               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.11.2017
            COM(2017) 772 final
            2017/0309(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Ehdotuksen tarkoituksena on tehdä joitakin kohdennettuja muutoksia unionin pelastuspalvelumekanismista, jäljempänä ’unionin mekanismi’, annettuun neuvoston päätökseen N:o 1313/2013/EU, jonka nojalla Euroopan unioni tukee, koordinoi ja täydentää jäsenvaltioiden toimia pelastuspalvelun alalla. Tarkoituksena on luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisy ja niihin varautuminen sekä avustustoimet unionissa ja sen ulkopuolella. Ehdotus pohjautuu yhteisvastuun ja vastuunjaon periaatteisiin, ja sen yleistavoitteena on varmistaa, että unioni voi tarjota kansalaisilleen Euroopassa ja sen ulkopuolella aiempaa parempaa kriisi- ja hätäapua. Ehdotuksessa todetaan, että katastrofien ennaltaehkäisyllä on olennainen rooli kriisi- ja hätäavun tarpeen rajoittamisessa.

                  Unionin pelastuspalvelumekanismista päätöksen N:o 1313/2013/EU 34 artiklan mukaisesti hiljattain toteutetun väliarvioinnin
                     1
                   sekä muiden tuloksellisuusarviointien, kuten tilintarkastustuomioistuimen unionin pelastuspalvelumekanismista laatiman arvioinnin
                     2
                  , mukaan mekanismi on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi, jonka kautta voidaan ottaa käyttöön ja koordinoida apua, jota mekanismiin osallistuvat valtiot tarjoavat kriisitilanteissa unionin sisä- ja ulkopuolella. Mekanismi on konkreettinen osoitus eurooppalaisesta solidaarisuudesta. Eräät näiden asiakirjojen perusteella tehdyt päätelmät sekä muu näyttö ovat kuitenkin nostaneet esiin tiettyjä aloja, joilla lainsäädännön muuttaminen on perusteltua. Operatiivinen kokemus on ollut tässä suhteessa keskeinen näkökohta ja merkittävä syy tämän aloitteen tekemiseen, sillä se on tuonut esiin nykyisen järjestelmän rajoitteita.

                  Vuodesta 2013 lähtien Euroopan unionissa on tapahtunut suuri määrä katastrofeja, joissa on menetetty ihmishenkiä ja joilla on ollut haitallisia seurauksia niin kansalaisille, yrityksille, yhteisöille kuin ympäristöllekin. Avustustoiminta monien äskettäisten katastrofien yhteydessä on asettanut unionin pelastuspalvelumekanismin todelliselle koetukselle. Haasteita ovat asettaneet muun muassa pakolais- ja muuttoliikekriisin humanitaariset vaikutukset, puutteelliset voimavarat vuosien 2016 ja 2017 metsäpalokausina, joista jälkimmäinen oli erityisen pitkä ja intensiivinen ja aiheutti yli 100 ihmisen kuoleman, sekä Karibialla riehuneet hurrikaanit ja ankarat myrskyt ja tulvat EU:ssa. Mekanismin stressitestaus on ollut erityisen tiukkaa sellaisten laajojen hätätilanteiden aikana, jotka ovat vaikuttaneet yhtä aikaa useisiin jäsenvaltioihin. Tällaisissa tilanteissa se, että jäsenvaltiot osallistuvat vapaaehtoisesti avustustoimiin katastrofien yhteydessä, on ollut monesti riittämätöntä, ja vuoden 2017 alkupuolella julkaistussa valmiuksien puutteita käsittelevässä raportissa
                     3
                   eritellyt nykyiset puutteet tietyissä kriittisissä avustusvalmiuksissa ovat käyneet aivan liian ilmeisiksi. Silmiinpistävin esimerkki tästä on se, ettei EU:n yhteisillä voimavaroilla pystytty vastaamaan kaikkiin metsäpaloihin liittyviin avunpyyntöihin, joita oli 17. Pyynnöistä vain 10:een vastattiin, ja silloinkin viivästykset heikensivät toisinaan avun oikea-aikaisuutta.

                  Tätä taustaa vasten on perusteltua tarkistaa kohdennetusti unionin pelastuspalvelumekanismia koskevaa lainsäädäntöä, jotta voidaan puuttua mekanismin tämän hetken tärkeimpiin haasteisiin. Konkreettisesti tässä ehdotuksessa esitettävillä muutoksilla on tarkoitus saavuttaa seuraavat tavoitteet:

                  a) Parannetaan ennaltaehkäisevän toiminnan tehokkuutta osana katastrofiriskin hallintasykliä ja vahvistetaan kytköksiä muihin EU:n toimintapolitiikkoihin katastrofien ehkäisyn ja katastrofiavun alalla.

                  b) Vahvistetaan unionin ja jäsenvaltioiden yhteistä kykyä toimia katastrofien yhteydessä ja korjataan toistuvat ja uudet voimavaroja koskevat puutteet etenkin perustamalla unionin tasolla erityinen avustusvalmiuksien reservi ’rescEU’. Päätökset rescEU:n voimavarojen käyttöön ottamisesta tekee komissio, jolla on myös määräys- ja valvontavalta. RescEU:n käytössä on valikoituja hätäapuvalmiuksia, joilla voidaan tarvittaessa reagoida maastopaloihin, tulviin, maanjäristyksiin ja terveyttä uhkaaviin hätätilanteisiin. Jäsenvaltioiden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella tarvitaan myös kenttäsairaala, joka voidaan zika- ja ebolavirusten aiheuttamien epidemioiden kaltaisissa tilanteissa saada unionin sisällä tai sen ulkopuolella nopeasti käyttöön osana eurooppalaisia lääkintäapujoukkoja. Eurooppa on joutunut myös useiden terrori-iskujen kohteeksi. Hätäapuvalmiuden asettaminen saataville EU:n tasolla auttaa luomaan mittakaavaetuja ja vähentämään kustannuksia, koska kaikkien ei tarvitse tahollaan hankkia samoja resursseja.

                  c) Varmistetaan, että hätäoperaatioita tukevat unionin mekanismin hallinnolliset menettelyt ovat joustavia ja tehokkaita.

                  On laajasti tunnustettua, että eurooppalaista pelastuspalvelua on tarpeen lujittaa katastrofien, kuten äärimmäisten sääolojen, yleisyyden sekä sisäistä turvallisuutta koskevien uhkien perusteella. Tämän ehdotuksen taustalla on myös pelastuspalvelualan viranomaisten kanssa hiljattain yhdessä toteutettuja analyyseja ja tarkkoja pohdintoja havaituista puutteista.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Tämä ehdotus edistää yhtä niistä kymmenestä poliittisesta painopisteestä, jotka komissio asetti kaudelle 2015–2019, eli luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan oikeusalueen toteuttamista. Vastavuoroinen luottamus perustuu yhteisvastuun periaatteeseen, joka on päätöksen N:o 1313/2013/EU perustana. Sitä samoin kuin jaetun vastuun ja vastuuvelvollisuuden periaatteita lujitetaan tässä ehdotuksessa.

               Komission työskentelyä on viime vuosina ohjannut ja ohjaa tulevaisuudessakin pyrkimys luoda ”EU, joka suojelee”. Nyt ehdotettavat muutokset ovat täysin yhdenmukaisia tämän laajan tavoitteen kanssa. Ehdotus perustuu nykyisestä järjestelmästä tähän mennessä saatuihin myönteisiin tuloksiin, ja sen tarkoituksena on korjata järjestelmän puutteet lujittamalla säännöksiä, jotta jäsenvaltioiden toimia tällä alalla voidaan tukea, koordinoida ja täydentää jatkossakin.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Unionin yleisenä tavoitteena on varmistaa, että kaikilla asiaankuuluvilla EU:n politiikoilla ja välineillä kehitetään unionin voimavaroja, jotka liittyvät katastrofiriskien hallintaan eli katastrofien ennaltaehkäisyyn ja niihin varautumiseen sekä avustustoimiin ja katastrofeista toipumiseen. Tarkistettuun pelastuspalvelumekanismiin sisältyvät toimet ovat tämän tavoitteen mukaisia. Tarkistettu mekanismi ilmentää myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrättyä tavoitetta edistää jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta.

               Erityistä huomiota kiinnitetään huolelliseen koordinointiin sekä johdonmukaisuuteen sellaisten toimien kanssa, joita toteutetaan EU:n muiden politiikkojen, kuten ilmastonmuutokseen sopeutumisen, ja välineiden mukaisesti katastrofien ennaltaehkäisyn ja katastrofien riskien vähentämisen alalla. Tällaisia politiikanaloja ovat muun muassa koheesiopolitiikka, maaseudun kehittäminen, tutkimus ja terveys sekä muuttoliike- ja turvallisuuskysymykset. Ehdotuksella pyritään myös luomaan vahvempia yhteisvaikutuksia humanitaarisen avun politiikan kanssa erityisesti unionin ulkopuolella koetuissa hätätilanteissa.

               Millään unionin muiden politiikkojen alaan kuuluvalla säädöksellä ei voida tällä hetkellä saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitteita. Näin ollen tällä alalla ei pitäisi olla toimien päällekkäisyyttä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 196 artikla.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Jäsenvaltiot eivät pääse yksinään ehdotuksen tavoitteisiin. Unionin pelastuspalvelumekanismi perustettiin, koska suurkatastrofit voivat ylittää minkä tahansa yksinään toimivan jäsenvaltion avustusvalmiudet. Mekanismin keskeisin piirre on huolellisesti koordinoidun ja nopean vastavuoroisen avun tarjoaminen jäsenvaltioiden välillä.

                  Johdonmukaisuuteen ja yksinkertaistamiseen tähtäävien muutosten lisäksi ehdotuksessa esitetään muita mahdollisuuksia parantaa yhteistä kykyä varautua katastrofeihin ja reagoida niihin. Tämä on erityisen merkityksellistä silloin, kun tapahtuu yksi tai useampi niin laajasti vaikuttava katastrofi, että jäsenvaltioiden kriittisen määrän voimavarat ylittyvät samanaikaisesti, mikä saattaa lamauttaa niiden mahdollisuudet vastavuoroiseen auttamiseen. Tämä koskee myös voimavaroja, joita tarvittaisiin, jos tapahtuisi epätodennäköinen, mutta vaikutuksiltaan huomattava suurkatastrofi. Tällaisissa tapauksissa on selvää, että jäsenvaltiot eivät voi yksinään varmistaa riittävää avustustoimintaa, joten niiden toimia tukemaan ja täydentämään tarvitaan EU:n apua Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 196 artiklan mukaisesti.

                  Kun otetaan huomioon hyödyt, joita koituu ihmishenkien säästämisestä ja taloudellisten ja aineellisten sekä ympäristövahinkojen vähenemisestä, ehdotus tuottaa selkeästi EU:n lisäarvoa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotus rajoittuu siihen, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Siinä käsitellään puutteita, jotka on yksilöity väliarvioinnissa ja muissa hiljattain julkaistuissa pelastuspalvelumekanismin tuloksellisuutta arvioivissa asiakirjoissa (edellä mainitut Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus unionin pelastuspalvelumekanismista
                     4
                   ja komission kertomus eurooppalaisissa hätäapuvalmiuksissa saavutetusta edistyksestä ja niissä edelleen olevista puutteista
                     5
                   sekä EU:n riskikatsaus
                     6
                  ), ja ehdotetaan ratkaisuja neuvoston ja Euroopan parlamentin antaman valtuuden mukaisesti.

                  Unionin ja jäsenvaltioiden hallinnollinen rasitus on vähäinen eikä ylitä sitä, mikä on ehdotuksen tavoitteiden saavuttamiseksi välttämätöntä. Hallinnollista taakkaa vähentää lisäksi tiettyjen EU:n osarahoitusosuuksien yksinkertaistaminen ja yhteisrahoituksen poistaminen tietyiltä aloilta.

               •Toimintatavan valinta

                  Ehdotus päätökseksi unionin pelastuspalvelumekanismista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Puutteet, jotka tällä ehdotuksella pyritään korjaamaan, ovat nousseet esiin operatiivisesta kokemuksesta sekä unionin pelastuspalvelumekanismin väliarvioinnin yhteydessä hiljattain toteutetun kattavan sidosryhmäkuulemisen
                  7
                tuloksista. Kuulemisen yleisenä tavoitteena oli antaa kaikille asiaankuuluville sidosryhmille mahdollisuus esittää näkemyksensä unionin pelastuspalvelumekanismin toiminnasta sen täytäntöönpanokauden alkupuoliskolla. Erityisinä tavoitteina oli

               (a)kerätä Euroopan kansalaisten näkemyksiä ja mielipiteitä tuloksista, joita unionin pelastuspalvelumekanismin avulla on tähän mennessä saavuttu;

               (b)määritellä eri painopisteiden merkitys katastrofiriskin hallinnassa, sellaisena kuin se koetaan eri puolilla EU:ta;

               (c)saada kohdennettua palautetta ja teknisiä neuvoja unionin pelastuspalvelumekanismin ensisijaisilta sidosryhmiltä;

               (d)kerätä unionin pelastuspalvelumekanismin väliarviointia tukevaa näyttöä kaikkien tärkeimpien arviointiperusteiden osalta.

               Kuulemisen aikana oltiin yhteydessä seuraaviin neljään keskeiseen sidosryhmään:

               –Tahot, jotka toteuttavat unionin pelastuspalvelumekanismia: jäsenvaltioiden pelastuspalveluviranomaiset, jotka osoittavat yksiköitä ja/tai asiantuntijoita eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin, jäsenvaltioiden muut pelastuspalveluviranomaiset, mekanismiin osallistuvien valtioiden
                  8
                pelastuspalveluviranomaiset.

               –Tahot, joihin unionin pelastuspalvelumekanismi vaikuttaa: vastaanottavat maat, jotka ovat saaneet unionin pelastuspalvelumekanismin tukea (EU, liittymisneuvotteluja käyvät maat, Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat ja muut kolmannet maat), Euroopan parlamentti, alueiden komitea, paikallisviranomaiset.

               –Tahot, joilla on unionin pelastuspalvelumekanismiin liittyviä intressejä: jäsenvaltioiden muut viranomaiset, osallistuvien valtioiden muut viranomaiset, YK:n erityisjärjestöt, Maailmanpankki, kansalaisjärjestöt, yksityinen sektori, säätiöt jne.

               –Tahot, joilla on unionin pelastuspalvelumekanismin kannalta olennaista kokemusta (esim. katastrofiriskien hallinnasta): yliopistot/huippuosaamiskeskukset ja ajatushautomot pääasiassa osallistuvissa valtioissa.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Tämän ehdotuksen perustana olevan väliarvioinnin suoritti ulkopuolinen arvioija syyskuun 2016 ja kesäkuun 2017 välisenä aikana. Väliarviointi perustui kannanottoihin, jotka saatiin keskusteluissa osallistuvien valtioiden kanssa (pelastuspalvelualan komiteassa, pelastuspalvelualaa koskevassa neuvoston työryhmässä ja pääjohtajien kokouksissa). Siinä otettiin huomioon myös tiedot, jotka oli saatu avoimesta julkisesta kuulemisesta, unionin pelastuspalvelumekanismia koskevasta Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta ja komission kertomuksesta, joka koskee eurooppalaisissa hätäapuvalmiuksissa saavutettua edistystä ja niissä edelleen olevia puutteita.

               Arviointi koostui kolmesta vaiheesta:

               i)valmistelu, johon kuului unionin pelastuspalvelumekanismin toiminnan tarkastelu asiakirja-aineiston perusteella sekä valmistelevat haastattelut vastuuvirkamiesten kanssa;

               ii)tutkimus, johon kuului unionin pelastuspalvelumekanismin tärkeimpien sidosryhmien
                  9
                kohdennettu kuuleminen sähköisten kyselyiden sekä kasvotusten ja puhelimitse toteutettujen haastattelujen avulla samoin kuin kolme tapaustutkimusta (Kyproksen metsäpalot, Virossa toteutettu harjoitus ja muuttoliikekriisi);

               iii)analysointi ja yhteenveto, johon kuului tietojen triangulaatio, päätelmien ja suositusten laatiminen sekä itse kirjoitustyö.

               Edellä mainittu avoin julkinen kuuleminen toteutettiin verkossa kolmen kuukauden aikana (marraskuusta 2016 helmikuuhun 2017), ja siinä 130 vastaajaa eri puolilta Eurooppaa antoi palautetta unionin pelastuspalvelumekanismista. Raportti kuulemisen tuloksista julkaistiin maaliskuun 2017 lopussa.
                  10

               Vaikutustenarviointi

               Ehdotuksesta ei ole laadittu vaikutustenarviointia, sillä ehdotettujen muutosten toteuttaminen on äärimmäisen kiireellistä. Tämä johtuu erityisesti vuoden 2017 metsäpalojen aikana korostuneista kriittisten voimavarojen puutteista Euroopan tasolla. Tällaiset puutteet ovat vaikuttaneet merkittävästi EU:n mahdollisuuksiin avustaa katastrofeissa ja aiheuttaneet näin suuren määrän kuolonuhreja, raskaita taloudellisia vaikutuksia ja ympäristövahinkoja.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

               Ehdotettu tarkistus on laajuudeltaan ja luonteeltaan rajallinen, siinä otetaan tasapainoisesti huomioon jäsenvaltioiden edut ja se on oikeasuhteinen operatiivisiin tarpeisiin nähden.

               Koska kyse on olemassa olevan säädöksen tarkistamisesta, komissio on tarkastellut mahdollisuuksia yksinkertaistaa ja vähentää rasitteita. Vaikka useita yksinkertaistamistoimia onkin nimetty, kuten edellä selitetään, niitä ei ole ollut mahdollista arvioida määrällisesti, sillä tiukan aikataulun vuoksi tietoa on saatu vain rajallisesti.

               Tällä ehdotuksella vähennetään byrokratiaa ottamalla käyttöön erityinen viite yksikkökustannusten, kertakorvausten ja kiinteiden määrien käytölle kuljetuskustannusten osarahoituksen yhteydessä. Lisäksi sillä yksinkertaistetaan nykyisiä hallinnollisia menettelyjä virtaviivaistamalla osarahoitusta koskevia sääntöjä.

               Yleisemmin ehdotuksen tarkoituksena on päivittää operatiivisia menettelyjä, jotta ne ovat tarkoitukseen soveltuvia ja joustavia sekä helppoja ymmärtää ja soveltaa. Näin varmistetaan, että jäsenvaltiot voivat tarvittaessa saada tukea ja apua unionin mekanismin kautta. Viimeaikaiset katastrofit ovat esimerkiksi osoittaneet, että unionin resurssit eivät välttämättä riitä laajaan toimintaan useisiin jäsenvaltioihin samanaikaisesti vaikuttavissa hätätilanteissa (esim. maastopalot, äärimmäiset sääilmiöt, laajamittaiset tulvat, maanjäristykset, ebolan kaltaiset epidemiat ja terrori-iskut). Tällaisissa tilanteissa jäsenvaltiot eivät aina pysty tarjoamaan apua.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Kuten päätöksen N:o 1313/2013/EU 19 artiklassa todetaan, rahoituspuitteet unionin mekanismin täytäntöönpanoa varten vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä ovat 368,4 miljoonaa euroa. Tässä määrässä on 223,8 miljoonaa euroa otsakkeesta 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” ja 144,6 miljoonaa euroa otsakkeesta 4 ”Globaali Eurooppa”. Lisäksi hallinnollisia ja henkilöstökuluja katetaan otsakkeesta 5 noin 52,5 miljoonalla eurolla.

                  Tarkoituksena on kattaa edellä 1 jaksossa asetetut tavoitteet eli

               –lujittaa unionin ja jäsenvaltioiden yhteisiä valmiuksia toimia katastrofeissa perustamalla unionin tasolla erityinen avustusvalmiuksien reservi ’rescEU’, jossa määräys- ja valvontavalta on komissiolla;

               –kasvattaa (75 prosenttiin) eurooppalaisen reservin käyttöön osoitettavien voimavarojen osarahoitus, joka kattaa mukauttamisesta, korjaamisesta, kuljetuksesta ja käytöstä aiheutuvia kustannuksia;

               –keskittyä paremmin ennaltaehkäisyyn ja parantaa johdonmukaisuutta EU:n muiden keskeisten politiikanalojen kanssa; ja

               –tehostaa yhteistyötä naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden kanssa.

                  Ehdotuksella pyritään kasvattamaan unionin pelastuspalvelumekanismin rahoituspuitteita 280 miljoonalla eurolla kaudella 2018–2020.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU 34 artiklan 2 kohtaa sovelletaan. Kohdassa säädetään, että rahoitustukea saavien toimien toteutusta seurataan säännöllisesti, jotta niiden täytäntöönpanoa voidaan seurata. Siinä säädetään komissiolle myös yleisempiä vaatimuksia arvioida päätöksen soveltamista ja antaa väli- ja jälkiarviointikertomukset sekä tiedonanto täytäntöönpanosta. Arviointien olisi perustuttava päätöksen 3 artiklassa säädettyihin indikaattoreihin.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Tällä ehdotuksella muutetaan tiettyjä päätöksen N:o 1313/2013/EU artikloja edellä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

                  Ensimmäisenä tavoitteena on vahvistaa yhteisiä valmiuksia (ilmasammutusresurssit, suurtehopumput, taajama-alueiden etsintä- ja pelastusresurssit, kenttäsairaalat ja hätälääkintäryhmät), jotta voidaan reagoida katastrofeihin ja auttaa jäsenvaltioita toimimaan katastrofeissa, jotka ovat viime vuosina yhä useammin vaikuttaneet Euroopan sosiaaliseen rakenteeseen. Tavoite saavutetaan seuraavasti:

               –Luodaan erityinen avustusvalmiuksien reservi, rescEU. Ehdotuksessa komissiolle annetaan selkeä valtuus hankkia omia operatiivisia voimavaroja ja toteuttaa järjestelyjä, joilla varmistetaan niiden nopea saaminen käyttöön. Tarkoituksena on luoda erityinen voimavarojen reservi, jonka avulla paikataan kansallisella tasolla ilmenneet puutteet. Voimavaroista, jotka on vuokrattu tai liisattu EU:n järjestelyjen kautta tai hankittu kokonaan EU-rahoituksella, tulee osa rescEU:ta. Kaikki näiden voimavarojen kustannukset katettaisiin täysin EU-rahoituksella, ja EU vastaisi mekanismin aktivoimisen jälkeen niiden operatiivisesta valvonnasta ja päättäisi niiden käyttöönotosta. Lisävoimavaroja nimetään yhteistyössä rescEU-asiantuntijaryhmän kanssa.

               –Vahvistetaan eurooppalaisia hätäapuvalmiuksia, joihin jäsenvaltiot voivat sitoa ennakkoon kansallisia avustusvalmiuksia (kuten kemiallisten, biologisten, säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvien uhkien havaitsemis- ja näytteenottoyksikkö, veden puhdistusyksikkö, metsäpalojen maasammutusyksikkö, veneitä käyttävä tulvapelastusyksikkö tai muut resurssit, kuten liikuteltavat laboratoriot). Eurooppalaiset hätäapuvalmiudet ovat edelleen unionin pelastuspalvelumekanismin keskeinen osa, ja niitä kutsutaan jatkossa Euroopan pelastuspalvelureserviksi. Tällä ehdotuksella tarkistetaan järjestelmää, jolla kannustetaan luovuttamaan voimavaroja Euroopan pelastuspalvelureservin käyttöön korottamalla osarahoitusosuuksia. Myös tukikelpoisia kustannustyyppejä tarkistetaan. Erityisesti uuden ehdotuksen mukaan Euroopan pelastuspalvelureservin käyttöön annettujen voimavarojen osalta korvataan 75-prosenttisesti kaikki kustannukset, jotka ovat syntyneet unionin pelastuspalvelumekanismin operaatioissa unionin sisällä. Tämä kattaa mukauttamisesta, korjaamisesta, kuljetuksesta ja käytöstä aiheutuvat kustannukset.

                  Minkälaista tahansa EU:n osarahoitusta saavat voimavarat on sisällytettävä Euroopan pelastuspalvelureserviin. Jotta järjestelmä olisi yksinkertaisempi ja voimavarojen saatavilla olo paremmin ennakoitavissa, Euroopan pelastuspalvelureservin ulkopuolisille voimavaroille ei enää myönnetä taloudellista tukea. Ehdotuksella lisätään myös kannustimia valmiuksien yhdistämiseen (esimerkiksi komissio kattaa reserviin lisättäviksi tarkoitettujen avustusresurssien kuljetuskustannukset jäsenvaltiosta toiseen ja tällaisten resurssien siirto- ja varastointikustannukset kolmansissa maissa).

                  Toisen tavoitteen osalta kytköksiä ennaltaehkäisyn, varautumisen ja avustustoimien välillä on lujitettu yhdistämällä riskinarvioinnit riskinhallintasuunnitteluun ja edellyttämällä, että jäsenvaltiot toimittavat riskinhallintasuunnitelmansa komissiolle viimeistään 31. tammikuuta 2019. Sen varmistamiseksi, että kaikilla jäsenvaltioilla on käytössä tehokkaita ennaltaehkäisykeinoja ja että rescEU:ta ei käytetä kansallisten valmiuksien korvikkeena, komissiolla on myös mahdollisuus vaatia yhdeltä tai useammalta jäsenvaltiolta erityisiä ennaltaehkäisy- ja varautumissuunnitelmia. Ennaltaehkäisysuunnitelmissa on oltava lyhyen aikavälin toimien lisäksi myös pidemmän aikavälin toimia, joilla pyritään yleisesti sopeutumaan ilmastonmuutoksen lisääntyviin vaikutuksiin. Lisäksi tulevan skenaariosuunnittelun olisi perustuttava riskinarviointeihin ja voimavarojen käyttöön, jolloin ennaltaehkäisyn, varautumisen ja avustustoimien välille syntyisi vahvempi tosiasiallinen yhteys.

                  Johdonmukaisuutta unionin muiden katastrofiriskien ennaltaehkäisyyn ja hallintaan liittyvien unionin välineiden kanssa vahvistetaan luomalla kytkös tämän mekanismin ja koheesiopolitiikan, maaseudun kehittämispolitiikan ja terveys- ja tutkimuspolitiikkojen välille. Jäsenvaltioiden edistyminen ennaltaehkäisyn ja varautumisen alalla otetaan huomioon tehtäessä tämän alan rahoituspäätöksiä. Johdonmukaisuutta muiden katastrofiapuun liittyvien EU:n politiikkojen kanssa edistetään myös parantamalla unionin mekanismin ja muiden unionin välineiden (kuten humanitaarisesta avusta annetun asetuksen) nojalla myönnetyn rahoitusavun täydentävyyttä ja/tai samantahtisuutta. Tässä yhteydessä asetuksen (EU, Euratom) 966/2012
                     11
                   129 artiklan 1 kohtaa koskevalla poikkeuksella varmistetaan olemassa olevien rahoitusmahdollisuuksien parempi käyttö ja parannetaan jäsenvaltioiden avustustoimien tehokkuutta. Myös EU:n näkyvyyttä lisätään erityisellä artiklalla.

                  Toisen tavoitteen suhteen ehdotuksessa on politiikan johdonmukaisuuden lisäämiseksi myös säännöksiä, joilla varmistetaan, että EU-rahoituksen maksamiseen unionin mekanismin kautta liittyy myös unionin riittävä näkyvyys. Tämä ehdotus luo myös mahdollisuuden kehittää erityinen verkostorakenne, EU:n pelastuspalvelun osaamisverkosto, jolla vahvistetaan unionin pelastuspalvelumekanismin koulutusosiota tiiviissä yhteistyössä vastaavien kansallisten rakenteiden kanssa.

                  Kolmannen tavoitteen osalta ehdotuksella pyritään yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjä ja vähentämään siten viivytyksiä avun lähettämisessä. Nykyistä järjestelmää yksinkertaistetaan ottamalla käyttöön vain yksi sellaisten avustusvoimavarojen luokka, joiden käyttö edellyttää osarahoitusta jäsenvaltioilta ja EU:n talousarviosta: Euroopan pelastuspalvelureservi. Johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi otetaan kuljetuskustannusten osarahoituksen osalta käyttöön erityinen viite yksikkökustannusten, kertakorvausten ja kiinteiden määrien käytölle. Lisäksi ehdotuksessa on säännöksiä, joilla unionin mekanismin aktivoimisen enimmäisaika rajoitetaan 90 päivään (ellei muu ole perusteltua). Näin täsmennetään mekanismin laajuutta ja kannustetaan käyttämään voimavaroja välittömässä avustusvaiheessa.

               2017/0309 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               unionin pelastuspalvelumekanismista annetun päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 196 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Unionin pelastuspalvelumekanismilla, jäljempänä ’unionin mekanismi’, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1313/2013/EU
                  12
               , lisätään yhteistyötä unionin ja jäsenvaltioiden välillä ja helpotetaan pelastuspalvelualan koordinointia, jotta voidaan parantaa unionin avustustoimia luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien yhteydessä.

               (2)Samalla, kun tunnustetaan jäsenvaltioiden ensisijainen vastuu luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisystä ja niihin varautumisesta ja reagoimisesta, unionin mekanismilla edistetään jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuuta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (3)Luonnon ja ihmisen aiheuttamat katastrofit voivat tapahtua missä tahansa maapallolla, monesti ilman varoitusta. Sekä luonnon että ihmisen aiheuttamia katastrofeja tapahtuu yhä useammin ja kansallisista rajoista riippumatta, ne ovat yhä suurempia ja monimutkaisempia ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat niitä. Katastrofien inhimilliset, taloudelliset ja ympäristöön kohdistuvat seuraukset voivat olla valtavia.

               (4)Viimeaikainen kokemus on osoittanut, että tukeutuminen vapaaehtoisiin, unionin koordinoiman ja helpottaman vastavuoroisen avun tarjouksiin ei aina riitä varmistamaan, että käytettävissä on riittävät voimavarat, joilla voitaisiin vastata tyydyttävällä tavalla katastrofin kohdanneiden ihmisten perustarpeisiin tai turvata ympäristö ja omaisuus asianmukaisesti. Tämä pätee erityisesti silloin, kun toistuvia katastrofeja tapahtuu jäsenvaltioissa samanaikaisesti eivätkä yhteiset voimavarat riitä.

               (5)Ennaltaehkäisy on keskeistä katastrofeilta suojautumisessa ja edellyttää lisätoimia. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi jaettava säännöllisesti riskinarviointeja ja tiivistelmiä katastrofien riskinhallintasuunnitelmistaan, jotta voidaan varmistaa katastrofinhallinnan yhdennetty lähestymistapa, jossa yhdistyvät ennaltaehkäisy, varautuminen ja avustustoimet. Lisäksi komission olisi voitava vaatia, että jäsenvaltiot toimittavat sille tietynlaisiin katastrofeihin liittyviä erityisiä ennaltaehkäisy- ja varautumissuunnitelmia etenkin, jotta voidaan maksimoida unionin yleinen tuki katastrofiriskien hallintaan. Hallinnollista rasitusta olisi vähennettävä ja ennaltaehkäisyyn tähtääviä toimia vahvistettava muun muassa varmistamalla tarvittavat kytkökset unionin muihin keskeisiin politiikan aloihin ja välineisiin, erityisesti asetuksen (EU) N:o 1303/2013
                  13
                johdanto-osan 2 kappaleessa lueteltuihin Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin.

               (6)On tarpeen vahvistaa yhteisiä mahdollisuuksia varautua katastrofeihin ja reagoida niihin erityisesti keskinäisen tuen kautta Euroopassa. Sen lisäksi, että vahvistetaan mahdollisuuksia, jotka ovat tarjolla eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien eli ’vapaaehtoisen reservin’ kautta, josta tästedes käytetään nimitystä ’Euroopan pelastuspalvelureservi’, komission olisi myös perustettava rescEU-reservi. Siihen olisi sisällytettävä nopeasti käyttöön saatavia hätäapuvalmiuksia, joilla voidaan reagoida maastopaloihin, suuriin tulviin ja maanjäristyksiin, sekä Maailman terveysjärjestön normien mukainen kenttäsairaala lääkintäryhmineen.

               (7)Jos käytettävissä olevat voimavarat eivät riitä mahdollistamaan tehokkaita avustustoimia katastrofien yhteydessä, unionin olisi voitava tukea jäsenvaltioita joko osallistumalla vuokraus- tai liisausjärjestelyjen rahoitukseen sen varmistamiseksi, että voimavarat saadaan nopeasti käyttöön, tai rahoittamalla näiden voimavarojen hankintaa. Tämä lisäisi tuntuvasti unionin mekanismin vaikuttavuutta, kun voitaisiin varmistaa, että voimavaroja on saatavilla erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa laajamittaisen ja moniin jäsenvaltioihin vaikuttavan katastrofin yhteydessä ei muutoin pystyttäisi toimimaan tehokkaasti. Sen, että unioni hankkii voimavaroja, pitäisi synnyttää mittakaavaetuja ja parantaa koordinointia katastrofeihin reagoitaessa.

               (8)Euroopan peruspalvelureservin vahvistaminen edellyttää tehokkaampaa unionin rahoitusta sekä valmiuksien mukauttamiseen ja korjaamiseen että käyttökustannuksien kattamiseen.

               (9)Koulutuksen ja harjoitusten tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi ja jäsenvaltioiden pelastuspalveluviranomaisten ja -yksiköiden välisen yhteistyön tehostamiseksi on tarpeen perustaa nykyisiin rakenteisiin pohjautuva EU:n pelastuspalvelun osaamisverkosto.

               (10)Jotta rescEU olisi toimintakykyinen, unionin mekanismin puitteissa toteutettavien toimien rahoittamiseksi olisi asetettava saataville lisää määrärahoja.

               (11)Unionin mekanismin menettelyjä on yksinkertaistettava sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat tarvittaessa saada apua ja voimavaroja reagoidakseen luonnon tai ihmisen aiheuttamiin katastrofeihin mahdollisimman nopeasti.

               (12)Jotta voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla nykyisiä rahoitusvälineitä ja tukea jäsenvaltioita niiden tarjotessa apua etenkin unionin ulkopuolella tapahtuneiden katastrofien yhteydessä, olisi säädettävä poikkeuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
                  14
                129 artiklan 1 kohdasta silloin, kun rahoitusta myönnetään päätöksen N:o 1313/2013/EU 21, 22 ja 23 artiklan nojalla.

               (13)On tärkeää varmistaa, että jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimet ehkäistäkseen luonnon ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja tehokkaasti ja lieventääkseen niiden vaikutuksia. Säännöksillä olisi lujitettava kytköksiä ennaltaehkäisyn, varautumisen ja unionin mekanismin kautta toteutettavien avustustoimien välillä. Lisäksi olisi varmistettava johdonmukaisuus unionin muun sellaisen asiaankuuluvan lainsäädännön kanssa, joka koskee ennaltaehkäisyä ja katastrofiriskien hallintaa, mukaan lukien rajat ylittävät ennaltaehkäisytoimet ja reagointi rajat ylittävien vakavien terveysuhkien
                  15
                kaltaisiin uhkiin. Samoin olisi varmistettava johdonmukaisuus suhteessa kansainvälisiin sitoumuksiin, joita ovat muun muassa Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030, Pariisin sopimus ja kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030.

               (14)Komissiolle päätöksellä N:o 1313/2013/EU tehtyä säädösvallan siirtoa olisi muutettava, jotta voidaan saada aikaan tehokkaat Euroopan unionin hätäapuvalmiudet (rescEU). Komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukainen valta antaa säädöksiä muun tyyppisten avustusvalmiuksien määrittelemiseksi todettujen riskien perusteella ja useita riskejä kattava lähestymistapa huomioon ottaen.

               (15)Jäsenvaltiot eivät yksin toimimalla voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (16)Päätös N:o 1313/2013/EU olisi sen vuoksi muutettava,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan päätös N:o 1313/2013/EU seuraavasti:

               1)Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

               a) Lisätään 1 kohtaan e alakohta seuraavasti:

               ”e)lisätä katastrofeja koskevan tieteellisen tiedon saatavuutta ja käyttöä.”

               b) Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

               ”a)edistyminen katastrofien ennaltaehkäisyn puitteiden toteuttamisessa mitattuna niiden jäsenvaltioiden määrällä, jotka ovat toimittaneet komissiolle 6 artiklassa tarkoitetut riskinarvioinnin, riskinhallintakykyään koskevan arvion ja yhteenvedon katastrofien hallintasuunnittelustaan;”

               2)Lisätään 4 artiklaan 12 kohta seuraavasti:

               ”12. ’osallistuvalla valtiolla’ tarkoitetaan unionin mekanismiin 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti osallistuvaa kolmatta maata.”

               3)Korvataan 5 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

               ”a)toteuttaa toimia katastrofiriskejä koskevan tietopohjan parantamiseksi sekä osaamisen, tieteellisten tutkimustulosten, parhaiden käytäntöjen ja tietojen jakamisen edistämiseksi, myös niiden jäsenvaltioiden kesken, joilla on yhteisiä riskejä;”

               4)Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

               a)Korvataan a ja b alakohta seuraavasti:

               ”a)kehitettävä riskinarviointeja kansallisella tai asianmukaisella paikallisella tasolla ja toimitettava ne komissiolle viimeistään 22 päivänä joulukuuta 2018 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi;

               b)kehitettävä ja parannettava katastrofien riskinhallintasuunnitteluaan kansallisella tai asianmukaisella paikallisella tasolla a alakohdassa tarkoitettujen riskinarviointien perusteella ja ottaen huomioon c alakohdassa tarkoitetun riskinhallintakykynsä ja 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yleiskatsauksen;”

               b)Lisätään toinen alakohta seuraavasti:

               ”Komissiolle on toimitettava viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2019 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi yhteenveto riskinhallintasuunnittelun olennaisista tekijöistä sekä tietoa valituista ennaltaehkäisy- ja varautumistoimenpiteistä. Lisäksi komissio voi vaatia jäsenvaltioita toimittamaan sille erityisiä katastrofeihin liittyviä ennaltaehkäisy- ja varautumissuunnitelmia, joiden on katettava sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimet. Unioni tarkastelee huolellisesti jäsenvaltioiden edistymistä katastrofien ennaltaehkäisemisessä ja niihin varautumisessa osana kaikkia tulevia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen mukaisia ennakkoehtomekanismeja.”

               c)Lisätään e alakohta seuraavasti:

               ”e)Komissio voi myös ottaa käyttöön erityisiä kuulemismekanismeja tehostaakseen asianmukaista ennaltaehkäisy- ja varautumissuunnittelua ja koordinointia sellaisten jäsenvaltioiden keskuudessa, jotka ovat alttiina samantyyppisille katastrofeille.”

               4)Korvataan 10 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”1.Komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä, jotta voidaan parantaa katastrofiapuoperaatioiden suunnittelua unionin mekanismin puitteissa muun muassa laatimalla skenaarioita katastrofiavun varalle 6 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen riskinarviointien ja 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun riskejä koskevan yleiskatsauksen perusteella, kartoittamalla voimavaroja ja laatimalla suunnitelmia avustusvalmiuksien käyttöönottoa varten.”

               5)Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

               a)Korvataan otsikko seuraavasti:

               ”Euroopan pelastuspalvelureservi”

               b) Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

               ”1.Perustetaan Euroopan pelastuspalvelureservi. Se muodostuu jäsenvaltioiden ennakkoon sitomien avustusvalmiuksien reservistä, ja siihen kuuluu yksiköitä, muita avustusvalmiuksia ja asiantuntijoita.

               2.Komissio määrittää todettujen riskien perusteella Euroopan pelastuspalvelureserviin tarvittavien keskeisten avustusvalmiuksien lajit ja määrän, jäljempänä ’valmiustavoitteet’. Komissio seuraa edistystä valmiustavoitteiden saavuttamisessa ja jäljellä olevien puutteiden korjaamisessa ja kannustaa jäsenvaltioita korjaamaan kyseiset puutteet. Komissio voi tukea jäsenvaltioita 20 artiklan, 21 artiklan 1 kohdan i alakohdan ja 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.”

               c)Korvataan 7 ja 8 kohta seuraavasti:

               ”7.Jäsenvaltioiden Euroopan pelastuspalvelureserviin asettamat avustusvalmiudet ovat käytettävissä unionin mekanismin kautta toteutettaviin avustusoperaatioihin EU:n hätäavun koordinointikeskuksen kautta tehdyn pyynnön perusteella, paitsi jos jäsenvaltioita kohtaa poikkeuksellinen tilanne, joka vaikuttaa merkittävästi kansallisten tehtävien suorittamiseen.

               8.Käyttöön otetut valmiudet pysyvät ne käyttöön antaneiden jäsenvaltioiden määräysvallassa ja valvonnassa, ja ne voidaan ottaa pois käytöstä, jos jäsenvaltioita kohtaa poikkeuksellinen tilanne, joka vaikuttaa merkittävästi kansallisten tehtävien suorittamiseen ja estää avustusvalmiuksien pitämisen käytettävissä. Tällaisissa tilanteissa on kuultava komissiota.

               Komissio avustaa tarvittaessa eri avustusvalmiuksien koordinoinnissa hätäavun koordinointikeskuksen välityksellä 15 ja 16 artiklan mukaisesti.”

               d)Lisätään 10 kohta seuraavasti:

               ”10.Viittauksia eurooppalaisiin hätäapuvalmiuksiin ja vapaaehtoiseen reserviin on pidettävä viittauksina Euroopan pelastuspalvelureserviin.”

               6)Korvataan 12 artikla seuraavasti:

               ”rescEU

               1.Perustetaan rescEU tarjoamaan hätäapua silloin, kun olemassa olevat voimavarat eivät riitä varmistamaan tehokasta reagoimista katastrofeihin.

               2.Siihen sisältyvät seuraavat valmiudet:

               a)
                     metsäpalojen ilmasammutusyksiköt

               b)
                     suurtehopumppausyksiköt

               c)
                     taajama-alueiden etsintä- ja pelastusyksiköt

               d)
                     kenttäsairaala ja hätälääkintäryhmiä.

               3.Komissio voi ostaa, vuokrata ja/tai liisata valmiuksia ja/tai muulla tavoin sopia valmiuksista, jotka voidaan ottaa käyttöön 1 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa unionin varainhoitoa koskevien sääntöjen mukaisesti.

               4.Todettujen riskien perusteella ja useita riskejä kattava lähestymistapa huomioon ottaen komissiolla on 30 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla määritellään 2 kohdassa yksilöityjen valmiuksien lisäksi tarvittavien avustusvalmiuksien lajeja ja tarkistetaan tarvittaessa rescEU:n kokoonpanoa. Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa on varmistettava.

               Jos erittäin kiireelliset syyt sitä edellyttävät tapauksissa, joihin liittyy katastrofi tai välittömästi uhkaava katastrofi, tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin säädöksiin sovelletaan 31 artiklassa säädettyä menettelyä.

               5.Komissio määrittää laatuvaatimukset avustusvalmiuksille, jotka kuuluvat rescEU:hun. Laatuvaatimusten perustana ovat vakiintuneet kansainväliset standardit, mikäli sellaisia on jo olemassa.

               6.Komissio varmistaa, että 2 kohdassa tarkoitetut valmiudet ovat käytettävissä ja otettavissa käyttöön unionin mekanismin puitteissa.

               7.RescEU:n avustusvalmiudet ovat käytettävissä avustusoperaatioihin unionin mekanismin puitteissa hätäavun koordinointikeskuksen välityksellä esitetyn avunpyynnön jälkeen. Päätöksen niiden käyttöön ottamisesta tekee komissio, jolla on myös määräys- ja valvontavalta rescEU:n valmiuksiin.

               8.Jos rescEU:n resurssit otetaan käyttöön, komissio sopii apua pyytäneen jäsenvaltion kanssa niiden operatiivisesta käyttöönotosta. Apua pyytäneen jäsenvaltion on helpotettava omien voimavarojensa ja rescEU:n toimien koordinointia operaatioiden aikana.

               9.Komissio avustaa tarvittaessa eri avustusvalmiuksien koordinoinnissa hätäavun koordinointikeskuksen välityksellä 15 ja 16 artiklan mukaisesti.

               10.Jos komissio hankkii kalustoa, esimerkiksi metsäpalojen ilmasammutusyksiköitä, ostamalla, liisaamalla tai vuokraamalla, huolehditaan seuraavista seikoista:

               a)komission ostaman kaluston rekisteröimisestä jossakin jäsenvaltiossa on määrättävä komission ja kyseisen jäsenvaltion välisessä sopimuksessa;

               b)komission liisaama tai vuokraama kalusto on rekisteröitävä jäsenvaltioon.

               11.Jäsenvaltioille ilmoitetaan rescEU:n valmiuksien operatiivisesta tilasta yhteisen hätäviestintä- ja tietojärjestelmän kautta.”

               7)Lisätään 12 a artikla seuraavasti:

               ”12 a artikla
               Tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle

               Komissio tiedottaa joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle edistyksestä 11 ja 12 artiklan täytäntöönpanossa.”

               8)Korvataan 13 artiklan otsikko ja 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

               ”EU:n pelastuspalvelun osaamisverkosto

               1. Komissio perustaa asianomaisten pelastuspalvelu- ja katastrofinhallintatoimijoiden ja -elinten verkoston, joka muodostaa yhdessä komission kanssa EU:n pelastuspalvelun osaamisverkoston.

               Verkosto suorittaa seuraavia tehtäviä koulutuksen, harjoitusten, saatujen kokemusten ja osaamisen jakamisen alalla, tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä asianomaisten osaamiskeskusten kanssa:”

               9)Korvataan 15 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”1.Kun unionissa tapahtuu tai uhkaa välittömästi tapahtua katastrofi, asianomainen jäsenvaltio voi pyytää apua hätäavun koordinointikeskuksen välityksellä. Pyynnön on oltava mahdollisimman yksityiskohtainen. Avunpyyntö raukeaa 90 päivän enimmäisajan kuluttua, ellei hätäavun koordinointikeskukselle esitetä uusia seikkoja, joilla perustellaan avun jatkamisen tai lisäavun tarve.”

               10)Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”1.Kun unionin ulkopuolella tapahtuu tai uhkaa välittömästi tapahtua katastrofi, asianomainen maa voi pyytää apua hätäavun koordinointikeskuksen välityksellä. Apua voidaan pyytää myös Yhdistyneiden kansakuntien tai sen erityisjärjestöjen taikka alalla toimivan kansainvälisen järjestön välityksellä, tai ne voivat itse pyytää apua. Avunpyyntö raukeaa 90 päivän enimmäisajan kuluttua, ellei hätäavun koordinointikeskukselle esitetä uusia seikkoja, joilla perustellaan avun jatkamisen tai lisäavun tarve.”

               11)Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:

               ”1.Rahoituspuitteet unionin mekanismin täytäntöönpanoa varten kaudella 2014–2020 ovat 631 566 000 euroa käypinä hintoina.

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” otetaan 480 630 000 euroa käypinä hintoina ja otsakkeesta 4 ”Globaali Eurooppa” 150 936 000 euroa käypinä hintoina.”

               12)Lisätään 20 a artikla seuraavasti:

               ”20 a artikla
               Näkyvyys

               Tämän päätöksen nojalla annetun avun tai rahoituksen on tuotettava asianmukaista näkyvyyttä unionille, myös sen tunnukselle niissä valmiuksissa, joita tarkoitetaan 11 ja 12 artiklassa ja 21 artiklan 2 kohdan c alakohdassa.”

               13)Muutetaan 21 artikla seuraavasti:

               a)Korvataan 1 kohdan j alakohta seuraavasti:

               ”j)rescEU:n perustaminen, hallinnointi ja ylläpito 12 artiklan mukaisesti;”

               b)Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

               i) Korvataan c alakohta seuraavasti:

               ”c)kustannukset, jotka aiheutuvat siitä, että avustusvalmiuksia parannetaan tai korjataan käyttövalmius- ja saatavuustilaan, jotta niitä voidaan antaa käytettäviksi Euroopan pelastuspalvelureservin osana, hyväksyntäprosessin kuluessa laadittujen Euroopan pelastuspalvelureserviä koskevien laatuvaatimusten ja tarvittaessa suositusten mukaisesti, jäljempänä ’mukauttamiskustannukset’. Kyseisiin kustannuksiin voi sisältyä kuluja, jotka liittyvät kaluston käyttöön sekä yksiköiden ja muiden avustusvalmiuksien yhteentoimivuuteen, riippumattomuuteen, omavaraisuuteen, siirrettävyyteen ja pakkauksiin, samoin kuin muita tarpeellisia kustannuksia sillä edellytyksellä, että ne liittyvät nimenomaan siihen, että valmiudet ovat osa Euroopan pelastuspalvelureserviä.

               Mukauttamiskustannukset voivat kattaa:

               i) 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista avustusvalmiuksien parantamisen yhteydessä, jos tämä on enintään 50 prosenttia niiden keskimääräisistä kehittämiskustannuksista;

               ii) 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista korjaamisen yhteydessä.

               Avustusvalmiudet, jotka saavat rahoitusta i alakohdan nojalla, liitetään Euroopan pelastuspalvelureserviin vähintään 5 vuodeksi ja avustusvalmiudet, joita tuetaan ii alakohdan nojalla, vähintään 10 vuodeksi, paitsi jos niiden taloudellinen elinkaari on lyhyempi.

               Mukauttamiskustannukset voivat muodostua yksikkökustannuksista tai kertasuorituksista, jotka määritellään valmiuslajin mukaan.”

               ii) Kumotaan d alakohta.

               c) Lisätään kohdat seuraavasti:

               ”3.Edellä 1 kohdan j alakohdassa tarkoitettuun toimeen myönnettävä rahoitustuki kattaa kaikki kustannukset, jotka aiheutuvat sen varmistamisesta, että rescEU:n voimavarat ovat käytettävissä ja otettavissa käyttöön unionin mekanismin puitteissa, kun niitä tarvitaan katastrofin tai välittömästi uhkaavan katastrofin vuoksi unionissa tai osallistuvassa valtiossa.

               Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin on sisällyttävä tilanteen mukaan:

               (a)kustannukset, jotka liittyvät rescEU:n valmiuksien hankkimiseen, vuokraamiseen tai liisaamiseen;

               (b)kustannukset, jotka liittyvät rescEU:n valmiuksien käyttämiseen, kuljetus mukaan luettuna;

               (c)kustannukset, jotka liittyvät rescEU:n valmiuksien käytön kannalta tarpeellisten palveluiden hankkimiseen julkisilta tai yksityisiltä tahoilta.

               4.Edellä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset voivat muodostua yksikkökustannuksista, kertasuorituksista tai kiinteistä määristä, jotka määritellään tarvittaessa valmiusluokan tai -lajin mukaan.”

               14)Muutetaan 23 artikla seuraavasti:

               a) Korvataan otsikko seuraavasti:

               ”Tarvikkeisiin ja operaatioihin liittyvät tukikelpoiset toimet”

               b) Korvataan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:

               ”2.Unionin osuus Euroopan pelastuspalvelureservin käyttöön sidottuihin voimavaroihin annetusta rahoitustuesta rajoittuu 75 prosenttiin kustannuksista, joita syntyy valmiuksien käytöstä, myös kuljetuksesta, katastrofin tai välittömästi uhkaavan katastrofin yhteydessä unionissa tai osallistuvassa valtiossa.

               3.Unionin osuus kuljetukseen annetusta rahoitustuesta voi olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jotka liittyvät Euroopan pelastuspalvelureservin käyttöön ennakkoon sidottujen avustusvalmiuksien kuljettamiseen silloin, kun ne otetaan käyttöön katastrofin tai välittömästi uhkaavan katastrofin yhteydessä unionin ulkopuolella 16 artiklan mukaisesti.

               4.Unionin rahoitustuki, joka annetaan Euroopan pelastuspalvelureservin käyttöön 11 artiklan mukaisesti ennakkoon sidotuille kuljetusvoimavaroille, voi lisäksi kattaa enintään 100 prosenttia a, b, c ja d alakohdassa kuvatuista tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jos tämä on tarpeen jäsenvaltioiden avun yhdistämiseksi operatiivisesti tehokkaalla tavalla ja jos kustannukset liittyvät johonkin seuraavista:

               a)lyhytaikainen varastokapasiteetin vuokraaminen jäsenvaltioiden avun väliaikaista säilyttämistä varten niiden koordinoidun kuljettamisen helpottamiseksi;

               b)kuljetus apua tarjoavasta jäsenvaltiosta jäsenvaltioon, joka helpottaa niiden koordinoitua kuljettamista;

               c)jäsenvaltioiden avun uudelleen pakkaaminen käytettävissä olevan kuljetuskapasiteetin käyttämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla tai erityisten operatiivisten vaatimusten täyttämiseksi; tai

               e)yhdistetyn avun paikallinen kuljetus, siirto ja varastoiminen koordinoidun toimittamisen varmistamiseksi apua pyytävässä maassa olevassa lopullisessa kohteessa.”

               e) Lisätään kohta seuraavasti:

               ”8.
                     Kuljetuskustannukset voivat muodostua yksikkökustannuksista, kertasuorituksista tai kiinteistä määristä, jotka määritellään kustannusluokan mukaan.”

               15)Korvataan 26 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

               ”1.
                     Tämän päätöksen mukaista rahoitustukea saavat toimet eivät saa tukea muista unionin rahoitusvälineistä. Tästä poiketen tämän päätöksen 21, 22 ja 23 artiklan nojalla myönnetty rahoitustuki ei estä rahoitusta, jota myönnetään unionin muista välineistä niissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

               Komissio varmistaa, että tämän päätöksen mukaisen rahoitustuen hakijat ja edunsaajat antavat komissiolle tiedot muista lähteistä, myös unionin yleisestä talousarviosta, saatavasta rahoitustuesta ja vireillä olevista tällaista tukea koskevista hakemuksista.

               2.
                     Muiden unionin välineiden, kuten koheesiopolitiikkaa, maaseudun kehittämistä, tutkimusta ja terveyttä sekä muuttoliike- ja turvallisuuskysymyksiä tukevien välineiden kanssa pyritään yhteisvaikutukseen ja täydentävyyteen. Humanitaaristen kriisien yhteydessä kolmansissa maissa toteutettavien avustustoimien osalta komissio varmistaa, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitetut toimet ovat johdonmukaisia asetuksen (EY) N:o 1257/96 mukaisesti rahoitettujen toimien kanssa ja täydentävät niitä.”

               16)Korvataan 28 artiklan 3 kohta seuraavasti:

               ”3.
                     Kansainväliset järjestöt, alueelliset järjestöt tai Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat voivat tehdä yhteistyötä unionin mekanismin puitteissa toteutetuissa toimissa, jos asiaankuuluvat kahdenväliset tai monenväliset sopimukset mahdollistavat sen.”

               17)Korvataan 32 artiklan 1 kohdan g ja h alakohta seuraavasti:

               ”g)
                     rescEU:n perustaminen, hallinnointi ja ylläpito 12 artiklan mukaisesti, mukaan lukien käyttöönottopäätösten perusteet ja käyttömenettelyt;

               h)
                     EU:n pelastuspalvelun osaamisverkoston perustaminen ja organisointi 13 artiklan mukaisesti;”

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Ehdotus unionin pelastuspalvelumekanismista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU tarkistamisesta.

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
                  16

                  23 01 – HUMANITAARISEN AVUN JA PELASTUSPALVELUN TOIMINTALOHKON HALLINTOMENOT

                  23 03 – UNIONIN PELASTUSPALVELUMEKANISMI

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.
                  17

               X Ehdotus/aloite liittyy  käynnissä olevan toimen jatkamiseen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

                  Päätöksen yleistavoitteena on lisätä yhteistyötä unionin ja jäsenvaltioiden välillä ja helpottaa pelastuspalvelualan koordinointia luonnon ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennaltaehkäisyn ja niihin varautumisen ja reagoimisen yhteydessä.

               1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  Erityistavoite 1

                  Luoda korkeatasoinen suoja katastrofeja vastaan estämällä tai vähentämällä niiden mahdollisia vaikutuksia, edistämällä ennaltaehkäisyn kulttuuria ja parantamalla yhteistyötä pelastuspalveluyksiköiden ja muiden asiaan liittyvien yksiköiden välillä

                  Erityistavoite 2

                  Vahvistaa jäsenvaltioiden ja unionin tasolla valmiutta toimia katastrofin yhteydessä

                  Erityistavoite 3

                  Helpottaa nopeaa ja tehokasta avustustoimintaa katastrofin tai välittömästi uhkaavan katastrofin yhteydessä

                  Erityistavoite 4

                  Lisätä suuren yleisön tietoisuutta katastrofeista sekä niihin varautumista

                  Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  23 01 – HUMANITAARISEN AVUN JA PELASTUSPALVELUN TOIMINTALOHKON HALLINTOMENOT

                  23 03 – UNIONIN PELASTUSPALVELUMEKANISMI

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

                  Ehdotuksen ansiosta

                  Euroopan unioni voi tukea, koordinoida ja täydentää jäsenvaltioiden toimia pelastuspalvelun alalla unionin pelastuspalvelumekanismin, jäljempänä myös ’mekanismi’, kautta vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisaikana. Unioni toteuttaa muun muassa

                  a) toimenpiteitä, joilla estetään tai vähennetään katastrofien vaikutuksia;

                  b) toimenpiteitä, jotka on suunniteltu parantamaan EU:n valmiutta toimia katastrofitilanteissa, mukaan lukien toimet, joilla lisätään EU:n kansalaisten tietoisuutta asiasta; ja

                  c) katastrofiaputoimia pelastuspalvelumekanismin puitteissa.

                  Nykyinen mekanismi on osoittautunut hyväksi välineeksi, jonka kautta voidaan ottaa käyttöön ja koordinoida apua, jota mekanismiin osallistuvat valtiot tarjoavat katastrofitilanteissa unionin sisä- ja ulkopuolella. Ehdotus pohjautuu näihin vahvuuksiin, ja sillä parannetaan joitakin nykyisten puitteiden säännöksiä. Tarkoituksena on lujittaa jäsenvaltioiden yhteisiä valmiuksia toimia katastrofeissa perustamalla aiempaa vahvempi Euroopan pelastuspalvelu – ”rescEU”. Tällä uudella voimavarareservillä ja Euroopan pelastuspalvelureservin (aiemmin eurooppalaiset hätäapuvalmiudet) korotetuilla osarahoitusosuuksilla puututaan rakenteellisiin ja uusiin puutteisiin kriittisissä avustusvalmiuksissa. Aloite auttaa myös lujittamaan mekanismin sisäistä johdonmukaisuutta sekä saavuttamaan tehokkuusetuja yksinkertaistamalla hallintoa ja menettelyjä.

               1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

                  Erityistavoite: Luoda korkeatasoinen suoja katastrofeja vastaan estämällä tai vähentämällä niiden vaikutuksia ja edistämällä ennaltaehkäisyn kulttuuria:

                  1.
                        Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ovat toimittaneet kansallisen riskinarvioinnin ja arvion katastrofiriskinhallintakyvystään

                  2.
                        Niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka ovat toimittaneet yhteenvedon katastrofien hallintasuunnittelustaan

                  Erityistavoite: Parantaa EU:n valmiutta toimia katastrofitilanteissa

                  1.
                        Niiden asiantuntijoiden lukumäärä, jotka on koulutettu pelastuspalvelumekanismin puitteissa ja lähetetty mekanismin kautta avustusoperaatioon

                  2.
                        Asiantuntijavaihtojen lukumäärä EU:ssa ja unionin ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden välillä

                  3.
                        RescEU:hun hankittujen voimavarojen lukumäärä ja laji

                  4.
                        Euroopan pelastuspalvelureserviin liitettäväksi vahvistettujen voimavarojen lukumäärä ja laji

                  5.
                        Euroopan pelastuspalvelureserviin voimavaroja sitovien jäsenvaltioiden lukumäärä

                  6.
                        RescEU:n avustusoperaatioiden lukumäärä verrattuna kaikkien Euroopan pelastuspalvelureservin kautta toteutettujen avustusoperaatioiden lukumäärään

                  Erityistavoite: Helpottaa nopeaa ja tehokasta avustustoimintaa vakavan katastrofin tai välittömästi uhkaavan vakavan katastrofin yhteydessä

                  1.
                        Operaatioiden nopeus: aika, joka kuluu avunpyynnöstä avun toimittamiseen ja avustus-/koordinointiryhmien täyden toimintakyvyn saavuttamiseen

                  2.
                        RescEU:n kautta käyttöönotettujen voimavarojen määrä suhteessa Euroopan pelastuspalvelureservin kautta käyttöönotettuihin voimavaroihin

                  3.
                        Kuljetusavustusten ja -yksiköiden lukumäärä

                  4.
                        RescEU:n operaatioihin Euroopassa ja Euroopan ulkopuolella myönnetyn EU-rahoituksen määrä (käyttö- ja kuljetuskustannukset poikkeuksellisissa olosuhteissa)

                  5.
                        Euroopan pelastuspalvelureservin operaatioihin Euroopassa ja Euroopan ulkopuolella myönnetyn EU:n osarahoituksen määrä (kuljetusoperaatiot)

                  6.
                        Jäsenvaltioille myönnetyn EU:n osarahoituksen kokonaismäärä

                  7.
                        Reserviin lisättyjen voimavarojen käyttökertojen lukumäärä verrattuna pelastuspalvelumekanismin operaatioiden kokonaismäärään

                  Erityistavoite 4: Lisätä suuren yleisön tietoisuutta katastrofeista sekä niihin varautumista

                  1.
                        Pelastuspalvelumekanismin kautta rahoitettujen, riskitietoisuutta koskevien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien osallistujien tai kumppanuuksien verkkosivuilla vierailevien lukumäärä

                  2.
                        EU:n kansalaisten tietoisuus unionin pelastuspalvelumekanismista (EU:n kansalaisille tehty kysely)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

                  Euroopan pelastuspalvelu on kehittynyt nopeasti viime vuosina. Sen jälkeen, kun ensimmäinen mekanismi (yhteisön pelastuspalvelumekanismi) perustettiin vuonna 2001, EU:n tason pelastuspalvelun oikeudellista perustaa on vahvistettu (erityinen maininta perussopimuksessa ensimmäisen kerran vuonna 2009 tehdyssä Lissabonin sopimuksessa) ja sen operatiivisia valmiuksia tehostettu (muun muassa eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien ja eurooppalaisten lääkintäapujoukkojen sekä EU:n hätäavun koordinointikeskuksen perustaminen). Nykyisen pelastuspalvelumekanismin kautta on annettu hätäapua yli 80 kertaa sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. Lisäksi on osallistuttu katastrofien hallintaa koskevan taitotiedon ja asiantuntemuksen kehittämiseen ja jakamiseen ja edistetty ennaltaehkäisyn kulttuuria mekanismiin osallistuvien valtioiden keskuudessa.

                  Hiljattain toteutetussa väliarvioinnissa ja muissa keskeisissä raporteissa ja asiakirjoissa on kuitenkin yksilöity useita aloja, joilla voitaisiin vielä saada aikaan parannuksia. Tästä syystä tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa nykyistä lainsäädäntöä seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi:

                  a) Vahvistetaan unionin ja jäsenvaltioiden yhteistä kykyä toimia katastrofien yhteydessä ja korjataan toistuvat ja uudet voimavaroja koskevat puutteet etenkin perustamalla erityinen avustusvalmiuksien reservi ’rescEU’.

                  b) Keskitytään tarkemmin ennaltaehkäisevään toimintaan osana katastrofiriskin hallintasykliä ja lisätään johdonmukaisuutta muiden katastrofien ehkäisyä ja katastrofiapua koskevien EU:n toimintapolitiikkojen kanssa.

                  c) Varmistetaan, että hätäoperaatioita tukevat unionin mekanismin hallinnolliset menettelyt ovat joustavia ja tehokkaita.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

                  EU tuottaa lisäarvoa seuraavilla tavoilla:

                  – ihmishenkiä säästyy ja taloudelliset ja aineelliset sekä ympäristövahingot vähenevät;

                  – pelastuspalvelutoimien koordinointi paranee, kun kaikki avuntarjoukset esitetään EU:n hätäavun koordinointikeskuksen kautta apua tarvitsevan valtion viranomaisten hyväksyttäviksi;

                  – kustannustehokkuus paranee, sillä apua tarvitsevan valtion hyväksymä apu voidaan yhdistää muiden maiden tarjoamaan apuun kuljetusmenettelyn kautta;

                  – tehokkuus lisääntyy paremman varautumisen ja johdonmukaisemman katastrofiriskin hallintapolitiikan myötä;

                  – avustustoimien johdonmukaisuus ja tehokkuus lisääntyy, kun rescEU perustetaan antamaan tarvittaessa apua kaikkialla EU:ssa ja osallistuvissa valtioissa;

                  – EU:n katastrofiaputoiminnan näkyvyys lisääntyy;

                  – niukkojen resurssien hyödyntäminen paranee, kun EU:n rahoittamat voimavarat jaetaan;

                  – alueellinen koordinointi ja osaamisen jakaminen tehostuu, kun kehitetään EU:n pelastuspalvelukeskusten verkosto.

               1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Ehdotukset perustuvat seuraaviin lähteisiin:

                  – ulkopuolisen konsultin laatima unionin pelastuspalvelumekanismin väliarviointi (2014–2016), elokuu 2017;

                  – Euroopan tilintarkastustuomioistuin, ”Unionin pelastuspalvelumekanismi: avustustoiminnan koordinointi on ollut EU:n ulkopuolella sattuneissa katastrofeissa suurelta osin vaikuttavaa”, erityiskertomus nro 33/2016;

                  – Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face”, SWD(2017) 2017 final, 23.5.2017;

                  – Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle eurooppalaisissa hätäapuvalmiuksissa saavutetusta edistyksestä ja niissä edelleen olevista puutteista, COM(2017) 78 final, 17.2.2017;– kokemukset, jotka on saatu mekanismin kautta toteutetuista operaatioista mekanismin perustamisesta (vuonna 2001) lähtien;

                  – kokemukset, jotka on saatu varautumisen ja ennaltaehkäisyn alalla vuoden 2013 jälkeen käynnistettyjen ehdotuspyyntöjen puitteissa rahoitetuista hankkeista;

                  – kokemukset, jotka on saatu vuonna 2008 käynnistetyn ehdotuspyynnön ”ehdotuspyyntö pilottihankkeesta jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi metsäpalojen torjunnassa” puitteissa rahoitetusta hankkeesta.

               1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Ehdotus on yhdenmukainen seuraavien säädösten kanssa:

                  – neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1996, humanitaarisesta avusta

                  – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1406/2002, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta

                  – neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta

                  – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006, annettu 15 päivänä marraskuuta 2006, vakautusvälineen perustamisesta

                  – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, unionin pelastuspalvelumekanismista

                  – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 375/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen perustamisesta (”EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite”)

                  – neuvoston asetus (EU) 2016/369, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä.

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.

               ◻
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV.

               ◻ Rahoitusvaikutukset alkavat [PP/KK]VVVV  ja päättyvät vuonna [PP/KK]VVVV.

               X  Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.

               X Käynnistysvaihe alkaa 1.1.2018 ja päättyy 31.12.2020,

               minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  18

               X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään

               ◻ toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               X Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               ◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               X kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               ◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle

               ◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille

               ◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               ◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               ◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               ◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.

               Huomautukset:

                  […]

                  […]

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset.

                  Toimia ja toimenpiteitä, jotka saavat rahoitustukea näiden päätösten nojalla, seurataan säännöllisesti.

                  Komissio laatii ja toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle

                  – väliarviointikertomuksen viimeistään 30. kesäkuuta 2017 (toimitettu);

                  – tiedonannon tämän päätöksen täytäntöönpanosta viimeistään 31. joulukuuta 2018;

                  – jälkiarviointikertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2021.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Todetut riskit

                  EU:n hätäavun koordinointikeskuksen roolia on kasvatettu, joten jos virkoja ei myönnetä riittävästi, henkilöstövaje saattaa johtaa siihen, että keskus ei pysty

                  – vastaamaan kaikkiin haasteisiin, jotka johtuvat pelastuspalveluoperaatioiden lisääntymisestä, ja kaikkiin poliittisiin tarpeisiin, jotka perustuvat EU:n poliittisen kriisitoiminnan integroituihin järjestelyihin ja yhteisvastuulausekkeeseen; – kehittämään/lisäämään toimintaa; – hyödyntämään/kehittämään uusia teknisiä järjestelmiä keskeytymättömän saatavuuden varmistamiseksi; – reagoimaan asianmukaisesti välittömiin pelastuspalvelualan hätätilanteisiin; – panemaan asianmukaisesti täytäntöön 2.2.2 kohdassa kuvattuja sisäisen valvonnan järjestelmiä.

               2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä.

                  Humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosaston (ECHO) nykyisellä sisäisen valvonnan järjestelmällä on tarkoitus varmistaa, että uuden välineen kautta käytettävissä olevat varat käytetään asianmukaisesti ja asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti.

                  Nykyisen järjestelmän rakenne on seuraava:

                  1. ECHOssa on sisäisen valvonnan ryhmä, joka seuraa pelastuspalvelualalla voimassa olevien hallinnollisten menettelyjen ja lainsäädännön noudattamista. Tässä käytetään komission sisäisen valvonnan kehystä.

                  2. ECHOn ulkoiset tarkastajat tarkastavat ECHOn vuotuisen tarkastussuunnitelman puitteissa säännöllisesti välineen kautta myönnettyjä avustuksia ja sopimuksia.

                  3. Ulkopuoliset kumppanit arvioivat toimintaa.

                  Myös OLAF (petostapauksissa) ja tilintarkastustuomioistuin voivat tarkastaa toimia.

               2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

                  ECHOn valvontastrategian arvioidut kustannukset ovat noin 1,9 prosenttia ECHOn vuoden 2016 talousarviosta. Tämän indikaattorin tärkeimmät osatekijät ovat

                  – ECHOn tämän alan asiantuntijoiden sekä varainhoidosta vastaavien ja operatiivisten yksiköiden kokonaishenkilöstökustannukset kerrottuna arvioidulla aikaosuudella (50 %), joka käytetään laadunvarmistus-, valvonta- ja seurantatoimintoihin

                  – ECHOn ulkoisen tarkastuksen jaoksen tarkastuksiin ja varmennuksiin osoitetut kokonaisresurssit.

                  Kun otetaan huomioon tällaisen valvonnan hyvin vähäiset kustannukset sekä niihin liittyvät määrällisesti arvioitavissa olevat hyödyt (oikaisut ja takaisinperinnät) ja hyödyt, joita ei voida arvioida määrällisesti (valvonnan pelotevaikutus ja siihen liittyvä laatutakuu), komissio päättelee, että valvonnan määrällisesti mitattavissa olevat hyödyt sekä hyödyt, joita ei pystytä mittaamaan määrällisesti, ovat pitkälti suuremmat kuin niiden vähäiset kustannukset.

                  Tämän vahvistaa monivuotinen jäännösvirhetaso (1,02 %), jonka komissio on ilmoittanut ECHOn osalta.

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet

                  ECHOn petostentorjuntastrategiaa käytetään koko komissiota koskevan petostentorjuntastrategian mukaisesti varmistamaan muun muassa, että

                  – ECHOn sisäiset petostentorjuntatarkastukset ovat kaikilta osin komission strategian mukaisia;

                  – ECHOn riskinhallintamallissa suuntaudutaan petoksille alttiiden alojen ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen.

                  EU:n varojen käyttöön suunnitellut kolmansien maiden järjestelmät tuottavat merkityksellistä tietoa, jota voidaan hyödyntää petosriskien hallinnassa (esim. päällekkäisrahoitus).

                  Tarvittaessa perustetaan erilaisia verkostoja ja tietotekniikkavälineitä alaan liittyvien petostapausten analysointia varten.

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               Talousarviossa jo olevat budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määrärahalaji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero ja osasto

                        JM/EI-JM
                           19

                        EFTA-mailta
                           20

                        ehdokasmailta
                           21

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        3

                        23 03 01 01 – Katastrofien ehkäisy ja katastrofivalmiudet unionin sisällä

                        JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        4

                        23 03 01 01 – Katastrofien ehkäisy ja katastrofivalmiudet kolmansissa maissa

                        JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        3

                        23 03 02 01 – Nopeat ja tehokkaat avustustoimet vakavissa hätätilanteissa unionin sisällä

                        JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        4

                        23 03 02 02 – Nopeat ja tehokkaat avustustoimet vakavissa hätätilanteissa kolmansissa maissa

                        JM

                        KYLLÄ

                        KYLLÄ

                        EI

                        EI

                        4

                        23 01 04 – Humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun toimintalohkoon kuuluvien toimenpiteiden ja ohjelmien tukimenot

                        EI-JM

                        EI

                        EI

                        EI

                        EI

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Numero

                        Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

                        ECHO – EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        • Toimintamäärärahat

                        23 03 01 01

                        Sitoumukset

                        (1)

                        14,000

                        105,900

                        109,279

                        229,179

                        Maksut

                        (2)

                        7,000

                        46,560

                        104,395

                        157,955

                        23 03 02 01

                        Sitoumukset

                        (1 a)

                        5,157

                        9,300

                        13,218

                        27,675

                        Maksut

                        (2 a)

                        4,000

                        10,000

                        11,000

                        25,000

                        Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           22

                        Budjettikohdan numero

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        Pääosaston ECHO määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1+1a +3

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksut

                        =2+2a

                        +3

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksut

                        (5)

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Maksut

                        =5+ 6

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        Numero

                        Otsake 4 – Globaali Eurooppa

                        ECHO – EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        • Toimintamäärärahat

                        23 03 01 02

                        Sitoumukset

                        (1)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Maksut

                        (2)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        23 03 02 02

                        Sitoumukset

                        (1 a)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksut

                        (2 a)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           23

                        Budjettikohdan numero

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        Pääosaston ECHO määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1+1a +3

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksut

                        =2+2a

                        +3

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksut

                        (5)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Maksut

                        =5+ 6

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

                        5

                        ”Hallintomenot”

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        ECHO – EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden pääosasto

                        • Henkilöresurssit

                                    1,682

                             5,034

                               9,436

                                               16,152

                        • Muut hallintomenot

                        0,1500

                        0,230

                        0,330

                        0,710

                        ECHO YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                                      1,832

                              5,264

                                9,766

                                       16,862

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        22,989

                        122,464

                        134,547

                        280,000

                        Maksut

                        13,632

                        63,624

                        127,174

                        204,430

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               ◻
                      Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               ◻
                      Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:

               Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tavoitteet ja tuotokset

                        ⇩

                        Vuosi 2018

                        Vuosi 2019

                        Vuosi 2020

                        YHTEENSÄ

                        TUOTOKSET

                        Tyyppi
                           24

                        Keskimäär. kustannukset

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä

                        Kustannus

                        Lukumäärä yhteensä

                        Kustannukset yhteensä

                        ERITYISTAVOITE 1 – Ennaltaehkäisy
                           25
                        ...

                        Rahoitusta saaneiden ennaltaehkäisyhankkeiden lukumäärä

                        Avustussopimukset

                        0,3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        45

                        9

                        Tutkimukset

                        Hankintasopimusten lukumäärä

                        0,1

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        15

                        1,5

                        Välisumma erityistavoite 1

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        60

                        10,5

                        ERITYISTAVOITE 2 – Varautuminen

                        Rahoitusta saaneiden varautumishankkeiden (ml. koulutus ja harjoitukset) lukumäärä

                        Avustus- ja hankintasopimukset

                        0,5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        300

                        15

                        Ennakkovaroitusjärjestelmät

                        Hall. järj. lukumäärä

                        1,25

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        6

                        7,5

                        Hätäapuvalmiudet

                        Avustus- ja hankintasopimusten lukumäärä

                        1

                        7

                        7

                        13

                        13

                        20

                        20

                        40

                        40

                        Välisumma erityistavoite 2

                        109

                        14,5

                        115

                        20,5

                        122

                        27,5

                        346

                        62,5

                        ERITYISTAVOITE 3 – Avustustoimet
                           26

                        Asiantuntijoiden lähettäminen

                        Hankintasopimusten lukumäärä

                        0,005

                        200

                        1

                        200

                        1

                        200

                        1

                        600

                        3

                         EU:n sisäisten operaatioiden lukumäärä

                        Avustus- ja palvelusopimukset

                        0,1

                        80

                        8

                        80

                        8

                        80

                        8

                        240

                        24

                         EU:n ulkopuolisten kuljetusoperaatioiden lukumäärä

                        Avustus- ja palvelusopimukset

                        0,13

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        120

                        15,6

                        Välisumma erityistavoite 3

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        960

                        42,6

                        KUSTANNUKSET YHTEENSÄ

                        449

                        32,2

                        455

                        38,2

                        462

                        45,2

                        1 366

                        115,6

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.3.1.Yhteenveto

               ◻
                      Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2018

                        2019

                        2020

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5

                        Henkilöresurssit

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        Muut hallintomenot

                        0,15

                        0,23

                        0,33

                        0,710

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5
                           27
                         sisältymättömät

                        Henkilöresurssit

                        Muut hallintomenot

                        Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma

                        0

                        0

                        0

                        0

                        YHTEENSÄ

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               ◻
                      Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:*

               Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna

                        Vuosi N

                        Vuosi N+1

                        Vuosi N+2

                        2018

                        2019

                        2020

                        •Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)

                        23 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)

                        7

                        12

                        16

                        XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella)

                        XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)

                        10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)

                        • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
                           28

                        23 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat)

                        10

                        24

                        31

                        XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)

                        XX 01 04 yy
                           29

                        – päätoimipaikassa
                           30

                        – EU:n ulkop. edustustoissa

                        XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat)

                        10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)

                        Muu budjettikohta (mikä?)

                        YHTEENSÄ

                        17

                        36

                        47

               * Näitä lukuja saatetaan täydentää vielä 15:llä kokoaikaisella työntekijällä, jotka saadaan uudelleensijoituksen kautta muista pääosastoista kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella.

               XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.

               Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

               Kuvaus henkilöstön tehtävistä:

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

                        Vuosille 2018–2020 esitetty lisähenkilöstö tarvitaan suorittamaan seuraavia tehtäviä: a) uuden rescEU-reservin kehittäminen ja hallinnointi; b) vapaaehtoisen reservin lujittaminen; c) poliittisten yksiköiden ja ennaltaehkäisytoiminnan tukeminen; d) Euroopan pelastuspalveluakatemian suunnittelu; ja e) hallinnointi- ja tukitoimista huolehtiminen.

                        Suurin osa lisähenkilöstöstä varataan rescEU:n kehittämiseen ja suorittamaan tehtäviä, jotka liittyvät voimavarojen ostamiseen ja/tai liisaukseen (sopimukset), voimavarojen hallinnointiin, tehtävien seurantaan ja koordinointiin sekä viestintään.

                        Ulkopuolinen henkilöstö

                        Hätäavun koordinointikeskuksen ympärivuorokautisen (24/7) toiminnan varmistaminen; tarpeellinen työ kentällä; hallinnolliset tukitehtävät.

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               ◻ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Seuraavat määrät kohdennetaan uudelleen:

                        Otsake 3

                        2018

                        2019

                        2020

                        Yhteensä

                        Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

                        33.0201

                        Oikeuksien suojelun varmistaminen ja kansalaisten voimaannuttaminen

                        1,34

                        1,55

                        2,89

                        33.0202

                        Syrjinnän torjunnan ja tasa-arvon edistäminen

                        0,98

                        1,22

                        2,2

                        Oikeusasiat

                        33.0301

                        Oikeusalan koulutuksen tukeminen

                        4,93

                        5,25

                        10,18

                        33.0302

                        Yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön helpottaminen ja tukeminen

                        4,77

                        5,02

                        9,79

                        Otsake 3 yhteensä

                        12,02

                        13,04

                        25,06

                        Otsake 4

                        2018

                        2019

                        2020

                        Yhteensä

                        21.020703

                        Inhimillinen kehitys (DCI)

                        2,00

                        2,00

                        22.020302

                        Tuki Turkille – Tuki taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle kehitykselle ja siihen liittyvälle lainsäädännön asteittaiselle mukauttamiselle unionin säännöstöön (IPA II – Turkki)

                        2,00

                        2,28

                        4,284

                        Otsake 4 yhteensä

                        2,00

                        2,00

                        2,28

                        6,284

               X
                     Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista.

                               2018

                               2019

                        2020

                        Joustovälineen varojen käyttö

                        19,157

                        103,18

                        109,457

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.

               Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):

               Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi N

                        Vuosi N+1

                        Vuosi N+2

                        Vuosi N+3

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        Yhteensä

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               X
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               ◻
                      Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:

               ◻
                      vaikutukset omiin varoihin

               ◻
                      vaikutukset sekalaisiin tuloihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Tulopuolen budjettikohta:

                        Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna

                        Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
                           31

                        Vuosi N

                        Vuosi N+1

                        Vuosi N+2

                        Vuosi N+3

                        ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)

                        Momentti ….

               Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:

                  […]

               Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä

                  […]

                     (1)

                        ICF, ”Interim Evaluation of the Union Civil Protection Mechanism. 2014-2016”, Final Report, elokuu 2017 (jäljempänä ’väliarviointi’). Väliarvioinnin loppuraportti on julkaistu seuraavassa osoitteessa: https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/eb41bfee-78c3-11e7-b2f2-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF

                     (2)

                        Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 33/2016: ”Unionin pelastuspalvelumekanismi: avustustoiminnan koordinointi on ollut EU:n ulkopuolella sattuneissa katastrofeissa suurelta osin vaikuttavaa”, julkaistu seuraavassa osoitteessa: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_FI.pdf

                     (3)

                        Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle eurooppalaisissa hätäapuvalmiuksissa saavutetusta edistyksestä ja niissä edelleen olevista puutteista, 17.2.2017.

                     (4)

                        Ks. alaviite 2.

                     (5)

                        Ks. alaviite 3.

                     (6)

                        Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Overview of Natural and Man-made Disaster Risks the European Union may face”, 23.5.2017, SWD(2017) 176 final.

                     (7)

                        Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle unionin pelastuspalvelumekanismin soveltamista vuosina 2014–2016 koskevasta väliarvioinnista, 30.8.2017, COM(2017) 460 final.

                     (8)

                        Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Islanti, Montenegro, Norja, Serbia ja Turkki.

                     (9)

                        Kuulemiseen vastasivat seuraavat sidosryhmät: pelastuspalveluviranomaiset 26 osallistuvasta valtiosta (sähköiset kyselyt), pelastuspalveluviranomaiset 17 osallistuvasta valtiosta (haastattelut), kansalliset koulutuskoordinaattorit 21 osallistuvasta valtiosta (sähköiset kyselyt), 137 asiantuntijaa, jotka ovat osallistuneet asiantuntijoiden vaihto-ohjelmaan, ja 23 unionin puolustuspalvelumekanismin kautta rahoitettujen hankkeiden vetäjää 13 osallistuvasta valtiosta (sähköiset kyselyt), 14 kansainvälistä kumppania, kuten YK:n erityisjärjestöjä, OECD, Maailmanpankki, Punainen Risti jne. (haastattelut), 15 EU:n toimielinten pääosastoa ja yksikköä (haastattelut).

                     (10)

                        Raportti on saatavilla osoitteessa
                  http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en

                     (11)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

                     (12)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, unionin pelastuspalvelumekanismista (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (13)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (14)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

                     (15)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1082/2013/EU, annettu 22 päivänä lokakuuta 2013, valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1).

                     (16)

                        ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.

                     (17)

                        Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (18)

                        Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (19)

                        JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (20)

                        EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (21)

                        Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (22)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (23)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (24)

                        Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).

                     (25)

                        Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.

                     (26)

                        Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.

                     (27)

                        Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (28)

                        Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat.

                     (29)

                        Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).

                     (30)

                        Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.

                     (31)

                        Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.