Avis juridique important

|

51995PC0224

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista

Virallinen lehti nro C 302 , 14/11/1995 s. 0023

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista (95/C 302/07) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(95) 224 lopull. - 95/0124(COD)(Komission esittämä 7 päivänä kesäkuuta 1995)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti 129 d artiklan ensimmäisen kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen,ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,sekä katsovat, ettäEuroopan laajuisten televerkkojen täytäntöön panemisen ja kehittämisen tavoitteena on varmistaa tietojen jakelu ja vaihto koko yhteisössä; tämä on edellytyksenä "tietoyhteiskunnan" toteutumiselle, joka muodostuu, kun kenellä tahansa kansalaisella, yrityksellä tai julkisella viranomaisella unionissa on saatavillaan kaikki tarvitsemansa tieto sen laadusta tai määrästä riippumatta,kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa komissio painotti tietoyhteiskunnan toteutumisen tärkeyttä, joka tuodessaan mukanaan uudenlaisia taloudellisia, poliittisia ja sosiaalisia suhteita auttaa unionia kohtaamaan tulevan vuosisadan uudet haasteet, mukaan lukien työpaikkojen luomisen; Brysselissä kokoontunut Euroopan neuvosto tunnusti tämän joulukuussa 1993,sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole rajoja, jolla on varmistettava tavaroiden, henkilöiden, pääoman ja palvelujen vapaa liikkuvuus ja jolla yhteisön toteuttamat toimenpiteet sekä ne, jotka se vielä tulee toteuttamaan, edellyttävät huomattavaa tietojen vaihtoa yksilöiden, organisaatioiden ja hallintoelinten välillä; tehokkaat välineet tietojen vaihtamiseksi ovat elintärkeitä teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi; tietojen vaihto voidaan varmistaa Euroopan laajuisten televerkkojen avulla; Euroopan laajuisten verkkojen saatavuus vahvistaa sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta unionin tasolla,Euroopan laajuisia televerkkoja täytäntöön panemalla ja kehittämällä olisi varmistettava tietojen vaihdon vapaus yksilöiden, organisaatioiden ja hallintoelinten välillä yksityisyyden suojaa koskevia sekä teollis- ja tekijänoikeuksia noudattaen,ryhmä huomattavia teollisuuden edustajia suositteli kesäkuussa 1994 laatimassaan kertomuksessa "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta" (1) neuvostolle Euroopan laajuisten televerkkojen täytäntöön panemista ja niiden yhteenliittämisen varmistamista muiden Euroopan verkkojen kanssa; kesäkuussa 1994 Korfulla kokoontunut Euroopan neuvosto antoi yleisen hyväksyntänsä tälle suositukselle,komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" (2) on näiden suositusten mukainen; teollisuus- ja teletoimintaneuvoston 28 päivänä syyskuuta 1994 pitämässä kokouksessa tästä toimintasuunnitelmasta tehdyissä päätelmissä painotettiin, että tehokkaiden tietoinfrastruktuurien (verkot, palvelut ja sovellukset) kehittäminen nopeasti maailmanlaajuista, johdonmukaista ja harkittua lähestymistapaa noudattaen on olennaisen tärkeää Euroopalle,perustamissopimuksen 129 c artiklassa määrätään, että yhteisö laatii joukon suuntaviivoja, jotka koskevat tavoitteita, painopisteitä ja pääperiaatteita Euroopan laajuisten verkkojen alalla; näissä suuntaviivoissa yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet,tietoyhteiskunta ei voi kehittyä, ellei saatavilla ole sovelluksia ja erityisesti yhteistä etua koskevia sovelluksia, jotka tehokkaimmalla mahdollisella tavalla täyttävät käyttäjien tarpeet, tarvittaessa vanhusten ja vammaisten tarpeet mukaan lukien; sovellukset ovat näin ollen tärkeä osa yhteistä etua koskevista hankkeista,yhteistä etua koskevat hankkeet voidaan useissa tapauksissa jo panna täytäntöön nykyisissä televerkoissa Euroopan laajuisten sovellutusten tarjoamiseksi; on laadittava suuntaviivat tällaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittämiseksi,tällaisia hankkeita valittaessa ja täytäntöön pantaessa olisi otettava huomioon sekä teleorganisaatioiden tarjoamat infrastruktuurit että muiden palvelujen välittäjien tarjoamat vaihtoehtoiset infrastruktuurit,komissio on toimittanut neuvostolle joukon suuntaviivoja, jotka koskevat digitaalisen monipalveluverkon (ISDN) kehittämistä Euroopan laajuiseksi verkoksi (3); neuvosto on antanut yhteisen kannan tästä ehdotuksesta,tämänhetkiset verkot, joihin nykyinen ISDN sisältyy, ovat muuttumassa kehittyneiksi verkoiksi, joiden tarjoama datasiirtonopeus vaihtelee aina laajakaistaiseen suorituskykyyn asti ja joita voidaan mukauttaa erilaisiin, erityisesti multimediapalvelujen ja -sovellusten tarjonnan tarpeisiin; tämä kehitys tulee johtamaan laajakaistaisten monipalveluverkkojen (IBCN) toteutumiseen; IBCN tulee muodostamaan optimaalisen alustan tietoyhteiskunnan sovellusten rakentamiselle,viestintäteknologian alalla toteutetun tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan erityisohjelman (RACE) (4) tulokset ovat luoneet pohjan ja teknologisen perustan IBC-verkkojen käyttöön ottamiselle Euroopassa,tietoteknologian alalla toteutetun tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan erityisohjelman (ESPRIT) tulokset ovat luoneet pohjan ja teknologisen perustan tietotekniikan sovellusten käyttöön ottamiselle,yleistä etua edustavien telemaattisten järjestelmien alalla (91-94) (5) ja yleisesti kiinnostavien telemaattisten sovellusten alalla (94-98) (6) toteutettavien tutkimusta ja teknologista kehitystä koskevien erityisohjelmien tulokset luovat pohjaa yhteistä etua koskevien yhteentoimivien sovellusten käyttöön ottamiselle koko Eruoopassa,olisi varmistettava yhteisön eri ohjelmien tehokas yhteensovittaminen erityisesti PK-yritysten hyväksi toteutettavien ohjelmien (7) ja tietosisältöön kohdistuvien ohjelmien (kuten INFO 2000 ja MEDIA 2) sekä muiden tietoyhteiskuntahankkeiden kanssa,tiedonannossaan "Valmistavista toimenpiteistä Euroopan laajuisten verkkojen ja laajakaistaisten monipalveluverkkojen alalla (TEN-IBC)" (8) komissio ilmaisi tarpeen suorittaa alan toimijoiden kanssa valmistavia toimenpiteitä asianmukaisten suuntaviivojen laatimiseksi; näiden toimenpiteiden tulokset ovat perustana tässä päätöksessä IBC-verkkoihin liittyville suuntaviivoille,televiestintäalaa ollaan asteittain vapauttamassa; Euroopan laajuisten sovellusten, palvelujen ja verkkojen kehittyminen riippuu pääasiassa yksityisistä aloitteista; tämän Euroopan laajuisen kehityksen on oltava markkinoiden tarpeiden mukaista; tämän huomioon ottaen niitä alan toimijoita, joita asia kiinnostaa, pyydetään toimijoille yhdenvertaiset mahdollisuudet takaavia menettelyjä noudattaen ehdottamaan yhteistä etua koskevia erityishankkeita valituilta pääalueilta; nämä menettelyt olisi määriteltävä ja olisi hyväksyttävä luettelo valituista pääalueista; yhteistä etua koskevien erityishankkeiden yksilöimisessä komissiota avustaa komitea,yhteisön rahoitustuesta tämän päätöksen mukaisesti yksilöityjen yhteistä etua koskevien hankkeiden täytäntöön panemiseksi olisi päätettävä yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetun asetuksen mukaisesti; tämän asetuksen mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on annettava tietty määrä tukea yhteistä etua koskeville hankkeille,komissio toteuttaa toimenpiteet verkkojen yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja jäsenvaltioiden Euroopan laajuisten televerkkojen täytäntöönpanoa koskevien toimintojen yhteen sovittamiseksi,tietoyhteiskunnan tehokkaan kehittymisen kannalta on tärkeää varmistaa tehokas tietojen vaihto yhteisön ja kolmansien maiden ja niistä erityisesti Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden välillä; sen vuoksi on tarpeen edistää verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta Euroopan tasolla, janäiden suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä toteutettaessa on noudatettava kaikkia perustamissopimuksessa ja täytäntöönpanosäännöksissä annettuja kilpailusääntöjä,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Tässä päätöksessä laaditaan suuntaviivat, jotka koskevat Euroopan laajuisten televerkkojen alalla toteutettavien toimenpiteiden tavoitteita, painopisteitä ja pääperiaatteita. Näissä suuntaviivoissa määritetään pääalueet yhteistä etua koskeville hankkeille sekä menettely yhteistä etua koskevien erityishankkeiden yksilöimiseksi näiltä pääalueilta.2 artikla Yhteisö tukee televerkkojen ja erityisesti laajakaistaisten monipalveluverkkojen (IBCN) yhteenliittämistä, yhteentoimivien palvelujen ja sovellusten sekä tähän vaadittavien infrastruktuurien toteuttamista, niiden laajentamista sekä pääsyä niihin yleistavoitteinaan- tietoyhteiskuntaan siirtymisen helpottaminen erityisesti sosiaalisten tarpeiden täyttymisen edistämiseksi ja elämänlaadun parantamiseksi,- Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn parantaminen ja sisämarkkinoiden lujittaminen,- sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen,- työpaikkoja luovien uuden kasvun toiminta-alojen kehityksen nopeuttaminen.3 artikla Painopisteinä 2 artiklassa mainittujen tavoitteiden toteuttamisessa ovat:- Euroopan tietoyhteiskunnan kehitystä tukevien, erityisesti yhteistä etua koskevien sovellusten toteutettavuuden varmistaminen, ja sen jälkeen niiden laajentaminen.- Taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen myötävaikuttavien sovellusten toteutettavuuden varmistaminen, ja sen jälkeen niiden laajentaminen parantamalla pääsyä tietojärjestelmiin koko unionissa, jonka perustana on Euroopan kulttuurien moninaisuus.- Toimet sellaisten alueiden välisten aloitteiden kannustamiseksi, joissa epäsuotuisimmat alueet yhdistyvät Euroopan laajuisten telepalvelujen ja sovellusten käyttöön ottamiseksi.- Sisämarkkinoiden vahvistumiseen ja työpaikkojen luomiseen myötävaikuttavien sovellusten ja palvelujen ja niistä erityisesti sellaisten, jotka tarjoavat PK-yrityksille keinoja kehittää kilpailukykyään Euroopan unionissa ja maailmanlaajuisesti, toteutettavuuden varmistaminen ja sen jälkeen niiden laajentaminen.- Sellaisten Euroopan laajuisten geneeristen palvelujen toteutettavuuden varmistaminen ja sen jälkeen niiden laajentaminen, jotka tarjoavat rajattoman tiedonsaannin myös haja-asutus- ja syrjäseutualueilla ja jotka ovat yhteentoimivia vastaavien palvelujen kanssa maailmanlaajuisella tasolla.- Uusien erittäin laajakaistaisten optisten runkoverkkojen toteutettavuuden tutkiminen siellä, missä tällaisia sovelluksia ja palveluja tarvitaan, sekä tällaisten verkkojen yhteenliittämisen edistäminen.- Televerkoissa ja erityisesti IBC-verkoissa olevien aukkojen ja puutteiden yksilöiminen ja korjaaminen niiden kaikkien komponenttien yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden tehostamiseksi Euroopassa ja maailmanlaajuisella tasolla.4 artikla Pääperiaatteet edellä 2 artiklassa määriteltyihin tavoitteisiin pääsemiseksi ovat:- Yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen.- Toimet kansalaisille, talouselämän toimijoille ja hallintoelimille tiedottamiseksi paremmin niistä eduista, joita ne voivat saada uusista kehittyneistä Euroopan laajuisista telepalveluista ja sovelluksista.- Toimet käyttäjien ja palvelujen tarjoajien kannustamiseksi tekemään yhteisiä aloitteita Euroopan laajuisten televerkkojen ja erityisesti IBC-verkkojen alalla.- Sovellusten ja niistä erityisesti yhteistä etua koskevien sovellusten toteutettavuuden varmistamisen ja niiden sen jälkeen tapahtuvan laajentamisen tukeminen perustamissopimuksessa määriteltyjä välineitä käyttäen, sekä julkis-yksityisten kumppanuuksien muodostamisen edistäminen.- Palvelujen ja sovellusten tarjonnan ja käytön, jotka muodostavat perustan työllisyydelle ja kasvulle, edistäminen PK-yritysten ja ammattikäyttäjien keskuudessa.- Verkkojen yhteenliittämisen ja laajakaistapalvelujen, sovellusten sekä niiden vaatimien infrastruktuurien yhteentoimivuuden edistäminen erityisesti multimedian osalta, sekä yhteentoimivuuden edistäminen olemassa olevien ja uusien laajakaistapalvelujen ja sovellusten välillä.5 artikla Tässä päätöksessä Euroopan laajuisten televerkkojen kehitys varmistetaan panemalla täytäntöön yhteistä etua koskevia hankkeita. Luettelo pääalueista, joiden joukosta yhteistä etua koskevat hankkeet yksilöidään, on liitteessä I.6 artikla Jäljempänä 7-9 artiklassa esitetään menettely yhteistä etua koskevien erityishankkeiden yksilöimiseksi liitteessä I olevilta aloilta liitteessä II esitettyjä valintaperusteita käyttäen. Yksilöidyille hankkeille voidaan myöntää yhteisön tukea yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetun asetuksen mukaisesti.7 artikla 1. Komissio laatii yhteistyössä alan toimijoiden kanssa työohjelman muiden Euroopan laajuisia verkkoja koskevien politiikkojen mukaisesti niiden liitteessä I esitettyjen yhteistä etua koskevien hankkeiden pääalueisiin sisältyvien osa-alueiden valitsemiseksi, joilta yhteistä etua koskevia erityishankkeita voidaan ehdottaa. Työohjelma saatetaan tarpeen mukaan ajan tasalle.2. Työohjelma on perustana komission esittämälle ehdotuspyynnölle yhteistä etua koskevista hankkeista.8 artikla 1. Edellä 7-9 artiklassa määritellyn menettelyn täytäntöön panemisesta vastaa komissio.2. Jäljempänä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi säädetyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan kyseisessä artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmessa kuukaudessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.9 artikla 1. Edellä 8 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan- edellä 7 artiklassa viitattua työohjelmaa laadittaessa ja sitä ajan tasalle saatettaessa,- valittaessa yhteistä etua koskevia hankkeita ehdotuspyynnön sadosta,- täydentäviä tuki- ja yhteensovittamistoimia määriteltäessä,- työohjelman täytäntöönpanon arvioimiseksi toteutettavia toimenpiteitä varten.2. Digitaalisiin monipalveluverkkoihin (ISDN) liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden (joihin viitataan liitteessä I olevan 3 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa) osalta sovelletaan suuntaviivoja, jotka neuvosto hyväksyi . . . (9).3. Komissio ilmoittaa komitealle työohjelman täytäntöönpanon edistymisestä jokaisessa kokouksessaan.10 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla yhteistä etua koskevien hankkeiden täytäntöön panemisen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi vaadittavat toimenpiteet. Mahdollisesti tarvittavat luvanantomenettelyt on saatettava päätökseen viipymättä.11 artikla Tällä päätöksellä ei rajoiteta jäsenvaltion tai yhteisön tekemiä taloudellisia sitoumuksia.12 artikla Neuvosto voi sallia kolmansien maiden ja niistä erityisesti Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa sopimuspuolina olevien tai yhteisön kanssa assosiointisopimuksen tehneiden maiden osallistumisen tapauskohtaisesti perustamissopimuksen 228 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, jotta ne voisivat myötävaikuttaa yhteistä etua koskevien hankkeiden täytäntöön panemiseen ja edistää televerkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta.13 artikla Komissio esittää kahden vuoden välein kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanemisesta Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.Kertomus sisältää arvion yhteisön tuen avulla eri hankealueilla saavutetuista tuloksista suhteessa yleistavoitteisiin.14 artikla Tämä päätös tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.15 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 pidettyä neuvoston kokousta varten laadittu raportti "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - Suosituksia Euroopan neuvostolle".(2) KOM(94) 347, 19.7.1994(3) KOM(93) 347, 1.9.1993(4) Neuvoston päätös 91/352/ETY (EYVL N:o L 192, 16.7.1991, s. 8)(5) Neuvoston päätös 91/353/ETY (EYVL N:o 192, 16.7.1991, s. 18)(6) Neuvoston päätös 94/801/EY (EYVL N:o L 334, 22.12.1994, s. 1)(7) Komission tiedonanto "Integroitu ohjelma PK-yritysten ja käsiteollisuusalan hyväksi", KOM(94) 207, 3.6.1994(8) KOM(93) 372, 22.7.1993 (EYVL N:o C 200, 24.7.1993, s. 22)(9) Viittaus neuvoston yhteiseen kantaan päätösehdotuksesta (EY) N:o 47/94, 22 päivänä joulukuuta 1994 (EYVL N:o C 384, 31.12.1994, s. 29)LIITE I YHTEISTÄ ETUA KOSKEVIEN HANKKEIDEN PÄÄALUEET Euroopan laajuiset televerkot avaavat Euroopan markkinat uusille sovelluksille ja palveluille, jotka muodostavat perustan tietoyhteiskunnalle. Ne ovat olennaisen tärkeitä Euroopan menestymisen turvaamiseksi ja edistämiseksi, työpaikkojen luomiseksi sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi.Asianmukaisimpana kehyksenä Euroopan laajuisille televerkoille pidetään yleensä kolmesta eri tasosta muodostuvaa mallia. Nämä tasot ovat:- Sovellukset, joiden kautta käyttäjät ovat vuorovaikutuksessa geneeristen palvelujen ja perusverkkojen kanssa ammatillisten, koulutukseen liittyvien tai sosiaalisten tarpeidensa täyttämiseksi. Sovellusten on oltava keskenään yhteentoimivia hyödyttääkseen parhaalla mahdollisella tavalla käyttäjiä koko yhteisössä.- Geneeriset palvelut, jotka muodostuvat yhteensopivista geneerisistä palveluista ja niiden hallinnosta. Tukemalla sovelluksia koskevia yhteisiä tarpeita nämä palvelut täydentävät sovelluksia niiden yhteentoimivuutta edistäen.- Perusverkot, jotka muodostuvat fyysisestä pääsystä sekä tiedonsiirto- ja kytkentätoiminnoista niiden hallinnan ja merkinantotoiminnot mukaan lukien. Näillä toiminnoilla varmistetaan Euroopan laajuisten verkkojen yhteenliittäminen.Nämä kolme tasoa muodostavat tiiviin rakenteen, jossa kaksi alempaa tasoa, geneeriset palvelut ja perusverkot, tukevat sovelluksia. Etenkään sovelluksia ei voida tarjota, jos jompikumpi kahdesta muusta tasosta puuttuu; kunkin tason olisi kuitenkin oltava riittävän avoinna minkä tahansa sitä välittömästi edeltävän tason toiminnon tukemiseksi. Tätä taustaa vasten yhteistä etua koskevat hankkeet olisi yksilöitävä sen mukaan, mikä on niiden toiminnallinen kyky tukea tässä päätöksessä asetettuja tavoitteita.Tämän päätöksen tarkoituksena on laatia yksilöity luettelo yhteistä etua koskevista hankkeista, joiden joukosta valitaan hankkeet, joille myönnetään yhteisön tukea 129 c artikla 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. Tämä valinta tapahtuu yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetun asetuksen mukaisesti.Muut yhteisön rahoituslähteet (1) ovat edelleen avoinna kaikille yhteistä etua koskeville yksilöidyille hankkeille kunkin rahoitusvälineen rahoitusta koskevien sääntöjen mukaisesti. Yhteisön rahoitustukea myönnetään kilpailupolitiikkaa ja erityisesti tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen rahoittamista sekä valtiontukea koskevien sääntöjen mukaisesti.Seuraavissa kohdissa määritellään pääalueet, joiden joukosta yhteistä etua koskevat hankkeet on yksilöitävä.1. Sovellukset- Verkot korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia varten: Olisi toteutettava kehittynyt multimediasovelluksia sisältävä Euroopan laajuinen verkko, joka liittäisi yhteen korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia koko Euroopassa ja takaisi avoimen pääsyn niiden kirjastoihin.- Etäopetus ja -koulutus: Kaikille kansalaisille, kouluille, oppilaitoksille ja yrityksille olisi taattava kehittyneiden etäopetus ja -koulutuspalvelujen saatavuus. Olisi perustettava keskuksia ja niihin olisi varmistettava pääsy kaikkialta Euroopasta opetusmateriaalin ja palvelujen tarjoamiseksi PK-yrityksille, suurille yrityksille, opetusjärjestelmille ja julkisille hallintoelimille. Olisi kehitettävä ja edistettävä uusia lähestymistapoja tietoyhteiskuntaan liittyvää ammattikoulutusta varten.- Terveydenhuollon telematiikka: Olisi laajennettava yhteisiin standardeihin perustuvia Euroopan laajuisia verkkoja ja sovelluksia, joihin liitettäisiin Euroopan tasolla kaikki terveydenhuoltojärjestelmän toimijat, erityisesti yleislääkärit, sairaalat ja sosiaalikeskukset.- Liikennetelematiikka: Euroopan laajuisia televerkkoja olisi hyödynnettävä tehokkaimmalla mahdollisella tavalla liikenteen alan verkkosuunnittelun ja logistisen tuen parantamiseksi kuljetusteollisuudessa sekä arvonlisäpalvelujen kehittämiseksi. Telemaattisia järjestelmiä ja palveluja olisi tarpeen mukaan käytettävä työkaluna myös yhteisen liikennepolitiikan täytäntöönpanemisessa; täydentävyys suhteessa Euroopan laajuisiin verkkoihin ja yhteentoimivuus niiden kanssa tullaan varmistamaan.- Ympäristötelematiikka: Euroopan laajuiset verkot voivat merkittävästi myötävaikuttaa ympäristön valvontaan ja hallintaan mukaan lukien hätätilanteiden hallinta.- Etätyö: Etätyön kehittäminen (kodeissa ja etätoimistoissa), mitä kehittyneet viestintäjärjestelmät tukevat, auttaa uudenlaisen joustavuuden saavuttamisessa työpisteen sijainnin ja työn järjestämisen osalta. Etätyö voi ammattitoimintoja hajautamalla myös auttaa vähentämään asutuskeskuksiin suuntautuvan päivittäisen liikenteen aiheuttamia haitallisia vaikutuksia ympäristöön.- PK-yritysten telemaattiset palvelut: Yhteistä etua koskevat hankkeet tukevat Euroopan laajuisten televerkkojen ja palvelujen käyttöä Euroopan PK-yrityksissä luomalla yhteyksiä kaupallisiin yhteisöihin, kuluttajiin, asiakkaisiin ja palvelujen välittäjiin tietopalvelut ja elektronisen kaupankäynnin mukaan lukien. Telematiikkaan perustuvista ratkaisuista olisi paremmin tiedotettava PK-yrityksissä.- Julkisten hallintoelinten Euroopan laajuiset verkot: Eurooppaan olisi perustettava julkisten hallintoelinten välisiä yhteenliitettyjä verkkoja, joiden tarkoituksena olisi tietojen vaihdon helpottaminen hallintoelinten välillä, erityisesti panemalla täytäntöön Euroopan unionin asetuksia, joissa säädetään tehokkaasta ja kustannuksiltaan edullisesta tietojen vaihdosta. Verkkoja olisi myöhemmin laajennettava julkisten hallintoelinten ja Euroopan kansalaisten yhteenliittämiseksi.- Elektroninen tarjouskilpailu: Olisi toteutettava Euroopan laajuinen elektroninen tarjouskilpailuverkko, jonka perusteella julkisia hankintoja tehdään elektronisin menettelyin julkisten hallintoelinten ja tavarantoimittajien välillä Euroopassa.- Urbaanit tietoväylät: Olisi edistettävä kotitalouksia, yrityksiä, yhteiskunnallisia järjestöjä ja hallintoelimiä yhteenliittäviä verkkoja ja palveluja, jotka takaavat pääsyn suorakäyttöisiin tieto-, opetus-, kulttuuri-, ajanviete- ja matkailualan multimediapalveluihin paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla. Olisi myös edistettävä yhteyksiä kaupunkien ja haja-asutusalueiden verkkojen välillä.- Kirjastopalvelut: Olisi laajennettava kehittyneitä Euroopan laajuisia verkottuneita kirjastopalveluja kaikentyyppisiin kirjastoihin (kansalliset, yliopistolliset/tutkimuslaitosten, kaupungin ja kunnan jne.), jotta tehostettaisiin pääsyä koko Euroopan kirjastoissa oleviin järjestetyn tietämyksen ja kultuuriperinnön varastoihin talous-, sosiaali-, opetus- ja kulttuurielämän tukemiseksi Euroopan unionissa.- Telemaattiset palvelut työmarkkinoilla: Olisi kehitettävä verkottuneita palveluja kuten paikanhakuun liittyvässä tietopalvelussa käytettäviä tietokantoja muuttuvien työmarkkinoiden tukemiseksi Euroopassa ja työttömyyden vähentämisen edistämiseksi.- Kieli- ja kulttuuriperintö: Olisi tehtävä aloitteita Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämisen ja saatavuuden edistämiseksi sekä tietoinfrastruktuurien sisältämien mahdollisuuksien esittelemiseksi, jotta tuettaisiin paikallissisällön kehitystä paikalliskielissä.- Kansalaisten pääsy palveluihin: Olisi esiteltävä sovelluksia, joiden avulla yhteistä etua koskevat palvelut voitaisiin asettaa kansalaisten saataville. Esimerkkeinä näistä voisivat olla kioskien ja päätteiden asentaminen julkisille paikoille sekä älykorttien ja elektronisen rahan käyttö.2. Geneeriset palvelutSeuraavissa kohdissa määritellään pääalueet, joiden joukosta geneeristen palveluverkkojen yhteistä etua koskevat hankkeet on yksilöitävä:- Euroopan laajuisten toiminnallisten geneeristen palvelujen täytäntöönpano. Niihin sisältyvät erityisesti sähköposti, tiedostojen siirtojärjestelmät, suorakäyttöiset elektroniset tietokannat sekä videopalvelut. Koska näitä Euroopan laajuisia geneerisiä palveluja tarvitaan pikaisesti, niissä on hyödynnettävä olemassa olevia kytkentäisiä perusverkkoja ja käyttäjän pääsyä niihin. Niihin olisi sisällyttävä Euroopan tasolla toimivia palvelutoimintoja kuten tietosuoja ja -turvallisuus, Euroopan laajuiset kioski- ja verkkonavigointituet jne.- Geneeristen palvelujen asteittainen laajentaminen multimediaympäristöön. Nämä palvelut tarjoavat loppukäyttäjälle pääsyn multimediapalveluihin ja voivat kattaa multimediapostin, nopean tiedostojen siirron ja videopalvelut mukaan lukien tilausvideon niiden kuitenkaan tarvitsematta rajoittua näihin. Näiden multimediapalvelujen käyttöä yrityksissä ja työpaikoilla olisi kannustettava, kuten myös uusien palvelutoimintojen, kuten konekääntäminen, puheentunnistus ja graafiset käyttäjäliitännät.- Palvelujen tarjoamisen avoimuuden ja käyttöjoustavuuden perustana olevien yleisten digitaalisten allekirjoitusten käyttöön ottaminen. Geneeriset palvelut ovat riippuvaisia laajasta joukosta niitä täydentäviä ja niiden kanssa kilpailevia palvelujen tarjoajia. Palvelujen tarjoamisen avoimuus ja käyttöjoustavuus ovat olennaisen tärkeitä ja edellyttävät, että elektroniset nimet (yleiset digitaaliset allekirjoitukset) ovat yleisesti saatavilla ja että niitä tuetaan.3. PerusverkotSeuraavissa kohdissa määritellään pääalueet, joiden joukosta perusverkkojen yhteistä etua koskevat hankkeet on yksilöitävä:- Digitaaliset Euro-monipalveluverkot. ISDN on Euroopan laajuisesti välittömän kaupallisen ja teknisen saatavuutensa vuoksi tällä hetkellä asianmukaisin ja tehokkain digitaalikytkentäinen perusverkko, jolla uusia palveluja ja sovelluksia voidaan tukea. Se tarjoaa nykyisen kehityksenä ansiosta Euroopalle monia mahdollisuuksia, ja sen laajat markkinat ja maantieteellinen levinneisyys ovat perustana näiden uusien palvelujen ja sovellusten täytäntöönpanemiselle yleiseurooppalaisella tasolla. Olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että ISDN on ainoastaan välivaihe ja että siitä tulee myöhemmin muodostumaan pelkkä väline käyttäjän pääsylle laajakaistaisiin perusverkkoihin.- Hallitun asynkronisen toimintamuodon (ATM) ja muiden laajakaistaverkkojen markkinoille saattaminen. Tätä aluetta on pidettävä yleisesti erittäin kiinnostavana Euroopassa.- Olemassa olevien ja laajakaistaisten viestintäverkkojen yhteentoimivuus. Olemassa olevien (kiinteisiin sekä matkaviestin- ja satelliittipalveluihin tarkoitettujen) verkkojen olisi oltava yhteenliitettyjä ja yhteentoimivia keskenään sekä ATM-kantaisten suurinopeuksisten verkkojen kanssa taloudellisesti asianmukaisimpien ratkaisujen tarjoamiseksi tietoyhteiskunnan toteuttamisvaiheessa ilmenevissä erilaisissa tilanteissa. Tämä on edellytyksenä laajakaistaisten monipalveluverkkojen kehitykselle ja olennaisen tärkeää erityisesti PK-yrityksille kuten myös ammatti- ja kotikäyttäjien muodostamille markkinoille.4. Yhteensovittamis- ja tukitoimetYhteistä etua koskeville hankkeille antamansa tuen lisäksi yhteisön olisi käynnistettävä toimet asianmukaisen ympäristön varmistamiseksi hankkeille. Toimet myötävaikuttavat konsensuksen kehittymiseen sekä kansallisiin ja alueellisiin yhteistoimiin uusien sovellusten ja palvelujen vauhdittamiseksi ja edistämi seksi yhdenmukaisesti muilla aloilla täytäntöönpantavien ohjelmien ja laajakaistaisten perusverkkojen kehityksen kanssa. Niihin liittyy yhteistoimia Euroopan standardisointi- ja strategisten suunnittelujärjestöjen kanssa (2) sekä yhteensovittamistoimia yhteisön eri rahoitusvälineillä rahoitettujen toimien kanssa. Toimiin sisältyy:- Tavoitespesifikaatioiden kehittäminen ja pyrkiminen näihin tavoitteisiin. Nämä spesifikaatiot auttavat alan toimijoita taloudellisesti kannattavien investointipäätösten tekemisessä. Tämä toteutetaan yhteistyössä kaikkien alan toimijoiden kanssa, mukaan lukien teletoiminnan harjoittajat, kaapelilähetystoiminnan harjoittajat, uudet operaattorit, palvelujen tarjoajat, kaupalliset yhteisöt ja kuluttajaryhmittymät:- aukkojen ja tukosten yksilöimiseksi Euroopan laajuisissa verkoissa,- verkkokohdespesifikaatioiden kehittämiseksi verkkojen kolmelle yksilöidylle tasolle. Tähän kuuluvat kiinteät sekä satelliitti- ja matkaviestinverkot, mukaan lukien niiden hallinta ja käyttö Euroopan tasolla. Alan toimijat hyödyntävät RACE-ohjelmaa, telematiikan ohjelman yhteisiä toiminnallisia eritelmiä, EURESCOM-toimia ja muita alan toimijoiden perustamia teknisiä elimiä sekä käynnissä olevien laajakaistakokeilujen sekä ESPRIT-ohjelman ja IT-ohjelmien tuloksia,- verkkojen kehittymisen edistämiseksi kohti tavoiteverkkoja, ja- avointen, yhteentoimivien ja käyttäjäystävällisten järjestelmien kehittämisen edistämiseksi.- Tapojen määritteleminen laajakaistaverkkoihin pääsemiseksi kaikilla kolmella yksilöidyllä tasolla.- Yhteisten spesifikaatioiden laatiminen eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien perusteella.- Yhteistyön syventäminen alan toimijoiden kesken, erityisesti uusien ja osa-alueiden operaattoreiden, kuten kaapelitelevisioverkkojen, sekä käyttäjien kanssa.- Yhteistyö ja yhteensovittaminen yhteisön, Euroopan ja kansallisten ohjelmien kanssa.(1) Näitä ovat neljäs T & K -puiteohjelma, rakennerahasto, koheesiorahasto, Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto. Nämä rahoitusvälineet on yksityiskohtaisesti kuvattu asiakirjan "Metodologia tietoyhteiskunnan sovellusten täytäntöön panemiseksi" liitteessä 1(2) ETSI, CEN/CENELEC, EURESCOM ja ETNOLIITE II VALINTAPERUSTEET Yhteistä etua koskevien hankkeiden valinta asiasta kiinnostuneiden alan toimijoiden vastauksena 7 artiklassa tarkoitettuun ehdotuspyyntöön esittämien hanke-ehdotusten joukosta suoritetaan sen perusteella, missä määrin ne ovat 2 ja 3 artiklassa määrättyjen tavoitteiden ja painopisteiden mukaisia. Hankkeiden on oltava kansainvälisiä ja etusija on annettava luonteeltaan alueiden välisille hankkeille.Lisäksi on otettava huomioon yleisistä periaatteista rahoitustuen myöntämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen alalla annetussa asetuksessa säädetyt taloudelliset ja rahoitusta koskevat valintaperusteet. Valintaperusteet, joita kyseisen asetuksen mukaisesti on sovellettava päätettäessä rahoitustuen myöntämisestä erityishankkeelle, ovat:- hankkeen mahdollinen taloudellinen kannattavuus, joka olisi varmistettava,- hankkeen toteuttamiskelpoisuus,- yhteisön rahoitustoimenpiteiden julkisia ja yksityisiä rahoittajia kannustava vaikutus,- rahoituspaketin tehokkuus,- suorat tai välilliset sosiaalis-taloudelliset vaikutukset erityisesti työllisyyteen,- ympäristövaikutukset,- hankkeen eri osuuksien sovittaminen ajallisesti yhteen erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osalta.


Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Alankomaiden kuningaskunnalle soveltaa tai soveltaa edelleen valmisteveron alennuksia tai valmisteverovapautuksia tiettyihin erityistarkoituksiin käytettyihin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.10.2016
            COM(2016) 629 final
            2016/0306(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Euroopan unionin tulliliitto on laajentunut Kroatian tasavallan liityttyä unioniin. Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen (GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohta) mukaisesti Euroopan unioni on velvoitettu aloittamaan neuvottelut sellaisten WTO:n jäsenten kanssa, joilla on Kroatian myönnytysluetteloihin liittyvät neuvotteluoikeudet, jotta voidaan mahdollisesti sopia korvaavasta mukautuksesta. Tällaisia mukautuksia tarvitaan, jos EU:n ulkoisten tullien kantaminen johtaa siihen, että tullit ylittävät tason, johon liittyvä maa on sitoutunut WTO:ssa.

               Neuvosto valtuutti 15. heinäkuuta 2013 komission aloittamaan GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut. Komissio on neuvotellut neuvotteluoikeuden omaavien WTO:n jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kumottavassa myönnytysluettelossa mainittavien erityismyönnytysten peruuttamisesta.

               Brasilian liittotasavallan kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimusluonnos, jäljempänä ’sopimus’, joka parafoitiin 12. heinäkuuta 2016 Genevessä. Euroopan komissio ehdottaa, että neuvosto antaa luvan mainitun sopimuksen allekirjoittamiseen.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen aiemmissa EU:n laajentumisissa noudatettujen EU:n menettelyjen kanssa.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotuksessa sovelletaan EU:n käytäntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia unionin ulkoisen toiminnan sekä teollisuus- ja maatalouspolitiikan käytäntöjen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista koskevan 218 artiklan 5 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

               •Suhteellisuusperiaate

               Kroatian myönnytysten peruuttamisella oli vaikutuksia Brasilian liittotasavaltaan. Korvaavat mukautukset eivät tältä osin ylitä Brasilian oikeuksia. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

               •Toimintatavan valinta

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että neuvosto tekee päätöksen, jolla annetaan lupa sopimuksen allekirjoittamiseen.

               3.SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Neuvostolle (kauppapoliittiselle komitealle) on ilmoitettu säännöllisesti neuvottelujen sisällöstä ja edistymisestä. Myös Euroopan parlamentille (kansainvälisen kaupan valiokunnalle) on tiedotettu asiasta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Katso rahoitusselvitys.

               5.LISÄTIEDOT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat

               Komissio ehdottaa neuvostolle, että Brasilian liittotasavallan kanssa kirjeenvaihtona tehtävä sopimus allekirjoitetaan unionin puolesta. Samalla neuvostolle toimitetaan erillinen ehdotus mainitun sopimuksen tekemisestä.

               Sopimuksen tuloksena

               lisätään 4 766 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee kanan paloja, jäädytettyjä (tullinimikkeet 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70), siten, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia;

               lisätään 610 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee kalkkunan paloja, jäädytettyjä (tullinimikkeet 0207 27 10, 0207 27 20 ja 0207 27 80), siten, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia;

               lisätään 36 000 tonnia (erga omnes) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), siten, että kiintiötulli on edelleen 98 euroa/tonni;

               lisätään 78 000 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), siten, että kiintiötulli on edelleen 98 euroa/tonni.

               Kun on kyse 78 000 tonnin määrästä maakohtaisessa (Brasilia) EU:n tariffikiintiössä, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), riippumatta sidotusta kiintiötullista, joka on 98 euroa/tonni, EU soveltaa itsenäisesti

               –ensimmäisten kuuden vuoden aikana, jolloin tämä määrä on käytettävissä, kiintiötullia, joka on enintään 11 euroa/tonni, ja

               –seitsemäntenä vuonna, jolloin tämä määrä on käytettävissä, kiintiötullia, joka on enintään 54 euroa/tonni.

               Komissio antaa maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 187 artiklan a alakohdan nojalla täytäntöönpanoasetuksia, joilla laajennetaan ja hallinnoidaan asiaa koskevia kiintiöitä.

               Näitä täytäntöönpanotoimenpiteitä valmistellaan yhtäaikaisesti tämän ehdotuksen kanssa.

               2016/0306 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Neuvosto valtuutti 15 päivänä heinäkuuta 2013 komission aloittamaan vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut tiettyjen muiden Maailman kauppajärjestön jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi.

               (2)Komissio on käynyt neuvotteluja neuvoston hyväksymien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               (3)Neuvottelut on saatettu päätökseen, ja vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä tehtävä sopimus parafoitiin 12 päivänä heinäkuuta 2016.

               (4)Sopimus olisi allekirjoitettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Annetaan lupa allekirjoittaa vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä tehtävä sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen
                  1
               .

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        PÄIVÄMÄÄRÄ:

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        Luku 12 – Tullimaksut ja muut maksut

                        2.

                        OTSIKKO:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA:

                        Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 207 ja 218 artikla.

                        4.

                        TAVOITTEET:

                        Luvan antaminen Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen allekirjoittamiseen.

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2016
                           (milj. euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2017

                        (milj. euroa)

                         VARAINHOITOVUOSI 2018

                        (milj. euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (PALAUTUKSET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        -
                              MUUT

                           -

                           -

                           -

                        5.1

                        TULOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT
                           (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISET LÄHTEET

                           4,4

                           4,4

                           4,4

                        2016

                        2017

                        2018

                        5.0.1

                        MENOARVIO

                        5.1.1

                        TULOARVIO

                        4,4

                        4,4

                        4,4

                        5.2

                        LASKUTAPA: määrät kerrottuina kiintiötullilla

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        EI

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        EI

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        EI

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        EI

                        HUOMAUTUKSIA:

                     (1)
                  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.10.2016
            COM(2016) 629 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä tehtävän sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta

               KIRJEENVAIHTONA TEHTÄVÄ SOPIMUS

               Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta

               A. Euroopan unionin kirje

               Arvoisa vastaanottaja

               Kroatian tasavallan myönnytysluettelon muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käytyjen vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen johdosta ehdotan seuraavaa:

               Euroopan unioni sisällyttää EU:n 28 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan myönnytysluetteloonsa myönnytykset, jotka sisältyvät EU:n 27 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan luetteloon siten, että

               lisätään 4 766 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee kanan paloja, jäädytettyjä (tullinimikkeet 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70), siten, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia;

               lisätään 610 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee kalkkunan paloja, jäädytettyjä (tullinimikkeet 0207 27 10, 0207 27 20 ja 0207 27 80), siten, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia;

               lisätään 36 000 tonnia (erga omnes) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), siten, että kiintiötulli on edelleen 98 euroa/tonni;

               lisätään 78 000 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), siten, että kiintiötulli on edelleen 98 euroa/tonni.

               Kun on kyse 78 000 tonnin määrästä maakohtaisessa (Brasilia) EU:n tariffikiintiössä, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), riippumatta sidotusta kiintiötullista, joka on 98 euroa/tonni, EU soveltaa itsenäisesti

               –ensimmäisten kuuden vuoden aikana, jolloin tämä määrä on käytettävissä, kiintiötullia, joka on enintään 11 euroa/tonni, ja

               –seitsemäntenä vuonna, jolloin tämä määrä on käytettävissä, kiintiötullia, joka on enintään 54 euroa/tonni.

               Euroopan unioni ja Brasilian liittotasavalta ilmoittavat toisilleen, kun niiden sisäiset menettelyt sopimuksen voimaan saattamiseksi on saatu päätökseen. Sopimus tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä päivästä, kun viimeinen ilmoitus on vastaanotettu.

               Pyydän Teitä vahvistamaan, hyväksyykö hallituksenne edellä esitetyn. Jos hallituksenne hyväksyy edellä esitetyn, ehdotan, että tämä kirje ja antamanne vahvistus muodostavat yhdessä Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen.

               Kunnioittavasti

               Euroopan unionin puolesta

               B. Brasilian liittotasavallan kirje

               Arvoisa vastaanottaja

               Olen vastaan ottanut …………. päivätyn seuraavansisältöisen kirjeenne:

               ”Kroatian tasavallan myönnytysluettelon muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käytyjen vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisten neuvottelujen johdosta ehdotan seuraavaa:

               Euroopan unioni sisällyttää EU:n 28 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan myönnytysluetteloonsa myönnytykset, jotka sisältyvät EU:n 27 jäsenvaltion tullialuetta koskevaan luetteloon siten, että

               lisätään 4 766 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee kanan paloja, jäädytettyjä (tullinimikkeet 0207 14 10, 0207 14 50 ja 0207 14 70), siten, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia;

               lisätään 610 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee kalkkunan paloja, jäädytettyjä (tullinimikkeet 0207 27 10, 0207 27 20 ja 0207 27 80), siten, että kiintiötulli on edelleen 0 prosenttia;

               lisätään 36 000 tonnia (erga omnes) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), siten, että kiintiötulli on edelleen 98 euroa/tonni;

               lisätään 78 000 tonnia maakohtaiseen (Brasilia) EU:n tariffikiintiöön, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), siten, että kiintiötulli on edelleen 98 euroa/tonni.

               Kun on kyse 78 000 tonnin määrästä maakohtaisessa (Brasilia) EU:n tariffikiintiössä, joka koskee raakaa ruokosokeria, puhdistettavaksi tarkoitettua (tullinimikkeet 1701 13 10 ja 1701 14 10), riippumatta sidotusta kiintiötullista, joka on 98 euroa/tonni, EU soveltaa itsenäisesti

               –ensimmäisten kuuden vuoden aikana, jolloin tämä määrä on käytettävissä, kiintiötullia, joka on enintään 11 euroa/tonni, ja

               –seitsemäntenä vuonna, jolloin tämä määrä on käytettävissä, kiintiötullia, joka on enintään 54 euroa/tonni.

               Euroopan unioni ja Brasilian liittotasavalta ilmoittavat toisilleen, kun niiden sisäiset menettelyt sopimuksen voimaan saattamiseksi on saatu päätökseen. Sopimus tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä päivästä, kun viimeinen ilmoitus on vastaanotettu.

               Pyydän Teitä vahvistamaan, hyväksyykö hallituksenne edellä esitetyn. Jos hallituksenne hyväksyy edellä esitetyn, ehdotan, että tämä kirje ja antamanne vahvistus muodostavat yhdessä Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen kirjeenvaihtona tehtävän sopimuksen.”

               Kunnioittavasti

               Brasilian liittotasavallan puolesta


                 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                  Bryssel, 09.07.1998
                                                  KOM(1998) 424 lopull.
                                     Ehdotus
                          NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta annetun neuvoston
    direktiivin 96/16/EY soveltamissäännöksistä tehdyn päätöksen 97/80/EY
                                  muuttamisesta
                                (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                           Tiivistelmä
Maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruuta koskeva päätös 97/80/EY
sisältää luettelon maitotuotteista, joita päätös koskee.
Näihin tuotteisiin kuuluu voi, jota on useampaa tyyppiä ja jolle annetaan tietyin
edellytyksin yhteisön tukea.
Sen vuoksi komissiolla on oltava markkinoilla esiintyviä uusia voityyppejä ja muita
keltaisista rasvoista valmistettuja tuotteita koskevat tilastotiedot.
Päätöksen muuttamisen ansiosta voin ja muiden keltaisesta rasvasta valmistettujen
tuotteiden uudet nimikkeet voidaan sisällyttää tilastotietojen keruussa käytettävään
luetteloon, jolloin kyseisten tuotteiden markkinakehitystä voidaan seurata.
 ---pagebreak---                                             Perustelut
Komissiolla on yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti voimarkkinoiden moitteetonta
hoitoa varten oltava tarkat ja luotettavat tiedot, joiden avulla se voi seurata eri voilaatujen
ja muiden keltaisesta rasvasta valmistettujen maitotuotteiden kehitystä.
Sen vuoksi komissio on antanut 7. lokakuuta 1997 pysyvälle maataloustilastokomitealle
(CPSA) ehdotuksen päätöksen 97/80/EY muuttamisesta siten, että uudelleen yhdistetty
voi, kevytvoi ja muut keltaisesta rasvasta valmistetut maitotuotteet sisällytetään
tilastotietojen keruussa käytettävään maitovalmisteiden luetteloon. Koska ehdotuksesta
äänestäminen on johtanut siihen, ettei "lausuntoa ole annettu", komission on maitoa ja
maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta annetun neuvoston direktiivin
96/16/EY 7 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti annettava neuvostolle ehdotus
tarvittavista toimenpiteistä.
 Komissio       on     tarkastellut     alkuperäistä    ehdotustaan      uudelleen     pysyvän
 maataloustilastokomitean suorittaman äänestyksen yhteydessä tehtyjen huomautusten
 pohjalta ja on sitä mieltä, että ehdotus on pidettävä asiasisällöltään sellaisena seuraavista
 syistä:
 - Komissio tarvitsee voimarkkinoiden hoitoa ja analysointia varten tilastotiedot, joista se
   saa tietoa useista erilaisista tuotteista, kuten uudelleen yhdistetty voi, kevytvoi ja muut
   keltaisesta rasvasta valmistetut maitotuotteet ja joiden pohjalta voidaan ennustaa
   Euroopan unionin omilla markkinoilla ja kansainvälisellä tasolla tapahtuvaa
   merkittävää kehitystä. Ehdotettua tuotteiden jaottelua noudatetaan jo kansainvälisellä
   tasolla.
 - Meijereillä on tekniset valmiudet eri voityyppien tunnistamiseen, mukaan lukien
   voiöljystä tunnetulla ja valvotulla menetelmällä valmistettu uudelleen yhdistetty voi,
   joten ne pystyvät toimittamaan tarvittavat tiedot. Asia koskee suurimpia meijereitä,
   mutta mahdollisesti myös pieniä ja keskisuuria meijereitä.
 - Komission mielestä muutosehdotuksen sisältämien tuotteiden määritelmät ovat
 tavoitteeseen nähden riittävän selvät ja tarkat ja ehdotetut muutokset ovat nykyisen
 lainsäädännön kannalta loogisia. Ne eivät myöskään ole ristiriidassa neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 2991/94 kanssa.
 Komissio on kuitenkin tiettyjen valtuuskuntien huomautukset huomioon ottaakseen
 tehnyt teknisiä tarkistuksia pysyvälle maataloustilastokomitealle esittämäänsä
 ehdotukseen erityisesti vähentääkseen niiden sivutuotteiden määrää, joista tilastotietoja
 pyydetään, ja korvatakseen ilmaisun "luonnollinen voi", jota kaikki valtuuskunnat eivät
 halua hyväksyä, ilmaisulla "perinteinen voi".
                                                 3
 ---pagebreak---                                    Ehdotus: neuvoston päätös
                                             tehty
   maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta annetun neuvoston
        direktiivin 96/16/1 >Y soveltamissäännöksistä tehdyn päätöksen 97/8Ö7EY
                                        muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta 19 päivänä
maaliskuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/16/EY ja erityisesti sen 3 artiklan 2
kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan1,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston
asetuksessa (ETY) N:o 804/682, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella
(EY) N:o 1587/963, säädetään edellytyksistä, joita sovelletaan julkiseen
interventiojärjestelmään kuuluvaan voihin sekä voihin, joka on oikeutettu saamaan
yksityistä varastointitukea; julkista interventiotukea saava voi on tuotettava suoraan ja
ainoastaan pastöroidusta kermasta; tämä edellytys ei koske yksityisesti varastoitavaa
voita; eräiden voin myyntiä yhteisön markkinoilla edistävien tukitomenpiteiden ja
erityisesti asetuksessa (EY) N:o 2571/974 tarkoitetun järjestelmän yhteydessä voi on
valmistettava suoraan ja ainoastaan pastöroidusta kermasta ollakseen tukikelpoista,
yhteisön tukea saavan voin osuus kokonaistuotannosta on niin suuri, että eri voilaatujen
seurantaa varten on luotava tilastollinen pohja, jossa otetaan huomioon edellä tarkoitettu
lajittelu,
komissiolla on yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti voimarkkinoiden moitteetonta
hoitoa varten oltava tarkat ja luotettavat tiedot eri voilaatujen ja muiden keltaisesta
rasvasta valmistettujen maitotuotteiden kehityksestä,
 1
   EYVL N:o L78, 28.3.1996, s.27
2
   EYVLN:o L148, 28.6.1968, s.13
3
   EYVL N.o L206, 16.8.1996, s. 21
4
   EYVL N:o L350, 20.12.1997, s. 3
                                                   U
 ---pagebreak--- jo tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetussa asetuksessa (ETY)
N:o 26S8/875, sellaisena kuin se on asetuksella (EY) N:o 2509/976 viimeksi muutettuna,
lajitellaan eri voilaadut kauppaan sovellettavan yhdistetyn nimikkeistön koodien mukaan;
johdonmukaisuuden vuoksi alaa koskevien tilastotietojen keruussa on syytä noudattaa
samaa voin lajittelua; näin ollen direktiivin 96/16/EY soveltamissäännöksistä tehtyä
päätöstä 97/80/EY olisi muutettava, ja
pysyvä maataloustilastokomitea (CPSA) ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa
asettamassa määräajassa; direktiivin 96/16/EY 7 artiklan mukaisesti tässä päätöksessä
säädetyt toimenpiteet annetaan neuvoston hyväksyttäväksi,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                            / artikla
Muutetaan komission päätöksen 97/80/EY liitteet I ja II tämän päätöksen liitteiden
mukaisesti.
                                            2 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä                                         Neuvoston puolesta
 5
   EYVLN:o 256, 7.9.1987, s. 1
 6
   EYVLNoL345, 16.12.1997
                                                    à
 ---pagebreak--- LIITE
Muutetaan komission päätöksen 97/80/EY7 liite I seuraavasti:
1 ) korvataan maitovalmisteluettelon koodi 23 seuraavasti :
   Tuotckoodi                                                       Tuote
  23                Voin kokonaismaara ja muut keltaisesta rasvasta valmistetut maitotuottect
  231                Perinteinen voi
  232               Uudcllccn yhdistctty voi
  233               1 Icravoi
  234               Sulatcttu voi ja voioljy
  235               Muut keltaisesta rasvasta valmistetut maitotuottect
  2351              Kevytvoi
  2352              Muut
2) Korvataan selittävissä huomautuksissa otsikon "VOI (23)" alla oleva teksti
seuraavasti:
                                                     VOI (23)
• Voin kokonaismäärä ja muut keltaisesta rasvasta valmistetut tuotteet (23):
     sisältää perinteisen voin, uudelleen yhdistetyn voin, heravoin, sulatetun voin ja
     voiöljyn sekä muut keltaisesta rasvasta valmistetut tuotteet ilmoitettuna vastaavana
     määränä voita, jonka maitorasvapitoisuus on 82 prosenttia tuotteen painosta.
• Taulukko A: Tanska: sisältää ainoastaan perinteisen voin (231).
• Taulukko B: Nimikkeet 231 (perinteinen voi), 232 (uudelleen yhdistetty voi), 233
     (heravoi), 234 (sulatettu voi ja voiöljy), 235 (muut keltaisesta rasvasta valmistetut
     maitotuotteet), 2351 (kevytvoi), 2352 (muut) ilmoitetaan tuotepainoina. Vain nimike
     23 ilmoitetaan vastaavaksi voimääräksi muutettuna.
Perinteinen voi (231): suoraan ja ainoastaan pastöroidusta kermasta saatu tuote, jonka
maitorasvapitoisuus on vähintään 80 prosenttia ja alle 90 prosenttia, vesipitoisuus
enintään 16 prosenttia ja rasvattomien kuiva-aineiden enimmäispitoisuus 2 prosenttia.
Uudelleen yhdistetty voi (232): voiöljystä, maidon rasvattomasta kuiva-aineesta ja
vedestä saatu tuote, jonka maitorasvapitoisuus on vähintään 80 prosenttia ja alle 90
7
   EYVL N:o L24, 25.01.1997, s.26
 ---pagebreak--- prosenttia, vesipitoisuus enintään       16 prosenttia ja rasvattomien kuiva-aineiden
enimmäispitoisuus 2 prosenttia.
Hcravoi (233): heravoista tai heravoin ja ja kerman sekoituksesta saatu tuote, jonka
maitorasvapitoisuus on vähintään 80 prosenttia ja alle 90 prosenttia, vesipitoisuus
enintään 16 prosenttia ja rasvattomien kuiva-aineiden enimmäispitoisuus 2 prosenttia.
Nimikkeet 231, 232 ja 233 sisältävät myös voin, jossa on erittäin vähäisiä määriä yrttejä,
mausteita, makuaineita tms., sillä edellytyksellä, että tuotteella on yhä voin
ominaispiirteet.
Sulatettu voi ja voiöljy (234):
Sulatettu voi: sulatetun voin maitorasvapitoisuus on yli 85 painoprosenttia. Nimike
kattaa sulatetun voin sellaisenaan ja lisäksi usein joitakin muita vastaavia voilajeja, joista
on poistettu vettä ja jotka tunnetaan yleisesti eri nimillä, kuten "voi, josta on poistettu
vettä", "vedetön voi", "voiöljy", "voirasva" (maitorasva) ja "tiivistetty voi".
 Voiöljy: kermasta tai voista vesi ja rasvaton kuiva-aine poistamalla saatu tuote, jonka
maitoperäisten rasvojen vähimmäispitoisuus on 99,3 painoprosenttia ja veden
enimmäispitoisuus 0,5 painoprosenttia.
•         Sisältää myös "gheen".
•         Päällekkäisten tietojen välttämiseksi nimikkeeseen "Voiöljy" kuuluu ainoastaan
          tuotanto suoraan kermasta.
Muut keltaisesta rasvasta valmistetut tuotteet (235) :
Kevytvoi (2351): voita vastaava tuote, jonka maitorasvapitoisuus on alle 80
painoprosenttia, lukuun ottamatta kaikkia muita rasvoja (myyntinimet 5 päivänä
joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2991/948 liitteessä olevan A
kohdan mukaisesti: Voi 60, Voi 40 ja ja. Maitorasvalevite x %).
 Muut (2352): erityisesti kasvi- ja/tai eläinperäisistä rasvoista koostuvat seokset: tuotteet,
jotka esiintyvät pääosin vesi rasvassa -tyyppisenä kiinteänä ja taipuisana emulsiona ja
jotka on valmistettu kiinteistä ja/tai nestemäisistä ihmisravinnoksi kelpaavista kasvi-
ja/tai eläinrasvoista ja joiden maitorasvan pitoisuus vaihtelee 10 prosentista 80
prosenttiin rasvapitoisuudesta, (myyntinimet 5. joulukuuta 1994 annetun neuvoston
 asetuksen (EY) N:o 2991/94 liitteessä olevan C kohdan mukaisesti 9: rasvaseos,
 rasvaseos 60, rasvaseos 40 ja rasvaseoslevite x %.
 Taulukko B: kun kevytvoi (2351) ja/tai « Muut» (2352) tuotetaan samassa meijerissä
 valmistetusta voista ja kun voityyppiä ei voida yksilöidä (231, 232 ou 233) vähennys
 tehdään nimikkeestä 23 ilmoittamalla kyseisen voin määrä.
 g
 l)
    JO N" 1,316 du 09.12.1994, p.6
 ---pagebreak--- Muutetaan päätöksen 97/807EY liite II seuraavasti: korvataan taulukon B « Käyttö »
koodin 23 « Voi ja muut maitopohjaiset keltaiset rasvat" seuraavasti:
1.1.1.1.1
  Tuotckoodi I                                                  B. Kaytto
 23              Voi ja muut kcltaiscsta rasvasta valmistclul inaitotuoltcct
 231              I'crintcinen voi
 232             Uudellecn yhdistetty voi
 233             Hcravoi
 234             Sulatettu voi ja voioljy
 235             Muut keltaisesta rasvasta valmistctut maitotuotteet
 2351            Kevytvoi
 2352            Muut
                                                      £
 ---pagebreak---                                   Etaa koskeva lausunto
Ehdotuksen nimi:
Ehdotus neuvoston päätökseksi maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen
keruusta annetun neuvoston direktiivin 96/16/EY soveltamissäännöksistä tehdyn
päätöksen 97/80/EY muuttamisesta
Vaikutus ETA-valtioihin:
EFTAan kuuluvat ETA-maat ovat kiinnostuneita muutosehdotuksesta ja ovat
osallistuneet sitä koskevan työryhmän kokouksiin.
                                              6
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4492
                                                     KOM(98) 424 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                         17 03   15 10
                                        Luettelonumero : CB-CO-98-435-FI-C
                                                          ISBN 92-78-37926-3
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                               4o


Avis juridique important

|

51999PC0551

Ehdotus: neuvoston päätös yhteisön osallistumisesta tietojen keruusta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen rahoitukseen sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihankkeiden rahoittamisesta  /* KOM/99/0551 lopull. */

Virallinen lehti nro C 056 E , 29/02/2000 s. 0029 - 0033

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön osallistumisesta tietojen keruusta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen rahoitukseen sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihankkeiden rahoittamisesta(komission esittämä) PERUSTELUTYhteisen kalastuspolitiikan (YKP) toteuttaminen ja kehittäminen edellyttää yhteisöltä tehokasta kalavarojen tutkimusta. Kalastuksen ja vesiviljelyn tutkimus on luonteeltaan hyvin yhteisöllistä, koska se ylittää yksittäisten jäsenvaltioiden toimivallan ja välineet. Suurin osa kalavaroista on sellaisia, joita useampi kuin yksi jäsenvaltio hyödyntää. Taloudellisesti ala on erittäin voimakkaasti integroitunut yhteisön tasolla erityisesti markkinoiden osalta. Kalastukseen ja vesiviljelyalaan liittyvät ympäristökysymykset ovat kansalliset rajat ylittävä haaste. Koska tutkittavia aloja on niin monia sekä kalavarojen että vesiviljelyn osalta, ainoastaan laajalla, yhteisön tasolla tehtävällä yhteistyöllä voidaan saavuttaa nopeaa edistystä.Viidennen puiteohjelman mukaan tutkimuksessa olisi otettava paremmin huomioon yhteisön politiikkojen eli myös YKP:n tarpeet. Siinä peräänkuulutetaan kuitenkin tieteellistä tutkimusta, jonka on laadukkaana pysyäkseen oltava innovatiivista. Tietojen systemaattinen keruu ja nykyisten menetelmien soveltaminen - etenkin kun niitä vain toistetaan - ei ole innovatiivista, eikä niitä varmuudella voida sisällyttää tutkimuksen puiteohjelmaan. Näitä toimia kuitenkin tarvitaan. Tämä ehdotus koskee kahta tutkimusvaihetta: ensinnäkin perustietojen keruuta ja toiseksi YKP:n toteuttamiseen liittyvien kysymysten tutkimuksen soveltamista.Tämän ehdotuksen ensimmäinen tavoite (I osasto) on vahvistaa olennaisten tietojen keruuta varten YKP:aa koskevasta yhteisön kehyksestä annetun neuvoston asetusehdotuksen mukainen rahoitus. Siinä säädetään yhteisön rahoitusosuudesta jäsenvaltioiden olennaisten perustietojen keruuta koskevien kansallisten ohjelmien mukaisiin menoihin silloin kun kyseiset menot sisältyvät vastaaviin yhteisön ohjelmiin. Säännösten vakauden takaa ohjelman kesto kuuden vuoden ajan.Jäsenvaltioille olennaisten tietojen keruusta ja hallinnosta aiheutuvien menojen rahoitukseen osallistumisen lisäksi on kiinnitettävä huomiota myös ohjelmien metodologiseen puoleen. Metodologiset kysymykset koskevat kerättyjen tietojen laadun arviointia, menetelmien standardointia ja jäsenvaltioiden välistä yhteensovittamista. Lisäksi on tutkittava mahdollisuutta laajentaa olennaisten tietojen keruun soveltamisalaa erityisesti ympäristöön ja vesiviljelyyn sekä kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviin toimiin, ja pohdittava tämän laajentamisen hyödyllisyyttä. Tietojen keruuta koskeviin tutkimuksiin ja pilottihankkeisiin on lisättävä toimet, jotka ovat välttämättömiä, jotta tieteellisen edistymisen ja YKP:n varsinaisen toteuttamisen välille saadaan yhteys. Komission on ensinnäkin voitava jatkaa YKP:n vaikutuksia ja erityisesti alan teollisuusrakenteita koskevan taloudellisen tutkimuksen teettämistä. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota yhdennettyihin arviointeihin, joissa otetaan huomioon biologiset ja taloudelliset ulottuvuudet. Samoin on edelleen edistettävä pilottihankkeiden ja tutkimusten avulla kalastuksen valvonnan edistymistä, saaliskapasiteetin ja kalavarojen välisen tasapainon etsimistä sekä kalastus- ja vesiviljelytoiminnan ja meriekosysteemien välisten suhteiden hallintaa.Tästä hankkeesta ei aiheudu uusia menoja. Siihen voidaan käyttää perustietojen keruun, pilottihankkeiden ja tutkimusten osalta jo joitakin vuosia toteutettuihin menoihin liittyviä määrärahoja. Tarkoituksena on jatkaa, täydentää ja vahvistaa tähän mennessä kehitettyjä toimia komission vuonna 1993 laatiman ja neuvoston hyväksymän asiakirjan [1] perusteella vahvistamalla asianmukainen kehys, jossa otetaan huomioon tähänastiset kokemukset.[1]  Komission tiedonanto (KOM (93) 95 lopullinen, 16.3.1993.) 99/0224 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSyhteisön osallistumisesta tietojen keruusta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen rahoitukseen sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihankkeiden rahoittamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [2],[2]  EYVLottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [3],[3]  EYVLsekä katsoo seuraavaa:(1) Kalavarojen tilaa ja sen taloudellisia seurauksia on tarpeen arvioida säännöllisesti, kuten yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3760/92 [4], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 [5], 16 artiklassa säädetään.(2) [4]  EYVL L 389, 31.12.1992.(3) [5]  EYVL L 164, 9.6.1998, s. 1.(4)  ... päivänä ....kuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o .../99 otetaan käyttöön yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tueksi yhteisön kehys olennaisten tietojen keruuta ja hallintaa varten.(5) Koska jäsenvaltiot suorittavat yhteisön etua koskevan tehtävän huolehtimalla tietojen keruusta, siltä osin kuin näiden tietojen avulla yhteisön kalavaroja voidaan hallinnoida paremmin, ja koska ohjelmien toteutus kuuluu jäsenvaltioille, niille on annettava yhteisön rahoitusta eräisiin YKP:n toteuttamiseksi kerättävien tietojen keruuseen ja hallintoon liittyviin menoihin.(6) Komission toimet YKP:n toteuttamiseksi tarvittavien tietojen keruun tukemiseksi KOR:n innovatiivisista toimista rahoitettavien vuosittaisten ehdotuspyyntöjen avulla ovat nyt vakaita, joten ne on syytä vahvistaa rahoitusnäkymien otsake 3:n yhteydessä monivuotiselle perustalle.(7) Kalastusta koskevien perustietojen keruu- ja käsittelymenetelmiä on vertailtava ja niitä on pyrittävä parantamaan, ja tulosten laatua on analysoitava ja arvioitava säännöllisesti.(8) Taloudellista tukea olisi myönnettävä tutkimukseen, joka koskee mahdollisuutta laajentaa olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskevan yhteisön kehyksen soveltamisalaa ja tämän laajentamisen hyödyllisyyttä.(9) YKP:n kehittämiseksi tarvittavia pilottihankkeita ja tutkimuksia on voitava tukea erityisesti taloudellisten ja bioekonomisten analyysien, ylikapasiteetin poistamiseen ja ehkäisyyn liittyvien töiden sekä kalastuksen, vesiviljelyn ja vesien ekosysteemin kehityksen välisten suhteiden osalta.(10) Tämän päätöksen nojalla rahoitettujen toimien moitteeton sujuminen on taattava.(11) On täsmennettävä säädettyjen menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt, yhteisön rahoitusosuuden määrä ja myöntämisedellytykset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Yhteisö voi myöntää taloudellista tukea tässä päätöksessä säädetyin ehdoin siinä tarkoitettuihin toimiin.2. Niiden toimien osalta, joiden rahoitukseen aiotaan osallistua, tehdään vuosiksi 2000-2005 maakohtainen yhteisön rahoitussuunnitelma. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.I OSASTOOlennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskevassa yhteisön kehyksessä aiheutuneet menot2 artikla1. Tämän osaston soveltamisalaan kuuluvat tiedot, joiden säännöllisestä keruusta säädetään asetuksen (EY) N:o .../99 1 artiklassa (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys).2. Yhteisön rahoitusosuus myönnetään tukikelpoisiin menoihin, joita jäsenvaltioille aiheutuu 1 päivän tammikuuta 2000 ja 31 päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana. Ainoastaan liitteessä mainitut menot ovat tukikelpoisia.3 artiklaYhteisön rahoitusosuus on enintään:_ 50 prosenttia asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 5 artiklassa tarkoitetuista vähimmäisohjelmista aiheutuvien tukikelpoisten julkisten menojen kustannuksista,_ 35 % prosenttia asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 5 artiklassa tarkoitetuista laajennetuista ohjelmista aiheutuvien tukikelpoisten julkisten lisämenojen kustannuksista. Laajennettuun ohjelmaan liittyvien toimien rahoitukseen voidaan osallistua vain, jos jäsenvaltio noudattaa täysin yhteisön vähimmäisohjelmaa koskevia säännöksiä ja jos tämän päätöksen mukaisia yhteisön vuosittaisia määrärahoja ei ole käytetty kokonaan yhteisön vähimmäisohjelman rahoitukseen.4 artikla1. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat saada yhteisön rahoitusosuuden, on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2000:_ asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 6 artiklassa määritelty kansallinen ohjelma,_ arvio vuosittaisista määrärahoista, joille ne haluavat yhteisön taloudellista tukea 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona.2. Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle ennen kunkin vuoden 31 päivää toukokuuta vuodesta 2001 alkaen:_ rahoituskertomus, jossa verrataan edeltävän kalenterivuoden arvioituja ja toteutuneita menoja,_ tarvittaessa ajantasaistettu versio kuluvan vuoden ja tulevien vuosien asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 6 artiklan 2 kohdassa määritellystä kansallisesta ohjelmasta.3. Komissio päättää jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella vuosittaina. arvioitujen menojen tukikelpoisuudesta,b. yhteisön rahoitusosuudesta.4. Komission tekemät päätökset rahoitusosuuden myöntämisestä merkitsevät menoihin sitoutumista talousarvion mukaisesti.5 artikla1. Jäsenvaltiolle ohjelman kullekin soveltamisvuodelle myönnetty rahoitusosuus maksetaan kahdessa erässä:a. 50 prosenttia kun tukihakemus on hyväksytty,b. loppumäärä sen jälkeen, kun komissiolle on toimitettu jäsenvaltion menojen vuosittaiset korvaushakemukset ja komissio on hyväksynyt 4 artiklan 2 kohdassa säädetyn rahoituskertomuksen ja 2 kohdassa säädetyn teknisen kertomuksen.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään kunkin ohjelman soveltamisvuotta seuraavan vuoden 31 päivänä toukokuuta_ toiminnasta vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, miten vähimmäisohjelmia ja laajennettuja ohjelmia laadittaessa vahvistettuihin tavoitteisiin on päästy,_ tositteet sisältävä korvaushakemuksensa edeltävänä kalenterivuonna toteutuneista menoista.3. Jäsenvaltioiden on korvaushakemusta jättäessään toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen ja todistaakseen, että_ 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komission päätöksen mukaan toteutetut toimet ja toteutuneet menot ovat komission hyväksymän ohjelman mukaiset,_ ne täyttävät tässä päätöksessä ja erityisesti liitteessä vahvistetut edellytykset,_ sopimuksia tehtäessä on noudatettu julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä.6 artikla1. Komission edustajat voivat tarkastaa paikalla muun muassa pistokokein tämän päätöksen mukaisesti rahoitetut toimet ja tutkia valvontajärjestelmät ja -toimenpiteet, jotka kansalliset viranomaiset ovat ottaneet käyttöön estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja asettaakseen niistä seuraamuksia ja tarvittaessa periäkseen takaisin sääntöjenvastaisuuden vuoksi menetetyt varat.2. Komissio voi tehdä kaikki tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset varmistaakseen niiden edellytysten noudattamisen ja tehtävien toteuttamisen, jotka asetetaan tässä päätöksessä komission tässä tarkoituksessa nimeämiä edustajia avustaville jäsenvaltioille.7 artikla1. Asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 9 artiklan 2 kohdan mukaisessa kertomuksessa, jonka komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002, arvioidaan tehtyjen töiden kustannustehokkuussuhde.2. Komissio tutkii tämän kertomuksen perusteella, onko aiheellista mukauttaa tätä päätöstä tai parantaa sen soveltamista.II OSASTOTutkimukset ja pilottihankkeet8 artikla1. Komissio voi toteuttaa tutkimuksia ja pilottihankkeita.2. Ne voivat koskea seuraavia aloja:a. tutkimukset ja metodologiset hankkeet, joilla pyritään optimoimaan ja standardoimaan asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 1 artiklassa määritellyt tietojen keruu- ja hallintomenetelmät,b. tietojen keruuta koskevat esiselvityshankkeet asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) 9 artiklan 3 kohdassa määritellyillä aloilla,c. taloudelliset ja bioekonomiset analyysit ja simulaatiot, jotka liittyvät YKP:n nojalla suunniteltuihin päätöksiin ja YKP:n vaikutusten arviointiin,d. saaliskapasiteetin, pyyntiponnistuksen ja kalastuskuolleisuuden välisten suhteiden analyysi,e. YKP:n soveltamista koskevan valvonnan parantaminen erityisesti kustannustehokkuussuhteen kannalta,f. kalastustoiminnan ja vesiviljelyn ja veden ekosysteemien välisten suhteiden arviointi ja hallitseminen.3. Tutkimukset ja pilottihankkeet eivät voi koskea toimia,a. joihin voidaan myöntää rahoitusta tutkimuksen viidennestä puiteohjelmasta,b. jotka kuuluvat tämän päätöksen I osaston soveltamisalaan,c. joita koskee rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/99 [6] 21 ja 22 artikla.[6]  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1.4. Komissio julkaisee vuosittain luettelon näiden tutkimusten ja pilottihankkeiden ensisijaisista aiheista.5. Yhteisön rahoitusosuus on tutkimusten ja pilottihankkeiden osalta enintään seuraavien suuruinen:a. ehdotuspyynnön johdosta toteutetut toimet: komissio voi myöntää taloudellista tukea enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Korkeakouluilla ja tutkimuslaitoksilla, joiden kansallisen lainsäädännön mukainen tilinpito edellyttää lisäkulujen kirjaamista, on mahdollisuus esittää ehdotuksia, jotka voivat kattaa jopa 100 prosenttia hankkeesta aiheutuvista muista kuluista.b. komission aloitteesta muut kuin ehdotuspyynnön johdosta toteutetut tutkimukset ja pilottihankkeet: 100 prosenttia tukikelpoisista menoista.6. Edellä 2 kohdan c ja f alakohdan mukaan toteutettujen tutkimusten ja pilottihankkeiden kokonaisrahoitus ei voi olla yli [15 prosenttia] tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavien toimien osalta sallittavista vuosittaisista määrärahoista.III OSASTOYleiset säännökset9 artiklaRahoitusta voivat saada 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi ajankohdaksi komission aloitteesta myös1. tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyvät menot; toimista on oltava hyötyä sekä komissiolle että toimen edunsaajille eivätkä ne saa kuulua pysyviin julkisiin palveluihin; toimien on liityttävä tämän päätöksen I ja II osastossa tarkoitettujen ohjelmien tai hankkeiden määrittelyyn, valmisteluun, hallintoon, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan.2. tämän päätöksen I ja II osastossa tarkoitettujen kansallisten ohjelmien, tutkimusten ja pilottihankkeiden avulla saatujen tulosten levittämistoimiin liittyvät kulut.10 artiklaTätä päätöstä sovelletaan [asetuksen (EY) N:o .../99 (olennaisten tietojen keruuta ja hallintoa koskeva yhteisön kehys) voimaantulopäivästä].11 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITEYhteisön ohjelmiin liittyvät tukikelpoiset menotTukikelpoisia menoja ovat ainoastaan edunsaajalle ja osallistujille hankkeen tosiasiallisen aloituspäivän ja päättymisen välisenä aikana tosiasiallisesti aiheutuneet menot, jotka ovat välttämättömiä töiden suorittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen 4 kohdan soveltamista. Tukikelpoisiin menoihin voivat kuulua kokonaan tai osittain seuraavat menoluokat:_ henkilöstömenot_ matkakulut_ koneet ja laitteet_ kulutushyödykkeet,_ atk-kulut_ muut menot tämän liitteen 6 kohdan mukaisesti.1. Henkilöstömenot1.1 Henkilöstömenot vastaavat tuntimäärää, jonka yksinomaan tieteellinen tai tekninen henkilöstö on tosiasiallisesti käyttänyt hankkeeseen.1.2 Henkilöstömenot hyväksytään tosiasiallisesti työhön käytetyn ajan mukaan ja lasketaan seuraavien mukaisesti:_ todelliset työvoimakustannukset (palkat, sosiaalimaksut, sosiaaliturvamaksut, eläkemaksut) tai_ keskimääräiset työvoimakustannukset kyseisen edunsaajan tai osanottajan käytännön mukaisesti, jos tämän keskiarvo ei poikkea merkitsevästi todellisista työvoimakustannuksista.1.3 Henkilöstön ohjelmaan käyttämä, menoihin laskettu aika on merkittävä rekisteriin (työaikakortteihin), ja hankkeen vastuuhenkilön tai muun ohjelman parissa työskentelevän toimivaltaisen esimiehen on vähintään kerran kuussa varmennettava nämä merkinnät.2. matkakulut2.1 Matkakulut lasketaan edunsaajan tai osanottajien sisäisten sääntöjen mukaisesti; Euroopan unionin ulkopuolelle tehtävät matkat on etukäteen hyväksytettävä komissiolla.3. koneet ja laitteet3.1 Koneisiin ja laitteisiin liittyvät menot koskevat ohjelman tosiasiallisen alkamispäivän jälkeen tai kuuden sitä edeltävän kuukauden aikana tapahtunutta sellaisten koneiden ja laitteiden ostoa tai valmistusta,_ joiden odotettavissa oleva käyttöikä ei ole lyhyempi kuin ohjelman töiden kesto._ jotka kuuluvat koordinoijan tai osanottajan kone- ja laitevarastoon,_ jota pidetään varoina edunsaajan tai osanottajan menetelmien, sääntöjen ja kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti.3.2 Tukikelpoisia menoja laskettaessa koneiden ja laitteiden odotettavissa olevaksi käyttöiäksi katsotaan alle 10 000 ecua arvoltaan olevien atk-laitteiden osalta 36 kuukautta ja muiden koneiden ja laitteiden osalta 60 kuukautta. Hyväksyttävä määrä riippuu koneen tai laitteen odotettavissa olevasta käyttöiästä suhteessa ohjelman kestoon, jos kyseisen summan laskemisessa käytettävä ajanjakso alkaa ohjelman tosiasiallisena alkamispäivänä tai koneen tai laitteen ostopäivänä, jos se on tosiasiallista alkamispäivää myöhäisempi, ja päättyy ohjelman päättymispäivänä. Huomioon on otettava myös laitteiden käyttöaste kyseisenä aikana.3.3 Jokaisesta laite- tai koneostosta on liitettävä tulojen ja menojen yhteenvetoon oikeaksi todistettu jäljennös, ja toimitettava komissiolle.4. kulutushyödykkeet4.1 Kulutushyödykkeisiin liittyvät menot koskevat sellaisten hyödykkeiden tai tuotteiden ostoa, valmistusta, korjausta tai käyttöä,_ joiden odotettavissa oleva käyttöikä on lyhyempi kuin ohjelman töiden kesto ja_ jotka eivät kuulu koordinoijan tai osanottajan kone- ja laitevarastoon, tai_ joita ei pidetä varoina edunsaajan tai osanottajan menetelmien, sääntöjen ja kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti.5. atk-menot5.1 Menot, jotka liittyvät ohjelmistojen ja tietokantojen käyttömahdollisuuksien laatimiseen ja toimittamiseen jäsenvaltioille.6. Ulkopuolinen apu/alihankinta ja/tai muut menot6.1 Alihankinta / ulkopuolinen apu (tavanomaiset, ei-innovatiiviset palvelut tai matkat, jotka suoritetaan edunsaajalle tai kumppanille, joka ei itse pysty sitä tekemään) tai muu ylimääräinen tai odottamaton meno, joka ei kuulu mihinkään edellä esitetyistä luokista, voidaan sisällyttää ohjelmaan vain komission etukäteisluvalla.6.2 Euroopan unionin ulkopuoliset maat voivat osallistua kansalliseen ohjelmaan alihankkijana komission kirjallisella suostumuksella, jos niiden osallistuminen on välttämätöntä tai hyödyllistä yhteisön ohjelmien toteuttamiselle.7. Menot, joita ei hyväksytä7.1 Jäljempänä lueteltuja menoja ei katsota tukikelpoisiksi kustannuksiksi, jotka voitaisiin periä komissiolta suoraan tai välillisesti:_ voittomarginaali,_ kohtuuttomat menot,_ jakelukustannukset sekä markkinointi- ja myynninedistämiskustannukset, jotka on tarkoitettu edistämään tuotteita tai kaupallista toimintaa,_ mahdollisten tulevien riskien varalle tehdyt varaukset,_ sijoitetun pääoman tuotto ja korot,_ epävarmat saatavat,_ edustuskulut lukuun ottamatta sellaisia, joita komissio pitää ehdottoman tarpeellisina tukisopimuksessa määriteltyjen töiden suorittamiseksi ja jotka se on hyväksynyt,_ ulkopuolisten rahoittajien rahoittamiin muihin hankkeisiin liittyvät kustannukset,_ tukisopimuksessa määriteltyjen töiden tulosten suojaamiseen liittyvät kulut,_ välilliset kustannukset kuten hallinto, tukihenkilöstö, toimistotarvikkeet, infrastruktuuri, laitteistot ja palvelut,_ kaikin tavoin vastineettomat, takaisin maksetut tai korvatut alv:t ja muut maksut, verot tai tullit. RAHOITUSSELVITYS1. TOIMENPITEEN NIMIYhteisön osallistuminen perustietojen systemaattisesta keruusta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen rahoitukseen sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihankkeiden rahoittaminen2. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB2-903 Muut yhteisen kalastuspolitiikan tukitoimet(toimenpide A: Tuki kalavarojen hoitoon)(vuoden 2000 ATE:n nimikkeistö)3. OIKEUSPERUSTA* Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevan puitejärjestelmän luomisesta kalavaroja koskevien olennaisten tietojen keruun yhdenmukaistamiseksi [KOM (...)].* Ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön osallistumisesta perustietojen systemaattisesta keruusta jäsenvaltioille aiheutuneiden menojen rahoitukseen sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevien tutkimusten ja pilottihankkeiden rahoittamisesta (KOM (...))4. TOIMENPITEEN KUVAUS4.1 Yleistavoite1. Jäsenvaltioiden suorittama perustietojen systemaattinen keruuKomission aloitteesta toteutetut toimet YKP:n toteuttamiseksi tarvittavien tietojen keruun tukemiseksi KOR:n innovatiivisista toimista (B2-181) vuoteen 1999 asti rahoitettujen vuosittaisten ehdotuspyyntöjen avulla ovat nyt vakaita. Näin ollen ne on syytä vahvistaa monivuotiselle perustalle ja sellaisessa sääntelykehyksessä, joka edellyttää jäsenvaltioiden osallistumista. Kalastuksen hallinnossa tarvitaan tieteellisiä lausuntoja biologiselta, taloudelliselta ja tekniseltä kannalta. Tiedemaailma on ilmoittanut olennaisen rajoittavan tekijän olevan se, että asianmukaisia tietoja ei ole saatavilla. Ongelma ei koske yksinomaan YKP:aa, vaan tarve löytää vastauksia ilmenee kaikissa kalastusta koskevien kansainvälisten foorumeiden teksteistä ja erityisesti New Yorkin sopimuksesta (hajallaan olevat kalakannat).Ongelmia ei voida ratkaista yksittäisen jäsenvaltion tasolla. Kun samoja kalavaroja hyödyntää useampi kuin yksi jäsenvaltio, yhden jäsenvaltion ponnistelut kerätä asianmukaisia tietoja ovat turhia, jos muut jäsenvaltiot eivät tee samoin. Kehityksen on siis tapahduttava yhteisön kehyksessä. On saatava aikaan monivuotisia tietosarjoja, jotka kerätään yhdenmukaistetuin, vuodesta toiseen samanlaisina toistettavin menettelyin. Näiden tietojen on katettava kaikki tieteellisten arviointien tekemiseksi tarvittavat parametrit, ja toimivaltaisilla ja luvan saaneilla käyttäjillä on oltava niihin sähköinen pääsy. Nykyiset soveltuvat säännökset on säilytettävä, mutta niitä on täydennettävä, koska ne eivät kata kaikkia osa-alueita. Nykyiset säännökset koskevat toisaalta yksityiskohtaisia ja usein jopa yksittäisiä tietoja ja toisaalta jäsenvaltion tasolla yhdisteltyjä tietoja. Tieteellisissä arvioinneissa tarvitaan ensisijaisesti yhdisteltyjä tietoja näiden välivaiheilta eli esimerkiksi tietoja jonkin alusluokan saaliista jollakin Pohjanmeren alueella kolmen kuukauden aikana. Lisäksi tiettyjä aloja eivät koske mitkään säännökset. Tietojen keruumenetelmät on yhdenmukaistettu vain eräiden kalastustoimien ja alojen osalta. Tämä näkyy myös siinä, miten atk-pohjaiset tietokannat, joihin tutkijoilla on pääsy, on järjestetty.2. Komission toteuttamat tutkimukset ja pilottihankkeeti) Biologian alaYKP:n soveltamiseksi ja kehittämiseksi on perustietojen systemaattisen ja säännöllisen keruun lisäksi tarpeen toteuttaa erityistöitä sellaisten tietojen saamiseksi, joiden avulla tulevat päätökset selkiintyvät (ks. tekniset toimenpiteet ja suoja-alueiden laajentaminen tai neliösilmäisten trooliovien käyttö) tai niiden soveltaminen helpottuu (ks. verkkoalusten muuttaminen). Tutkimuksilla voidaan myös valmistella tietojen systemaattista keruuta koskevia tulevia ohjelmia aloilla, joilla nykytilanne ei ole riittävän kehittynyt rutiiniohjelmien määrittelemiseksi (ks. kalastuksen ja ympäristön suhde, kalastukseen välillisesti liittyvien toimien seuranta, valvonnan parantaminen).Kaikissa tapauksissa työt vaativat huomattavaa teknisyyttä, vaikkeivat olekaan tutkimusta, vaan pikemminkin tutkimuksen soveltamista.Lisäksi on toteutettava liitännäistoimia (kehitettävä viestintävälineitä tai järjestettävä YKP:n kannalta tarpeellisia kokouksia, joihin tiedemaailma osallistuu).ii) Talouden alaYKP:n tulevien suuntaviivojen on perustuttava myös alan taloudellisten suuntausten syvälliseen analyysiin. Tältä osin voidaan erottaa kolme ensisijaista tutkimusalaa:_ YKP:n taloudellista vaikutusta koskevat tutkimukset YKP:n tulevaisuutta koskevan vuoden 2002 kertomuksen valmistelemiseksi (muuten kuin rakennepolitiikan alalla, joka arvioidaan KOR:n määrärahojen yhteydessä),_ tutkimukset kalastustalouden alalla hallintojärjestelmien tunnistamiseksi paremmin erityisesti kalavarojen käyttömahdollisuuksien ja säilyttämisen sekä kalastalousalan tasapainon osalta,_ tilastotutkimukset sellaisten lainsäädäntöaloitteiden valmistelemiseksi, joilla pyritään edelleen yhdenmukaistamaan tilastotietojen keruuta talouden alalla.4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista tai voimassaolon jatkamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Niiden toimien osalta, joita koskevien perustietojen keruun rahoitukseen osallistumisesta säädetään, tehdään monivuotiset maaohjelmat. Komission tekee ehdotuksen toimen jatkamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hyvissä ajoin. YKP:aa tukevia tutkimuksia ja pilottihankkeita koskeva ajanjakso on määrittelemätön.5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS5.1 EI-PAKOLLISET MENOT5.2 JAKSOTETUT MÄÄRÄRAHAT5.3 Oletettu tulolaji: ei ole6. MENO-/TULOLAJIJäsenvaltioiden toteuttama tietojen keruu ja käsittely* Yhteisön rahoitusosuus on enintään:* 50 prosenttia vähimmäisohjelmista aiheutuvien tukikelpoisten menojen kokonaiskustannuksista,* 35 prosenttia laajennettujen ohjelmien osana toteutettujen tukikelpoisten lisämenojen kokonaiskustannuksista vuosittaisten vähimmäisohjelmien vahvistamisen jälkeen vuosittain käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.Komission YKP:n tukemiseksi toteuttamat tutkimukset ja pilottihankkeet:* biologian, teknisen tai taloudellisen alan tutkimukset, jotka annetaan tehtäväksi komission ulkopuolelle,* menetelmien yhteensovittamista tai yhdenmukaistamista käsittelevien työryhmien perustaminen, mukaan luettuina tutkijoiden jatkuvaan koulutukseen liittyvät näkökohdat.Komission yksiköt järjestävät erityisiä tarjouskilpailuja, kiinnostuksenilmaisupyyntöjä tai tarvittaessa tekevät suoria sopimuksia tapauksen mukaan valitakseen asiantuntijoita tai komission ulkopuolisia elimiä.Ehdotuspyyntöjen osalta yhteisön rahoitusosuuden enimmäismäärä on 50 prosenttia ja poikkeustapauksissa 100 prosenttia (rajakustannusjärjestelmä), tai siten, että asiantuntijat tai edunsaajina olevat elimet osallistuvat rahoitukseen.Tarjouskilpailuissa yhteisön rahoitusosuus on 100 prosenttia komission aloitteesta toteuttavien pilottihankkeiden ja tutkimusten osalta.7. RAHOITUSVAIKUTUKSET7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde)Jäljempänä esitetyt määrät ovat ohjeellisia ja voivat vaihdella YKP:n toteuttamiseen liittyvien ensisijaisten tavoitteiden mukaan. Määrärahojen korottamisen 4,5 prosentilla joka toinen vuosi on vastattava ohjelmien toteuttamiseen liittyvien todellisten kustannusten lisääntymistä. ETTTABLEY, miljoonaa euroa (3 desimaalin tarkkuudella) 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden keskenKustannukset keskimäärin toimenpidettä kohdenEY, miljoonaa euroa (3 desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>7.3 Talousarvion B-osaan kuuluvat tutkimuksista, asiantuntijoista jne. aiheutuvat toimintakustannukset (ajanjakso 2000-2005)EY, miljoonaa euroa (nykyisin hinnoin)>TAULUKON PAIKKA>Tuesta sekä teknisestä ja hallinnollisesta avusta aiheutuvat menot:Asiantuntijoiden kokouksetKomissio järjestää kokouksia, joihin osallistuvat jäljempänä esitettyjen toimien toteuttamisesta ensi sijassa vastaavat henkilöt.Julkaiseminen/LevittäminenEhdotuspyyntöjen puitteissa rahoitettujen tutkimusten tulokset kiinnostavat tiedeyhteisöä ja muuta väestöä. Niinpä osana tutkimusten loppukertomuksia julkaistaan muun muassa lyhennelmä, johon sisältyy maallikoille suunnattuja tiivistelmiä, sekä kartastoja ja/tai esitteitä Euroopan vesialueiden kalavarojen esiintymisestä ja tilasta.Asiantuntijat: seurantaKalastusteknologiaan, tonnikalojen kalastukseen, meritutkimuskampanjoiden toteuttamiseen, kalavarojen arvioinnin edistyneisiin menetelmiin sekä YKP:n alaan kohdistuviin taloudellisiin vaikutuksiin liittyvien hankkeiden yhteydessä rahoitettavista tutkimuksista on tehtävä kertomuksia, joiden arviointi vaatii suurta teknistä tai tieteellistä asiantuntemusta. Tällaisissa tapauksissa komission on turvauduttava ulkopuolisiin asiantuntijoihin, jotta näistä hankkeista saadut kaikki asiakirjat arvioidaan asianmukaisesti.Asiantuntijat: yhteisön ohjelmien toteuttaminenTekninen apu, jota näiden asiantuntijoiden on annettava, on ensisijaisten kysymysten tunnistamista sekä yhteisön ohjelmien valmistelua, hallintaa ja seurantaa.Asiantuntijat: ehdotusten arviointiEhdotuspyynnön julkaisemisen jälkeen valitaan ulkopuoliset asiantuntijat olemassa olevista tietokannoista siten, että maantieteellinen ja temaattinen jakautuma on asianmukainen. Jokaisen ehdotuksen arvioi erikseen vähintään kolme riippumatonta asiantuntijaa, jotka tekevät hankkeista yhteisarvion.7.4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikatauluEY, miljoonaa euroa>TAULUKON PAIKKA>8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEETKomission virkamiehet voivat tarkastaa paikalla muun muassa pistokokein tämän budjettikohdan mukaisesti rahoitetut toimet ja tutkia valvontajärjestelmät ja -toimenpiteet, jotka kansalliset viranomaiset ovat ottaneet käyttöön erityisesti todentaakseen keinoja koskevat velvoitteet, estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja asettaakseen niistä seuraamuksia ja tarvittaessa periäkseen takaisin sääntöjenvastaisuuden vuoksi menetetyt varat.Tuensaajien on liitettävä menoja koskevaan rahoituskertomukseen todisteet (sopimusten jäljennökset) esittäessään väli- tai loppumaksua koskevan hakemuksen.Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että julkisia hankintoja koskevia direktiivejä noudatetaan.9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä_ Erityistavoitteet: yhteydet yleistavoitteeseen: Tietojenkeruuta koskevat erityistavoitteet vahvistetaan yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevan puitejärjestelmän luomisesta kalavaroja koskevien olennaisten tietojen keruun yhdenmukaistamiseksi annetun neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettavassa asetuksessa/asetuksissa._ Kohderyhmä: perustietojen keruun osalta jäsenvaltiot. YKP:n tukemiseksi toteuttavien tutkimusten ja pilottihankkeiden osalta lopullinen edunsaaja on kalastusala yleensä.9.2 Toimenpiteen perustelut_ Yhteisön rahoitustuen tarve erityisesti toissijaisuusperiaatteen vuoksiOngelmia ei voida ratkaista jäsenvaltioiden tasolla. Kun useampi jäsenvaltio hyödyntää samoja kalavaroja, olisi hyödytöntä, että yksi kerää asiaankuuluvia tietoja, jos muut jäsenvaltiot eivät tee samoin. Hankkeet on siis toteutettava yhteisön tasolla. On perustettava monivuotiset tietosarjat, ja tiedot on kerättävä yhdenmukaisin menetelmin, jotka ovat vakaat vuodesta toiseen._ Tapojen ja keinojen valinta* edut verrattuna vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin (suhteelliset edut):katso kohta 4.1.1* muiden vastaavanlaisten yhteisön tasolla tai kansallisella tasolla mahdollisesti suoritettavien toimenpiteiden erittely:Muita vastaavia yhteisön toimia ei ole. Joissakin jäsenvaltioissa on tietojenkeruun ongelmiin liittyviä toimia joidenkin alojen osalta. Ehdotetussa kehyksessä nykyiset toimet on yhdistettävä, systematisoitava ja niitä on täydennettävä.* odotetut liitännäis- ja kerrannaisvaikutukset:Koska yhteisön rahoitusosuus kattaa yleensä vain osan tarpeesta, tarvittava lisärahoitus takaa suoran kerrannaisvaikutuksen. Lisäksi - ja ennen kaikkea - rajakustannukset katsotaan tukikelpoisiksi menoiksi, kun ei-tukikelpoiset kustannukset (kuten tutkimusalusten kuoletus) ovat jäsenvaltioiden ja tutkimuslaitosten maksettavia. Ehdotetun mekanismin avulla voidaan siis irrottaa komission aloitteesta määriteltyihin aihepiireihin varoja, joiden kokonaiskustannukset ovat paljon suuremmat kuin aiotut yhteisön menot.Lisäksi yhteisen kehyksen vahvistaminen tietojenkeruulle on huomattava yhdistävä tekijä. Tämän on osoittanut biologisille tiedoille ICES:n toimivaltaan kuuluvalla alueella vahvistettu kehys. Ehdotettu mekanismi liittyy tähän kehykseen ja takaa vastaavat yhdistävät vaikutukset muiden aiheiden kanssa (ks. Välimeri, talouden ala jne)._ Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka saattavat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiinTärkein epävarmuustekijä liittyy alkuvaiheessa jäsenvaltioiden kykyyn toteuttaa tarvittavat järjestelyt ja hankkia kansallista rahoitusta yhteisön rahoitusosuuden lisäksi.9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi_ SeurantajärjestelmäJäsenvaltioiden on toimitettava ohjelman kunakin soveltamisvuonna toiminnasta vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, miten ohjelmia laadittaessa vahvistettuihin tavoitteisiin on päästy. Tutkimuksista ja pilottihankkeista on tehtävä väli- ja/tai loppukertomus.Komissio voi tehdä kaikki tarpeellisiksi katsomansa tarkastukset varmistaakseen niiden edellytysten noudattamisen ja tehtävien toteuttamisen, jotka asetetaan komission tässä tarkoituksessa nimeämiä edustajia avustaville jäsenvaltioille._ Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikatauluKomissio antaa neuvostolle joka kolmas vuosi jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella laaditun kertomuksen, jossa arvioidaan keinot, joita kukin jäsenvaltio on käyttänyt tietojen keräämiseksi ja tässä asetuksessa mainittujen yhdisteltyjen tietojen asettamiseksi saataville, sekä käytettyjen menetelmien ja saavutettujen tulosten säännöstenmukaisuus ja tehokkuus. _ Suoritusten osoittimet:* Tuloksen osoittimet (toteutettujen toimenpiteiden arviointi)* tavoitteiden mukaisen vaikutuksen osoittimet:_ Tietojenkeruuta koskevat erityistavoitteet vahvistetaan yhteistä kalastuspolitiikkaa tukevan puitejärjestelmän luomisesta kalavaroja koskevien olennaisten tietojen keruun yhdenmukaistamiseksi annetun neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettavassa asetuksessa/asetuksissa. Jäsenvaltioiden on toimitettava todisteet siitä, että ne ovat täyttäneet keinoja koskevat velvoitteet, joista säädetään täsmällisesti soveltamisasetuksissa. Tieteellis-tekninen kalatalouskomitea arvioi tietojenkeruun osalta saavutettujen tulosten laadun. Lisäksi kaikkien tutkimusten laatu ja hyödyllisyys arvioidaan erikseen.10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III KOHTA A)Nämä tiedot on toimitettava samanaikaisesti PO XIX:lle ja PO IX:lle, joka toimittaa ne PO XIX:lle lausuntoineen.Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat.10.1 Vaikutus henkilöstön lukumäärään>TAULUKON PAIKKA> 10.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus(euroa)>TAULUKON PAIKKA>Koska toimenpiteen kesto on määrittelemätön, määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.10.3 Toimenpiteeseen liittyvien muiden toimintamenojen lisäys, erityisesti komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouksista aiheutuvat kustannukset(euroa)>TAULUKON PAIKKA>Koska toimenpiteen kesto on määrittelemätön, määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja.