				|

		52013PC0212

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS meriympäristön suojelukomitean 65. istunnossa Euroopan unionin puolesta omaksuttavasta kannasta kansainvälisen öljyn aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan A- ja B-lomakkeisiin tehtävistä muutoksista ja kunnonarviointijärjestelmään tehtävistä muutoksista sekä meriturvallisuuskomitean 92. istunnossa Euroopan unionin puolesta omaksuttavasta kannasta kansainväliseen turvallisuusjohtamissäännöstöön tehtävistä muutoksista ja suljettuun tilaan pääsyä ja pelastusharjoituksia koskevista, SOLAS-yleissopimuksen III lukuun ja vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin tehtävistä muutoksista /* COM/2013/0212 final - 2013/0112 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Tämä komission ehdotus koskee unionin kannan
vahvistamista IMO:n eri elimissä seuraavien seikkojen suhteen:
·
kansainvälisen öljyn aiheuttaman pilaantumisen
ehkäisemiskirjan lisäyksenä oleviin A- ja B-lomakkeisiin tehtyjen muutosten
hyväksyminen;
·
kunnonarviointijärjestelmään tehtyjen muutosten
hyväksyminen (päätöslauselma MEPC.94(46)) (muutokset, jotka johtuvat vuonna
2011 annetusta asiakirjasta International Code on the Enhanced Programme of
Inspections during Surveys of Bulk Carriers and Oil Tankers);
·
kansainväliseen turvallisuusjohtamissäännöstöön
tehtyjen muutosten hyväksyminen;
·
SOLAS-yleissopimuksen III lukuun ja vuosien 1994 ja
2000 suurnopeusalussäännöstöihin tehtyjen muutosten hyväksyminen;
·
kyseisten muutosten hyväksyminen asianomaisten
yleissopimusten vastaavien määräysten mukaisesti.
1.1.        Kansainvälisen öljyn
aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan lisäyksenä olevat A- ja B-lomakkeet
Nämä IOPP-todistuksen lisäyksenä olevat lomakkeet
on pidettävä aluksissa. A-lomake myönnetään muille aluksille kuin
öljysäiliöaluksille ja B-lomake puolestaan öljysäiliöaluksille. Muutos koskee
polttokapasiteetin kirjaamisvaatimuksen poistamista molemmista asiakirjoista.
Polttokapasiteetti on aiemmin pitänyt kirjata molempiin lomakkeisiin
litroina/tunti (l/h). Myöhemmin annetun asiakirjan, päätöslauselman
MEPC.187(59), liitteessä 2 otettiin käyttöön toisenlainen mittausmenetelmä
(kapasiteetti kW tai kcal/h). Molempien mittaustapojen todettiin aiheuttavan
sekaannusta kirjaamisessa ja tarkastuksissa. Niistä ensimmäistä oli lisäksi
vaikea soveltaa ja toisella ei havaittu olevan mitään käytännön merkitystä. Sen
vuoksi polttokapasiteetin kirjaamisvaatimus on poistettava molemmista
lomakkeista.
Nämä muutokset esitetään asiakirjan MEPC 64/23/Add.1
liitteessä 13. Raportin MEPC 64 (MEPC 64/23) kohdassa 7.32 todetaan, että nämä
muutokset hyväksytään MEPC 65:ssä.
1.2.        Kunnonarviointijärjestelmä
(päätöslauselma MEPC.94(46)): muutokset, jotka johtuvat vuonna 2011 annetusta
asiakirjasta International Code on the Enhanced Programme of Inspections during
Surveys of Bulk Carriers and Oil Tankers
Kunnonarviointijärjestelmässä (CAS-järjestelmässä)
vahvistetaan puitteet vanhempien alusten tehostetulle tarkastukselle.
Irtolasti- ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavassa laajennetussa
tarkastusohjelmassa tai laajennetussa katsastusohjelmassa (ESP) täsmennetään,
miten tämä tehostettu tarkastus on tehtävä. Koska CAS-järjestelmässä käytetään
ESP-ohjelmaa, siinä viitataan ESP-ohjelmaan työkaluna. Tällä muutoksella
muutetaan CAS-järjestelmää siten, että siinä viitataan viimeisimpään (2011)
ESP-säännöstöön.
Nämä muutokset esitetään asiakirjan MEPC
64/23/Add.1 liitteessä 16. Raportin MEPC 64 (MEPC 64/23) kohdassa 11.13
todetaan, että nämä muutokset hyväksytään MEPC 65:ssä.
1.3.        Kansainvälinen
turvallisuusjohtamissäännöstö (ISM-säännöstö)
Kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön
tavoitteena on varmistaa turvallisuus merellä, estää ihmisten loukkaantuminen
tai ihmishenkien menetys sekä välttää ympäristövahingot, erityisesti
meriympäristö- ja omaisuusvahingot. Hyväksyttävät muutokset ovat seurausta
yhdestä EU:n monista menestyksekkäistä IMO:lle tekemistä tätä aihetta
koskevista ehdotuksista, tässä tapauksessa asiakirjasta STW 43/10[1]. Kaikkien 27 jäsenvaltion ja
Euroopan komission ehdottamat muutokset koskevat ISM-säännöstöä itseään, ja
niiden tavoitteena on parantaa säännöstön tehokkuutta.
Säännöstöön tehtävät muutokset ovat seuraavat:
Osan A kohta 6 (Voimavarat ja henkilöstö):
lisätään erityinen selvennys (uusi kohta 6 2 1) siitä, että yhtiön olisi
varmistettava aluksen asianmukainen miehitys noudattamalla vakiintuneita
menettelyjä, jotka kattavat kaikki aluksen tehokkaaseen ja turvalliseen
toimintaan liittyvät näkökohdat.
Osan A kohta 12 (Yhtiön tarkastus- ja
arviointitoiminta): lisätään erityinen selvennys (uusi kohta 12.2), joka koskee
yhtiön omistajuutta sekä säännöstössä asetettuja velvoitteita ja vastuita
siten, että kun yhtiö delegoi eräitä ISM-säännöstöön liittyviä tehtäviä, sillä
on edelleen kokonaisvastuu, ja sen on säännöllisesti varmistettava, että ne
yksiköt, joille se on delegoinut eräitä ISM-säännöstöön liittyviä tehtäviä,
noudattavat toiminnassaan ISM-säännöstöä.
Alaviitteet: Lisätään ristiviittaukset
asiaankuuluviin säännöstössä oleviin suuntaviivoihin.
Nämä muutokset esitetään asiakirjan MSC
91/22/Add.2 liitteessä 22. Raportin MSC 91 (MSC 91/22) kohdassa 11.9 todetaan,
että nämä muutokset hyväksytään MSC 92:ssa.
1.4.        Suljettuun tilaan pääsyä ja
pelastusharjoituksia koskevat muutokset SOLAS-yleissopimuksen III lukuun ja
vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin sekä vuoden 1978 dynaamisesti
kannateltujen alusten turvallisuussäännöstöön
SOLAS-yleissopimuksen III luku koskee
hengenpelastuslaitteita ja ‑järjestelyjä. Kyseessä olevat muutokset
koskevat hätätilannekoulutusta ja ‑harjoituksia käsittelevää 19 sääntöä,
ja niiden tavoitteena on vähentää kuolonuhreja suljettuun tilaan pääsyn
yhteydessä edellyttämällä, että miehistön jäsenet, joiden vastuulle kuuluu
suljettuihin tiloihin pääsy ja pelastustoiminta, osallistuvat suljettuun tilaan
pääsyä ja pelastustoimintaa koskevaan harjoitukseen vähintään kerran kahdessa
kuukaudessa. Vastaavat muutokset on tehtävä sekä vuosien 1994 ja 2000
suurnopeusalussäännöstöihin että dynaamisesti kannateltujen alusten
turvallisuussäännöstöön.
Vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöjä
koskevat muutokset sisältyvät asiakirjan MSC 91/22/Add.2 liitteeseen 30 ja
vastaavasti sen liitteeseen 31. MSC 91:n raportin (MSC 91/22) kohdassa 13.7
todetaan, että nämä muutokset hyväksytään MSC 92:ssa.
Dynaamisesti kannateltujen alusten
turvallisuussäännöstöä (DSC-säännöstöä) koskevat muutokset esitetään 22.
helmikuuta 2013 päivätyssä, IMO:n sihteeristön esittämässä ehdotuksessa MSC
92/3/1, joka koskee muutoksia vuosien 1979, 1989 ja 2009 MODU-säännöstöihin ja
DSC-säännöstöön. Kyseisen ehdotuksen liite 4 sisältää luonnoksen MSC 92:n
päätöslauselmaksi DSC-säännöstön muuttamisesta. MSC 91:n raportin (MSC 91/22)
kohdassa 13.9 todetaan, että tämä muutos hyväksytään MSC 92:ssa. Päätöslauselman
A.373(X) mukaisesti meriturvallisuuskomitea voi tarvittaessa muuttaa
DSC-säännöstöä. Tämä muutos tehdään muihin asiaan liittyviin säännöstöihin
tehtävien vastaavien muutosten vuoksi.
1.5.        Muutosten hyväksyminen
1.5.1.     Kansainvälisen öljyn aiheuttaman
pilaantumisen ehkäisemiskirjan lisäyksenä oleviin A- ja B-lomakkeisiin ja
kunnonarviointijärjestelmään tehtyjen muutosten hyväksyminen
Kyseiset muutokset tehtiin meriympäristön
suojelukomitean 64. istunnossa 1.–5. lokakuuta 2012, ja ne toimitetaan
hyväksyttäviksi kyseisen komitean 65. istunnossa 13.–17. toukokuuta 2013.
1.5.2.     ISM-säännöstöön,
SOLAS-yleissopimuksen III lukuun, vuosien 1994 ja 2000
suurnopeusalussäännöstöihin sekä dynaamisesti kannateltujen alusten
turvallisuussäännöstöön tehtyjen muutosten hyväksyminen
SOLAS-yleissopimuksen III lukua ja vuosien 1994 ja
2000 suurnopeusalussäännöstöjä koskevat muutokset tehtiin
meriturvallisuuskomitean 91. istunnossa 26.–30. marraskuuta 2012, ja ne
toimitetaan hyväksyttäviksi kyseisen komitean 92. istunnossa 12.–20. kesäkuuta
2013.
DSC-säännöstöön tehtävät muutokset otettiin
huomioon meriturvallisuuskomitean 91. istunnossa 26.–30. marraskuuta 2012, ja
IMO:n sihteeristö on sisällyttänyt ne luonnokseen meriturvallisuuskomitean
päätöslauselmaksi, joka esitetään ehdotuksen MSC 92/3/1 liitteessä 4. Muutokset
toimitetaan hyväksyttäviksi kyseisen komitean 92. istunnossa 12.–20. kesäkuuta
2013.
Hyväksyminen ja voimaantulo
Kun kulloinkin toimivaltainen IMO:n komitea on
tehnyt ja hyväksynyt muutokset, ne toimitetaan kyseessä oleville
sopimuspuolille, jotta nämä voivat ilmaista suostumuksensa tulla mainittujen
muutosten sitomiksi.
1.6.        Asiaan liittyvä EU:n
lainsäädäntö
1.6.1.     Kansainvälisen öljyn
aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan lisäyksenä olevat A- ja B-lomakkeet
Satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun
direktiivin 2009/16/EY[2]
tavoitteena on auttaa vähentämään merkittävästi alikuntoisten alusten määrää
jäsenvaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä a) varmistamalla
merenkulun turvallisuutta ja turvatoimia, meriympäristön suojelua sekä asumis-
ja työskentelyolosuhteita koskevan kansainvälisen ja asiaan kuuluvan EU:n
lainsäädännön noudattaminen aluksilla; b) luomalla yhteiset perusteet
satamavaltioiden suorittamille alusten tarkastuksille; c) ottamalla käyttöön
satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskeva järjestelmä, joka perustuu EU:n
sisällä ja Pariisin pöytäkirjan alueella tehtäviin tarkastuksiin.
Kyseisiin lomakkeisiin tehtävät muutokset
vaikuttavat tarkastuksia tai yksityiskohtaisempia tarkastuksia koskeviin
vaatimuksiin, joista säädetään direktiivin 2009/16/EY 13 artiklan 1 kohdassa ja
erityisesti sen a alakohdassa, jossa säädetään seuraavasti:
”1. Kunkin perustarkastuksen osalta
toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tarkastaja ainakin
a) tarkastaa yhteisön merilainsäädännössä ja
turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvissä yleissopimuksissa aluksissa
pidettäviksi edellytetyt todistuskirjat ja muut asiakirjat, jotka luetellaan
liitteessä IV;”.
Kyseinen todistuskirja on listattu 7 kohtana
direktiivin liitteeseen IV.
Muutokset johtavat eroihin kyseisissä lomakkeissa,
jotka satamavaltion tarkastajien on direktiivin 2009/16/EY 13 artiklan 1 kohdan
mukaisesti tarkistettava, säädetyissä vaatimuksissa. Tämän seurauksena on muutettava
myös alusten valvontaa koskevia menettelyjä, joihin viitataan direktiivin
liitteessä VI Pariisin pöytäkirjan liitteenä 1 ”Port State Control Procedures”
(”Satamavaltioiden suorittaman valvonnan menettelyt”).
1.6.2.     Kunnonarviointijärjestelmä
(päätöslauselma MEPC.94(46)): muutokset, jotka johtuvat vuonna 2011 annetusta
asiakirjasta International Code on the Enhanced Programme of Inspections during
Surveys of Bulk Carriers and Oil Tankers
Yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin sovellettavien
kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien rakennevaatimusten
nopeutetusta käyttöönotosta annetun asetuksen (EU) N:o 530/2012[3] tavoitteena on vahvistaa
nopeutettu käyttöönottoaikataulu kyseisen asetuksen 3 artiklassa määriteltyjen
Marpol 73/78 ‑yleissopimuksen kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta
koskevien rakennevaatimusten soveltamiseksi yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin
ja kieltää raskasöljyn kuljettaminen yksirunkoisilla öljysäiliöaluksilla
jäsenvaltioiden satamiin tai satamista.
Kyseisessä asetuksessa velvoitetaan soveltamaan
IMO:n kunnonarviointijärjestelmää (CAS) yli 15 vuoden ikäisiin yksirunkoisiin
öljysäiliöaluksiin. Asetuksen 5 artiklassa vaaditaan, että tällaisten
säiliöalusten on oltava CAS-järjestelmän mukaisia, ja kyseinen järjestelmä
määritellään 6 artiklassa kunnonarviointijärjestelmäksi, joka on hyväksytty 27.
huhtikuuta 2001 annetulla päätöslauselmalla MEPC 94(46), sellaisena kuin se on
muutettuna 11. lokakuuta 2002 annetulla päätöslauselmalla MEPC 99(48) ja 4.
joulukuuta 2003 annetulla päätöslauselmalla MEPC 112(50). Vaikka kyseistä
tulevaa muutosta ei mainita asetuksen 6 artiklassa annetussa CAS-järjestelmän
määritelmässä, sillä on oikeudellinen vaikutus, ja asetus olisi saatettava ajan
tasalle viimeisimmän kansainvälisellä tasolla tapahtuneen kehityksen valossa.
1.6.3.     Kansainvälinen
turvallisuusjohtamissäännöstö (ISM-säännöstö)
Kansainvälisen turvallisuusjohtamissäännöstön
täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3051/95
kumoamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 336/2006[4]
tavoitteena on parantaa alusten turvallisuusjohtamista ja turvallista toimintaa
sekä aluksista aiheutuvan ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä. Tähän pyritään
varmistamalla, että kyseisiä aluksia liikennöivät yhtiöt noudattavat
ISM-säännöstöä siten, että
a) yhtiöt perustavat, ottavat käyttöön sekä
ylläpitävät asianmukaisesti turvallisuusjohtamisjärjestelmiä sekä aluksilla
että maissa; ja
b) lippu- ja satamavaltioiden hallinnot valvovat
tätä.
Asetus (EU) N:o 336/2006[5] muodosti perustan
ISM-säännöstön muutosehdotukselle, minkä vuoksi kyseiset muutokset vaikuttavat
siihen.
Vaikka ISM-säännöstö esitetään kyseisen asetuksen
liitteessä I, se määritellään lisäksi 2 artiklan 1 kohdassa ”ajantasaistetuksi
toisinnoksi”. Asetuksen 5 artiklan mukaan asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettujen alusten on noudatettava ISM-säännöstön osassa A asetettuja
vaatimuksia. Sen vuoksi MSC 92:ssa hyväksyttävillä muutoksilla on välitön
oikeudellinen vaikutus asetukseen.
1.6.4.     Suljettuun tilaan pääsyä ja
pelastusharjoituksia koskevat muutokset SOLAS-yleissopimuksen III lukuun,
vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin ja dynaamisesti kannateltujen
alusten turvallisuussäännöstöön
Matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja
-määräyksistä annetun direktiivin 2009/45/EY[6],
sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2010/65/EY, tavoitteena on
määrittää ihmishengen ja omaisuuden turvallisuuden yhdenmukainen taso, jota on
noudatettava uusilla ja olemassa olevilla matkustaja-aluksilla ja
suurnopeusmatkustaja-aluksilla näiden kategorioiden alusten liikennöidessä
kotimaanmatkoilla, sekä luoda menettelyjä kansainvälisellä tasolla käytäviä
neuvotteluja varten, joiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa kansainvälisillä
matkoilla liikennöiviä matkustaja-aluksia koskevat säännöt.
Direktiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaan vuosien
1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöjä sovelletaan nimenomaisesti
kotimaanmatkoilla oleviin suurnopeusmatkustaja-aluksiin. Vanhempiin aluksiin,
joihin suurnopeusalussäännöstöjä ei sovelleta, sovelletaan direktiivin mukaan
aiempaa dynaamisesti kannateltujen alusten turvallisuussäännöstöä (6 artiklan 4
kohdan a alakohdan iii alakohta).
Uusien muutosten sisällyttämisellä niin
suurnopeusalussäännöstöjen lukuun 18 (käyttöä koskevat vaatimukset) kuin
dynaamisesti kannateltujen alusten turvallisuussäännöstön lukuun 17 (käyttöä
koskevat vaatimukset) on näin ollen välitön oikeudellinen vaikutus
EU-lainsäädäntöön.
1.7.        EU:n toimivalta
Edellä mainitun asiaan kuuluvan EU-lainsäädännön
huomioon ottaen komissio katsoo, että muutosten hyväksyminen
1)      kansainvälisen öljyn aiheuttaman
pilaantumisen ehkäisemiskirjan lisäyksenä oleviin A- ja B-lomakkeisiin;
2)      kunnonarviointijärjestelmään
(päätöslauselma MEPC.94(46)): muutokset, jotka johtuvat vuonna 2011 annetusta
asiakirjasta International Code on the Enhanced Programme of Inspections during
Surveys of Bulk Carriers and Oil Tankers;
3)      kansainväliseen
turvallisuusjohtamissäännöstöön (ISM-säännöstö); ja
4)      SOLAS-yleissopimuksen III lukuun, vuosien
1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin ja DSC-säännöstöön, sikäli kuin on
kyse suljettuun tilaan pääsystä ja pelastusharjoituksista;
kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan, joka
unionilla on SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan nojalla, siltä osin kuin
kyseessä olevien kansainvälisten asiakirjojen lopullinen hyväksyminen voi
vaikuttaa yhteisiin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta. Tässä
yhteydessä
1)      kansainvälisen öljyn aiheuttaman
pilaantumisen ehkäisemiskirjan lisäyksenä oleviin A- ja B-lomakkeisiin tehtävät
muutokset vaikuttavat suoraan direktiiviin 2009/16/EY, sillä ne johtavat
eroihin kyseisissä lomakkeissa, jotka satamavaltion tarkastajien on mainitun
direktiivin 13 artiklan 1 kohdan nojalla tarkastettava, säädetyissä
vaatimuksissa;
2)      kunnonarviointijärjestelmään tehtävä
muutos (päätöslauselma MEPC.94(46)) tekee tyhjäksi ja määrittelee ennakolta
kaikki asetuksen (EU) N:o 530/2012 5 ja 6 artiklan nojalla sovellettavaan
CAS-järjestelmään tehtävät päivitykset, jotka ovat tarpeen laajennetun
katsastusohjelman menettelytavoissa tapahtuneen viimeaikaisen kehityksen
huomioon ottamiseksi;
3)      kansainväliseen
turvallisuusjohtamissäännöstöön tehtävät muutokset vaikuttavat suoraan
asetuksella (EY) N:o 336/2006 täytäntöönpantavan säännöstön muotoon; ja
4)      SOLAS-yleissopimuksen III lukuun, vuosien
1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin sekä DSC-säännöstöön tehtävät
muutokset vaikuttavat suoraan direktiiviin 2009/45/EY.
Vaikka unioni ei ole IMO:n jäsen, jäsenvaltioilla
ei ole vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti valtuuksia omaksua velvoitteita,
jotka voivat vaikuttaa perussopimusten tavoitteiden saavuttamista varten
annettuihin EU:n sääntöihin, ellei niille ole annettu tällaisia valtuuksia
komission ehdottaman neuvoston päätöksen turvin. Valtuutuksen tarve ulottuu
näin ollen kaikkiin tällaisiin velvoitteisiin asianomaisten kansainvälisten
sopimusten aiheesta riippumatta.
1.8.        Päätelmät
Sen vuoksi komissio ehdottaa neuvoston päätöstä
meriympäristön suojelukomitean 65. istunnossa ja meriturvallisuuskomitean 92.
istunnossa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta edellä 1.7 kohdassa
mainittuihin kysymyksiin.
2013/0112 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
meriympäristön suojelukomitean 65. istunnossa
Euroopan unionin puolesta omaksuttavasta kannasta kansainvälisen öljyn
aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan A- ja B-lomakkeisiin tehtävistä
muutoksista ja kunnonarviointijärjestelmään tehtävistä muutoksista sekä
meriturvallisuuskomitean 92. istunnossa Euroopan unionin puolesta
omaksuttavasta kannasta kansainväliseen turvallisuusjohtamissäännöstöön tehtävistä
muutoksista ja suljettuun tilaan pääsyä ja pelastusharjoituksia koskevista,
SOLAS-yleissopimuksen III lukuun ja vuosien 1994 ja 2000
suurnopeusalussäännöstöihin tehtävistä muutoksista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä 218 artiklan
9 kohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Merenkulkualalla
toteutettavalla Euroopan unionin toiminnalla olisi pyrittävä parantamaan
meriturvallisuutta.
(2)       IMO:n meriympäristön
suojelukomitean odotetaan hyväksyvän 13–17 päivänä toukokuuta 2013 pidettävässä
65. istunnossaan muutokset, jotka se teki 64. istunnossaan (MEPC 64, lokakuu
2012) kansainvälisen öljyn aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan
lisäyksenä oleviin A- ja B-lomakkeisiin ja kunnonarviointijärjestelmään
(päätöslauselma MEPC.94(46)) (muutokset, jotka johtuvat vuonna 2011
annetusta asiakirjasta International Code on the Enhanced Programme of
Inspections during Surveys of Bulk Carriers and Oil Tankers).
(3)       IMO:n
meriturvallisuuskomitean odotetaan hyväksyvän kesäkuussa 2013 pidettävässä 92.
istunnossaan muutokset, jotka se teki 91. istunnossaan kansainväliseen
turvallisuusjohtamissäännöstöön (ISM-säännöstöön) sekä SOLAS-yleissopimuksen
III lukuun, vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin ja dynaamisesti
kannateltujen alusten turvallisuussäännöstöön (DSC-säännöstöön).
(4)       Kun edellä mainittuihin
yleissopimuksiin tehtävät muutokset on hyväksytty, IMO:n pääsihteeri toimittaa
ne kyseessä oleville sopimuspuolille, jotta nämä voivat ilmaista suostumuksensa
tulla mainittujen muutosten sitomiksi.
(5)       Kansainvälisen öljyn
aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan (IOPP-todistuksen) lisäyksenä
oleviin A- ja B-lomakkeisiin tehtävillä muutoksilla poistetaan
polttokapasiteettia koskeva tietovaatimus. IOPP-todistus mainitaan
satamavaltioiden suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 2009/16/EY[7] liitteessä IV olevassa 7
kohdassa lomakkeena, joka jäsenvaltion satamavaltion valvonnasta vastaavien
viranomaisten edellytetään direktiivin 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti
tarkastavan.
(6)       Yksirunkoisten
öljysäiliöalusten kunnon arviointijärjestelmään (CAS-järjestelmään) tehtävillä
muutoksilla muutetaan CAS-järjestelmää siten, että se viittaa viimeisimpään
(2011) irtolastialusten ja öljysäiliöalusten katsastuksissa sovellettavaan
laajennettuun tarkastusohjelmaan tai laajennettuun katsastusohjelmaan (ESP).
Kunnonarviointijärjestelmää sovelletaan yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin
sovellettavien kaksoisrunkoa tai vastaavaa rakennetta koskevien
rakennevaatimusten nopeutetusta käyttöönotosta annetun asetuksen (EU) N:o
530/2012[8]
5 ja 6 artiklassa.
(7)       ISM-säännöstöön tehtävillä
muutoksilla otetaan käyttöön erityisiä selvennyksiä, jotka koskevat
asianmukaiseen miehitykseen liittyviä näkökohtia ja ISM-säännöstöstä johtuviin
delegoituihin tehtäviin liittyvää vastuuta sekä asiaankuuluvien alaviitteiden
lisäämistä. Vaikka ISM-säännöstö esitetään kansainvälisen
turvallisuusjohtamissäännöstön täytäntöönpanosta yhteisössä ja neuvoston
asetuksen (EY) N:o 3051/95 kumoamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 336/2006[9] liitteessä I, kyseisen
asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa määritellään lisäksi, että säännöstö on
”ajantasaistettuna toisintona”. Sen 5 artiklassa edellytetään, että kyseisessä
asetuksessa tarkoitettujen alusten on noudatettava ISM-säännöstön osassa A
asetettuja vaatimuksia. Sen vuoksi MSC 92:ssa hyväksyttävillä muutoksilla on
välitön oikeudellinen vaikutus asetukseen.
(8)       SOLAS-yleissopimuksen III
lukuun ja erityisemmin vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöihin samoin
kuin dynaamisesti kannateltujen alusten turvallisuussäännöstöön tehtävillä
muutoksilla otetaan SOLAS-yleissopimuksen 19 säännössä,
suurnopeusalussäännöstöjen 18 luvussa ja DSC-säännöstön 17 luvussa käyttöön
pelastustoimintakoulutusta koskeva velvoite niiden miehistön jäsenten osalta,
joiden on työskenneltävä suljetuissa tiloissa. Matkustaja-alusten
turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä annetussa direktiivissä 2009/45/EY[10], sellaisena kuin se on
muutettuna direktiivillä 2010/65/EY, säädetään nimenomaisesti, että
kotimaanmatkoilla liikennöiviin suurnopeusmatkustaja-aluksiin sovelletaan
vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöjä. Vanhempiin aluksiin, joihin
suurnopeusalussäännöstöjä ei sovelleta, sovelletaan direktiivin mukaan aiempaa
DSC-säännöstöä.
(9)       Edellä mainittuja, MEPC
65:ssä ja MSC 92:ssa hyväksyttäviä muutoksia voidaan pitää myönteisenä
kehityksenä, minkä vuoksi niille olisi annettava unionin tuki.
(10)     Euroopan unioni ei ole IMO:n
jäsen eikä edellä mainittujen yleissopimusten sopimuspuoli. Neuvoston on sen
vuoksi tarpeen valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin kanta mainituissa
IMO:n komiteoissa ja ilmaisemaan suostumuksensa tulla mainittujen muutosten sitomiksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1) Unionin kantana IMO:n meriympäristön
suojelukomitean 65. istunnossa on hyväksyä muutosten lopullinen hyväksyminen
kansainvälisen öljyn aiheuttaman pilaantumisen ehkäisemiskirjan A- ja
B-lomakkeisiin ja kunnonarviointijärjestelmään (MEPC:n päätöslauselma 94/46),
sellaisina kuin ne ovat tehtyinä mainitun komitean 64. istunnossa ja
esitettyinä IMO:n asiakirjan MEPC 64/23/Add. 1 liitteissä 13 ja 16.
2) Unionin kantana IMO:n
meriturvallisuuskomitean 92. istunnossa on hyväksyä muutosten lopullinen
hyväksyminen ISM-säännöstöön ja siihen liittyviin suuntaviivoihin ja uuden,
suljetuissa tiloissa toteutettavaa pelastustoimintaa koskevan
koulutusvaatimuksen käyttöönotto vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen III luvussa,
vuosien 1994 ja 2000 suurnopeusalussäännöstöissä ja dynaamisesti kannateltujen
alusten turvallisuussäännöstössä, sellaisina kuin ne ovat tehtyinä komitean 91.
istunnossa ja esitettyinä IMO:n asiakirjan MSC 91/22/Add. 2 liitteissä 22, 30
ja 31 ja vastaavasti IMO:n asiakirjan MSC 92/3/1 liitteessä 4.
3) Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisen
unionin kannan esittävät IMO:n jäseninä olevat jäsenvaltiot toimien yhdessä
unionin etujen mukaisesti.
4) Tähän kantaan tehtävistä muodollisista ja
vähäisistä muutoksista voidaan sopia ilman että kantaa muutetaan.
2 artikla
Jäsenvaltiot valtuutetaan ilmaisemaan
suostumuksensa tulla 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen muutosten
sitomiksi unionin etujen mukaisesti.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               STW 43/10 Improving the effectiveness of
implementation of the International Safety Management Code
[2]               EUVL L 131, 28.5.2009, s. 5.
[3]               EUVL L 172, 30.6.2012, s. 3.
[4]               EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1.
[5]               EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1.
[6]               EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1.
[7]               EUVL L 131, 28.5.2009, s. 5.
[8]               EUVL L 172, 30.6.2012, s. 3.
[9]               EUVL L 64, 4.3.2006, s. 1.
[10]             EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.2.2016
            COM(2016) 78 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2016/000 TA 2016 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki)

               PERUSTELUT

               Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
                (EGR-asetus).

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI

                  Keskeiset tiedot:

                  EGR-viitenumero
                        EGF/2016/000

                  Euroopan komissio
                        Tekninen tuki

                  Hallintomenot: budjetti euroina
                        380 000

                  Hallintomenot % (enimmäismäärä: 0,5 %)
                        0,23 %

               EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä voidaan käyttää vuosittain komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen.

               Rahoitettava tekninen tuki ja sen arvioitujen kustannusten erittely

               1.Tuki käytetään EGR-asetuksen 11 artiklan 1 ja 4 kohdassa ja 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa mainittuihin menoihin jäljempänä esitetyllä tavalla.

               2.Seuranta ja tiedon keruu: Komissio kerää tiedot saaduista hakemuksista ja maksetuista ja päätetyistä tuista sekä ehdotetuista ja täytäntöönpannuista toimenpiteistä. Nämä tiedot asetetaan saataville verkkosivuilla ja kootaan soveltuvassa muodossa vuonna 2017 julkaistavaa kaksivuotiskertomusta varten. Viime vuosien toimien perusteella toiminnan kustannuksiksi arvioidaan 20 000 euroa.

               3.Tiedottaminen: EGR:n
                  2
                verkkosivustoa, jonka komissio on perustanut työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston alaisuuteen ja jota se ylläpitää EGR-asetuksen 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti, päivitetään ja laajennetaan jatkuvasti. Kaikki sivustolle lisättävät uudet tiedot myös käännetään kaikille EU-kielille. Yleistä tietoisuutta EGR:stä lisätään ja sen näkyvyyttä vahvistetaan. EGR:ää käsitellään erilaisissa komission julkaisuissa ja audiovisuaalisissa esityksissä EGR-asetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kaikista näistä toimista aiheutuvat kustannukset ovat vuonna 2016 arviolta 20 000 euroa.

               4.Tietopohjan luominen / sovellusliittymä: Komissio jatkaa toimia saadakseen aikaan Euroopan globalisaatiorahaston hakemuksia ja hallintoa varten vakiomenettelyt käyttäen SFC 2014 -järjestelmää
                  3
               , johon rahastoa ollaan liittämässä. Tämän ansiosta voidaan yksinkertaistaa EGR-asetuksen mukaisia hakemuksia, nopeuttaa niiden käsittelyä ja poimia helpommin raportteja eri tarpeisiin. Tämän vuoden painopisteenä tulee olemaan kunkin EGR-tapauksen täytäntöönpanon päättämistä koskeviin loppuraportteihin liittyvän moduulin laatiminen ja hienosäätö; tavoitteena on helpottaa jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa ja integroida nykyisen asetuksen mukaiset EGR-tapaukset SFC-järjestelmään alusta loppuun. Näiden toimien kustannuksiksi arvioidaan 100 000 euroa, joka on EGR:n osuus SFC:n kehittämiseen ja sen säännölliseen ylläpitoon. On odotettavissa, että tämäntasoista osuutta on tarpeen jatkaa lisävuodella, jotta kaikki EGR-moduulit SCF-järjestelmässä voidaan luoda; tämän jälkeen kustannukset laskevat, koska pääasiana tulee olemaan ylläpito.

               5.Hallinnollinen ja tekninen tuki: EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmä, johon kuuluu yksi jäsen jokaisesta jäsenvaltiosta, pitää kaksi kokousta (vuoden 2016 lopulla / vuoden 2017 alkupuoliskolla), joihin on arvioitu tarvittavan yhteensä 70 000 euroa.

               6.Lisäksi komissio järjestää jäsenvaltioiden verkostoitumisen edistämiseksi kaksi seminaaria, joihin osallistuvat EGR:n täytäntöönpanosta vastaavat elimet ja työmarkkinaosapuolet. Ne järjestetään mahdollisuuksien mukaan samoihin aikoihin kuin asiantuntijaryhmän kokoukset, ja niissä keskitytään kysymyksiin, jotka liittyvät EGR-asetuksen käytännön täytäntöönpanoon ruohonjuuritasolla. Näistä seminaareista aiheutuvien kustannusten arvioidaan olevan 120 000 euroa.

               7.Arviointi: Väliarviointia koskeva julkinen hankinta saatiin päätökseen vuonna 2015, jotta arviointi saataisiin toteutettua 30. kesäkuuta 2017 mennessä EGR-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Vuonna 2016 budjetoidaan 50 000 euroa siihen, että raportti saadaan valmiiksi, käännetyksi ja julkaistuksi ajoissa sen esittämiseksi vuoden 2017 puolivälissä. Vuodelle 2017 ei budjetoida arviointimenoja.

                        Toimet

                        Arvioitu lukumäärä

                        Arvioidut kustannukset toimea kohti
                           (euroa)

                        Kustannukset yhteensä
                           (euroa)

                        Seuranta ja tiedon keruu

                        Useita

                        Useita

                        20 000

                        Tiedotustoimet

                        Useita

                        Useita

                        20 000

                        Tietopohjan luominen / sovellusliittymä SFC:ssä

                        Useita

                        Useita

                        100 000

                        Hallinnollinen ja tekninen tuki: EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmän kokoukset

                        2

                        35 000

                        70 000

                        Hallinnollinen ja tekninen tuki: EGR:n täytäntöönpanoa koskevat verkostoitumisseminaarit

                        2

                        60 000

                        120 000

                        Arviointi

                        Useita

                        50 000

                        50 000

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        380 000

               Rahoitus

               8.EGR ei saa vuonna 2016 ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  4
                12 artiklassa säädetään.

               9.EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan 0,5 prosenttia tästä määrästä (eli 828 060 euroa vuonna 2016) voidaan käyttää komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. Koko vuotta 2016 koskeva määrä on tällä hetkellä käytettävissä; mitään ei ole vielä osoitettu tekniseen tukeen. Ehdotettu määrä on noin 0,23 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä vuonna 2016.

               10.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  5
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               11.Samaan aikaan kun komissio esittää tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen 380 000 euron suuruisten määrärahojen siirtämisestä asianomaiseen budjettikohtaan.

               Maksumäärärahojen lähteet

               12.Tekniseen tukeen tarvittavat 380 000 euroa katetaan EGR-budjettikohdan määrärahoista.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2016/000 TA 2016 – komission aloitteesta annettava tekninen tuki)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  6
                ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  7
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu tuen tarjoamiseksi vähennetyille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, asetuksessa (EY) N:o 546/2009
                  8
                käsitellyn maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin tai uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 12 artiklassa säädetään.

               (3)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 mukaan enintään 0,5 prosenttia EGR:n vuotuisesta enimmäismäärästä voidaan käyttää vuosittain komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen.

               (4)EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön 380 000 euroa teknisen tuen antamiseksi komission aloitteesta,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 380 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2016 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  http://ec.europa.eu/egf

                     (3)
                  https://ec.europa.eu/sfc/en/2014/about-sfc2014

                     (4)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (5)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (7)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)
                  EUVL L 167, 29.6.2009, s. 26.


title: Ehdotus: neuvoston päätös tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina

text:
Avis juridique important

|

52001PC0279(05)

Ehdotus: Neuvoston Päätös tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina  /* KOM/2001/0279 lopull. - CNS 2001/0126 */

Virallinen lehti nro 240 E , 28/08/2001 s. 0259 - 0264

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toiminaPERUSTELUTEurooppa-neuvosto antoi 23.-24. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa Lissabonin, Feiran ja Nizzan kokousten tavoin tukensa "eurooppalaista tutkimusaluetta" koskevalle hankkeelle ja pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään komission vuosille 2002-2006 ehdottaman tutkimuksen puiteohjelman kesäkuuhun 2002 mennessä.Tässä yhteydessä se korosti erityisesti, että tarkoin määriteltyjen painopisteiden puitteissa olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin uusia toteutusvälineitä, joilla pyritään antamaan uudelle puiteohjelmalle keinot edistää eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti.Komissio antoi ehdotuksensa puiteohjelmaksi 21. helmikuuta 2001. [1] Sen jälkeen neuvostolla ja parlamentilla on ollut mahdollisuus tutustua ehdotukseen ja keskustella siitä. Tutkimusasiain ministerit vaihtoivat ensivaikutelmiaan ohjelmasta 2.-3. maaliskuuta 2001 Uppsalassa järjestetyssä epävirallisessa tapaamisessa, ja neuvoston yksiköt ovat jo aloittaneet ehdotuksen tarkastelun.[1]  KOM (2001) 94.Euroopan parlamentilla on ollut kolme tilaisuutta keskustella ehdotuksesta, ja viimeisellä kerralla sillä olivat keskustelun perustana komissiolta yksityiskohtaiseen kyselyyn saadut vastaukset.Antamalla tässä vaiheessa ehdotuksensa puiteohjelman toteuttaviksi erityisohjelmiksi komissio haluaa helpottaa toimielimissä käynnistynyttä keskustelua ja tarjota keskustelun pohjaksi mahdollisimman paljon tietoa. Tätä samaa tavoitetta silmällä pitäen komissio antaa samanaikaisesti tiedonannon tavoista, joilla yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaa voitaisiin käyttää, jotta yhteisö voisi osallistua useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin ohjelmiin kansallisten tutkimusohjelmien yleisen verkottamisen yhteydessä. Lisäksi komissio antaa piakkoin ehdotukset puiteohjelmaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi. Varsinkin seuraavat ehdotusten osatekijät auttavat selkiyttämään kuvaa ehdotetun uuden puiteohjelman rakenteesta, sisällöstä ja toteutuksesta:- erityisohjelmiin jaettu rakenne - uudet toteutusvälineet ja niiden käyttö - suunniteltu tieteellinen ja teknologinen sisältö - Euratomin aloilla suunniteltu toiminta.RakennePuiteohjelman toteuttamiseksi ehdotetaan viiteen erityisohjelmaan perustuvaa rakennetta:- EY:n puiteohjelma:- erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", joka kattaa puiteohjelmaehdotuksen osiot "Tutkimuksen integrointi" ja "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen", - erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", - YTK:n toimia koskeva erityisohjelma.- Euratomin puiteohjelma:- erityisohjelma epäsuorille toimille ydinfission ja -fuusion alalla,- YTK:n toimia koskeva erityisohjelma. Tämä rakenne noudattaa suoraan puiteohjelman rakennetta ja vastaa tarkasti taustalla olevia poliittisia tavoitteita. Rakenne on yksinkertainen ja helppotajuinen ja sen avulla voidaan varmistaa ehdotettujen eri toimintatyyppien johdonmukainen käyttö niin, että voidaan pyrkiä eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista koskevaan kokonaistavoitteeseen ja ottaa huomioon eri toimien ominaispiirteet. Rakenteessa kootaan yhteen toisaalta kaikki tutkimus ja sen koordinointi sekä toisaalta toimet, joilla pyritään Euroopan tasolla strukturoimaan useita tutkimustoiminnan keskeisiä näkökohtia. Kussakin tapauksessa johdonmukaiseen toteutukseen päästään käyttämällä yhteistä ohjelmakomiteaa, jonka kokoonpano vaihtelee käsiteltävän alan mukaan. Lisäksi YTK:n toimien ominaispiirteet edellyttävät erillisiä erityisohjelmia EY:n toimille ja Euratomin toimille.Puiteohjelmaehdotuksen liitteessä II olevien ohjeellisten määrien mukaisesti ja niiden avulla varmistetaan, että toiminta vastaa sekä sisällön että rahoituksen osalta perustamissopimuksen ajatusta. Uudet toteutusvälineetUusi puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen syntyyn lähinnä ohjelmalle suunniteltujen toteutustapojen kautta. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat kolme uutta toteutusvälinettä, jotka ovat: huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin. Neuvosto ja Euroopan parlamentti kannattivat näitä uusia toteutusvälineitä eurooppalaista tutkimusaluetta koskevissa päätöslauselmissaan. Ne otetaan käyttöön, koska yhteisön toimintatapoja tutkimusalalla on muutettava, kuten on tuotu esiin monissa yhteisön tutkimuspolitiikkaa koskevissa raporteissa ja erityisesti äskettäin tehdyssä puiteohjelman viisivuotisarvioinnissa. Näiden toteutusvälineiden kehittely aloitettiin heti puiteohjelmaehdotuksen antamisen jälkeen. Komission yksiköt, kansalliset viranomaiset ja ohjelman kohderyhmät tutkimusorganisaatioissa, yliopistoissa ja yrityksissä ovat olleet tiiviissä yhteydessä keskenään ja käyneet yksityiskohtaisia keskusteluja toteutusvälineiden käytännön soveltamisesta. Lisäksi tästä aiheesta järjestettiin kaksi erityistä seminaaria 19. ja 20. huhtikuuta 2001 [2].[2]  Valmisteluasiakirjat osoitteessa http://europa.eu.int/comm/research/.Tämän perusteellisen selvitystyön ja keskustelujen tulosten pohjalta on voitu määritellä perusperiaatteet ja yleiset ehdot näiden uusien toteutusvälineiden käyttöä varten. Ne esitellään erityisohjelmaehdotusten liitteessä III ja ne koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:- kunkin toteutusvälineen erityistavoitteet,- toimityypit,- yhteistyökumppanuuksien muodostamista, toimintaa ja kehittämistä koskevat yleisehdot,- yhteisön tukeen sovellettavat ehdot. Näiden periaatteiden ja ehtojen tarkoituksena on varmistaa, että uudet toteutusvälineet edistävät tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, eli tutkimus- ja innovaatiotoiminnan pitkälle menevää integrointia Euroopassa siten, että käytännön toteutukseen jää kuitenkin runsaasti liikkumavaraa ja joustavuutta. Nimenomaan tämä on tunnusomaista uuden puiteohjelman toteutustavoille.Toteutusta tuetaan toimenpiteillä, joilla pyritään saamaan täysi hyöty Euroopan tutkimus- ja innovaatiopotentiaalista. Erityisesti rohkaistaan pk-yrityksiä osallistumaan kyseiseen toimintaan.Nämä näkökohdat liittyvät pääasiassa huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Yhteisön osallistuminen perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin on luonteeltaan toisenlaista toimintaa, jota on käsiteltävä muista erillään. Komissio antaa asiasta samanaikaisesti näiden ehdotusten kanssa tiedonannon, jolla pyritään käynnistämään tarvittava poliittinen keskustelu tästä puiteohjelman toteutustavasta.Tieteellinen ja teknologinen sisältöSen lisäksi, että uusi puiteohjelma pyrkii rakenteensa puolesta jäsentämään ja integroimaan tutkimustoimintaa, sen peruspiirteisiin kuuluu Tukholman Eurooppa-neuvoston painotusten mukaisesti myös voimavarojen kohdentaminen muutamille tarkoin määritellyille ensisijaisille aihealueille.Tämä näkyy erityisohjelmaehdotuksissa, joissa esitetään laajemmin ja selkeämmin puiteohjelmaehdotuksessa hahmotellut tavoitteet, tutkimusalat ja alakohtaiset tutkimusaiheet.Varsinaiset käytännön tutkimusten kohteet tarkentuvat työohjelmien laatimisen myötä ja määriteltäessä huippuosaamisen verkostojen toimintaohjelmia ja integroitujen hankkeiden työsuunnitelmia.Erityisohjelmien tavoitteet, sisältö ja toteutusjärjestelyt on arvioitu etukäteen. Tässä yhteydessä on erityisesti pyritty määrittelemään mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan seurattavissa ja mitattavissa olevat tavoitteet puiteohjelmaehdotuksen hahmotelmien mukaisesti.Painopistealoilla harjoitettavan toiminnan lisäksi erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" sisältää monia uusia tai uudella tavalla toteutettuja toimintakokonaisuuksia;- Kohdassa "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" harjoitettu toiminta, jolla pyritään vastaamaan yhteisön politiikan tarpeisiin tieteen eturintamaan kuuluvilla aloilla sekä löytämään ratkaisuja yllättäen esiin nouseviin kysymyksiin. Toiminta perustuu monivuotiseen kausisuunnitteluun, jossa tutkimusaiheet osittain arvioidaan ja valitaan vuosittain. - Kansallisten tutkimusohjelmien verkostoitumisen tukeminen sekä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ja -politiikan koordinointi. Tähän tarkoitukseen käytetään kevyitä ja joustavia menetelmiä. Kansainvälinen yhteistyö on puiteohjelmassa tärkeällä sijalla. Tällä alalla toimitaan monella tavalla: yhtäältä erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" avaamalla huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita kolmansien maiden tutkijoille ja tutkimusyksiköille, ja toisaalta tietyin erityistoimin erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", jossa tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. Kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" tuetaan yhteistyötä eurooppalaisten tiede- ja teknologiayhteistyöjärjestöjen kanssa ja kesken. Tällaiset järjestöt voivatkin osallistua kaikkeen ohjelmien toimintaan. Erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kuvauksessa määritellään jäsentävän toiminnan toteutusehdot ja mahdolliset aiheet. Tällainen toiminta koskee esimerkiksi innovaatioiden parissa työskentelevien tahojen verkostoitumisen edistämistä, erilaisia uusia liikkuvuuden tukimuotoja, tutkimusinfrastruktuureihin liittyvää integroitua toimintaa sekä tieteen ja yhteiskunnan välisiin suhteisiin liittyviä aihepiirejä ja järjestelyjä. Erityisohjelmien toteutuksessa otetaan täysin huomioon eurooppalaisen tutkimuksen alueellisiin näkökohtiin liittyvät eri piirteet sekä alueiden tunnustettu merkitys innovaatioprosessissa.Euratomin toimintaKoska Euratomin aloilla toteutettavat toimet ovat luonteeltaan erilaisia ja niillä on eri oikeusperusta, niillä on myös tiettyjä ominaispiirteitä. Tämän lisäksi ydinalalla eurooppalaista tutkimusaluetta on tarkasteltava hieman eri näkökulmasta. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen näyttäisi olevan helpompaa ydinfission alalla kuin muilla tieteen ja teknologian aloilla, koska alan tiede- ja teollisuusyhteisö on suhteellisen pieni ja sillä on pitkät yhteistyöperinteet. Hallitun ydinfuusion alalla eurooppalainen tutkimusalue on jo pitkälti todellisuutta, mistä voidaan kiittää kokonaisvaltaista eurooppalaista magneettisen fuusion tutkimusohjelmaa. Ehdotus epäsuorien ydinalan tutkimustoimien erityisohjelmaksi tarkentaa ja selventää huomattavasti Euratomin puiteohjelmaehdotuksen vastaavissa osissa esitettyjä hahmotelmia. Fissioteknologian alalla puiteohjelmaehdotuksessa määritellään painopisteeksi jätteen käsittely ja varastointi. Tällä alalla voitaisiin käyttää kahta EY:n puiteohjelman erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" painopistealoja varten suunnitelluista uusista toteutusvälineistä, nimittäin huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita. Loput fissioalan toimet liittyvät ydinturvallisuuden muihin näkökohtiin: säteilysuojeluun, innovatiivisten ratkaisujen tutkimukseen ja ydinalan koulutukseen. Nämä toimet voidaan toteuttaa pienehköinä hankkeina ja verkottamalla kansallisia toimia sekä käyttäen tarvittaessa uusia toteutusvälineitä. Lämpöydinfuusion alalla erityisohjelmaehdotuksessa kehitellään edelleen ja selvennetään Euratomin puiteohjelmaehdotuksessa esitettyjä suuntaviivoja. Tässä käytetään perustana 19. tammikuuta 2001 järjestetyn ministeritapaamisen tuloksia ja erityisesti komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa [3].[3]  SEC(2001) 385.Erityisohjelmaehdotuksessa määritellään ehdotetut painopisteet ja kaudella 2002-2006 toteutettavat toimet noudattaen yhteisön tällä alalla soveltamaa ja jatkonkin kannalta suotavana pidettyä reaktoripainotteista lähestymistapaa, eli osallistumista Next Step- toimintaan ja JET-laitosten käyttöön. Näiden painotusten siirtämiseksi käytäntöön on tehtävä valintoja. Yhteisön tämän alan toimien vaikutusten lisäämiseksi ja eurooppalaisen tutkimusalueen hengen mukaisesti ehdotetaankin, että voimavaroja keskitettäisiin monenväliseen toimintaan, johon osallistuu eurooppalaisia tutkimusalan toimijoita yhteishankkeiden kautta. Tällaisia ovat esimerkiksi tällä hetkellä JET ja jatkossa ITER, jos tarvittava päätös saadaan aikaan. Jo hyödylliseksi todettua Euroopan tasoista koordinointia on määrä jatkaa, mutta jäsenvaltioiden on otettava suurempi vastuu toimista, joissa reaktoripainotteisuus ja yhteys Next Step -hankkeeseen eivät ole yhtä vahvoja. Kaudella 2002-2006 olisi siirryttävä ohjelmaan, jossa on keskeistä sitoutuminen Next Step -hankkeeseen. Fuusiotutkimukselle ehdotetuista 700 miljoonasta eurosta 200 miljoonalla eurolla on tarkoitus tukea ITERin rakentamista, joka voisi alkaa puiteohjelmakauden toisella puoliskolla eli 2005-2006, ja josta on tehtävä erillinen päätös. Suurin osa yhteisön fuusiotutkimustoiminnasta kaudella 2002-2006 tähtää siis siirtymiseen nykyisin assosiaatioissa harjoitettavasta toiminnasta kaavailtuun fuusiofysiikan ja -teknologian liitännäisohjelmaan, kunhan ITER-hanke on vuoden 2006 jälkeen päässyt täyteen vauhtiinsa ja mikäli järjestelmän rakentamisesta on tuohon mennessä tehty päätös. Tehokas toteutusKoska puiteohjelman 2002-2006 tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymistä, se rakentuu kolmelle periaatteelle: i) toimintaa keskitetään tietyille painopistealoille, ii) kokonaisuutta pyritään jäsentämään luomalla tiiviitä yhteyksiä kansallisen tason toimiin ja iii) toteutusta yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan. Tarvetta parantaa puiteohjelman ja erityisohjelmien toteutusta on korostettu toistuvasti: parannuksia ovat peräänkuuluttaneet varsinkin neuvosto ja Euroopan parlamentti, puiteohjelman viisivuotisarvioinnin suorittanut asiantuntijaryhmä sekä tilintarkastustuomioistuin.Parannuksiin päästään suurimmaksi osaksi uusilla toimintatavoilla ja toteutusvälineillä, joiden tarkoituksena on auttaa toisaalta keskittämään toimintaa ja toisaalta vahvistamaan yhteyksiä eri tasoilla toteutetun toiminnan välillä. Huippuosaamisen verkostot ja integroidut hankkeet on suunniteltu tätä silmällä pitäen, ja ne perustuvat hajautetumpaan lähestymistapaan, joka antaa osallistujille paljon liikkumavaraa ja tuo toteutukseen tarvittavaa joustavuutta. Varsinaisille yhteistyöryhmittymille annetaan mahdollisuus kehittyä niin, että toiminnan edetessä mukaan voidaan ottaa uusia jäseniä ja vanhoja voi jättäytyä pois. Uusiin toteutusvälineisiin sovellettavat periaatteet kuvataan erityisohjelmaehdotusten liitteessä III. Tarkemmat toteutussäännöt määritellään osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä, joissa otetaan huomioon myös yhteisöjen taloudellisten etujen turvaaminen.Ohjelmien hallinnossa tullaan "ulkoistamaan" joitain esimerkiksi pk-yrityksiä koskevan ja tutkijoiden liikkuvuutta tukevan toiminnan osioita.Keskustelua tarvitaanKomission annettua ehdotuksensa EU:n tutkimuksen puiteohjelmaksi käydään aina laajoja ja vilkkaita keskusteluja. Näissä keskusteluissa, jotka ovat jo alkaneet, olisi puhuttava muustakin kuin tutkimusaloista ja -painotuksista, kuten yleensä on ollut tapana. Laajempi keskustelu olisi tärkeää, koska- puiteohjelmassa 2002-2006 otetaan käyttöön uusia toimintamuotoja, joilla voi olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia eurooppalaiseen tutkimustoimintaan, ja näille uusille toimintamuodoille olisi luotava mahdollisimman hyvät edellytykset; - tällaisenaan puiteohjelman toteutus edellyttää entistä voimakkaampaa sitoutumista Euroopan tutkimusalan päättäjiltä entistä korkeammalla tasolla kansallisissa tutkimusorganisaatioissa, korkeakouluissa ja yrityksissä; samoin se edellyttää lisää aloitteellisuutta ja laajempaa vastuunottoa osallistujilta. 2001/0126 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toiminaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ensimmäisen kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen  [4],[4]  EYVL C ...ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon  [5],[5]  EYVL ...ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon  [6],[6]  EYVL ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto hyväksyi päätöksellä .../../Euratom  [7] eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevan Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman 2002-2006 (jäljempänä puiteohjelma 2002-2006), joka olisi toteutettava perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti laadituilla tutkimuksen ja koulutuksen ohjelmalla tai ohjelmilla, joissa määritetään niiden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ohjelmien kesto sekä osoitetaan tarpeellisiksi katsotut varat.[7]  EYVL ...(2) Tähän ohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista ja puiteohjelman tulosten levittämistä koskevia sääntöjä, jotka annetaan päätöksessä .../.../Euratom [8].[8]  EYVL ...(3)  Ohjelman toteutuksessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovaatioiden edistämistä yhteisössä.(4) Puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla aiheellista tehdä erityisesti perustamissopimuksen X osaston mukaista kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin jäsenyyteen valmistautuviin maihin. (5) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita.(6) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede"  [9] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan  [10] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan  [11] perustuvaa toimintasuunnitelmaa.[9]  KOM (1999) 76.[10]  Päätöslauselma 20.5.1999 (EYVL C 201, 16.7.1999).[11]  Päätöslauselma 3.2.2000 (PE 284.656).(7) Tämä ohjelma olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen palvelujen käyttäjien sekä yhteisön politiikkojen tarpeet ja noudattaen yhteisön taloudellisten etujen suojelun tavoitetta. Ohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet olisi tarvittaessa mukautettava näihin tarpeisiin sekä tieteen ja teknologian kehitykseen.(8) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi toteutettava tutkimus- ja koulutustoimet, erityisesti perustamissopimuksen mukaisesti komissiolle kuuluvat tehtävät, suorina toimina. Komission olisi suoritettava sille kuuluvat tehtävät ydinfission alalla käyttäen apuna Yhteisen tutkimuskeskuksen teknistä asiantuntemusta.(9) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi toimittava aktiivisesti innovaatioiden ja teknologian siirron aloilla.(10) Ohjelmaa toteutettaessa komission olisi kuultava Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä 10 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyn komission päätöksen 96/282/Euratom [12] asiaa koskevien säännösten mukaisesti. [12]  EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12.(11) Komission olisi asianmukaisessa vaiheessa teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman kattamilla aloilla harjoitetusta toiminnasta.(12) Tieteellis-teknistä komiteaa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä.(13) Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Hyväksytään puiteohjelmasta 2002-2006 (jäljempänä 'puiteohjelma') tehdyn päätöksen [...] mukaisesti Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamaa tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva erityisohjelma (jäljempänä 'erityisohjelma') ajanjaksoksi, joka alkaa [.....] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.2. Erityisohjelman tavoitteet sekä tieteelliset ja teknologiset painopisteet määritellään liitteessä I.2 artiklaErityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen [.../...] liitteen II mukaisesti 330 miljoonaa euroa. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II.3 artikla1. Komissio vastaa erityisohjelman toteutuksesta.2. Erityisohjelma on toteutettava liitteessä III annettujen erityisten sääntöjen mukaisesti.4 artikla1. Komissio laatii erityisohjelman toteuttamista koskevan työohjelman, joka annetaan kaikkien niiden saataville, joita asia koskee; työohjelmassa määritellään yksityiskohtaisesti tavoitteet ja painopisteet sekä vahvistetaan toteutuksen aikataulu ja järjestelyt.2. Työohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvä tutkimustoiminta jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtioissa sekä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Työohjelmaa tarkistetaan tarpeen mukaan.5 artikla1. Erityisohjelman toteuttamiseksi komissio kuulee Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa komission päätöksen 96/282/Euratom mukaisesti. 2. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteuttamisesta.6 artikla1. Komissio laatii säännöllisesti puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan mukaisen kertomuksen erityisohjelman toteutuksen edistymisestä.2. Komissio teettää puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklassa säädetyn riippumattoman arvioinnin erityisohjelman kattamilla aloilla toteutetuista toimista.7 artiklaKomissio voi pyytää Yhteistä tutkimuskeskusta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien kanssa, jos tällä voidaan tehokkaasti edistää suorien toimien toteuttamista.8 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE ITOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PÄÄPERIAATTEET1. JohdantoYhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle. Se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja ja on riippumaton yksityisistä tai kansallisista eduista.YTK:n osuus puiteohjelmasta 2002-2006 perustuu sen omiin viimeaikaisiin suosituksiin [13] ja komission hallinnonuudistuksen vaatimuksiin. Siihen sisältyy erityisesti seuraavat näkökohdat:[13]  Davignonin raportti (2000), YTK:n viisivuotisarviointi (2000), YTK:n tieteellinen tarkastus (1999), priorisointia koskeva tarkastus (2001).- asiakaslähtöisyyden lisääminen- verkottaminen, jonka avulla luodaan laaja tietämyspohja ja lisätään eurooppalaisen tutkimusalueen hengessä jäsenvaltioiden laboratorioiden, teollisuuden ja sääntelyviranomaisten osuutta EU:n politiikan tieteellisessä ja teknologisessa tukemisessa - toimien keskittäminen valittuihin aihepiireihin, mukaan luettuna tutkijoiden kouluttaminen ylläpitämään ydinalan asiantuntemusta EU:ssa ja assosioituneissa valtioissa.Koordinointi Euratomin erityisohjelman epäsuorien toimien kanssa varmistetaan.YTK vastaa erityisesti komission yksiköiden selvästi ilmoittamiin tarpeisiin ja vaatimuksiin, jotka on yksilöity ja joita ajantasaistetaan järjestelmällisellä ja säännöllisellä yhteydenpidolla [14].[14]  Palvelujen käyttäjien vuotuiset seminaarit, käyttäjäpääosastoja edustava työryhmä, kahdenväliset sopimukset jne.YTK edistää oman toimivaltansa alalla yhteisvaikutusta muiden erityisohjelmien aihepiirikohtaisten painopisteiden kanssa erityisesti osallistumalla epäsuoriin toimiin, joiden tarkoituksena on tuoda tarvittaessa lisäarvoa näiden ohjelmien hankkeisiin (tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi vertailemalla ja validoimalla testejä ja menetelmiä tai yhdentämällä tuloksia poliittisen päätöksenteon tarpeita varten).2. Ohjelman sisältö2.1 PerustelutYTK:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea alaan liittyvää yhteisön politiikkaa ja komissiolle perustamissopimuksessa määrättyjen erityisten velvollisuuksien täyttämistä. Kolmannes yhteisön sähköstä tuotetaan ydinvoiman avulla, ja näin ollen vastaisuudessakin vaaditaan valppautta, jotta yhteisön ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteiden käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita asettavat Euroopan unionin laajentuminen, aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin saaminen ydinmateriaalivalvonnan piiriin ja teknologian uudet kehityssuunnat.YTK tuo yleiseurooppalaisen luonteensa kautta toimintaan lisäarvoa keskittymällä aloihin, joilla yhteisön tason toimet ovat tarkoituksenmukaisia ja joilla sen toiminta on perusteltavissa rajat ylittävillä ydinturvallisuusnäkökohdilla tai kansalaisten huolilla erilaisista kysymyksistä, joista keskeisiä ovat ydinmateriaalivalvonta, ydinmateriaalien leviämisen estäminen, radioaktiivisen jätteen käsittely, ydinreaktoriturvallisuus ja säteilyvalvonta. Tärkein tavoite on jatkaa yhteistoiminnan kehittämistä verkottamisen avulla. Tämän toivotaan johtavan laajaan yhteisymmärrykseen monista edellä mainituista kysymyksistä sekä Euroopassa että koko maailmassa. Euratomin turvavalvontatoimiston (ESO) ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) toteuttama ydinmateriaalivalvonta edellyttää T&K-tukea ja suoraa apua. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön EU:n tulevien jäsenvaltioiden kanssa. Koulutus on tärkeä tekijä, jonka avulla YTK voi auttaa EU:ta tuottamaan uuden sukupolven tutkijoita, joilla on tarvittavat taidot ja asiantuntemus ydinalalla. Tutkimuksen pääalueet ovat näin ollen seuraavat:- radioaktiivisen jätteen käsittely ja ydinmateriaalivalvonta- nykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuus, säteilyvalvonta ja ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovellukset.2.2. Radioaktiivisen jätteen käsittely ja ydinmateriaalivalvontaKäytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisten jätteiden käsittely ja varastointiVoidakseen käsitellä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisten jätteiden käsittelyyn liittyviä kysymyksiä YTK kehittää asiantuntemustaan aktinideja ja niitä sisältäviä tuotteita koskevien fysiikan, kemian ja materiaalitieteiden perustietojen osalta. Lisäksi YTK jatkaa sellaisten ydinfysiikan perustietojen (kuten alkuaineiden vaikutusalat ja käyttäytyminen ääriolosuhteissa) tuottamista, joilla on merkitystä jätteiden käsittelyä koskevien tutkimusten sekä materiaalitieteiden ja lääketieteen kannalta.Samoin jatketaan niiden perusprosessien tutkimista, jotka määräävät säteilytetyn polttoaineen käyttäytymistä välivarastoinnissa tai pitkäaikaisessa sijoituksessa maaperään.YTK testaa ja arvioi edelleen prosesseja, joiden avulla radiotoksisia alkuaineita voidaan erottaa tehokkaasti (partitio) käytetystä polttoaineesta ja jälleenkäsitellä näin saatavia tuotteita. Tämä toteutetaan eurooppalaisten yhteistyökumppanien kanssa transmutaatiota ja partitiota koskevassa ohjelmassa. Tämän kokeellisen ja teoreettisen lähestymistavan lisäksi YTK jatkaa ja laajentaa osallistumistaan verkostoihin, joissa sillä voi olla koordinoiva tehtävä kuten kiihdytinpohjaisten järjestelmien polttoainesuunnittelutyöryhmässä.YdinmateriaalivalvontaYdinmateriaalivalvonta tukee suoraan sekä valvontaviranomaisten (ESO ja IAEA) että toiminnanharjoittajien työtä, ja sen yhteydessä toteutetaan tätä työtä tukevaa tutkimusta, joka auttaa valmistautumaan tulevaisuuden vaatimuksiin. Näitä vaatimuksia ovat muiden muassa ydinmateriaalivalvonnan jatkuva kehittäminen poliittisiin oloihin, erityisesti tarkastusjärjestelmien muutoksiin ja teknologian kehitykseen sopivaksi. Ydinmateriaalivalvontaan kuuluu myös ainetta rikkovissa ja ainetta rikkomattomissa määrityksissä käytettävien välineiden kehittäminen ja arviointi, sertifioitujen vertailumateriaalien tuottaminen, laitosten eristys ja valvonta, tarkastajien koulutus sekä tehdaslaboratorioiden ajanmukaisuudesta ja toiminnasta huolehtiminen. YTK:lla säilyy keskeinen asema ydinmateriaalivalvonnan tutkimuksesta ja kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen järjestön ESARDAn (European Safeguards Research and Development Association) verkostossa.Ydinmateriaalivalvonnan vahvistaminen riippuu lisääntyvässä määrin tietotekniikasta, jota tarvitaan tehokkuuden parantamiseen ja uusien toimenpiteiden toteutukseen. YTK jatkaa ympäristöseuranta- ja satelliittiseurantajärjestelmien sekä innovatiivisten tiedonhallintajärjestelmien kehittämistä ja pyrkii parantamaan sellaisia viestintä- ja etävalvontatekniikkoja, joiden avulla eräitä ydinmateriaalivalvonnan toimintoja voidaan hoitaa päätoimipaikasta käsin. Lisäksi pyritään lisäämään yhteisvaikutusta YTK:n petostentorjunnan alalla toteuttamien toimien kanssa. YTK tukee jatkossakin ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteisössä kehitetyn tekniikan siirtoa ehdokasmaihin. YTK on myös tiiviisti mukana kansainvälisessä toiminnassa, jossa pyritään osoittamaan laittomat toimet ja torjumaan ydinmateriaalien laitonta kauppaa. Lisäksi jatketaan ydinmateriaalioikeustieteen kehittämistä.Ydinmateriaalivalvonnasta joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseenYTK tukee aseiden leviämisen estämistä mukauttamalla sellaista ydinmateriaalivalvonnassa käytettävää taitotietoa ja tekniikkaa, josta voi olla apua myös ydinaseiden ja muiden joukkotuhoaseiden tarkastusjärjestelmissä.2.3 Nykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuus, säteilyvalvonta ja ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetNykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuusEU:n voimaloiden korkea turvallisuustaso on säilytettävä erityisesti niissä reaktoreissa, joita on tarkoitus käyttää vielä 10-50 vuotta. YTK jatkaa turvallisuusviranomaisten ja ydinvoimaloiden tukemista verkottamalla toimintoja, jotka koskevat ikääntymistä, vaurioiden havaitsemista, määräaikaistarkastuksia, rakenne-eheyden arviointia ja perusneutronidatan tuottamista. Onnettomuuksien analysointi ja hallinta, koodien validointi, järjestelmäanalyysi ja riskitietoisten menetelmien kehittäminen, jotka kuuluvat perinteisesti YTK:n toimialaan, ovat tärkeitä sekä EU:n tason yhdenmukaistamisen että unionin laajenemisen kannalta. PHEBUS-ohjelman tukea jatketaan. Tukea annetaan kokeista saatujen tietojen keräämiseen ja niiden arkistointiin myöhemmän käytön helpottamiseksi. Lisäksi YTK tukee yhteisen turvallisuuskulttuurin kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Tukea annetaan toiminnan turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin, voimaloiden uudistamiseen, rakenne-eheyteen sekä onnettomuuksien estämiseen ja hallintaan liittyvissä kysymyksissä.Ydinpolttoaineen turvallisuuden osalta YTK keskittyy mekaanisiin ja kemiallisiin vuorovaikutuksiin polttoaineen ja suojakuoren rajapinnalla sekä polttoaineen käyttäytymiseen korkealla palamalla. Polttoaineen suorituskyvyn TRANSURANUS-koodeja laajennetaan uudella datalla ja kouluttamalla käyttäjiä, joihin kuuluu myös tutkijoita Itä-Euroopan maista.YTK osallistuu yhdessä teollisuuden ja T&K-laitosten kanssa monien maiden parhaillaan tutkimien uusien energiantuotantojärjestelmien erilaisten turvallisuusnäkökohtien analysointiin ja arviointiin.SäteilyvalvontaSen selvittäminen, miten kansalaisia ja ympäristöä voidaan suojella ionisoivan säteilyn vaikutuksilta, edellyttää luotettavaa annosmittausta. YTK käyttää pitkän ajan kuluessa muodostunutta säteilysuojelua koskevaa asiantuntemustaan ja radionuklidimetrologian vertailulaboratoriotaan kehittääkseen uusia taitoja ja ydinmateriaalien mittauksia.Radionuklidimetrologian alalla on myös uusia verkostoja, joilla tuetaan ydinturvallisuutta sekä elintarvikkeiden, kemikaalien ja ympäristön turvallisuutta (osoittamalla merkkejä radioaktiivisista aineista ja erittelemällä eri molekyylilajit). Painopiste on radionuklidien vertailumetrologiassa ja alhaisten säteilytasojen seurannassa.Ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetYTK:n laitokset ja niiden asiantuntemus ovat tuottaneet runsaasti lääketieteen sovellusten kannalta tärkeää ydinteknologiaa, joka liittyy uusien isotooppien tuottamista koskevaan tutkimukseen, kliinisten vertailumateriaalien kehittämiseen sekä diagnoosi- ja hoitomenetelmien tukemiseen. YTK parantaa tällaisen toiminnan koordinointia koko Euroopassa verkottumalla yliopistojen, ydinalan tutkimuslaitosten, tutkimuskeskusten, Euroopan lääketieteellisten yhdistysten ja lääketeollisuuden kanssa.LIITE IIRAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA>[15]  Josta noin 6 prosenttia voidaan osoittaa kartoittavaan tutkimukseen ja enintään 2 prosenttia YTK:n omien tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon.[16]  Tähän kokonaismäärään sisältyy epäsuoriin toimiin osallistumisen edellyttämä osuus YTK:n talousarviosta.LIITE IIIOHJELMAN TOTEUTUSTA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖT1. Komissio toteuttaa tässä tarkoitetut suorat toimet YTK:n hallintoneuvostoa kuultuaan liitteessä I esitettyjen tieteellisten tavoitteiden ja ohjelman sisällön perusteella. Toimet toteutetaan YTK:n asianomaisissa laitoksissa.2. Toimia toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan Euroopan unionin päätöksenteon tueksi perustettujen, jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden tai eurooppalaisten tutkimusyhteenliittymien verkostojen toimintaan tai tällaisten verkostojen perustamiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. Kolmansien maiden tutkimuslaitokset voivat myös osallistua hankkeisiin puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklan säännösten tai yhteisön ja kyseisten maiden välisten tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevien mahdollisten sopimusten mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään myös yhteistyöhön ehdokasmaiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton maiden tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa.YTK soveltaa asianmukaisia menetelmiä, joiden avulla saadaan tietoa sen asiakkaiden ja palvelujen käyttäjien vaatimuksista ja mahdollistetaan näiden osallistuminen toimiin.3. YTK huolehtii itse hankkeiden toteutuksesta saadun tiedon levittämisestä (ottaen huomioon tietojen luottamuksellisuuteen liittyvät mahdolliset rajoitukset).4. Liitännäistoimenpiteitä ovat seuraavat:- YTK:n henkilökunnan tutustumiskäynnit kansallisiin laboratorioihin sekä teollisuuden ja yliopistojen laboratorioihin- nuorten, erityisesti ehdokasmaista tulevien tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen- erikoisalojen koulutus, jossa pääpaino on ydinalan asiantuntemuksessa ja Euroopan unionin ydinalan turvallisuuskulttuurissa- vierailevien tutkijoiden ja erityisesti ehdokasmaiden kansallisten asiantuntijoiden tutustumiskäynnit YTK:n laitoksiin- järjestelmällinen tietojen vaihto muun muassa tieteellisten kokousten, seminaarien, keskustelutilaisuuksien ja tieteellisten julkaisujen kautta- hankkeiden ja ohjelmien saavutusten riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointiRAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): TutkimusToiminnan ala(t): Suorat toimet Toimenpiteen nimi:Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (2002-2006)1. Budjettikohta/-kohdatB6-111: Toimielimeen sidoksissa olevat henkilötB6-121: ToteuttamiskeinotB6-3: Yhteinen tutkimuskeskus-suorat toimintamäärärahat-puiteohjelma Euratom (2002-2006)2. Numerotiedot2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 330 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:2002-20062.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen(vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa( Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen( Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista( ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin [17]:[17]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.( Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI( Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:>TAULUKON PAIKKA>3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEuroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 7 ja 8 artikla.Neuvoston päätös .../../Euratom Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006 (EYVL L ...).5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [18][18]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetYTK:n tehtävä on antaa tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikkojen muotoiluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. YTK on Euroopan komission alainen yksikkö ja se toimii tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa. YTK:lla on läheinen yhteys poliittiseen päätöksentekoon. Se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista.Euroopassa kolmannes sähköstä tuotetaan edelleen ydinvoiman avulla, ja vastaisuudessakin vaaditaan valppautta, jotta Euroopan ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteiden käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita muodostavat reaktorien nouseva keskimääräinen ikä, Euroopan unionin laajeneminen erilaisen turvallisuuskulttuurin maihin sekä aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin tulo ydinmateriaalivalvonnan piiriin.Tärkein tavoite on jatkaa yhteistoiminnan kehittämistä verkottamisen avulla. Tämän toivotaan johtavan laajaan yhteisymmärrykseen monista edellä mainituista kysymyksistä sekä Euroopassa että koko maailmassa. Euratomin turvavalvontatoimiston (ESO) ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) toteuttama ydinmateriaalivalvonta edellyttää T&K-tukea ja suoraa apua. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön EU:n tulevien jäsenvaltioiden kanssa. Koulutus on tärkeä tekijä, jonka avulla YTK voi auttaa EU:ta tuottamaan uuden sukupolven tutkijoita, joilla on tarvittavat taidot ja asiantuntemus ydinalalla.5.1.2 Arviointiin liittyvät toimenpiteetYTK:n ohjelmaa arvioidaan viisivuotisarviointien lisäksi säännöllisillä tieteellisillä tarkastuksilla. Ohjelmaa esitellään vuosittain myös muille komission yksiköille. YTK:n palveluja käyttävien komission pääosastojen edustajista muodostuva korkean tason käyttäjäryhmä vahvistaa painopisteet ja tarkistaa niitä yhteisön politiikkojen asettamien vaatimusten perusteella. YTK:n laitoksia koskeva tieteellinen tarkastus aloitettiin vuonna 1999. Sen avulla on tarkoitus antaa YTK:n johdolle tietoa ja palautetta laitosten tieteellisestä asemasta sekä arvioida niiden tieteellisiä vahvuuksia ja heikkouksia uuden ohjelman toteuttamisessa sekä henkilöstön että muiden voimavarojen osalta. Päätavoite oli varmistaa, että viides puiteohjelma toteutetaan tieteelliset vaatimukset täyttävällä tavalla. Tieteellisen tarkastuksen yleispäätelmissä vahvistettiin YTK:n tieteellisten strategioiden ja sen uuden tehtävän asianmukaisuus.Tarkastajat katsoivat, että YTK:n ydinalan verkostot ovat todellinen osoitus onnistumisesta ja että sen erinomaiset verkottamistavat ovat hieno esimerkki toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta ja johtajuudesta, jollaista eurooppalaiselta tutkimuslaitokselta sopii odottaa.Viisivuotisarviointi, joka lainsäädännön mukaan on tehtävä ennen kuin komissio antaa ehdotuksen puiteohjelmasta 2002-2006, toteutettiin vuonna 2000. Koska tieteellisiä kysymyksiä oli jo käsitelty tieteellisessä tarkastuksessa, viisivuotisarvioinnissa keskityttiin YTK:n toimien hallintoon ja siihen, mitkä vaikutukset YTK:n tuella on EU:n politiikkoihin, sekä käsiteltiin tuloksia suhteessa hyväksyttyihin ohjelmiin. Arvion tulosten perusteella annetuissa suosituksissa tuli hyvin selvästi ilmi, että YTK:n uusi tehtävänkuva on säilytettävä ja sen toteutuminen varmistettava kaikilta osin.Arvion mukaan on otettava huomioon ydinvoiman 30 prosentin osuus Euroopan unionin energiantuotannosta ja sen vuoksi on varmistettava, että YTK voi jatkaa tärkeää työtään ydinmateriaalivalvonnan, voimaloiden turvallisuuden sekä turvallisen ja hyväksyttävän jätehuollon aloilla.Tutkimuskomissaari Philippe Busquin perusti tammikuussa 2000 korkean tason paneelin, jonka puheenjohtaja oli varakreivi Etienne Davignon. Paneelin tehtävä oli tarkastella YTK:n toimintaa ja antaa sitä koskevia suosituksia. Paneelin laatima Davignonin raportti annettiin heinäkuussa 2000. Korkea tason paneeli hyväksyy roolin, joka YTK:lle annetaan viidennessä TTK-puiteohjelmassa, ja katsoo, että YTK:lla on selkeä pitkän aikavälin tehtävä. Paneeli ehdottaa, että YTK voisi olla muidenkin yhteisön toimielinten käytettävissä, ja esittää useita organisatorisia malleja. Se suosittaa, ettei YTK hajauttaisi voimiaan, vaan keskittyisi tiettyihin toimiin ja edistäisi tiivistä verkottumista Euroopan muiden osaamiskeskusten kanssa. Lisäksi paneeli kiinnittää erityistä huomiota ydinalan toimiin.Vuoden 2000 heinäkuussa julkaisi raporttinsa komissaarien erityisryhmä, joka oli nimitetty aikaisemmin samana vuonna laatimaan poliittinen katsaus Euroopan unionin toimielinten toimista ja saattamaan ne vastaamaan käytettävissä olevia henkilöstöresursseja. Tässä raportissa yksilöitiin tarkemmin eräitä toimia.YTK on vastannut näihin eri arviointeihin ryhtymällä keskittämään toimiaan eräisiin asiantuntemuksensa ydinalueisiin ja määritellyt rakenteensa eri osista toimintoja, joita on mahdollista vähentää. Tätä koskevan toimien priorisointitarkastuksen tulokset julkaistiin sisäisesti 2.4.2001. Asianomaisia yksikköjä kuullaan parhaillaan komissiolle annettavasta tiedonannosta, jolla tämän arvioinnin tuloksista tiedotetaan muille komission yksiköille.5.2 Suunnitellut toimetYTK:n ohjelma kuuluu puiteohjelmaan, joka täyttää Euratomin perustamissopimuksen 7 ja 8 artiklassa määrätyt tavoitteet. YTK:n osallistuminen tämän ehdotuksen soveltamisalaan kuuluviin toimiin on oikeassa suhteessa sen kykyihin ja taitoihin ja täyttää toissijaisuusperiaatteen ehdot.Toiminta kohdistuu Euroopan tiede- ja teollisuusyhteisön lisäksi niihin komission politiikan eri aloihin, jotka tarvitsevat YTK:n tukea.Tässä tutkimus- ja koulutusohjelmassa on kaksi pääasiallista aluetta:a) Radioaktiivisen jätteen käsittely ja ydinmateriaalivalvontaKäytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisten jätteiden käsittely ja varastointiVoidakseen käsitellä käytettyyn ydinpolttoaineeseen ja radioaktiivisiin jätteisiin liittyviä kysymyksiä YTK jatkaa aktinidien ja niitä sisältäviä tuotteiden karakterisointia sekä ydinalan perustietojen tuottamista.Samoin jatketaan niiden perusprosessien tutkimista, jotka määräävät säteilytetyn polttoaineen käyttäytymistä suorassa pitkäaikaisessa sijoituksessa.YTK testaa ja arvioi edelleen prosesseja, joiden avulla voidaan tehokkaasti erottaa ja polttaa käytetyn polttoaineen sisältämät radiotoksiset alkuaineet (partitio ja transmutaatio). Euratomin ja IAEA:n ydinmateriaalivalvontaYdinmateriaalivalvontaan sisältyy valvontaviranomaisille (ESO ja IAEA) toimitettavia palveluja ja niitä tukevaa tutkimusta.YTK jatkaa teknologian siirron tukemista Euratomin ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi ehdokasmaissa.Ydinmateriaalioikeustiedettä kehitetään edelleen. Tavoitteena on laittomien toimien osoittaminen ja ydinmateriaalien laittoman kaupan torjuminen.Joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen saa tukea YTK:n kokemuksista ydinalalla ja myös muilla aloilla. Tällä tuetaan Euroopan unionin turvallisuuspolitiikan perustavoitteiden edistämistä.b) Nykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuus, säteilyvalvonta ja ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetNykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuusEU:n nykyisten ydinvoimaloiden korkea turvallisuustaso on säilytettävä. YTK jatkaa vakiintuneiden verkostojen kautta toteutettavaa työtään, joka koskee polttoaineen turvallisuutta, ikääntymistä, vaurioiden havaitsemista, määräaikaistarkastuksia, rakenne-eheyttä ja sen arviointia, onnettomuuksien analysointia ja hallintaa (PHEBUS-ohjelman tuki), koodien validointia, järjestelmäanalyysia ja riskitietoisten menetelmien kehittämistä. Lisäksi YTK tukee yhteisen turvallisuuskulttuurin kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan maissa.YTK osallistuu yhdessä teollisuuden ja T&K-laitosten kanssa monien maiden parhaillaan tutkimien uusien energiantuotantojärjestelmien turvallisuusnäkökohtien analysointiin ja arviointiin.SäteilyvalvontaYTK käyttää pitkän ajan kuluessa muodostunutta säteilysuojelun asiantuntemustaan ja edistyksellistä radioaktiivisuuden mittauslaboratoriotaan kehittääkseen radioaktiivisten aineiden jäämien osoittamis- ja analyysimenetelmiä, annosmittausta ja ydinmateriaalien erilaisia vertailumittauksia. Ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetYTK:n laitokset ja niiden asiantuntemus ovat tuottaneet runsaasti lääketieteen sovellusten kannalta tärkeää ydinteknologiaa, joka liittyy uusien isotooppien tuottamista koskevaan tutkimukseen, kliinisten vertailumateriaalien kehittämiseen ja syövän uusien hoitomuotojen tukemiseen. YTK parantaa tällaisen toiminnan koordinointia koko Euroopassa verkottumalla yliopistojen ja tutkimuskeskusten sekä Euroopan lääketieteellisten yhdistysten ja lääketeollisuuden kanssa.5.3 ToteuttamismenetelmätNäitä ovat seuraavien YTK:n laitosten suorat toimet:- Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos - Transuraanien tutkimuslaitos - Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos - Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos  6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)(Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla) 6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [19][19]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.(Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin eri toimeen kuuluvia konkreettisia toimenpiteitä kohti tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskentatapa on tarvittaessa selitettävä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1 Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>Vuonna 2002 YTK:lla on yksi ainoa henkilöstörakenne, johon kuuluu 1 902 virkaa. Näistä 733 on ura-alueen A virkoja, 595 kuuluu ura-alueeseen B, 537 ura-alueeseen C ja 37 ura-alueeseen D [20]. Henkilöstöä hallitaan yhtenä ryhmänä, jolloin sitä voidaan osoittaa sekä ydinalan tehtäviin että muihin tehtäviin. Ydinalan osuus koko henkilöstöstä vaihtelee puiteohjelman toteutusaikana. Suhde on noin 1/3. Suhteellisen suuri osa (noin 200) lyhytaikaisista tieteellisistä viroista saa myös rahoitusta muina kuin henkilöstösääntöjen alaisina toimina. Tällaista henkilöstöä ovat esimerkiksi stipendiaatit, vierailevat tutkijat ja kansalliset asiantuntijat[20]  Nykyisin (vuonna 2001) henkilöstön määrä on 2 080. Kuten ennenkin, näistä henkilöstösääntöjen alaisista viroista muodostuu erillinen henkilöstörakenne. Niiden kokonaismäärä on enimmäisraja sille, miten paljon henkilöstöä voidaan ottaa palvelukseen. Käytännössä henkilöstön määrä riippuu käytettävissä olevista varoista (toimielinten määrärahat, kilpailukykyiset tulot ja muut mahdolliset tulolähteet).7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.Eri resurssit (henkilöstö, materiaalit, erityiset määrärahat) jaetaan saman kokonaismäärärahan sisällä. Henkilöstömäärärahat on jaettu sen jälkeen, kun on otettu huomioon infrastruktuurin vähimmäistarpeet ja päätetty hankkeiden ja verkottamisen toteuttamiseen tarvittavien erityisten määrärahojen vähimmäistaso. Koska henkilöstöbudjettia on pienennetty viidennestä puiteohjelmasta, henkilöstön määrää on vähennettävä selvästi (150 virkaa). Vähentäminen riippuu palkkakehityksestä vuosina 2003-2006 sekä tarvittavan pätevyyden kehityssuuntauksesta, mikä vaikuttaa A-, B-, C- ja D-ura-alueiden henkilöstön suhteeseen.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3)II. Toimen kestoIII. Toimen kokonaiskustannukset (I x II)  //  EURVuodetEUR(Arvioidessaan toimeen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen ja yksiköiden on otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä käsiteltyjä toimia ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjeellä.)8. SEURANTA JA ARVIOINTIKomissio tarkastelee erityisohjelman 2002-2006 toteuttamista vuosittain sellaisten riippumattomien asiantuntijoiden avulla, joilla on tähän tarvittava pätevyys. Komissio arvioi erityisesti, onko tavoitteita, painopisteitä, rahoituskeinoja ja hallinnointia mukautettu tilanteen mukaan. Se tekee tarvittaessa ehdotuksia erityisohjelman 2002-2006 mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Komissio laatii Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnasta vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETJos ohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todellista luonnetta.Euroopan yhteisön tarkastusten suorittamiseen käytetään joko yhteisön omaa henkilökuntaa tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastettava osapuoli voi osoittaa.Komissio varmistaa myös, että tutkimuksen toteuttamisen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä ja oikeasuhteisia seuraamuksia.Tätä tarkoitusta varten kaikkiin ohjelman toteuttamista koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkistuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99.Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat- erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EY:n taloudellisia etuja toteutetun työn valvonnalla ja tarkastuksilla;- määräys osallistumisesta petostentorjunnan alan hallinnollisiin tarkastuksiin asetusten (EY) N:o 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 mukaisesti;- hallinnollisten seuraamusten soveltaminen kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustalle listalle joutumista;- maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 164 artiklan mukaisesti.  Lisäksi YTK:n vastuuhenkilökunta toteuttaa rutiinitoimenpiteisiin kuuluvia sisäisiä tarkastuksia ja valvontaohjelmaa, jotka koskevat tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Sisäisistä tarkastuksista vastaa YTK:n sisäisen tarkastuksen yksikkö ja paikallisista tarkastuksista kyseisen yksikön lisäksi tilintarkastustuomioistuin.