               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.6.2018
            COM(2018) 477 final
            2018/0255(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä vuoden 2018 toisesta maksuerästä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Tässä ehdotuksessa on kyse luonnoksesta neuvoston päätökseksi, joka koskee jäsenvaltioiden suoritettavaksi vuonna 2018 tulevien Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoitusosuuksien toista maksuerää.

                  Yhdennentoista EKR:n ja muiden vielä avoinna olevien EKR:ien (eli kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n) varojen hallinnointiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:

                  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä voimassa oleva kumppanuussopimus, jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
                     1
                  ;

                  neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäinen sopimus vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille
                     2
                  , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’; ja

                  neuvoston asetus (EU) 2015/323 yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta
                     3
                  , jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’.

                  Edellä mainitut asiakirjat sisältävät jäsenvaltioiden monivuotiset sitoumukset EKR:n tukemisesta taloudellisesti. Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksessa säädetään jäsenvaltioiden säännöllisistä rahoitusosuuksista EKR:n varainhoitotilille ennalta määritettyjen rahoitussitoumusten mukaisesti. Säännölliset rahoitusosuudet tulevat maksettaviksi teknisillä neuvoston päätöksillä, joilla pannaan täytäntöön aikaisemmin päätetyt rahoitussitoumukset.

                  Sen vuoksi kaikkia perusteluosan otsikoita ei sovelleta tämänkaltaisiin säännöllisiin rahoitusosuuksien maksupyyntöihin.

               2.OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               •Oikeusperusta

                  Yhdettätoista EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen 7 artiklassa määrätään menettelystä, jonka mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista EKR:on päätetään.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti komissio esittää 15 päivään kesäkuuta mennessä ehdotuksensa jäsenvaltioiden toisen erän rahoitusosuuksista.  Neuvoston on päätettävä ehdotuksesta viimeistään 21 kalenteripäivän kuluttua siitä, kun komissio on sen esittänyt.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21 artiklan 4 kohdassa säädetään komission ehdotuksen sisällöstä.

               •Muu oikeudellinen sisältö

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21 artiklan 7 kohdan mukaisesti ehdotuksessa määritetään erikseen Euroopan komission hallinnoima määrä ja Euroopan investointipankin (EIP) hallinnoima määrä.

                  EIP on yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 52 artiklan mukaisesti toimittanut Euroopan komissiolle ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmista EKR:ista käytettävissä olevat määrät aikajärjestyksessä. Tämän ehdotuksen maksupyynnöissä on näin ollen kyse EIP:n osalta kymmenennen EKR:n määristä ja Euroopan komission osalta yhdennentoista EKR:n määristä.

                  Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiolta, joka ei suorita rahoitusosuutensa eriä määräajassa, peritään maksamattomalta määrältä korko; koronmaksua koskevista yksityiskohdista säädetään samassa artiklassa.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               2018/0255 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä vuoden 2018 toisesta maksuerästä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille
                  4
               , jäljempänä ’sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

               ottaa huomioon yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 2 päivänä maaliskuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/323, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetus’
                  5
               , ja erityisesti sen 21 artiklan 3 ja 4 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 21–24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti Euroopan komissio esittää 15 päivään kesäkuuta 2018 mennessä ehdotuksen, johon sisältyy a) vuoden 2018 rahoitusosuuden toisen erän määrä ja b) rahoitusosuuden tarkistettu vuotuinen määrä vuoden 2018 osalta siinä tapauksessa, että rahoitusosuus ei vastaa todellisia tarpeita.

               (2)Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 52 artiklan mukaisesti Euroopan investointipankki lähetti Euroopan komissiolle 15 päivänä huhtikuuta 2018 ajantasaistetut ennakkoarviot hallinnoimiaan välineitä koskevista sitoumuksista ja maksuista.

               (3)Yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti rahoitusosuuksien maksupyynnöissä käytetään ensin aiemmille EKR:ille määrätyt määrät. Tästä syystä olisi esitettävä kymmenettä EKR:a koskeva maksupyyntö EIP:n osalta ja yhdettätoista EKR:a koskeva maksupyyntö komission osalta.

               (4)Neuvosto hyväksyi 20 päivänä marraskuuta 2017 Euroopan komission ehdotuksesta päätöksen (EU) 2017/2171
                  6
               , jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden vuotuisten EKR:n rahoitusosuuksien enimmäismäärästä Euroopan komissiolle suoritettavaksi osuudeksi 4 550 000 000 euroa ja Euroopan investointipankille suoritettavaksi osuudeksi 250 000 000 euroa vuonna 2018.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Varainhoitovuoden 2018 Euroopan kehitysrahaston rahoitusosuuksien toiset erät, jotka jäsenvaltioiden on suoritettava Euroopan komissiolle ja Euroopan investointipankille, esitetään tämän päätöksen liitteessä olevassa taulukossa.

               2 artikla

               Jäsenvaltioiden EKR:on suorittamien rahoitusosuuksien tarkistettu vuotuinen määrä varainhoitovuonna 2018 on 4 500 000 000 euroa. Se jaetaan siten, että osuus komissiolle on 4 250 000 000 euroa ja osuus EIP:lle on 250 000 000 euroa.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (2)

                        EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (3)

                        EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17–38.

                     (4)

                        EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (5)

                        EUVL L 58, 3.3.2015, s. 17–38.

                     (6)

                        EUVL L 306, 22.11.2017, s. 21–23.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel15.6.2018
            COM(2018) 477 final
            LIITE
            ehdotukseen
            NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            Euroopan kehitysrahaston rahoittamiseksi suoritettavista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä vuoden 2018 toisesta maksuerästä

               LIITE

                        JÄSENVALTIO

                        Osuus 10. EKR:stä (%)

                        Osuus 11. EKR:stä (%)

                        Vuoden 2018 toinen erä (euroa)

                        Yhteensä

                        Komissio

                        EIP

                        11. EKR

                        10. EKR

                        BELGIA

                        3,53

                        3,24927

                        42 240 510,00

                        3 530 000,00

                        45 770 510,00

                        BULGARIA

                        0,14

                        0,21853

                        2 840 890,00

                        140 000,00

                        2 980 890,00

                        TŠEKKI

                        0,51

                        0,79745

                        10 366 850,00

                        510 000,00

                        10 876 850,00

                        TANSKA

                        2,00

                        1,98045

                        25 745 850,00

                        2 000 000,00

                        27 745 850,00

                        SAKSA

                        20,50

                        20,57980

                        267 537 400,00

                        20 500 000,00

                        288 037 400,00

                        VIRO

                        0,05

                        0,08635

                        1 122 550,00

                        50 000,00

                        1 172 550,00

                        IRLANTI

                        0,91

                        0,94006

                        12 220 780,00

                        910 000,00

                        13 130 780,00

                        KREIKKA

                        1,47

                        1,50735

                        19 595 550,00

                        1 470 000,00

                        21 065 550,00

                        ESPANJA

                        7,85

                        7,93248

                        103 122 240,00

                        7 850 000,00

                        110 972 240,00

                        RANSKA

                        19,55

                        17,81269

                        231 564 970,00

                        19 550 000,00

                        251 114 970,00

                        KROATIA

                        0,00

                        0,22518

                        2 927 340,00

                        0,00

                        2 927 340,00

                        ITALIA

                        12,86

                        12,53009

                        162 891 170,00

                        12 860 000,00

                        175 751 170,00

                        KYPROS

                        0,09

                        0,11162

                        1 451 060,00

                        90 000,00

                        1 541 060,00

                        LATVIA

                        0,07

                        0,11612

                        1 509 560,00

                        70 000,00

                        1 579 560,00

                        LIETTUA

                        0,12

                        0,18077

                        2 350 010,00

                        120 000,00

                        2 470 010,00

                        LUXEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        3 316 170,00

                        270 000,00

                        3 586 170,00

                        UNKARI

                        0,55

                        0,61456

                        7 989 280,00

                        550 000,00

                        8 539 280,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        494 130,00

                        30 000,00

                        524 130,00

                        ALANKOMAAT

                        4,85

                        4,77678

                        62 098 140,00

                        4 850 000,00

                        66 948 140,00

                        ITÄVALTA

                        2,41

                        2,39757

                        31 168 410,00

                        2 410 000,00

                        33 578 410,00

                        PUOLA

                        1,30

                        2,00734

                        26 095 420,00

                        1 300 000,00

                        27 395 420,00

                        PORTUGALI

                        1,15

                        1,19679

                        15 558 270,00

                        1 150 000,00

                        16 708 270,00

                        ROMANIA

                        0,37

                        0,71815

                        9 335 950,00

                        370 000,00

                        9 705 950,00

                        SLOVENIA

                        0,18

                        0,22452

                        2 918 760,00

                        180 000,00

                        3 098 760,00

                        SLOVAKIA

                        0,21

                        0,37616

                        4 890 080,00

                        210 000,00

                        5 100 080,00

                        SUOMI

                        1,47

                        1,50909

                        19 618 170,00

                        1 470 000,00

                        21 088 170,00

                        RUOTSI

                        2,74

                        2,93911

                        38 208 430,00

                        2 740 000,00

                        40 948 430,00

                        YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

                        14,82

                        14,67862

                        190 822 060,00

                        14 820 000,00

                        205 642 060,00

                        EU-28 YHTEENSÄ

                        100,00

                        100,00

                        1 300 000 000,00

                        100 000 000,00

                        1 400 000 000,00


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.8.2018
            COM(2018) 565 final
            2018/0297(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokouksessa, jäljempänä ’osallistujakokous’, unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä päätös, joka koskee Turkin pyyntöä liittyä osallistujaksi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevaan järjestelyyn, jäljempänä ’järjestely’.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskeva järjestely

               Järjestely on EU:n, Yhdysvaltojen, Kanadan, Japanin, Korean, Norjan, Sveitsin, Australian ja Uuden-Seelannin välinen herrasmiessopimus, jonka tavoite on luoda kehys julkisesti tuettujen vientiluottojen asianmukaiselle käytölle. Käytännössä järjestelyllä halutaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset (joissa kilpailu perustuu vientituotteiden hintaan ja laatuun eikä rahoitusehtoihin) ja torjua julkisesti tuettuihin vientiluottoihin liittyviä tukia ja kaupan vääristymiä. Järjestely tuli voimaan huhtikuussa 1978, ja se on voimassa toistaiseksi. Vaikka OECD:n sihteeristö osallistuu järjestelyn hallinnollisten asioiden hoitoon, se ei ole OECD:n sitova määräys
                  1
               .

               Järjestelyä päivitetään säännöllisesti, jotta voidaan ottaa huomioon uusi tekninen ja poliittinen kehitys, joka vaikuttaa vientiluottoihin eri sektoreilla. Järjestelystä on tehty EU:ssa oikeudellisesti sitova Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  2
               , ja se on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä
                  3
               . Päivitykset otetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä.

               2.2.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokous

               Järjestelyn 67 artiklassa määrätään, että ”Osallistujat tarkastelevat järjestelyn toimintaa säännöllisesti. Tarkastelussa osallistujat tutkivat muun muassa ilmoitusmenettelyjä, DDR-järjestelmän toteuttamista ja toimintaa, sidottua apua koskevia sääntöjä ja menettelyjä, ehtojen sopeuttamista, aiempia sitoumuksia sekä mahdollisuuksia laajentaa järjestelyn osallistujakuntaa.”

               Kokouksessa unionia edustaa Euroopan komissio. Päätökset kaikista järjestelyyn tehtävistä muutoksista tehdään osallistujakokouksessa yksimielisellä päätöksellä. Neuvosto vahvistaa unionin kannan, ja siitä keskustellaan jäsenvaltioiden edustajien kanssa vientiluottotyöryhmässä
                  4
               .

               2.3.Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokouksen suunniteltu säädös

               Järjestelyn 3 artiklassa määrätään, että ”Nykyiset osallistujat voivat kutsua mukaan muita OECD:n jäseniä tai siihen kuulumattomia maita.” Turkki on ollut OECD:n jäsen 2. elokuuta 1961 lähtien.

               Turkki pyysi liittyä järjestelyn osallistujaksi 20. syyskuuta 2017 päivätyllä ja järjestelyn osallistujakokouksen puheenjohtajalle osoitetulla kirjeellä.

               Osallistujakokous käsitteli Turkin pyyntöä luottamuksellisessa kokouksessa 15. marraskuuta 2017. Päätöstä ei tehty, koska osallistujilla EU mukaan luettuna ei ollut asiaa koskevaa kantaa.

               Järjestelyn osallistujakokouksen on määrä hyväksyä Turkin pyyntöä koskeva päätös, jäljempänä ’suunniteltu säädös’, 12. marraskuuta 2018 alkavalla viikolla.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova järjestelyn 67 artiklan mukaisesti.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Turkki on osallistunut järjestelyyn tarkkailijana vuodesta 2006.

               Turkki on jo velvoitettu noudattamaan julkisesti tuettua vientiluottoa koskevasta politiikasta annettua lainsäädäntöä EU:n ja Turkin välisen tulliliittoa koskevan sopimuksen 12 artiklan mukaisesti. Siinä määrätään seuraavaa:

               Turkki soveltaa sellaisten maiden osalta, jotka eivät ole yhteisön jäsenvaltioita, säännöksiä ja täytäntöönpanotoimenpiteitä, jotka ovat olennaisilta osiltaan samanlaisia kuin seuraavissa asetuksissa säädetyt yhteisön kauppapolitiikkaan liittyvät toimenpiteet: [...] - neuvoston päätös 93/112/ETY (julkisesti tuetut vientiluotot)
                  5
               .

               Neuvoston päätös 93/112/ETY on korvattu asetuksella (EU) N:o 1233/2011, ja vaikka Turkki ei ole täysin mukautunut vientiluottoja koskevaan EU:n lainsäädäntöön (kuten vielä Turkkia koskevassa vuoden 2016 kertomuksessa
                  6
                todetaan), Turkin ottaminen OECD:n järjestelyn osallistujaksi lisää Turkin paineita noudattaa näitä sääntöjä. Koska julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevat säännöt hyväksytään yksimielisesti järjestelyn osallistujakokouksessa, Turkki osallistuu täysimääräisesti päätöksentekoprosessiin sen jälkeen, kun siitä tulee osallistuja.

               Lisäksi Turkki on jäsen vuonna 2012 perustetussa kansainvälisessä vientiluottotyöryhmässä, jonka tehtävänä on neuvotella vientiluottoja koskevista uusista säännöistä uusien OECD:n ulkopuolisten maiden kanssa. Turkki on osallistunut työryhmän toimintaan aktiivisesti ja tukenut EU:n kantaa.

               Sen vuoksi Turkin pyyntöä liittyä järjestelyn osallistujaksi olisi tuettava.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  7
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Säädös, joka osallistujakokouksen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellulla säädöksellä voi olla ratkaisevanlaatuisia vaikutuksia EU:n lainsäädännön sisältöön tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1233/2011 2 artiklan nojalla. Mainitussa säännöksessä säädetään, että ”Komissio hyväksyy delegoituja säädöksiä 3 artiklan mukaisesti liitteen II muuttamiseksi järjestelyn osallistujien sopimien suuntaviivoja koskevien muutosten seurauksena.”

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan. Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on 207 artikla.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska osallistujakokouksen säädös muuttaa järjestelyä, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2018/0297 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskeva järjestely, jäljempänä ’järjestely’, on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä
                  8
               , ja siitä on tehty EU:ssa oikeudellisesti sitova Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1233/2011
                  9
               .

               (2)Järjestelyn 3 artiklan mukaisesti järjestelyn osallistujakokous voi hyväksyä päätöksen kutsua muita OECD:n jäseniä järjestelyn osallistujiksi.

               (3)Turkki ilmoitti 20 päivänä syyskuuta 2017 aikomuksestaan liittyä järjestelyn osallistujaksi.

               (4)Marraskuun 12. päivänä 2018 alkavalla viikolla pidettävässä 140. istunnossa osallistujakokouksen on määrä hyväksyä päätös, joka koskee Turkin pyyntöä liittyä järjestelyn osallistujaksi.

               (5)On aiheellista vahvistaa julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokouksessa unionin puolesta otettava kanta, sillä suunniteltu päätös voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin lainsäädännön sisältöön asetuksen (EU) N:o 1233/2011 2 artiklan nojalla,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujakokouksen 140. istunnossa unionin puolesta esitettävä kanta on hyväksyä Turkin pyyntö liittyä julkisesti tuettuja vientiluottoja koskevan järjestelyn osallistujaksi.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Sellaisena kuin se on määriteltynä OECD-yleissopimuksen 5 artiklassa.

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (3)

                        Aikaisemmin OECD:n järjestelyn aiemmat versiot oli jo saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä neuvoston päätöksillä.

                     (4)

                        Council Decision setting up a Policy Co-ordination Group for Credit Insurance, Credit Guarantees and Financial Credits (Neuvoston päätös luottovakuutusta, luottotakuita ja rahoitusluottoja käsittelevän koordinointiryhmän perustamisesta) (EYVL 66, 27.10.1960, s. 1339/60).

                     (5)

                        EYVL L 44, 22.2.1993, s. 1.

                     (6)

                        SWD(2016) 366 final.

                     (7)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (8)

                        Aikaisemmin OECD:n järjestelyn aiemmat versiot oli jo saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä neuvoston päätöksillä.

                     (9)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1233/2011, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011, tiettyjen suuntaviivojen soveltamisesta julkisesti tuettuihin vientiluottoihin ja neuvoston päätösten 2001/76/EY ja 2001/77/EY kumoamisesta (EUVL L 326, 8.12.2011, s. 45).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.7.2018
            COM(2018) 548 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaAlankomaiden hakemuksen johdosta – EGF/2018/001 NL/Financial service activities

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Alankomaat toimitti 23. helmikuuta 2018 hakemuksen EGF/2018/001 NL/Financial service activities EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 64 (Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueilla Friesland (NL12), Drenthe (NL13) ja Overijssel (NL21) Alankomaissa.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                           EGF/2018/001

                        NL/Financial service activities

                        Jäsenvaltio

                        Alankomaat

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        NL12 – Friesland

                        NL13 – Drenthe

                        NL21 – Overijssel

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        23. helmikuuta 2018

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        23. helmikuuta 2018

                        Lisätietopyyntö

                        9. maaliskuuta 2018

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        4. toukokuuta 2018

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        27. heinäkuuta 2018

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohta

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        20

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 64 – Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)

                        Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta):

                        24. maaliskuuta 2017 – 24. joulukuuta 2017

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        1 324

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        450

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        1 908 000

                        EGR:n täytäntöönpanon
                           5
                         talousarvio euroina

                             79 500

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        1 987 500

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        1 192 500

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Alankomaat toimitti hakemuksen

                  EGF/2018/001

               NL/Financial service activities 23. helmikuuta 2018 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Alankomailta lisätietoja 9. maaliskuuta 2018. Nämä lisätiedot toimitettiin sen jälkeen, kun kuuden viikon määräaikaa oli Alankomaiden asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä jatkettu kahdella viikolla. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 27. heinäkuuta 2018.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 1 324:ää työntekijää, jotka vähennettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 64 (Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)) luokitellulla toimialalla. Työntekijävähennykset tehtiin NUTS 2 -tason alueilla Friesland (NL12), Drenthe (NL13) ja Overijssel (NL21)
                  6
               .

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Rabobank

                        981

                        BNP Paribas

                        3

                        ING Bank

                        149

                        SBOT BV

                        3

                        ABN-AMRO

                        112

                        KAS Bank NV

                        2

                        Volksbank/SNS

                        29

                        Pale BV

                        2

                        Kredietbank Nederland

                        11

                        Royal Bank of Scotland

                        2

                        Triodos

                        6

                        CEM Finance BV

                        1

                        F. Van Lanschot Bankers

                        5

                        DNB

                        1

                        Lacent BV

                        5

                        KBC Bank

                        1

                        Santander

                        5

                        Krediet Unie BV

                        1

                        Kempen & Co NV

                        4

                        UBS Europe SE

                        1

                        Yritysten kokonaismäärä: 20

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        1 324

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        1 324

               Toimintakriteerit

               Alankomaat toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan toimintakriteerien nojalla; siinä edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa. NUTS 2 -tason alueella Overijssel (NL21) vähennettiin 610 työntekijää. Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 24. maaliskuuta 2017 ja päättyi 24. joulukuuta 2017.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               6.Kaikki 1 324 työntekijävähennystä viiteajanjaksolla on laskettu päivästä, jona työnantaja antoi yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.

               7.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 1 324.

               Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välinen yhteys (asetus (EY) N:o 546/2009)

               8.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Alankomaat väittää, että rahoitus- ja talouskriisillä on ollut vakava vaikutus hollantilaisten pankkien palveluihin ja toimintaan
                  7

                  8

                  9
               .

               9.Alhainen korkotaso, johon siirryttiin rahoituskriisin vuoksi, tiukemmat sääntelyehdot sekä asuntolainamarkkinoiden ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luotonsaannin huomattava hiipuminen heikensivät kannattavuutta ja pakottivat kiireellisesti vähentämään kustannuksia. Vuotta 2018 koskevassa komission maaraportissa vahvistetaan alhainen korkotaso, pk-yritysten luotonsaannin heikentyminen ja yksityisten kotitalouksien velkaantuminen Alankomaissa
                  10
               .

               10.Asuntolainamarkkinoilla on ollut havaittavissa merkittävää laskua vuodesta 2006 vuoteen 2015
                  11
               . Tilanne on elpynyt hieman vuodesta 2016 lähtien, mutta taso on edelleen paljon rahoitus- ja talouskriisiä edeltävää tasoa alhaisempi. Uusien asuntolainojen vuotuinen kasvuvauhti on nyt lähes nolla, kun se ennen vuoden 2008 kriisiä oli 4–5 prosenttia vuodessa. Uusien toimijoiden, kuten eläkerahastojen ja vakuutuslaitosten, mukaantulo on entisestään heikentänyt pankkien asuntolainatoimintaa.

               11.Pk-yrityksille tapahtuva luotonanto
                  12
                on supistunut voimakkaasti viimeisten kymmenen vuoden aikana eikä ole palannut vuoden 2008 tasolle.

               12.Tämän seurauksena pankit ovat vähentäneet henkilöstöään lähinnä sulkemalla aluekonttoreita ja siirtymällä verkkopankkitoimintaan. Puolet konttoreista hävisi vuosina 2004–2014
                  13
               , ja suuntaus on edelleen käynnissä. Useimmat irtisanotuista olivat työssä asiakaspalvelussa ja osallistuivat siihen liittyvään hallinnointiin.

               13.”Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta” -ala ei ole toistaiseksi ollut EGR-hakemuksen kohteena.

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               14.Alhaiset korot (alhaiset korkomarginaalit) vaikuttivat suoraan ja kielteisesti pankkien kannattavuuteen. Kannattavuus saadaan palautettua lähinnä vähentämällä kustannuksia, sulkemalla aluekonttoreita ja automaation avulla, jotta toiminta voi jatkua. Tämän seurauksena työntekijöiden määrä laskee tasaisesti kaikissa pankeissa.

               15.Työntekijävähennysten määrä Alankomaiden pankkialalla nousi huhtikuun 2016 ja huhtikuun 2017 välisenä aikana 8,6 prosenttia, kun keskimääräinen työntekijävähennysten määrä eri aloilla väheni 12,8 prosenttia
                  14
               . Rabobankilla oli 1 434 aluekonttoria vuonna 2004. Vuonna 2014 niitä oli enää 566 (–60 %). ABN-AMRO sulki saman ajanjakson aikana 427 konttoriaan (–57 %)
                  15
               . Volksbank (SNS) sulki 14 prosenttia aluekonttoreistaan vuosina 2004–2014. Aluekonttoreiden lakkauttaminen on tuntunut eniten Frieslandin, Drenthen ja Overijsselin alueilla. INGillä ei ole koskaan ollut yhtä monta aluekonttoria kuin muilla pankeilla (276), joten se ei sulkenut yhtään konttoria vaan vähensi toiminnassa olevien konttoreidensa henkilöstöä.

               16.Vuosina 2010–2016 neljän jo mainitun pankin kokonaistyöntekijämäärä väheni 158 588:sta 122 556:een eli 23 prosenttia
                  16
               .

               17.Suurimittaisia työntekijävähennyksiä on lisäksi odotettavissa ABN-AMROssa
                  17
               , INGissä
                  18
                ja Rabobankissa
                  19
               . Volksbank, jossa ei ole tehty mittavia uudelleenjärjestelyjä tai saneerauksia viime vuosina, on ilmoittanut uudelleenjärjestelyjä ja työntekijävähennyksiä koskevasta suunnitelmasta
                  20
               .

               18.Työttömyyskorvauksia saavien määrä tällä alalla on yli kolminkertaistunut vuosina 2008–2015
                  21

                  22
               , ja vuonna 2016 työttömyyskorvausta hakevien määrä pankkialalla nousi 27,7 prosenttia vuoteen 2015 verrattuna alan uudelleenjärjestelyn seurauksena. Pankkiala oli lisäksi ainoa ala, jolla työllisyys heikkeni vuonna 2016. Kaikilla muilla aloilla oli vähemmän uusia työttömyyskorvauksen saajia.

               19.Ensisijaisesti vähennettiin henkilöstöä, jolla on alhainen tai keskitason koulutus, kuten hallintohenkilöstöä ja vastaanottovirkailijoita. Tämäntyyppisten tehtävien työmarkkinanäkymät ovat heikot. Naiset ovat pankkialalla yleensä olleet alemman ja keskitason tehtävissä. Tämän vuoksi työttömänä on enemmän naisia (55 %) kuin miehiä (45 %). Pankkialan työttömistä 45 prosenttia on vähintään 55-vuotiaita.

               Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               20.Pankkialan työntekijävähennykset koettelevat erityisesti kyseisiä kolmea lääniä
                  23
               . Työttömyys on kaikilla kolmella alueella kansallista keskiarvoa (5,4 %) korkeammalla tasolla. Frieslandissa työttömyysaste on 10,8 prosenttia
                  24
               , Drenthessä 7 prosenttia
                  25
                ja Overijsselissä 6,3 prosenttia
                  26
               . Yleensä 66 prosenttia ihmisistä onnistui löytämään uuden työpaikan vuoden kulussa irtisanomisestaan. Pankkialalla vain 39 prosenttia löysi uuden työpaikan vuoden kuluessa
                  27
               .

               21.Työntekijöiden vakuutusten hallinnoinnista vastaavan Alankomaiden laitoksen (UWV) mukaan näiden ihmisten mahdollisuudet löytää uusi työpaikka samalta alalta ovat heikot, koska pankkialan työllisyyden ei odoteta elpyvän. Ennusteiden mukaan tämän alan työllisyys heikkenee vuonna 2018 entisestään
                  28
               .

               22.Frieslandissa 16 prosenttia työttömyyskorvausta hakevista on ollut pankkialalla tehtävissä, joihin ei tällä alueella enää tarvita työntekijöitä muun muassa pankkien aluekonttoreiden lakkauttamisen vuoksi
                  29
               .

               23.Overijsselissä työttömyyskorvauksia hakevien toiseksi yleisin ammattitausta löytyy pankkialalta
                  30
               .

               24.Työntekijävähennysten vaikutusten odotetaan näillä alueilla liittyvän uudelleentyöllistymisen vaikeuteen samalla alalla. UWV neuvoo pankkialan työntekijöitä näissä kolmessa läänissä harkitsemaan ammatin, alan tai alueen vaihtoa
                  31

                  32
               .. Kyseiset kolme aluetta eivät ole yhtä teollistuneita eikä niillä ole niin monipuolista toimintaa kuin muilla Alankomaiden alueilla, ja useimmat yritykset ovat pk-yrityksiä
                  33
               .. Uusia työpaikkoja on kuitenkin terveydenhuollon, tieto- ja viestintätekniikan, logistiikan, rahoitusvalvonnan ja muilla aloilla.

               25.Irtisanottujen 1 324 työntekijän joukossa on muita heikommassa asemassa olevia ryhmiä: toimisto- ja myyntihenkilöstö (52% hakemuksessa), naiset (59 %) ja yli 55-vuotiaat (27 %). Puolet irtisanotuista työskenteli ammatti-/teknisissä tehtävissä. Tämän vuoksi on tärkeää tukea irtisanottujen työntekijöiden nopeaa uudelleenintegroitumista työmarkkinoille, sillä heidän on vaikea itse löytää uusi työpaikka.

               26.Työttömyyskorvausten keskimääräinen kesto työttömän pankkihenkilöstön osalta on paljon pidempi kuin muiden alojen työttömien kohdalla. Lisäksi UWV:n tiedot osoittavat, että vähintään 12 prosenttia työttömyyskorvausta hakevista oli aiemmin työskennellyt rahoitusalalla
                  34
               .

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               27.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 450 vähennettyä työntekijää. Muut tukikelpoiset työntekijät siirtyvät joko muille aloille tai alueille, jäävät eläkkeelle tai osallistuvat kansallisiin ja paikallisiin uudelleentyöllistymisohjelmiin. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä*

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        183

                        (40,7 %)

                        Naisia:

                        267

                        (59,3 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        450

                        (100,0 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        0

                        (0 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        38

                        (8,4 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        50

                        (11,1 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        241

                        (53,6 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        104

                        (23,1 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        17

                        (3,8 %)

               *:% on pyöristetty

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               28.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista:

               –Osallistujien sisäänotto: Tässä toimenpiteessä kartoitetaan osallistujien valmiudet, potentiaali ja työllistymisnäkymät. Jokaiselle ilmoittautuneelle työntekijälle annetaan toimen päätteeksi opastusta.

               –Työnhakuneuvonta: Tämä toimenpide käynnistyy osallistujille tarjottavalla räätälöidyllä ohjelmalla. Siihen sisältyvät muun muassa siirtoasiakirjojen valmistelu, intensiivinen työhakemuskoulutus, työmarkkinoille organisoituminen ja tiiviit yhteydenotot työnantajiin.

               –Liikkuvuusreservi: Tarkoitus on perustaa joustava reservi, jota voivat käyttää sekä työnhakijat että työnantajat, joilla on tarjota määräaikaisia työpaikkoja. Perustetaan alueellisia liikkuvuusreservejä erityisesti entisille pankkialan työntekijöille. (Uudelleenkoulutetut) työntekijät saavat tämän toimenpiteen avulla työkokemusta ja voivat esittäytyä uusille työnantajille.

               –Yrittäjyyden edistäminen, koulutus ja valmennus: Jotkut osallistujat voivat käyttää omaa osaamistaan ja kokemustaan oman yrityksen perustamiseen. Tämän toimenpiteen puitteissa tarjotaan näille henkilöille koulutusta ja valmennusta kehittämällä heidän osaamistaan, laatimalla kestävä liiketoimintasuunnitelma ja ohjaamalla heitä lainsäädäntömenettelyissä.

               –Koulutus ja uudelleenkoulutus: Tällä toimenpiteellä tarjotaan koulutusta, uudelleenkoulutusta ja muita koulutuspalveluja vähittäiskaupan alaa ja uusia ammattiprofiileja varten (esim. liikenne, tietotekniikkapalvelut, tekniset ammatit ja muut).

               –Työhön sijoittumisen tuki: Tämä toimenpide tarjoaa työnohjausta, työneuvontaa ja pätevyyteen liittyvää koulutusta.

               –Avustus yrittäjyyden edistämiseen: Tämän toimenpiteen puitteissa myönnetään avustus investointikustannusten kattamiseen, jos osallistuja hankkii tarvittavat taidot ja hänellä on kestävä liiketoimintasuunnitelma.

               29.Tässä kuvatut ehdotetut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               30.Alankomaat on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaisille yrityksille pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               31.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 1 987 500 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 1 908 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 79 500 euroa.

               32.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 192 500 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti*
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Osallistujien sisäänotto (Intake)

                        250

                        1 152

                        288 000

                        Työnhakuneuvonta (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        450

                        900

                        405 000

                        Liikkuvuusreservi (Mobiliteitspool)

                        175

                        3 200

                        560 000

                        Yrittäjyyden edistäminen, koulutus ja valmennus (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        20

                        2 000

                        40 000

                        Koulutus ja uudelleenkoulutus (Scholing en cursussen)

                        75

                        3 500

                        262 500

                        Työhön sijoittumisen tuki (Outplacement begeleiding)

                        35

                        1 500

                        52 500

                        Avustus yrittäjyyden edistämiseen (Toelage ondernemerschap)

                        20

                        15 000

                        300 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        1 908 000

                        (100 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        0

                        0

                        0

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        0

                        (100 %)

                        EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        0

                        2. Hallinnointi

                        –

                        19 875

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        39 750

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        19 875

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        79 500

                        (4 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        1 987 500

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        1 192 500

               *: luvut ovat pyöristettyjä

               33.Alankomaat on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               34.Alankomaiden viranomaiset aloittivat yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. tammikuuta 2018. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. tammikuuta 2018 ja 23. helmikuuta 2020 väliseltä ajalta.

               35.Alankomaille on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. lokakuuta 2017 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. lokakuuta 2017 ja 23. elokuuta 2020 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               36.Kansallisen ennakko- tai yhteisrahoituksen lähteitä ovat työntekijöiden vakuutusten hallinnoinnista vastaavan laitoksen (UWV), läänien, koulutusrahastojen ja työmarkkinaosapuolten varat.

               37.Alankomaat on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               38.Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet, että yksilöllisten palvelujen koordinoitua pakettia laadittaessa kuultiin tiivisti sidosryhmiä ja työnmarkkinaosapuolia, kuten Alankomaiden pankkiyhdistystä (NVB), Alankomaiden ammattiyhdistysten liittoa (FNV) ja kansallista kristillisten ammattiyhdistysten liittoa (CNV) erityisesti tarjottavien palvelujen koordinoitua pakettia valmisteltaessa. Työmarkkinaosapuolet osallistuvat myös ohjauskomiteaan, joka perustetaan koordinoimaan kaikkia työmarkkinatoimenpiteitä.

               39.Valmistelutoimiin kuului kokouksia alan edustajien, Leeuwardenin kunnan ja kyseisten kolmen läänin kanssa. Kyseiset kumppanit (työmarkkinaosapuolet, pankkialan edustajat) ja UWV kartoittivat yhdessä ongelman luonnetta ja laajuutta. Vähennettyjä työntekijöitä varten on laadittu suunnitelma lisäämään heidän mahdollisuuksiaan löytää töitä.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               40.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Rakenne on samanlainen kuin ESR:n osalta. Näihin toimiin liittyvät kustannukset sisältyvät hankkeen kokonaiskustannuksiin. Alankomaat on ilmoittanut komissiolle, että hallinnoinnista vastaa Alankomaiden sosiaali- ja työllisyysministeriön palveluja, yhteistyötä ja täytäntöönpanoa koskevan osaston politiikan täytäntöönpanoa koskeva jaos.

               41.Varainhoidon valvonnasta vastaa todentamisviranomaisena talous- ja ilmastoasioiden ministeriön alaisen Alankomaiden yrittäjistä vastaavan viraston (RVO, Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) pääjohtaja. Riippumattomana tarkastusviranomaisena toimii keskushallinnon tarkastusvirasto (valtiovarainministeriö).

               42.Drenthen lääninhallitus on sisäisen valvonnan ja kirjanpitojärjestelmien osalta velvollinen säilyttämään todennettavissa olevat hallinnolliset asiakirjat tarkastusta varten.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               43.Alankomaat on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               44.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  35
                12 artiklassa säädetään.

               45.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 1 192 500 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               46.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  36
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               47.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 192 500 euroa.

               48.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Alankomaiden hakemuksen johdosta – EGF/2018/001 NL/Financial service activities

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  37
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  38
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, tarkoituksena on tarjota tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttaa heitä integroitumaan uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  39
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Alankomaat toimitti 23 päivänä helmikuuta 2018 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön sen vuoksi, että työntekijöitä on vähennetty Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE) Rev. 2:n kaksinumerotasoon 64 (Rahoituspalvelut (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)) luokitellulla toimialalla tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS)
                  40
                2 -tason alueilla Friesland (NL12), Drenthe (NL13) ja Overijssel (NL21) Alankomaissa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 192 500 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Alankomaiden hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 192 500 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2018 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)

                        EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)

                        Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)

                        EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)

                        Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)

                        Friesland (445), Drenthe (269), Overijssel (610).

                     (7)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (8)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (9)

                  https://www.dnb.nl/en/news/news-and-archive/persberichten-2016/dnb341434.jsp
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2016/html/sp161003.en.html
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/ecb.sp170510.en.html

                     (10)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf

                     (11)

                        Lähde:
                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2017/dnb358895.jsp

                     (12)

                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/dnbulletin-2014/dnb309784.jsp

                  Alankomaiden pankkien liiton (Nederlandse Vereniging van Banken) tietokooste rahoituspalveluista vuodelta 2016
                  https://www.nvb.nl/media/document/000258_od15799-nvb-factsheet-zakelijke-dienstverlening-2016-04-07-def.pdf
                  .

                     (13)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (14)

                        Newsflash Labourmarket, UWV, huhtikuu 2017.

                     (15)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (16)

                        Lähde: INGin, ABN-AMROn, RABO-bankin ja Volksbankin vuosikertomukset.

                     (17)

                        Useat ABN-AMROn vuosikertomukset vuosilta 2011–2016.

                     (18)

                        ING Bankin vuosikertomukset vuosilta 2015 ja 2016.

                     (19)

                        Homas Escritt ja Toby Sterling (11. joulukuuta 2015).
                  ”Rabobank to cut 9,000 jobs and shed assets to boost profit”

                     (20)

                  http://www.volkskrant.nl/economie/weer-een-ontslagronde-ook-sns-schrapt-honderden-voltijdbanen~a4435538/

                     (21)

                        Rahoitusalan työntekijöiden työllistymismahdollisuudet (Kansen op werk voor personen in de financiële sector), UWV, maaliskuu 2017.

                     (22)

                  https://fd.nl/economie-politiek/1176581/somber-perspectief-voor-ontslagen-bankmedewerker

                     (23)

                        UWV:n luvut työntekijävähennyksistä pankkialalla.

                     (24)

                        Frieslandin läänin tiedot ja luvut:
                  http://fryslan.databank.nl

                     (25)

                        Drenthen läänin tiedot ja luvut:
                  http://www.provincie.drenthe.nl/feitenencijfers/cijfers/economie/

                     (26)

                        Lähde: CBS Statline
                  https://www.cbs.nl

                     (27)

                        Tietokooste rahoitusalan työmarkkinoista (Factsheet arbeidsmarkt voor de financiële sector), UWV, 23. toukokuuta 2017.

                     (28)

                  https://fd.nl/frontpage/ondernemen/1086910/banken-houden-nog-20-tot-30-kantoren

                     (29)

                        Region in focus: Friesland, UWV 2016.

                     (30)

                        Region in focus: Zwolle, UWV 2016, Region in focus: Twente, UWV 2016.

                     (31)

                        Ks. alaviitteet 28–30.

                     (32)

                        Tietokooste rahoitusalan työmarkkinoista (Factsheet arbeidsmarkt voor de financiële sector), UWV, 23. toukokuuta 2017.

                     (33)

                        Overijsselin läänin tiedot ja luvut:
                  http://www.overijssel.nl/over-overijssel/cijfers-kaarten/

                     (34)

                        Region in focus: Drenthe, UWV 2016.

                     (35)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (36)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (37)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (38)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (39)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (40)

                        Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.9.2018
            COM(2018) 658 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Latvialle

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen tausta

               Tämä päätös koskee varojen käyttöön ottamista Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  1
               , jäljempänä ’asetus’, mukaisesti. Käyttöön otettavalla 17 730 519 euron määrällä on tarkoitus tukea Latviaa vuoden 2017 tulvakatastrofin jälkeen. Koko tarvittava määrä saadaan ottamalla käyttöön osa vuoden 2018 talousarvioon maksusitoumus- ja maksumäärärahoina otetusta, ennakoiden kattamiseen tarkoitetusta jäljellä olevasta 47 479 154 euron määrästä, joten lisätalousarviota ei tarvita.

               2.Tiedot ja ehdot

               Kesällä ja syksyllä 2017 Latviaa vaivasi pitkä rankkasateiden kausi, jonka seurauksena vesi ei enää imeytynyt maaperään ja aiheutti tulvia koko maassa, erityisesti Latgalen alueella ja sen lähialueilla. Tulvien seurauksena satoja tuhoutui ja vesiväylille, viemäröintijärjestelmille, jätevedenkäsittelylaitoksille sekä tie- ja rautatieinfrastruktuurille aiheutui laajamittaisia vahinkoja.

               (1)Latvia haki EU:n solidaarisuusrahaston rahoitustukea 14. marraskuuta 2017 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 24. elokuuta 2017. Hakemus koski asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua suurta luonnonkatastrofia. Komissio pyysi lisätietoja voidakseen saattaa asian arvioinnin päätökseen, ja Latvia toimitti tiedot 27. huhtikuuta 2018.

               (2)Kyseessä on luonnonkatastrofi, joka kuuluu Euroopan unionin solidaarisuusrahaston soveltamisalaan.

               (3)Latvian arvion mukaan tulvista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismäärä on 380,5 miljoonaa euroa. Määrä ylittää Latviaan suurkatastrofien osalta vuonna 2017 sovelletun, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 145 740 000 euroa (0,6 % Latvian BKTL:sta vuoden 2015 tietojen perusteella). Koska välittömien vahinkojen arvioitu kokonaismäärä ylittää kynnysarvon, katastrofi luokitellaan asetuksen tarkoittamaksi suureksi luonnonkatastrofiksi. Latvialle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella rahoitusta solidaarisuusrahastosta.

               (4)Latvia ei pyytänyt ennakkomaksua.

               (5)Latvian hakemuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti katastrofiin johtaneita sääoloja ja niiden vaikutuksia. Jatkuvat sateet ja tulvat elo-, syys- ja lokakuussa 2017 aiheuttivat merkittävää vahinkoa maataloudelle: sadot tuhoutuivat ja maatalouden viemäröintijärjestelmät tukkeutuivat laajalla alueella. Lisäksi valtion ja paikallishallinnon infrastruktuurit, erityisesti vesi-infrastruktuuri (vesiväylät, viemäröintijärjestelmät, vedenpinnan säätelyjärjestelmät, jokien pengerrykset ja niiden suojarakenteet) ja liikenneinfrastruktuuri (pää- ja paikallistiet sekä rautatiet), vahingoittuivat. Kaiken kaikkiaan 184 maantietä vaurioitui ja rautatieliikenne jouduttiin väliaikaisesti keskeyttämään. Alueelle julistettiin hätätila 29. elokuuta 2017. Valtion- ja paikallishallinto ja palveluja tarjoavat yritykset eivät kyenneet toimimaan asianmukaisesti. Tulvien alle jäi kouluja ja muita paikallishallintorakennuksia, jotka oli suljettava. Vesiväyliin huuhtoutui maata, joka kerrostui niiden pohjalle. Vaikutukset ulottuivat maanalaisiin viemäröintijärjestelmiin yli 28 000 kilometrin matkalta, avoviemäreihin ja ojiin noin 4 500 kilometrin matkalta sekä noin 1 700 vesiväylään ja hydrologiseen rakennelmaan. Tulvat jätevedenkäsittelylaitoksissa johtivat veden saastumiseen ja aiheuttivat vaaraa ympäristölle.

               (6)Latvia arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 36,2 miljoonaa euroa ja esitti kustannuksista toimityyppien mukaisesti jaotellun yhteenvedon. Suurin osa tukikelpoisista kustannuksista (lähes 32 miljoonaa euroa) kohdistuu julkiseen viemäröintijärjestelmään ja siihen liittyvään infrastruktuuriin. Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta myönnettävää rahoitusosuutta ei kuitenkaan voida käyttää korjauksiin, joiden seurauksena kyseiset omaisuuserät olisivat paremmassa kunnossa kuin ennen katastrofia.

               (7)Latvian viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

               (8)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”vähemmän kehittynyt alue”. Latvian viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle, että ne aikoisivat suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. Sen jälkeen kun Latvia esitti komissiolle marraskuussa 2017 pyynnön saada tukea maanviljelijöille, komissio antoi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/108 kiireellisestä tukitoimenpiteestä, jonka avulla viljelijöille myönnettäisiin tukea tietyillä Liettuan, Latvian, Viron ja Suomen alueilla esiintyneiden rankkasateiden ja tulvien vuoksi. Latvialle tämän perusteella myönnettävä enimmäismäärä on 3,5 miljoonaa euroa.

               (9)Latvia ei käynnistänyt unionin pelastuspalvelumekanismia.

               (10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

               2.5Päätelmät

               Edellä esitetyistä syistä katastrofi, johon Latvia viittaa hakemuksessaan, täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset EUSR:n varojen käyttöönotolle.

               3.Rahoitus EUSR:n määrärahoista 2018

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  2
               , jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 10 artiklan nojalla solidaarisuusrahastosta voidaan ottaa käyttöön varoja vuosittain enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  3
                11 kohdassa vahvistetaan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

               Koska solidaarisuusrahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia.

               Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

               Seuraavassa esitetään Latvian hakemukseen perustuva laskelma solidaarisuusrahastosta välittömiä kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta rahoitustuesta:

                        Jäsenvaltiot

                        Katastrofin luokitus

                        Välittömät kokonais–vahingot

                        (miljoonaa euroa)

                        Suurkatastrofin kynnysarvo

                        (miljoonaa euroa)

                        2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta

                        (euroa)

                        6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittyessä

                        (euroa)

                        Ehdotetun tuen kokonaismäärä

                        (euroa)

                        Maksetut ennakot

                        (euroa)

                        LATVIA

                        Merkittävä

                        (2 artiklan 2 kohta)

                        380 524

                        145 740

                        3 643 500

                        14 087 019

                        17 730 519

                        0

                        YHTEENSÄ

                        17 730 519

                        0

               Rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta oli vuoden 2018 alussa käytettävissä yhteensä 421 142 057 euroa. Määrä käsittää vuoden 2018 jäljellä olevat määrärahat eli 280 371 754 euroa (574 342 834 euroa, joista oli vähennetty vuonna 2017 käyttöön otetut 293 971 080 euroa
                  4
               ) ja vuoden 2017 jäljelle jääneet määrärahat eli 140 770 303 euroa. Koska kyseinen määrä jäi käyttämättä, se siirrettiin vuodelle 2018.

               Tässä vaiheessa vuotta 2018 voidaan ottaa käyttöön 139 397 191 euron määrä. Tämä vastaa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta vuoden 2018 alussa käytettävissä olevaa kokonaismäärää (421 142 057 euroa), josta on vähennetty rahastossa pidettävä 143 585 709 euron määrä. Jälkimmäinen määrä perustuu rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan 25 prosenttia vuoden 2018 määrärahoista on säilytettävä rahastossa lokakuun 1. päivään 2018 saakka. Edellä mainitusta kokonaismäärästä on myös vähennetty aiemmin tänä vuonna käyttöön otettu 104 166 951 euron määrä Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa ja Portugalia varten
                  5
                sekä 33 992 206 euron määrä Bulgariaa, Kreikkaa, Liettuaa ja Puolaa varten
                  6
               .

                        Tiivistelmätaulukko EUSR-rahoituksesta

                        Määrä

                        (euroa)

                        Vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

                        140 770 303

                        2018 määrärahat

                        574 342 834

                        Vuoden 2018 määrärahoista etupainotteisesti vuonna 2017 käyttöön otettu määrä rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Vuoden 2018 alussa käytettävissä oleva kokonaismäärä

                        421 142 057

                        Josta on vähennetty Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa ja Portugalia varten vuonna 2018 käyttöön otettu määrä

                        –104 166 951

                        Josta on vähennetty Bulgariaa, Kreikkaa, Liettuaa ja Puolaa varten vuonna 2018 käyttöön otettu määrä

                        –33 992 206

                        Josta on vähennetty vuoden 2018 määrärahoista säilytettävä 25 %

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä (2017+2018 määrärahat)

                        139 397 191

                        Ehdotettu Latviaa varten käyttöön otettava määrä yhteensä

                        –17 730 519

                        1. lokakuuta 2018 saakka käytettävissä oleva määrä

                        121 666 672

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Latvialle

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002
                  7
                ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  8
                ja erityisesti sen 11 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta luonnonkatastrofien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan.

               2)Rahaston määrärahojen vuotuinen enimmäismäärä on 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  9
                10 artiklan mukaisesti.

               3)Latvia esitti 14 päivänä marraskuuta 2017 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamisesta maata kesällä ja syksyllä 2017 vaivanneen pitkän rankkasadekauden aiheuttamien tulvien jälkeen.

               4)Latvian hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 artiklassa säädetyt edellytykset rahoitustuen myöntämiseksi solidaarisuusrahastosta.

               5)Sen vuoksi rahastosta olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen myöntämiseksi Latvialle.

               6)Jotta rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään.

               7)Maaliskuun 27 päivänä 2018 annetulla päätöksellä 2018/508
                  10
                otettiin käyttöön rahaston varoja 50 000 000 euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina ennakkomaksujen maksamista varten varainhoitovuodeksi 2018. Näitä määrärahoja on käytetty vain hyvin rajoitetusti. Näin ollen on mahdollista rahoittaa tämän käyttöönoton koko määrä kohdentamalla uudelleen määrärahoja, jotka on otettu käyttöön ennakkomaksujen maksamiseksi unionin yleisessä talousarviossa varainhoitovuodeksi 2018,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Varainhoitovuotta 2018 koskevassa Euroopan unionin yleisessä talousarviossa otetaan käyttöön Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varoja 17 730 519 euroa Latviaa varten maksusitoumus- ja maksumäärärahoina.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan … päivästä ...kuuta [sen hyväksymispäivästä]**.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                     (1)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 661/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014 (EUVL L 189, 27.6.2014, s. 143).

                     (2)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (3)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/1599, annettu 13 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Italialle (EUVL L 245, 23.9.2017) sekä siihen liittyvä lisätalousarvio nro 4/2017 (EUVL L 330, 13.12.2017).

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/846, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kreikan, Espanjan, Ranskan ja Portugalin avustamiseksi (EUVL L 144, 8.6.2018, s. 3–4) sekä siihen liittyvä lisätalousarvio nro 1/2018 (EUVL L 191, 27.7.2018, s. 1–22).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, annettu 11 päivänä syyskuuta 2018, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Bulgarialle, Kreikalle, Liettualle ja Puolalle (EUVL L XX, XX.XX.XXX) sekä siihen liittyvä lisätalousarvio nro 4/2018 (EUVL L XX, XX.XX.XXX).

                     (7)

                        EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (8)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (9)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (10)

                        EUVL L 83, 27.3.2018, s. 13.