tulos- ja vaikutusindikaattoritSelvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataanEhdotuksen/aloitteen perustelutTarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläEU:n osallistumisesta saatava lisäarvoVastaavista toimista saadut kokemuksetYhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedutToiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu .-  ( Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.-  ( Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu .-  Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,-  minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[6]X Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti( Välillinen keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty-  ( toimeenpanovirastoille-  ( yhteisöjen perustamille elimille[7]-  ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille-  ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä( hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa( hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa( hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa ( tarkennettava )Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.Huomautukset:HALLINNOINTISeuranta- ja raportointisäännötIlmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytyksetHallinnointi- ja valvontajärjestelmäTodetut riskitValvontamenetelmä(t)Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksiIlmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteetIRSG:n työjärjestyksessä määrätään sen tilinpidon riippumattomasta tilintarkastuksesta, ja se sisältää hankintamenettelyjä ja pankkitilien hoitamista koskevia sääntöjä.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSETKyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat-  Talousarviossa jo olevat budjettikohdatMonivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessäMoniv. rahoitus–kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrärahalaji | Rahoitusosuudet |Numero [Nimi …...….] | JM/EI-JM ([8]) | EFTA-mailta[9] | ehdokas-mailta[10] | kolman–silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet |02 02 02 01 Tuki EU:n ja Japanin välisen teollisuusyhteistyön keskukselle sekä kansainvälisten tutkimusryhmien jäsenyydet | JM | EI | EI | EI | EI |-  Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdatMonivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessäMoniv. rahoitus–kehyksen otsake | Budjettikohta | Määrä–rahalaji | Rahoitusosuudet |Numero [Nimi…...….] | JM/EI-JM | EFTA-mailta | ehdokas–mailta | kolman–silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet |[XX.YY.YY.YY] | KYL–LÄ/EI | KYLLÄ/EI | KYL–LÄ/EI | KYLLÄ/EI |Arvioidut vaikutukset menoihinYhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihinmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 02 02 | Kilpailukyky, teollisuuspolitiikka, innovointi ja yrittäjyys |milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Henkilöresurssien arvioitu tarve-  ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.-  X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella)vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | vuosi n + 4 | vuosi n + 5 | vuosi n + 6 |( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) |XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX 01 01 02 (lähetystöt) |XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) |10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) |( Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[17] |XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) |XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) |10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) |Muu budjettikohta (mikä?) |YHTEENSÄ | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.Kuvaus henkilöstön tehtävistä:Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | EU:n kantojen valmistelu, jäsenvaltioiden kuuleminen (myös perushyödyketyöryhmän (PROBA) puitteissa), EU:n edustus IRSG:n kokouksissa |Ulkopuolinen henkilöstö |Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa-  X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen .-  ( Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät-  ( Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[20]Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrätUlkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen-  X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.-  Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | Yhteensä |vuosi n | vuosi n + 1 | vuosi n + 2 | vuosi n + 3 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) |Momentti …. | | | | | | | | | |Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä[1] 11516/08 PROBA 28 RELEX 503 WTO 132 RESTREINT UE , COREPERIN hyväksymä, osa 2, 16.7.2008.[2] Lisätään päivämäärä, kun se on tiedossa.[3] Lähdeviite annetaan, kun se on saatavana.[4] ABM: toimintoperusteinen johtaminen – ABB: Acitivity-Based Budgeting.[5] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa.[6] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.[8] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.[9] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.[10] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.[11] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.[12] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.[13] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.[14] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).[15] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.[16] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.[17] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä, paikalliset toimihenkilöt, ja kansalliset asiantuntijat.[18] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).[19] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.[20] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[21] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.6.2017
            COM(2017) 366 final
            2017/0151(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin kannasta Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten kuudennessa kokouksessa käsiteltävään yleissopimuksen noudattamista koskevaan asiaan ACCC/C/2008/32

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               (1)Johdanto

               Euroopan unioni (EU) allekirjoitti Århusin yleissopimuksen vuonna 1998. Sopimuksella oli tuolloin ja on edelleen huomattava merkitys EU:lle ja sen jäsenvaltioille sekä niille Itä-Euroopan maille sekä entisen Neuvostoliiton valtioille, jotka ovat yleissopimuksen osapuolia. Yleissopimuksen keskeisenä tavoitteena on antaa yleisölle paremmat mahdollisuudet osallistua ympäristöasioiden käsittelyyn ja vaikuttaa aktiivisesti ympäristön parempaan säilyttämiseen ja suojeluun.

               Århusin asetuksen antaminen johtuu suoraan Århusin yleissopimuksesta. Yleissopimus puolestaan on muotoutunut aikaisempien asiakirjojen saatavuutta koskevien EU:n sääntöjen pohjalta. Århusin yleissopimus ja EU:n toimet ovatkin vuosien mittaan vahvistuneet ja kehittyneet toistensa ansiosta.

               Valvontakomitean asiaa ACCC/C/2008/32 koskevat päätelmät ovat EU:n kannalta ongelmallisia, sillä niissä ei tunnusteta EU:n erityistä oikeusjärjestystä.

               EU tukee edelleen Århusin yleissopimuksen tärkeitä tavoitteita.

               (2)Århusin yleissopimus

               Yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, jäljempänä ’Århusin yleissopimus’
                  1
               , on Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) alainen monenvälinen ympäristösopimus.

               Yleissopimuksessa yleisölle taataan tiedonsaantia ja päätöksentekoon osallistumista koskeva oikeus sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa. Kyseisillä oikeuksilla voidaan olennaisella tavalla myötävaikuttaa ympäristönsuojelupolitiikan tehostamiseen.

               Århusin yleissopimus tuli voimaan vuonna 2001, ja siihen on tällä hetkellä liittynyt 47 sopimuspuolta, mukaan luettuna EU ja sen jäsenvaltiot. Euroopan yhteisö hyväksyi sen 17. helmikuuta 2005
                  2
               .

               EU antoi Århusin yleissopimuksen allekirjoittamisen ja hyväksymisen yhteydessä ilmoituksen, jäljempänä ’EU:n ilmoitus’, jossa se ilmoitti Århusin yleissopimuksen elimille yhteisön institutionaalisista ja oikeudellisesta puitteista sekä jäsenvaltioiden välisestä tehtävänjaosta yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla
                  3
               .

               Yleissopimuksen velvoitteet on EU:n toimielinten ja elinten osalta pantu täytäntöön erityisesti 6 päivänä syyskuuta 2006 tiedon saatavuudesta, yleisön osallistumisesta päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuudesta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006, jäljempänä ’Århusin asetus’
                  4
               .

               (3)Asian tausta

               Århusin yleissopimuksen valvontakomitea, jäljempänä 'komitea', tarkastelee sopimuspuolten yleissopimuksen mukaisten vaatimusten noudattamista. Valvontakomitea esitti 17. maaliskuuta päätelmänsä asiassa ACCC/C/2008/32, jonka valtioista riippumaton järjestö, jäljempänä ’kansalaisjärjestö’, ClientEarth oli pannut vireille ja joka koski muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n tasolla
                  5
               . Komitea katsoi, että vireillepano-oikeutta Euroopan unionin tuomioistuimissa koskevat perussopimuksen määräykset, sellaisina kuin komitea niitä tulkitsi, sekä muutoksenhakuoikeutta hallintoviranomaiselta koskevat perusteet rikkovat Århusin yleissopimusta.

               (4)Oikeudellinen tausta

               Komitea katsoo, että Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa rikotaan. Edellä mainitun artiklan 3 kohdassa määrätään, että ”kukin sopimuspuoli varmistaa, että yleisöön kuuluvilla, jotka täyttävät mahdolliset kansallisessa lainsäädännössä asetetut vaatimukset, on [...] mahdollisuus turvautua hallinnollisiin tai tuomioistuinmenettelyihin yksityishenkilöiden ja viranomaisten sellaisten toimien tai laiminlyöntien tutkimiseksi uudelleen, jotka ovat sopimuspuolen kansallisen ympäristölainsäädännön säännösten kanssa ristiriidassa”. Kyseisen artiklan 4 kohdan mukaan edellä tarkoitettujen menettelyiden tulee olla ”riittäviä ja tehokkaita [...] oikeudenmukaisia, tasapuolisia ja nopeita eivätkä ne saa olla niin kalliita, että se olisi esteenä menettelyyn osallistumiselle.

               2.TARKASTELTAVANA OLEVA ONGELMA

               (1)Komitean päätelmät

               Komitean mukaan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jossa tulkitaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 263 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, joiden mukaan yksityishenkilöt voivat nostaa kanteen EU:n tuomioistuimessa, sekä Århusin asetus, jossa säädetään komission antamien ympäristösäädösten hallinnollisesta uudelleentarkastelusta, eivät anna kansalaisjärjestöille ja yleisölle riittävää pääsyä uudelleentarkastelumenettelyihin.

               Komitea katsoi, että SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdan soveltamisala, sellaisena kuin EU:n tuomioistuin sitä tulkitsee, jossa määrätään yksityishenkilöiden mahdollisuudesta nostaa kumoamiskanne, on liian kapea siltä osin kuin siinä rajoitutaan suoraan kyseistä henkilöä koskeviin sääntelytoimiin, jotka eivät edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä
                  6
               .

               Komitea lisäsi, ettei edellä tarkoitettuja puutteita voida kompensoida Århusin asetuksella, koska se rikkoo yleissopimusta seuraavien kohtien osalta:

               –Århusin asetuksen uudelleentarkastelumenettely olisi avattava kansalaisjärjestöjen lisäksi laajemmalle yleisölle;

               –uudelleentarkastelun tulisi koskea sekä yleisiä että yksittäistapauksia koskevia toimia;

               –uudelleentarkastelun tulisi koskea kaikkia ympäristöön ”liittyviä” hallinnollisia toimia, ei ainoastaan ”ympäristölainsäädännön alaisia” toimia;

               –uudelleentarkasteluun olisi voitava sisällyttää toimia, joilla ei ole oikeudellisesti sitovia ja ulkoisia vaikutuksia
                  7
               .

               Komitea katsoi lisäksi, ettei EU:n tuomioistuinten oikeuskäytännössä ole ollut havaittavissa minkäänlaista uutta suuntaa, jolla yleissopimuksen noudattaminen varmistettaisiin
                  8
               .

               Lopuksi komitea suositti, että yleissopimus otettaisiin täysimääräisesti huomioon EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä, tai vaihtoehtoisesti, että EU tekisi muutoksia Århusin asetukseen tai antaisi uutta lainsäädäntöä
                  9
               .

               (2)Komission kanta päätelmiin

               Kuten edellä todettiin, unionin oikeusjärjestyksen erityispiirteistä on ilmoitettu EU:n ilmoituksella Århusin yleissopimuksen elimille.

               EU:n ilmoitusta ei kuitenkaan ole otettu päätelmissä lainkaan huomioon.

               Tuomioistuinvalvontaa koskevan järjestelmän erityisluonne on tarkkaan kirjattu EU:n perussopimuksiin niin, että jokaisella unionin kansalaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi tuomioistuimessa. EU:n toimien saattamista uudelleentarkasteltavaksi ei ole rajattu suoraan EU:n tuomioistuimissa vireillepantaviin kanteisiin, vaan se koskee myös kansallisia tuomioistuimia, jotka voivat – ja joiden joissakin tapauksissa täytyy – nostaa laillisuutta koskeva kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa, jossa EU:n säädös tai toimi voidaan mitätöidä.

               Etenkin luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden EU:n tuomioistuimessa ympäristölainsäädännön nojalla annettuja EU:n toimia vastaan nostamien kanteiden osalta SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdassa määrätään, että ne voivat nostaa kanteen hänelle osoitetusta säädöksestä tai säädöksestä, joka koskee häntä suoraan ja erikseen, sekä sääntelytoimesta, joka koskee häntä suoraan ja joka ei edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä.”

               EU:n tuomioistuin on tulkinnut kyseisessä määräyksessä sekä sitä edeltävissä määräyksissä vahvistettuja edellytyksiä oikeuskäytännössään, jota koskeva tunnetuin asia Plaumann
                  10
                koskee ilmaisua ”joka koskee häntä erikseen”, josta unionin tuomioistuin totesi seuraavaa: ”Jotta päätöksen voidaan katsoa koskevan erikseen muita kuin niitä, joille se on osoitettu, sillä on vaikutettava niiden oikeudelliseen asemaan niille ominaisten tiettyjen erityisten ominaisuuksien tai sellaisen tosiasiallisen tilanteen takia, jonka perusteella nämä erotetaan kaikista muista ja yksilöidään ne samalla tavalla kuin se, jolle päätös on osoitettu”. EU:n tuomioistuin on vuosien varrella kehittänyt asiaa Plaumann koskevaa oikeuskäytäntöään soveltaen ja mukauttaen sitä erityisiin oikeudellisiin ja tosiasiallisiin tilanteisiin, kantajasta riippumatta.
                  11

               Kanneoikeutta koskevia sääntöjä laajennettiin Lissabonin sopimuksella koskemaan yksityisten osapuolten nostamia kumoamiskanteita siten, että neljännen kohdan viimeiseen lauseeseen lisättiin seuraavaa: ("[…]sekä sääntelytoimesta, joka koskee häntä suoraan ja joka ei edellytä täytäntöönpanotoimenpiteitä). Jos nämä edellytykset täyttyvät, kantajan ei tarvitse osoittaa, että riidanalainen toimi koskee häntä erikseen.

               Unionin johdettua oikeutta antava lainsäätäjä ei voi muuttaa kyseisiä SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdassa määrättyjä sääntöjä, vaan sen on noudatettava unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntöä, johon perussopimuksen oikea tulkinta perustuu. Århusin yleissopimuksen perusteella ei myöskään voida poiketa SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdasta
                  12
               .

               Sen lisäksi, että SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdan mukaista mahdollisuutta hakea muutosta tai panna asia vireille suoraan EU:n tuomioistuimissa laajennettiin, SEUT-sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan toisessa lauseessa kansallisille tuomioistuimille annettiin Lissabonin sopimuksessa erityinen rooli: ”Jäsenvaltiot säätävät tarvittavista muutoksenhakukeinoista tehokkaan oikeussuojan takaamiseksi unionin oikeuteen kuuluvilla aloilla”.  Näin ollen EU:n tuomioistuimen ennakkoratkaisumenettely on keskeinen osa EU:n oikeusjärjestystä, kuten EU:n tuomioistuin toteaa Euroopan unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen antamassaan lausunnossa 2/13
                  13
               .

               Tällä on erityinen merkitys EU:n ympäristölainsäädännössä, koska ympäristölainsäädäntöä koskevat tuomioistuinmenettelyt ja hallinnolliset menettelyt kuuluvat ”olennaisilta osin” jäsenvaltioiden oikeuden piiriin
                  14
               , kuten unionin tuomioistuin korostaa kahdessa suuren jaoston vuonna 2015 antamassa tuomiossa, jotka koskevat Århusin yleissopimuksen merkitystä unionin oikeusjärjestyksessä, sellaisena kuin se unionin oikeuden nykyisessä kehitysvaiheessa on.

               Komissio katsoo, ettei komitean päätelmissä tunnusteta kansallisten tuomioistuinten keskeistä asemaa unionin oikeuden yleisinä tuomioistuimina
                  15
                eikä SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukaista ennakkoratkaisumenettelyä pätevänä muutoksenhakukeinona.

               Toisin kuin komitea päätelmissään katsoo, EU:n oikeusjärjestys tarjoaa kattavan järjestelmän muutoksenhakukeinoja
                  16
               . Vaikka yksityishenkilöt eivät siis täyttäisikään SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdassa määrättyjä kanteen nostamisedellytyksiä, edes Lissabonin sopimuksessa tarkoitetussa laajemmassa muodossa, heillä on siitä huolimatta tosiasiallinen mahdollisuus saattaa asia tuomioistuimen käsiteltäväksi sekä oikeussuojakeinot EU:n lainsäädännön nojalla annettuja toimia vastaan. He voivat tapauksen mukaan joko saattaa asian kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi pyytämällä tuomioistuinta hakemaan EU:n tuomioistuimelta SEUT-sopimuksen 267 artiklassa tarkoitettua kyseisen toimen pätevyyttä koskevaa ennakkoratkaisua, tai ne voivat vaatia epäsuorasti, että unionin tuomioistuin toteaisi soveltamisalaltaan yleisen säädöksen pätemättömäksi SEUT-sopimuksen 277 artiklan mukaisesti.

               Hallinnollisen uudelleentarkastelun osalta komitea on ensinnäkin pyytänyt EU:ta mahdollistamaan ympäristöasioita koskevien soveltamisalaltaan yleisten säädösten uudelleentarkastelun. Århusin yleissopimuksessa ei kuitenkaan ole määräystä siitä, että kyseisille säädöksille olisi suoritettava hallinnollinen uudelleentarkastelu, eikä liioin ole selvää, missä määrin tällainen uudelleentarkastelu voitaisiin tehdä tarkoituksenmukaisella tavalla kyseiselle säädösluokalle.

               Toiseksi Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 kohdan ei voida tulkita tarkoittavan sellaisten ei-sitovien toimien hallinnollista uudelleentarkastelua, joilla ei ole ulkoisia vaikutuksia. Toimet, jotka tuottavat oikeusvaikutuksia vain hallinnon sisällä niin ettei niillä luoda mitään oikeuksia tai velvoitteita kolmansille osapuolille, eivät siis ole jollekulle vastaisia toimia.

               Tässä yhteydessä on lisäksi syytä muistuttaa, että unionin tuomioistuimen suuri jaosto katsoi vuonna 2015, että Århusin asetus, joka koskee ainoastaan unionin toimielimiä ja jossa on sen lisäksi kyse ainoastaan yhdestä niistä muutoksenhakukeinoista, jotka yksityishenkilöillä on käytettävänään unionin ympäristöoikeuden noudattamisen varmistamiseksi, ei ollut tarkoitettu Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 kohdasta johtuvien velvoitteiden panemiseksi täytäntöön sellaisten kansallisten hallinnollisten menettelyjen tai tuomioistuinmenettelyjen osalta, jotka kuuluvat unionin lainsäädännön nykyisessä kehitysvaiheessa olennaisilta osin jäsenvaltioiden oikeuden soveltamisalaan. Koska Århusin asetus on EU:n säädös, eikä Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 kohdan täytäntöönpano ollut sen tarkoituksena, kyseisen säännöksen noudattaminen voidaan unionin oikeusjärjestyksessä varmistaa muilla keinoin kuin muuttamalla Århusin asetusta, vaikka komitea sitä suosituksissaan esittää.

               (3)Komitean päätelmien vaikutuksia

               Komitea suositti, että sopimuspuolten kokouksessa annettaisiin suuntaviivat, joita EU:n tuomioistuimen olisi Århusin yleissopimusta tulkittaessa noudatettava.

               Komitean päätelmiä ei kuitenkaan ole toimivallan jaon ja toimielinten välisen tasapainon periaatteiden mukaisesti mahdollista panna täytäntöön EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännön kautta, koska tuomioistuimet ovat tuomiovaltaa käyttäessään riippumattomia.

               Århusin asetuksen osalta komitea katsoo, että perusteet sille, kuka voi pyytää uudelleentarkastelua ja mitä voidaan tarkastella uudelleen (henkilöllinen soveltamisala ratione personae ja asiallinen soveltamisala ratione materiae) ovat liian kapea-alaiset. Soveltamisalan laajentaminen komitean esittämällä tavalla tarkoittaisi tuomioistuinten uudelleentarkastelujärjestelmän ja viime kädessä – oikeuden saada asiansa unionin tuomioistuinten käsiteltäväksi – tarjoamista suurelle joukolle mahdollisia osapuolia sekä koskemaan toimia, joilla ei ole oikeusvaikutuksia, ja alueita, jotka eivät kuulu ympäristöoikeuden soveltamisalaan.

               Jos Århusin asetusta muutettaisiin hallinnollisen uudelleentarkastelun soveltamisalan laajentamiseksi, kyseinen ratkaisu itse asiassa laajentaisi merkittävästi mahdollisuuksia saada asia EU:n tuomioistuinten käsiteltäväksi, sellaisena kuin se määritellään SEUT-sopimuksessa ja vakiintuneessa oikeuskäytännössä. Toimet, jotka eivät ole 263 artiklan 4 kohdan nojalla kannekelpoisia, kuten esimerkiksi jäsenvaltioille osoitetut päätökset, joilla niille annetaan siirtymäaikana mahdollisuus jakaa päästöoikeudet maksutta, tulisivat tällöin hallinnollisen uudelleentarkastelumenettelyn piiriin. Vastaavasti hallinnollista uudelleentarkastelua koskevaan pyyntöön vastauksena annettu päätös voitaisiin riitauttaa SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdan mukaisella kumoamiskanteella, jonka yhteydessä kantaja voisi lisäksi tuoda esille kysymyksen hallinnollisen uudelleentarkastelupyynnön kohteena olevan riidanalaisen EU-toimenpiteen laillisuudesta, kuten yleinen tuomioistuin on jo todennut
                  17
               .

               Vastaavasti unionin yleinen tuomioistuin on tähän asti tulkinnut käsitettä hallintotoimi, joka on ”yksittäistapaus” (mikä onkin edellytys hallinnollisen uudelleentarkastelun käynnistämiselle Århusin asetuksen 10 artiklan nojalla) siten, ettei se olennaisesti eroa SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta kannekelpoisesta säädöksestä
                  18
               . Tästä seuraa, että hallinnollisen tarkastelun kohteena olevien säädösten luokan laajentamisen jälkeen ne voitaisiin epäsuorasti riitauttaa SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdan nojalla.

               EU:n tuomioistuimille annettaisiin johdettuun oikeuteen tehtävien muutosten myötä toimivalta kokonaan uusia asioita koskevan luokan osalta, joita koskevat hallinnollisen uudelleentarkastelun kohteeksi tulevat säädökset eivät olisi SEUT-sopimuksen 263 artiklan 4 kohdan nojalla kannekelpoisia. Tällaiset muutokset voisivat johtaa huomattavaan epätasapainoon oikeussuojajärjestelmässä, sellaisena kuin siitä määrätään perussopimuksissa.

               3.Århus-menettelyn eteneminen

               Komitean päätelmät toimitetaan 11.–14. syyskuuta Budvassa Montenegrossa järjestettävän Århusin yleissopimuksen kuudennen sopimuspuolten kokouksen vahvistettaviksi, jolloin ne saisivat Århusin yleissopimuksen virallisen tulkinnan aseman ja olisivat sopimuspuolia ja yleissopimuksen elimiä sitovia.

               Sopimuspuolten kokouksessa päätökset tehdään yleensä yksimielisesti. Jos kaikki keinot yksimielisyyden saavuttamiseksi on käytetty, asiakysymyksiä koskevat päätökset tehdään läsnäolevien ja äänestävien sopimuspuolten äänten kolmen neljäsosan enemmistöllä
                  19
               .

               4.Päätelmät

               Komitean päätelmät haastavat EU-oikeuden perustuslailliset ja erittäin perustavanlaatuiset periaatteet. EU:n on oikeudellisesti mahdotonta noudattaa päätelmiä.

               EU on valvontamenettelyn aikana pyytänyt komitealta toista kuulemistilaisuutta, jotta se voisi selittää unionin institutionaalisia puitteita tarkemmin.  Komitea on kuitenkin hylännyt tämän pyynnön. Komitean päätelmiin ei ole mahdollista hakea muutosta. EU:n ainoaksi keinoksi varmistaa institutionaaliset erityispiirteensä ja unionin oikeusjärjestyksen riippumattomuus, on äänestää sopimuspuolten kokouksessa komitean päätelmiä vastaan.

               EU:n pitäisi tulevassa sopimuspuolten kokouksessa ottaa nämä seikat huomioon ja hylätä asiaa ACCC/C/2008/32 koskevat komitean päätelmät.

               EU:n kanta tähän asiaan ei vähennä EU:n sitoutumista Århusin yleissopimuksen periaatteisiin ja tavoitteisiin.

               Aiemmista noudattamista koskevista päätelmistä poiketen tämä erityistapaus edellyttää SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua neuvoston päätöstä.

               2017/0151 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin kannasta Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten kuudennessa kokouksessa käsiteltävään yleissopimuksen noudattamista koskevaan asiaan ACCC/C/2008/32

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Århusin yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa, jäljempänä ’Århusin yleissopimus’
                  20
               , hyväksyttiin Euroopan yhteisön puolesta 17 päivänä maaliskuuta 2005 neuvoston päätöksellä 2005/370/EY
                  21
               .

               (2)Unioni pani yleissopimuksen velvoitteet EU:n toimielinten ja elinten osalta täytäntöön erityisesti tiedon saatavuudesta, yleisön osallistumisesta päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuudesta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta yhteisön toimielimiin ja elimiin 6 päivänä syyskuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1367/2006, jäljempänä ’Århusin asetus’
                  22
               .

               (3)Århusin yleissopimuksen 15 artiklan nojalla perustettiin Århusin yleissopimuksen valvontakomitea, jäljempänä ’komitea’, joka on toimivaltainen tutkimaan, miten sopimuspuolet noudattavat yleissopimuksen määräyksiä.

               (4)Unioni vastaanotti 17 päivänä maaliskuuta 2017 komitean päätelmät asiassa ACCC/C/2008/32, joka koski muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n tasolla
                  23
               . Komitea katsoi, että kyseinen sopimuspuoli ei noudata yleissopimuksen 9 artiklan 3 ja 4 kohtaa siltä osin kuin on kyse yleisön muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta, koska sen enempää Århusin asetuksella kuin EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännöllä ei panna kyseisistä kohdista johtuvia velvoitteita täytäntöön eikä niissä noudateta niitä. (komitean päätelmien 123 kohta).

               (5)EU antoi Århusin yleissopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä yleissopimuksen elimille ilmoituksen, jonka se toisti yleissopimuksen hyväksymisen yhteydessä; tämän ilmoituksen mukaan ”yhteisön institutionaalisissa ja oikeudellisissa puitteissa [...] yhteisön toimielimet soveltavat yleissopimusta asiakirjojen saatavuutta koskevien tämänhetkisten ja tulevien sääntöjensä sekä muiden yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien, asiaa koskevien yhteisön säännösten mukaisesti.”

               (6)Päätelmissä ei tunnusteta kansallisten tuomioistuinten keskeistä asemaa Århusin yleissopimuksen 9 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanossa eikä Euroopan unionin tuomioistuimen ennakkoratkaisujärjestelmää pätevänä muutoksenhakukeinona.
                  24

               (7)Komitean päätelmissä suositetaan, että sopimuspuolten kokouksessa ryhdyttäisiin sen suuntaisiin toimiin, jotka ovat selkeästi ristiriidassa EU:n oikeusjärjestyksen perusperiaatteiden sekä sen tuomioistuinvalvontajärjestelmän kanssa. Päätelmissä ei tunnusteta EU:n erityistä oikeusjärjestystä.

               (8)EU tukee edelleen Århusin yleissopimuksen tärkeitä tavoitteita.

               (9)Komitean päätelmät toimitetaan syyskuussa 2017 Budvassa Montenegrossa järjestettävän Århusin yleissopimuksen kuudennen sopimuspuolten kokouksen vahvistettaviksi, jolloin ne saisivat Århusin yleissopimuksen virallisen tulkinnan aseman ja näin ollen niistä tulisi sopimuspuolia ja yleissopimuksen elimiä sitovia päätelmiä.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin kanta noudattamista koskevaan asiaan ACCC/C/2008/32 Århusin yleissopimuksen sopimuspuolten kuudennessa kokouksessa on seuraava:

               –äänestetään päätelmien vahvistamista vastaan.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Julkaistu UNECE:n verkkosivuilla, ks.

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (2)
                  Neuvoston päätös 2005/370/EY, EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1.

                     (3)
                  EU:n ilmoitus on julkaistu UNECE:n verkkosivuilla kohdassa ”Declarations and Reservations”, ks.

                     https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)
                  EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

                     (5)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (6)
                  Ks. päätelmien 60–84 kohta.

                     (7)
                  Ks. päätelmien 85–121 kohta.

                     (8)
                  Ks. päätelmien 122–123 kohta ja 81–83 kohta.

                     (9)
                  Ks. päätelmien 124–126 kohta.

                     (10)
                  Asia 25/62, Plaumann v. komissio, ECLI:EU:C:1963:17.

                     (11)
                  Ks. esim. asia C-456/13, P, T & L Sugars Ltd ja Sidul Acúcares v. komissio, ECLI:EU:C:2015:284, 63 kohta; asia C-583/11 P, Inuit Tapiriit Kanatami a.o. v. parlamentti ja neuvosto, ECLI:EU:C:2013:625, 72 kohta; ja asia C-274/12 P, Telefónica v. komissio, ECLI:EU:C:2013:852, 46 kohta.

                     (12)
                  Ks. esim. asia T-600/15 PAN Europe aos v. Euroopan komissio, jonka osalta unionin yleinen tuomioistuin katsoi, että ”unionin tekemät kansainväliset sopimukset, kuten Århusin yleissopimus, eivät ole ensisijaisia unionin primaarioikeuteen nähden, joten poikkeamista SEUT 263 artiklan neljännestä kohdasta kyseisen yleissopimuksen nojalla ei voida hyväksyä.” (määräyksen 56 kohta; ECLI:EU:T:2016:601).

                     (13)
                  Ks. erityisesti lausunnon 2/13 198 kohta.

                     (14)
                  Yhdistetyt asiat C-401/12 P ja C-403/12 P, neuvosto ja komissio v. Vereniging Milieudefensie aos, EU:C:2015:4, 60 kohta; Yhdistetyt asiat C-404/12 P ja C-405/12 P, neuvosto ja komissio v. Stichting Natuur en Milieu aos, EU:C:2015:5, 52 kohta;

                     (15)
                  Lausunto 1/09, Creation of a Unified Patent Litigation System, EU:C:2011:123, 80 kohta.

                     (16)
                  Ks. esim. asia C-50/00 P, Unión de Pequenos Agricultores v. neuvosto, ECLI:EU:C:2002:462, 40 kohta; tai yhdistetyt asiat T-236/04 ja T-241/04, EEB aos v. komissio, ECLI:EU:T:2005:426, 66 kohta.

                     (17)
                  Asia T-177/13, Test BioTech eV aos v. komissio, EU:T:2016:736, 56 kohta, toinen lause.

                     (18)
                  Ks. esim. asiat T-19/13, Frank Bold Society v. komissio, EU:T:2015:520, 38 ja 44–45 kohta; ja T-565/14, Euroopan ympäristötoimisto v. komissio, EU:T:2015:559, 40–49 kohta.

                     (19)
                  Decision I/1 on Rules of procedure (ks. erityisesti päätöksentekoa koskeva sääntö 35), ks.

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                     (20)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (21)
                  Neuvoston päätös 2005/370/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2005, tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1).

                     (22)
                  EUVL L 264, 25.9.2006, s. 13.

                     (23)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (24)
                  Ks. erityisesti päätelmien 58 kohta: Vaikka tuomioistuinvalvontaa koskeva järjestelmä EU:n jäsenvaltioiden kansallisissa tuomioistuimissa, mukaan luettuna mahdollisuus pyytää ennakkoratkaisua, on merkittävä tekijä EU:n lainsäädännön yhdenmukaisen soveltamisen ja asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamisessa, sitä ei voida yleisesti pitää perusteena evätä yleisöltä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta EU:n tuomioistuimissa EU:n toimielinten päätösten, toimien ja laiminlyöntien riitauttamiseksi.


title: Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta sekä 168 ja 169 artiklasta poikkeavien toimenpiteiden soveltamista (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52007PC0752

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 26.11.2007KOM(2007) 752 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta sekä 168 ja 169 artiklasta poikkeavien toimenpiteiden soveltamista (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)(komission esittämä)EHDOTUKSEN TAUSTA |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Neuvosto voi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan mukaan antaa yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan soveltaa mainitun direktiivin säännöksistä poikkeavia erityistoimenpiteitä arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten tai veron kiertämisen estämiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta pyysi komission pääsihteeristön 5. helmikuuta 2007 vastaanotetuksi kirjaamalla kirjeellä lupaa jatkaa poikkeavaa toimenpidettä, johon sille on myönnetty lupa neuvoston 29. kesäkuuta 1995 tekemällä päätöksellä 95/252/EY ja uudelleen neuvoston 9. maaliskuuta 1998 tekemällä päätöksellä 98/198/EY (sellaisena kuin se on muutettuna). Komissio antoi direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 15. lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 17. lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että sillä on kaikki pyynnön arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot. |Yleinen tausta Edellä mainituilla neuvoston päätöksillä Yhdistyneelle kuningaskunnalle annettiin lupa rajoittaa tuotantopanoksista kertyvän arvonlisäveron vähennysoikeus 50 prosenttiin silloin, kun kyseessä on verovelvollisen sekä ammatti- että yksityiskäytössään pitämän henkilöauton vuokraus tai leasing-vuokraus. Päätösten mukaisesti sen ei myöskään tarvitse sisällyttää verovelvollisen tällaisten vuokrattujen tai leasing-vuokrattujen autojen yksityiskäyttöä vastiketta vastaan suoritettuihin palveluihin. Poikkeuksen myötä vuokraajan tai leasing-vuokraajan ei tarvitse pitää tarkkaa kirjaa kunkin auton yksityiskäytön kilometrimääristä, eikä auton yksityiskäytöstä tarvitse suorittaa arvonlisäveroa. Poikkeusta on siis pidettävä ensisijaisesti yksinkertaistavana toimenpiteenä. Poikkeusta on jatkettu useaan otteeseen, mutta sen on määrä päättyä 31. joulukuuta 2007. Lupa poikkeuksen soveltamiseen myönnetään yleensä rajoitetuksi ajaksi, jotta voidaan arvioida, onko erikoistoimenpide aiheellinen ja toimiva. Komission käsityksen mukaan saatavilla olevien tietojen perusteella 50 prosentin jakosuhde yritys- ja yksityiskäytön välillä (tai muun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun yrityksen varsinaisen tarkoituksen ulkopuolisen käytön välillä) kuvastaa edelleen verovelvollisten vuokraamien ja leasing-vuokraamien autojen yritys- ja yksityiskäytön kokonaistilannetta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Alkuperäiseen poikkeustoimenpiteeseen oikeuttaneet oikeudelliset ja tosiasialliset seikat ovat siis edelleen voimassa. Komissio on kuitenkin 29. lokakuuta 2004 esittänyt ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, johon sisältyy sellaisten kululuokkien yhdenmukaistaminen, joista jäsenvaltiot voivat tehdä vähennysoikeutta koskevia poikkeuksia (niin kutsuttu arvonlisäveron yksinkertaistamisehdotus (KOM(2004) 728 lopullinen)). Koska henkilöautoihin liittyvät kulut sisältyvät tähän ehdotukseen, poikkeuksen voimassaoloajan mahdollinen pidennys ei saisi ulottua ehdotetun direktiivin hyväksymis- ja voimaantuloaikaa kauemmaksi. Poikkeuksen voimassaoloaikaa tulisi joka tapauksessa rajoittaa 31. päivään joulukuuta 2010 siltä varalta, että ehdotettu direktiivi ei ole tullut voimaan kyseiseen päivämäärään mennessä, jotta voidaan arvioida, kuvastaako 50 prosentin rajoitus yhä kohtuullisella ja hyväksyttävissä olevalla tavalla yritys- ja yksityiskäytön välistä kokonaissuhdetta. |Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston päätös 98/198/EY, tehty 9. maaliskuuta 1998, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle jatkaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 6 ja 17 artiklasta poikkeavan toimenpiteen soveltamista (EYVL L 76, 13.3.1998, s. 31), päätös sellaisena kuin se on muutettuna 18. tammikuuta 1999 tehdyllä neuvoston päätöksellä 99/79/EY (EYVL L 27, 2.2.1999, s. 22), 27. marraskuuta 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/747/EY (EYVL L 302, 1.12.2000, s. 63), 22. joulukuuta 2003 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2003/909/EY (EUVL L 342, 30.12.2003, s. 49) ja 7. joulukuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/855/EY (EUVL L 369, 16.12.2004, s. 61). Direktiivin 2006/112/EY 176 artiklan mukaan neuvosto päättää, mitkä kustannukset eivät oikeuta arvonlisäveron vähentämiseen. Ennen kuin neuvosto on päättänyt asiasta, jäsenvaltiot saavat mainitun artiklan mukaan jatkaa 1. tammikuuta 1979 voimassa olleiden poikkeusten soveltamista. Sen vuoksi voimaan on jäänyt useita säännöksiä, joilla rajoitetaan ajoneuvoihin liittyvää vähennysoikeutta. |Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |Ei sovelleta. |Asiantuntijatiedon käyttö |Ulkopuolisia asiantuntijoita ei ole tarvittu. |Vaikutusten arviointi Päätösehdotuksen tarkoituksena on pidentää ajallisesti yksinkertaistavaa toimenpidettä, jonka mukaan verovelvollisen ei tarvitse pitää kirjaa tai suorittaa arvonlisäveroa yritysauton yksityiskäytön kilometrimääristä, joten sillä voi olla myönteisiä taloudellisia vaikutuksia. Koska poikkeuksen soveltamisala on suppea ja sen voimassaoloaika rajallinen, vaikutukset ovat joka tapauksessa rajalliset. Lisäksi toimenpiteessä noudatetaan samaa lähestymistapaa kuin komission asiakirjassa KOM(2004) 728 lopullinen esittämässä ehdotuksessa, joka sisältää säännöt siitä, minkä tyyppisiin kustannuksiin liittyvää vähennysoikeutta voidaan rajoittaa. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Luvan myöntäminen Yhdistyneelle kuningaskunnalle direktiivistä 2006/112/EY poikkeavalle toimenpiteelle, joka koskee tuotantopanoksista kertyvän arvonlisäveron vähennysoikeuden rajoittamista 50 prosenttiin muussa kuin yksinomaan yrityskäytössä pidettävää autoa vuokrattaessa tai leasing-vuokrattaessa. Verovähennysoikeutta rajoitettaessa verovelvollinen on vapautettu suorittamasta arvonlisäveroa ajoneuvon yksityiskäytöstä. Päätöksen voimassaolo päättyy siinä ilmoitettuna päivänä tai päivänä, jona vähennysoikeuden rajoituksia koskevat yhteisön säännöt tulevat voimaan, jos tämä tapahtuu aiemmin. |Oikeusperusta Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY 395 artikla. |Toissijaisuusperiaate Arvonlisäverodirektiivin 395 artiklan mukaisesti neuvoston täytyy komission ehdotuksesta hyväksyä ehdotettu toimenpide, joka antaa jäsenvaltiolle luvan poiketa tämän direktiivin säännöksistä. Tämän vuoksi ehdotettu toimenpide voidaan hyväksyä vain yhteisön tasolla. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä annettavaa lupaa eikä siihen liity velvollisuuksia. |Koska poikkeuksen soveltamisala on hyvin rajoitettu, erityistoimenpide on tavoitteeseensa nähden oikeasuhteinen. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: muu. |Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Arvonlisäverodirektiivin 395 artiklan mukaan neuvosto voi ainoastaan yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa luvan ottaa käyttöön yhteisistä arvonlisäverosäännöistä poikkeavia toimenpiteitä. Neuvoston päätös on parhaiten soveltuva sääntelytapa, koska se voidaan osoittaa yksittäisille jäsenvaltioille. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |LISÄTIEDOT |Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke |Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. |1.  Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle jatkaa yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta sekä 168 ja 169 artiklasta poikkeavien toimenpiteiden soveltamistaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY[1] ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto antoi neuvoston päätöksellä 95/252/EY[3] ja myöhemmin neuvoston päätöksellä 98/198/EY[4] Yhdistyneelle kuningaskunnalle luvan rajoittaa vuokraajan tai leasing-vuokraajan vuokraamisen tai leasing-vuokraamisen kustannuksia koskevan tuotantopanoksista kertyvän arvonlisäveron verovähennysoikeus 50 prosenttiin silloin, kun auto ei ole yksinomaan yrityskäytössä. Poikkeuksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ei myöskään tarvitse sisällyttää vastiketta vastaan suoritettuihin palveluksiin verovelvollisen yrityskäyttöönsä vuokraamien tai leasing-vuokraamien autojen yksityiskäyttöä. Yksinkertaistavan toimenpiteen myötä vuokraajien tai leasing-vuokraajien ei tarvitse pitää kirjaa yritysauton yksityiskäytön kilometrimääristä eikä tehdä kunkin auton yksityiskäytöstä selvitystä verotusta varten.(2) Yhdistynyt kuningaskunta pyysi komission pääsihteeristön 5 päivänä helmikuuta 2007 vastaanotetuksi kirjaamalla kirjeellä 31 päivänä joulukuuta 2007 päättyvän poikkeuksen voimassaoloajan jatkamista.(3) Komissio antoi direktiivin 2006/112/EY 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 15 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 17 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että sillä on kaikki pyynnön arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot.(4) Oikeudelliset ja tosiasialliset seikat, joihin poikkeuksen soveltamista koskevan luvan myöntäminen perustui, eivät ole muuttuneet ja ovat edelleen voimassa.(5) Komissio esitti 29 päivänä lokakuuta 2004 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi, jolla muutetaan direktiiviä 77/388/ETY (nykyään direktiivi 2006/112/EY) ja jossa yhdenmukaistetaan kululuokat, joita rajoitettu vähennysoikeus voi koskea[5]. Kyseisen ehdotuksen mukaan rajoitettua vähennysoikeutta voidaan soveltaa moottorikäyttöisiin maantieajoneuvoihin. On siis aiheellista jatkaa luvan voimassaoloaikaa siihen saakka, että kyseinen direktiivi tulee voimaan. Jollei direktiivi ole tullut voimaan 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä, luvan voimassaoloaika päättyy joka tapauksessa viimeistään mainittuna päivänä, jotta voidaan arvioida päätöksen tarpeellisuus yritys- ja yksityiskäytön välistä kokonaissuhdetta kuvaavan prosenttiluvun suhteen.(6) Poikkeuksen voimassaoloajan jatkaminen ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin Euroopan yhteisön omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaPoiketen siitä, mitä neuvoston direktiivin 2006/112/EY 168 ja 169 artiklassa säädetään, Yhdistyneelle kuningaskunnalle annetaan lupa rajoittaa vuokraajan tai leasing-vuokraajan vuokraamisen tai leasing-vuokraamisen kustannuksia koskevan arvonlisäveron verovähennysoikeus 50 prosenttiin silloin, kun kyseinen auto ei ole yksinomaan yrityskäytössä.2 artiklaPoiketen siitä, mitä neuvoston direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, Yhdistyneelle kuningaskunnalle annetaan lupa olla sisällyttämättä vastiketta vastaan suoritettuihin palveluihin verovelvollisen vuokraaman tai leasing-vuokraaman yritysauton yksityiskäyttöä.3 artiklaLuvan voimassaolo päättyy päivänä, jona tulevat voimaan sellaiset yhteisön säännöt, joissa määritetään, mistä moottorikäyttöisiä maantieajoneuvoja koskevista kustannuksista ei arvonlisäveroa ei voida vähentää täysimääräisenä, kuitenkin joka tapauksessa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010.4 artiklaTämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2006/138/EY (EUVL L 384, 29.12.2006, s. 92).[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EYVL L 159, 11.7.1995, s. 19.[4] EYVL L 76, 13.3.1998, s. 31, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/855/EY (EUVL L 369, 16.12.2004, s. 61).[5] KOM(2004) 728 lopullinen.


|

52011PC0543

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestä  /* KOM/2011/0543 lopullinen - 2011/0235 (NLE) */

	PERUSTELUTNeuvosto antoi 9. toukokuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 442/2011 Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä[1].[…] tehdyssä neuvoston päätöksessä 2011/[…]/YUTP[2] vahvistetaan käyttöön otettavat lisätoimenpiteet, joihin kuuluu kielto ostaa, tuoda tai kuljettaa raakaöljyä ja öljytuotteita Syyriasta sekä varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen uusilta henkilöiltä ja yhteisöiltä, jotka saavat hyötyä Bashar al-Assadilta ja hänen hallinnoltaan tai tukevat näitä. Uudet henkilöt, yhteisöt ja elimet, joiden varat ja taloudelliset resurssit jäädytetään, luetellaan päätöksen liitteessä.Nämä toimenpiteet on hyväksytty neuvoston asetuksella (EU) N:o […]/2011.Jotkin näiden toimenpiteiden kohteena olevat tuotteet kuuluvat Euroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisalaan. Yhteistyösopimuksen soveltaminen keskeytetään kyseisten tuotteiden osalta.Syyrian viranomaiset ovat maaliskuusta 2011 lähtien syyllistyneet hyvin vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin, jotka saatetaan katsoa jopa rikoksiksi ihmisyyttä vastaan, kuten YK:n ihmisoikeusvaltuutettu arvioi 18. elokuuta 2011 antamassaan lausunnossa.Lisäksi yhteistyösopimuksen johdanto-osassa todetaan, että sopimuspuolet haluavat sopimuksen tekemällä ”ilmaista keskinäisen tahtonsa ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen”. Tämänhetkisissä olosuhteissa ei voida enää katsoa, että Syyrian kanssa on mahdollista pitää yllä ”ystävällisiä suhteita Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen”.Toisaalta sorrosta jo nyt kärsivän Syyrian kansan ei pitäisi joutua Syyrian kanssa tehtävän kattavan yhteistyön keskeyttämisen vaikutusten kohteeksi. Sen vuoksi sopimuksen soveltamisen keskeyttämisen olisi kohdistuttava ainoastaan Syyrian viranomaisiin. Kun otetaan huomioon, että tällä hetkellä raakaöljy ja öljytuotteet ovat tuotteita, joiden kauppa hyödyttää Syyrian hallintoa eniten ja sen myötä tukee sen sortopolitiikkaa, yhteistyösopimuksen soveltamisen keskeyttämisen olisi rajoituttava koskemaan raakaöljyä ja öljytuotteita.2011/0235 (NLE)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaisesta keskeyttämisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Euroopan talousyhteisö ja Syyrian arabitasavalta tekivät 18 päivänä tammikuuta 1977 yhteistyösopimuksen[3], jäljempänä ’yhteistyösopimus’, jonka tavoitteena on edistää sopimuspuolten välistä kattavaa yhteistyötä ja niiden välisten suhteiden lujittamista.2.  Yhteistyösopimus perustuu sopimuspuolten yhteiseen haluun ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen.3.  Syyriassa on maaliskuusta 2011 alkaen protestoitu lisääntyvässä määrin tiettyjä maan virkamiesten vallan väärinkäyttötapauksia vastaan, minkä taustalla on vaikuttanut myös kasvava taloudellinen ja poliittinen tyytymättömyys. Syrjäseuduilta alkaneet varovaiset protestit ovat kehittyneet maanlaajuiseksi kansannousuksi. Syyrian viranomaiset ovat reagoineet ja reagoivat edelleen hyvin väkivaltaisella tavalla muun muassa ampumalla rauhanomaisesti mieltään osoittaneita henkilöitä.4.  YK:n ihmisoikeusvaltuutettu antoi 18 päivänä elokuuta 2011 Syyrian arabitasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelemään kokoontuneelle ihmisoikeusneuvoston 17. erikoisistunnolle lausunnon, jossa hän muistutti, että ihmisoikeusneuvoston pyytämä Syyriaan lähetetty tiedonkeruuvaltuuskunta oli 18 päivänä elokuuta päivätyssä raportissaan todennut Syyrian turvallisuus- ja sotilasjoukkojen syyllistyneen laajoihin tai järjestelmällisiin ihmisoikeusloukkauksiin, joihin kuuluu murhia, tahdonvastaisia katoamisia, kidutusta, vapaudenriistoja ja vainoa. Ihmisoikeusvaltuutettu katsoi, että näiden toimien laajuus ja luonne saattavat merkitä rikoksia ihmisyyttä vastaan ja kehotti turvallisuusneuvoston jäseniä harkitsemaan Syyriassa vallitsevan tilanteen saattamista kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi.5.  Samana päivänä EU tuomitsi Bashar al-Assadin ja hänen hallintonsa omaan kansaansa kohdistamat raa’at sortotoimet, joiden seurauksena useita Syyrian kansalaisia on kuollut tai loukkaantunut. EU on toistuvasti painottanut, että raa’at tukahduttamistoimet on lopetettava, pidätetyt mielenosoittajat on vapautettava, kansainvälisille humanitaarisille ja ihmisoikeusjärjestöille sekä tiedotusvälineille on sallittava vapaa pääsy ja maassa on aloitettava todellinen ja osallistava kansallinen vuoropuhelu. Syyrian johto on kuitenkin päättäväisesti torjunut EU:n ja laajan kansainvälisen yhteisön vaatimukset.6.  Ihmisoikeusneuvosto antoi 23 päivänä elokuuta 2011 Syyrian arabitasavallassa tapahtuneita vakavia ihmisoikeusloukkauksia koskevan päätöslauselman, jossa se tuomitsi jyrkästi Syyrian viranomaisten jatkuvat vakavat ihmisoikeusloukkaukset, vetosi jälleen Syyrian viranomaisiin, jotta nämä täyttäisivät kansainvälisen oikeuden mukaiset velvoitteensa, painotti kansainvälisen oikeuden väitettyjen rikkomisten, myös mahdollisten ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten, kansainvälisen, avoimen, riippumattoman ja pikaisen tutkinnan tarvetta ja tarvetta saattaa syylliset vastuuseen ja päätti lähettää riippumattoman kansainvälisen tutkimuskomission tutkimaan kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön rikkomisia Syyriassa.7.  Kun otetaan huomioon erityisesti yleisen kansainvälisen oikeuden sitovien normien mukaisten Syyrian velvoitteiden vakavat rikkomiset, Euroopan unioni on päättänyt ottaa käyttöön uusia Syyrian hallintoon kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä ja pitää välttämättömänä keskeyttää yhteistyösopimuksen soveltaminen osittain.8.  Lisäksi yhteistyösopimuksen johdanto-osan mukaan molemmat sopimuspuolet halusivat kyseisen sopimuksen tekemällä ilmaista keskinäisen tahtonsa ylläpitää ja lujittaa ystävällisiä suhteitaan Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita noudattaen. Nykyisissä olosuhteissa Euroopan unioni katsoo, että Syyrian tämänhetkinen tilanne rikkoo selkeästi Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteita, jotka muodostavat Syyrian ja Euroopan unionin välisen yhteistyön perustan. Sen vuoksi se katsoo, että yhteistyösopimuksen tekoaikana vallinneet olosuhteet ovat muuttuneet perustavanlaatuisella tavalla ja että tämä muutos on peruste yhteistyösopimuksen soveltamisen osittaiselle keskeyttämiselle.9.  Osittaisen keskeyttämisen olisi jatkuttava siihen saakka, että Syyrian viranomaiset lopettavat ihmisoikeuksien järjestelmällisen rikkomisen ja niiden voidaan jälleen katsoa noudattavan periaatteita, jotka muodostavat yhteistyösopimuksen perustan.10.  Ottaen huomioon, että keskeyttämisen olisi tarkoitus kohdistua ainoastaan Syyrian viranomaisiin eikä Syyrian kansaan, keskeyttämisen olisi oltava rajoitettu. Koska tällä hetkellä raakaöljy ja öljytuotteet ovat tuotteita, joiden kauppa hyödyttää Syyrian hallintoa eniten ja sen myötä tukee sen sortopolitiikkaa, yhteistyösopimuksen soveltamisen keskeyttämisen olisi rajoituttava koskemaan raakaöljyä ja öljytuotteita,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaEuroopan talousyhteisön ja Syyrian arabitasavallan yhteistyösopimuksen 12 ja 14 artiklan soveltaminen keskeytetään liitteessä I lueteltujen toimenpiteiden osalta.2 artiklaTästä päätöksestä ilmoitetaan Syyrialle.3 artiklaTämä päätös tulee voimaan […] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .4 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITELuettelo 1 artiklassa tarkoitetuista toimenpiteistä11.  Raakaöljyn tai öljytuotteiden tuonti unioniin, mikäli ne12.  ovat peräisin Syyriasta; tai13.  on tuotu Syyriasta;14.  Syyriassa olevan tai Syyriasta peräisin olevan raakaöljyn tai öljytuotteiden ostaminen;15.  raakaöljyn tai öljytuotteiden kuljetus, mikäli ne ovat peräisin Syyriasta tai niitä viedään Syyriasta mihin tahansa maahan;16.  1, 2 ja 3 kohdan säännöksiin liittyvän rahoituksen tai rahoitusavun, myös johdannaisten ja futuurien sekä vakuutusten ja jälleenvakuutusten, antaminen suoraan tai välillisesti; ja17.  tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka tavoitteena tai seurauksena on suoraan tai välillisesti 1, 2, 3 tai 4 kohdassa tarkoitettujen kieltojen kiertäminen.[1] EUVL L 121, 10.5.2011, s. 11.[2] EUVL L […].[3] EYVL L 269, 27.9.1978, s. 2.