               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.7.2020
            COM(2020) 341 final
            2020/0158(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja Euroopan unioniin suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskevan Euroopan unionin ja Hondurasin tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (Forest Law Enforcement, Governance and Trade – FLEGT) koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa
                  1
               , jonka neuvosto hyväksyi vuonna 2003,
                  2
                esitetään joukko toimenpiteitä, joilla tuetaan puutavaraa tuottavia maita, monenvälistä yhteistyötä laittoman puukaupan torjumiseksi ja yksityissektorin aloitteita sekä pyritään estämään investoinnit toimintaan, joka ruokkii laittomia hakkuita. Toimintasuunnitelman keskiössä ovat EU:n ja puutavaraa tuottavien maiden väliset FLEGT-kumppanuussopimukset, joilla pyritään lopettamaan laittomat hakkuut. Neuvosto antoi vuonna 2005 asetuksen (EY) N:o 2173/2005
                  3
               , jolla perustettiin Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskeva FLEGT-lupajärjestelmä eli mekanismi, jonka avulla voidaan varmentaa EU:hun FLEGT-kumppanuuksien puitteissa tuotavan puutavaran laillisuus.

               Neuvosto valtuutti vuonna 2005 komission neuvottelemaan FLEGT-kumppanuussopimukset puutavaraa tuottavien maiden kanssa.
                  4

               Komissio aloitti neuvottelut Hondurasin kanssa vuonna 2013. Komissio on pitänyt neuvoston säännöllisesti ajan tasalla neuvottelujen edistymisestä ja raportoinut metsäalan työryhmälle sekä jäsenvaltioiden edustustoille Hondurasissa. Komissio on tiedottanut neuvottelujen kulusta myös Euroopan parlamentille. Neuvotteluistuntojen jälkeen osapuolet ovat järjestäneet säännöllisesti julkisia tapaamisia, jotta sidosryhmät on voitu pitää ajan tasalla neuvottelujen etenemisestä.

               EU:n ja Hondurasin välinen vapaaehtoinen kumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’, kattaa kaikki neuvoston neuvotteluohjeiden osa-alueet. Erityisesti sopimuksella luodaan puutavaran laillisuuden varmentamisjärjestelmän puitteet, instituutiot ja järjestelmät FLEGT-lupajärjestelmää varten. Lisäksi siinä vahvistetaan puitteet lainsäädännön noudattamisen seurannalle sekä järjestelmän riippumattomalle arvioinnille. Sopimukseen sisältyy Hondurasin selkeä sitoumus kehittää lainsäädäntöä, jolla varmistetaan, että Hondurasiin tuotu puu on korjattu laillisesti noudattaen korjuumaan asiassa sovellettavaa lainsäädäntöä. Nämä osa-alueet esitetään sopimuksen liitteissä, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti puutavaran laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän kehittämistä ja täytäntöönpanoa tukevat rakenteet sekä kriteerit järjestelmän toimintakyvyn arvioimiseksi ennen FLEGT-lupajärjestelmän käyttöönottoa koskevan päätöksen tekemistä.

               Sopimuksen tavoitteena on vahvistaa metsähallintoa ja metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa sekä FLEGT-lupajärjestelmän avulla vakuuttaa EU:n markkinat siitä, että Hondurasista tuotu puutavara on laillisesti korjattua. Kun FLEGT-luvat on myönnetty, EU:n tuojien on sopimuksen avulla helpompi noudattaa vaatimuksia, joista säädetään puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 995/2010
                  5
               , jonka mukaan FLEGT-luvan saaneiden puutavaran ja puutuotteiden katsotaan asetusta sovellettaessa olevan laillisesti korjattuja.

               Sopimuksella luodaan FLEGT-lupajärjestelmää koskeva EU:n ja Hondurasin vuoropuhelu- ja yhteistyömekanismi, jonka toiminnasta vastaa yhteinen täytäntöönpanokomitea. Lisäksi siinä vahvistetaan sidosryhmien osallistumiseen, sosiaalisiin suojalausekkeisiin, vastuuvelvollisuuteen ja avoimuuteen liittyvät periaatteet sekä sopimusta koskeviin valituksiin sekä sopimuksen täytäntöönpanon seurantaan ja raportointiin liittyvät mekanismit.

               Sopimuksen soveltamisala on laajempi kuin asetuksen (EY) N:o 2173/2005 liitteessä II ehdotettu tuotekate, ja siihen kuuluu monenlaisia vientiin meneviä puutuotteita.

               Sopimuksessa määrätään EU:n rajoilla tehtävistä tuontitarkastuksista, kuten FLEGT-lupajärjestelmästä annetussa asetuksessa (EY) N:o 2173/2005 ja sen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista toimenpiteistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 1024/2008 säädetään. Sopimukseen sisältyy kuvaus Hondurasin FLEGT-luvasta, joka on edellä mainitussa täytäntöönpanoasetuksessa kuvatun mallin mukainen.

               •

                  Aloite on yhdenmukainen asetuksen (EU) N:o 995/2010 kanssa, koska puutuotteiden, joille myönnetään Hondurasissa FLEGT-lupa tämän sopimuksen mukaisesti, katsotaan olevan peräisin laillisesti korjatusta puusta mainitun asetuksen 3 artiklan mukaisesti.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                   Tämän sopimuksen tekeminen on osa FLEGT-toimintasuunnitelmaa ja tärkeää EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan kannalta, koska laillisesti korjatun puun kaupan edistämisen lisäksi sopimuksella pyritään vahvistamaan Hondurasin metsähallintoa parantamalla avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja sidosryhmien osallistumista. Koska sopimuksen täytäntöönpano tukee kestävää metsänhoitoa, tämä aloite edistää myös ilmastonmuutoksen torjuntaa vähentämällä metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvia päästöjä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Ehdotettu oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 207 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa.

                  Koska sopimuksen tavoitteena on muodostaa oikeudellinen kehys sen varmistamiseksi, että kaikki sopimuksen soveltamisalaan kuuluva Hondurasista unioniin tuotava puutavara ja puutuotteet on tuotettu laillisesti, unionilla on sopimuksen sisältö huomioon ottaen yksinomainen toimivalta tehdä sopimus SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. Neuvosto valtuutetaan SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohdassa tekemään neuvottelijan ehdotuksesta päätös, jolla annetaan lupa sopimuksen allekirjoittamiseen.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Tämän sopimuksen tekeminen on FLEGT-toimintasuunnitelman mukaista, eikä sopimuksessa ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  Tämä ehdotus noudattaa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohtaa, jonka mukaan neuvosto tekee päätökset, joilla annetaan lupa kansainvälisten sopimusten allekirjoittamiseen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tällä aloitteella ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ei sovelleta.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ei sovelleta.

               2020/0158 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja Euroopan unioniin suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskevan Euroopan unionin ja Hondurasin tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio antoi toukokuussa 2003 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon ”Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa (FLEGT) – Ehdotus EU:n toimintasuunnitelmaksi”
                  6
               , jossa kehotetaan ryhtymään toimenpiteisiin laittomien hakkuiden torjumiseksi laatimalla vapaaehtoisia kumppanuussopimuksia puutavaraa tuottavien maiden kanssa. Toimintasuunnitelmaa koskevat neuvoston päätelmät
                  7
                annettiin lokakuussa 2003, ja Euroopan parlamentti antoi asiasta päätöslauselman
                  8
                11 päivänä heinäkuuta 2005.

               (2)Neuvosto valtuutti 5 päivänä joulukuuta 2005 komission aloittamaan puutavaraa tuottavien maiden kanssa neuvottelut kumppanuussopimuksista, joilla metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma pannaan täytäntöön.

               (3)Neuvosto antoi 20 päivänä joulukuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 2173/2005
                  9
               , jolla perustettiin FLEGT-lupajärjestelmä puutavaran tuonnille unioniin maista, joiden kanssa unioni on tehnyt vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen

               (4)Hondurasin tasavallan kanssa käydyt neuvottelut metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja Euroopan unioniin suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskevan Euroopan unionin ja Hondurasin tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisestä saatiin onnistuneesti päätökseen, kun sopimus parafoitiin 14 päivänä kesäkuuta 2018.

               (5)Sen vuoksi sopimus olisi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja Euroopan unioniin suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskeva Euroopan unionin ja Hondurasin tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen allekirjoittaminen sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen.

               Allekirjoitettavan sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jolla sopimuksen neuvottelija valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö allekirjoittamaan sopimus sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        KOM(2003) 251.

                     (2)

                        EUVL C 268, 7.11.2003, s. 1.

                     (3)

                        EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

                     (4)

                        Neuvoston asiakirja 10229/2/05 (rajoitettu jakelu; turvallisuusluokitus poistettiin 24.9.2015).

                     (5)

                        EUVL L 295, 12.11.2010, s. 23.

                     (6)

                        KOM(2003) 251.

                     (7)

                        EUVL C 268, 7.11.2003, s. 1.

                     (8)

                        EUVL C 157E, 6.7.2006, s. 482.

                     (9)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 2173/2005, annettu 20 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta (EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.7.2020
            COM(2020) 341 final
            LIITE
            asiakirjaan
            EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja Euroopan unioniin suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskevan Euroopan unionin ja Hondurasin tasavallan vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

               METSÄLAINSÄÄDÄNNÖN SOVELTAMISEN VALVONTAA,

               METSÄHALLINTOA JA

               EUROOPAN UNIONIIN SUUNTAUTUVAA PUUTUOTTEIDEN KAUPPAA

               KOSKEVA EUROOPAN UNIONIN JA

               HONDURASIN TASAVALLAN

               VAPAAEHTOINEN KUMPPANUUSSOPIMUS

               EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’,

               sekä

               HONDURASIN TASAVALTA, jäljempänä ’Honduras’,

               jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON unionin ja Hondurasin suhteet erityisesti vuonna 2012 allekirjoitetun Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisen assosiaatiosopimuksen puitteissa;

               OTTAVAT HUOMIOON vuonna 2003 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen sopimuksen poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä sekä vuonna 1993 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön sekä Costa Rican tasavallan, El Salvadorin tasavallan, Guatemalan tasavallan, Hondurasin tasavallan, Nicaraguan tasavallan ja Panaman tasavallan välistä yhteistyötä koskevan puitesopimuksen;

               OTTAVAT HUOMIOON komission tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa (FLEGT) – Ehdotus EU:n toimintasuunnitelmaksi” ensimmäisenä toimenpiteenä kiireellisiä toimia vaativassa laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän puukaupan torjunnassa;

               OVAT TIETOISIA ympäristöä ja kehitystä koskevassa vuoden 1992 Rion julistuksessa vahvistettujen periaatteiden merkityksestä kestävän metsänhoidon turvaamisessa, erityisesti yleisen tiedostamisen ja yleisön ympäristöasioihin osallistumisen merkitystä koskevasta periaatteesta 10 sekä alkuperäiskansojen ja niiden yhteisöjen sekä muiden paikallisyhteisöjen keskeisen tärkeää roolia ympäristönhoidossa ja kehityksessä koskevasta periaatteesta 22;

               OTTAVAT HUOMIOON villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) ja erityisesti vaatimuksen, että CITES-sopimuksen osapuolet myöntävät vientilupia CITES-sopimuksen I, II ja III liitteessä lueteltuihin lajeihin kuuluvia yksilöitä varten ainoastaan tietyin edellytyksin, kuten että yksilöä ei ole saatu asiaa koskevien eläin- ja kasvinsuojelulakien vastaisella tavalla;

               VAHVISTAVAT UUDELLEEN, että osapuolet pitävät tärkeinä monenvälisen kaupan periaatteita ja sääntöjä, erityisesti vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (GATT-sopimus) ja Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisesta tehdyn Marrakeshin sopimuksen liitteessä IA luetelluissa muissa monenvälisissä sopimuksissa vahvistettuja oikeuksia ja velvoitteita, sekä tarvetta soveltaa niitä avoimella ja syrjimättömällä tavalla;

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005;

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisen assosiaatiosopimuksen ja etenkin sen VIII osaston metsätuotteiden kauppaa koskevan 289 artiklan, jonka mukaan osapuolet sitoutuvat työskentelemään yhdessä parantaakseen metsälainsäädännön täytäntöönpanoa ja metsähallintoa, edistämään laillisten metsätuotteiden kauppaa sekä hoitamaan metsiä kestävästi esimerkiksi metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) koskevien vapaaehtoisten kumppanuussopimusten tai CITES-sopimuksen avulla;

               VAHVISTAVAT osapuolten sitoutumisen ja päättäväisyyden kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteiden suhteen ja etenkin vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon vaikutuksen tavoitteen nro 15 saavuttamiseen metsien kestävän käytön edistämiseksi, metsäkadon pysäyttämiseksi ja toimenpiteiden toteuttamiseksi luonnonvaraisista eläimistä ja kasveista saatavien laittomien tuotteiden kysyntään ja tarjontaan puuttumiseksi;

               TUNNUSTAVAT vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon vaikutuksen ilmastonmuutoksen torjuntaan yhdenmukaisesti toimien kanssa, joilla vähennetään metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvia päästöjä (REDD+), edistämällä metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa;

               TUNNUSTAVAT, että puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH) ensisijaisena tavoitteena on se, että kaikki puutavara ja puutuotteet sisältyisivät oikeudelliseen kehykseen, sekä se, että SALH:n vaatimuksia sovelletaan poikkeuksetta Hondurasin puutavaran ja puutuotteiden kansallisiin markkinoihin ja vientiin;

               OTTAVAT HUOMIOON, että osapuolet pitävät metsähallintopolitiikkojen onnistumisen kannalta tärkeänä kaikkien sidosryhmien osallistumista etenkin kuulemisten ja yleisen tiedotuksen kautta riippumatta sidosryhmien sukupuolesta, iästä, sijainnista, uskonnosta tai vakaumuksesta, etnisestä alkuperästä, rodusta, kielestä, vammaisuudesta tai muusta ominaisuudesta, mukaan lukien kansalaisyhteiskunta, yksityinen sektori, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat sekä paikallisväestö;

               KATSOVAT, että Hondurasin metsävarat ovat strategisia varoja, joita Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF, kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi) hoitaa kestävästi noudattaen kansallisen metsäpolitiikan mallia, joka on suunniteltu vastaamaan tuloksellisesti kestävän metsänhoidon haasteisiin ja täyttämään tehokkaasti tehtävät, jotka liittyvät julkisen ja yksityisen metsäsektorin kehittämistä koskevien investointien ohjaamiseen, sääntelyyn, hallinnointiin ja helpottamiseen;

               KATSOVAT, että Hondurasin metsäpolitiikan ja metsälainsäädännön mukaisesti on toteutettu toimia suojelualueiden suojelemiseksi ja taloudelliseksi kehittämiseksi, havumetsien ennallistamiseksi ja hoitamiseksi kestävällä tavalla ja lehtimetsien suojelemiseksi sekä toimia, joilla edistetään kestävää metsänhoitoa, yhteisöperustaisten organisaatioiden osallistumista kestävään metsänhoitoon, kansallista ympäristönsuojelua ja uudelleenmetsitystä, pienvaluma-alueiden integroitua hoitoa, laittomien hakkuiden sekä puutavaran ja luonnonvaraisten kasvien ja eläinten kaupan kattavaa valvontaa sekä metsäalaan, suojelualueisiin ja luonnonvaraisiin kasveihin ja eläimiin liittyvien instituutioiden nykyaikaistamista;

               KATSOVAT, että tämä sopimus muodostaa keskeisen pilarin sosiaalisen kehityksen ohjelmissa, joita Hondurasissa toteutetaan tavoitteena luoda työllisyyttä, parantaa investointiedellytyksiä, muotoilla maankäyttöpolitiikkaa ja auttaa teollisuuden elvyttämisessä sekä varmistaa resurssien sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävä käyttö;

               KATSOVAT, että Hondurasin metsälainsäädäntö on suunniteltu oikeudelliseksi kehykseksi metsävarojen, suojelualueiden ja luonnonvaraisten kasvien ja eläinten hallinnoinnille ja hoidolle, mukaan lukien niiden suojelu, ennallistaminen, tuottava käyttö, säilyttäminen ja edistäminen, millä edistetään maan sosiaalisten, taloudellisten, ympäristöllisten ja kulttuuristen etujen mukaista kestävää kehitystä;

               KATSOVAT, että Hondurasin tasavallan kansallisen kongressin ratifioimat kansainväliset ympäristö- ja metsäsopimukset muodostavat osan kansallista lainsäädäntöä, joka puolestaan muodostaa perustan maan metsäpolitiikan laadinnalle ja täytäntöönpanolle;

               KATSOVAT, että allekirjoittamalla tämän sopimuksen Honduras pyrkii vahvistamaan hallinnointia, maankäyttö- ja maanhallintaoikeuksia sekä metsäalan lainsäädäntöä, perustamaan vankat ja toimivat prosessit eri sidosryhmiä varten, jotta voidaan luoda olosuhteet laajamittaiselle ja avoimemmalle investoimiselle, laatimaan maankäyttöpolitiikkaa ja investointipolitiikkaa, joka tukee laillista tuotantoa, sekä tukemaan REDD+ -politiikkojen täytäntöönpanoa puuttumalla suoraan joihinkin metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen syihin;

               KATSOVAT, että tämän sopimuksen täytäntöönpano tukee toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi yhdenmukaisesti REDD+ -toimien kanssa;

               OTTAVAT HUOMIOON, että ympäristöä ja kehitystä koskeva vuoden 1992 Rion julistus on viiteasiakirja maailmanlaajuiselle konsensukselle kaikenlaisten metsien hoidosta, suojelusta ja ekologisesti kestävästä hyödyntämisestä samoin kuin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen hiljattain hyväksymä kaikentyyppisiä metsiä koskeva oikeudellisesti sitomaton väline,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 ARTIKLA

               Tarkoitus

               Kaikentyyppisten metsien kestävää hoitoa koskevan osapuolten yhteisen sitoumuksen mukaisesti tämän sopimuksen tavoitteena on muodostaa oikeudellinen kehys sen varmistamiseksi, että kaikki tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat Hondurasista unioniin tuodut puutuotteet on tuotettu laillisesti, ja näin edistää puutuotteiden kauppaa.

               Lisäksi tämä sopimus tarjoaa perustan osapuolten väliselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle sopimuksen täysimääräisen täytäntöönpanon helpottamiseksi ja edistämiseksi sekä metsälainsäädännön soveltamisen valvonnan ja metsähallinnon parantamiseksi.

               2 ARTIKLA

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               a)
                     ’tuonnilla unioniin’ puutuotteiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen unionissa unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun asetuksen (EU) No 952/2013 201 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos tuotteita ei voida katsoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 täydentämisestä tiettyjä unionin tullikoodeksin säännöksiä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen osalta 28 päivänä heinäkuuta 2015 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2015/2446 1 artiklan 21 kohdassa määritellyiksi ’tavaroiksi, joilla ei ole kaupallista luonnetta’;

               b)
                     ’viennillä’ puutuotteiden fyysistä poistumista tai poisviemistä mistä tahansa Hondurasin alueelta, lukuun ottamatta Hondurasin kautta kuljetettavia puutuotteita;

               c)
                     ’kauttakuljetettavilla puutuotteilla’ kaikkia kolmannesta maasta peräisin olevia puutuotteita, jotka saapuvat Hondurasin alueelle tullivalvonnassa ja poistuvat sieltä samassa muodossa siten, että tuotteiden alkuperämaa ei muutu eikä niitä pidetä kaupan Hondurasissa;

               d)
                     ’puutuotteilla’ liitteessä I lueteltuja tuotteita;

               e)
                     ’HS-nimikkeellä’ harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevalla Maailman tullijärjestön kansainvälisellä yleissopimuksella perustetussa harmonoidussa tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmässä vahvistettua enintään kuusinumeroista nimikettä;

               f)
                     ’FLEGT-luvalla’ asiakirjaa, jolla todistetaan, että lähetys on tässä sopimuksessa määriteltyjen arviointiperusteiden mukaisesta laillisesta ja varmennetusta lähteestä peräisin;

               g)
                     ’lupaviranomaisella’ Hondurasin nimeämää viranomaista, joka myöntää ja vahvistaa FLEGT-lupia;

               h)
                     ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ viranomaisia, jotka unionin jäsenvaltiot ovat nimenneet vastaanottamaan, hyväksymään ja varmentamaan FLEGT-lupia;

               i)
                     ’lähetyksellä’ FLEGT-luvan saanutta puutuote-erää, jonka lähettäjä tai laivaaja on lähettänyt Hondurasista ja joka esitetään luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen unionissa sijaitsevassa tullitoimipaikassa;

               j)
                     ’laillisesti tuotetulla puutavaralla’ puutuotteita, jotka on korjattu, tuotettu, jalostettu ja kuljetettu ja joita on pidetty kaupan liitteessä II luetellun, voimassa olevan Hondurasin lainsäädännön mukaisin menettelyin ja/tai jotka on tuotu ja tuotettu kyseisen lainsäädännön mukaisesti;

               k)
                     ’luovutuksella vapaaseen liikkeeseen’ unionin tullimenettelyä, joka antaa unionitavaroiden tullioikeudellisen aseman muualta kuin unionista peräisin oleville tavaroille asetuksen (EU) N:o 952/2013 mukaisesti ja joka edellyttää mahdollisten maksettavien tuontitullien kantamista; tarvittaessa muiden maksujen kantamista; kauppapoliittisten toimenpiteiden sekä kieltojen ja rajoitusten soveltamista; ja tavaroiden maahantuontia koskevien muiden muodollisuuksien noudattamista.

               3 ARTIKLA

               FLEGT-lupajärjestelmä

               1.
                     Tämän sopimuksen osapuolet perustavat metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan lupajärjestelmän, jäljempänä ’FLEGT-lupajärjestelmä’. Siinä vahvistetaan menettelyt ja vaatimukset, joilla varmennetaan ja todistetaan FLEGT-luvilla, että unioniin lähetetyt puutuotteet on tuotettu laillisesti. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 ja tämän sopimuksen mukaisesti unioni hyväksyy ainoastaan sellaisten lähetysten tuonnin Hondurasista unioniin, joilla on FLEGT-lupa.

               2.
                     FLEGT-lupajärjestelmää sovelletaan liitteessä I lueteltuihin puutuotteisiin.

               3.
                     Osapuolet sopivat toteuttavansa kaikki tarvittavat toimenpiteet FLEGT-lupajärjestelmän panemiseksi täytäntöön.

               4 ARTIKLA

               Lupaviranomainen

               1.
                     Honduras nimeää lupaviranomaisen ja ilmoittaa sen yhteystiedot Euroopan komissiolle. Molemmat osapuolet tiedottavat asiasta yleisölle.

               2.
                     Lupaviranomainen varmentaa, että puutuotteet on tuotettu laillisesti liitteessä II luetellun lainsäädännön mukaisesti. Se myöntää FLEGT-luvat Hondurasissa laillisesti tuotettujen puutuotteiden lähetyksille unioniin suuntautuvaa vientiä varten. Tarvittaessa Honduras myöntää tarvittavat asiakirjat puutuotteille, jotka kuljetetaan sen alueen kautta Hondurasin tulliviranomaisten valvonnassa.

               3.
                     Lupaviranomainen ei saa myöntää FLEGT-lupia puutuotteille, jos ne koostuvat Hondurasiin jostakin kolmannesta maasta tuoduista sellaisessa muodossa olevista puutuotteista, jonka osalta kyseisen kolmannen maan lait kieltävät viennin, tai sisältävät tällaisia tuotteita tai jos on näyttöä siitä, että kyseiset puutuotteet on tuotettu sen maan lakien vastaisella tavalla, jossa puut on korjattu.

               4.
                     Avoimuusperiaatteen mukaisesti lupaviranomainen kirjaa menettelynsä FLEGT-lupien myöntämiseksi ja julkistaa ne. Se pitää myös kirjaa kaikista FLEGT-luvan saaneista lähetyksistä kansallisen tietosuojalainsäädännön mukaisesti ja luovuttaa nämä tiedot riippumatonta tarkastusta varten kunnioittaen viejien tietojen luottamuksellisuutta.

               5 ARTIKLA

               Unionin toimivaltaiset viranomaiset

               1.
                     Euroopan komissio ilmoittaa Hondurasille unionin jäsenvaltioiden nimeämien toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot. Molemmat osapuolet julkaisevat nämä tiedot.

               2.
                     Toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat, että jokaisella lähetyksellä on voimassa oleva FLEGT-lupa ennen kuin se luovutetaan vapaaseen liikkeeseen unionissa. Lähetyksen luovutusta vapaaseen liikkeeseen voidaan liitteen III mukaisesti lykätä ja lähetys voidaan pitää viranomaisten hallussa, jos FLEGT-luvan voimassaolosta on epäilyksiä.

               3.
                     Toimivaltaiset viranomaiset pitävät kirjaa vastaanotetuista FLEGT-luvista ja julkaisevat tiedot vuosittain.

               4.
                     Toimivaltaiset viranomaiset tarjoavat tietosuojaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti niille henkilöille tai elimille, jotka Honduras on nimennyt riippumattomiksi tarkastajiksi, pääsyn asiaa koskeviin asiakirjoihin ja tietoihin.

               5.
                     Kun villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) liitteissä luetelluista lajeista peräisin olevia puutuotteita, joille on myönnetty FLEGT-lupa, saapuu unioniin, niihin sovelletaan ainoastaan tarkastusta, josta säädetään luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 338/97. FLEGT-lupajärjestelmä tarjoaa kaikissa tapauksissa varmuuden näiden tuotteiden laillisesta keruusta.

               6 ARTIKLA

               FLEGT-luvat

               1.
                     Lupaviranomainen myöntää FLEGT-luvat vahvistaakseen, että puutuotteet on tuotettu laillisesti.

               2.
                     FLEGT-luvat myönnetään liitteessä IV tarkoitetulla espanjankielisellä lomakkeella.

               3.
                     Osapuolet voivat keskinäisestä sopimuksesta perustaa sähköisiä järjestelmiä FLEGT-lupien myöntämistä, lähettämistä ja vastaanottoa varten.

               4.
                     FLEGT-lupien myöntämistä koskeva menettely ja lupien tekniset vaatimukset vahvistetaan liitteessä IV.

               7 ARTIKLA

               Laillisesti tuotetun puutavaran määritelmä

               Tässä sopimuksessa tarkoitettu laillisesti tuotettu puutavara on määritelty liitteessä II. Kyseisessä liitteessä esitetään Hondurasin kansallinen lainsäädäntö, jota on noudatettava, jotta puutuotteet kuuluisivat FLEGT-luvan piiriin. Siinä esitetään ne periaatteet, kriteerit, indikaattorit ja varmentajat, joiden avulla tämän lainsäädännön noudattaminen voidaan osoittaa.

               8 ARTIKLA

               Tuotetun tai hankitun puutavaran laillisuuden varmentaminen

               1.
                     Honduras ottaa käyttöön järjestelmän, jolla varmennetaan, että lähetettäväksi tarkoitetut puutuotteet on tuotettu laillisesti, ja että unioniin viedään ainoastaan tällaisiksi varmennettuja lähetyksiä. Tähän laillisuuden varmentamisjärjestelmään on sisällytettävä vaatimustenmukaisuuden tarkastuksia, jotta voidaan varmentaa, että unioniin vietäväksi tarkoitetut puutuotteet on tuotettu tai hankittu laillisesti ja että FLEGT-lupia ei ole myönnetty puutuotelähetyksille, joita ei ole tuotettu tai hankittu laillisesti tai joiden alkuperä on tuntematon. Järjestelmään on myös sisällytettävä menettelyjä, joilla varmistetaan, että laitonta tai alkuperältään tuntematonta puuta ei pääse toimitusketjuun.

               2.
                     Järjestelmä, jolla varmennetaan, että puutuotelähetykset on tuotettu laillisesti, esitetään liitteessä V.

               9 ARTIKLA

               FLEGT-luvan saaneiden lähetysten luovutus vapaaseen liikkeeseen

               1.
                     Menettelyt FLEGT-luvan saaneiden lähetysten luovuttamiseksi vapaaseen liikkeeseen unionissa kuvataan liitteessä III.

               2.
                     Jos jonkin luvan voimassaolosta herää epäilys, lähetyksen vastaanottava unionin jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi välittömästi pyytää lupaviranomaiselta lisätietoja ja/tai selvennystä. Jos lupaviranomainen ei vastaa 21 työpäivän kuluessa lisätietopyynnön vastaanottamisesta, toimivaltainen viranomainen toimii sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti eikä hyväksy lupaa. Jos lisätietojen toimittamisen jälkeen todetaan, että luvan tiedot eivät vastaa lähetystä, toimivaltainen viranomainen toimii sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti eikä hyväksy lupaa. Lupaviranomaiselle on ilmoitettava jokaisesta FLEGT-luvan hyväksymättä jättämisestä sekä tämän syystä.

               3.
                     Jos FLEGT-lupia koskevissa kuulemisissa nousee esiin ratkaisemattomia erimielisyyksiä tai vaikeuksia, asia voidaan siirtää yhteisen täytäntöönpanokomitean käsiteltäväksi.

               10 ARTIKLA

               Riippumaton tarkastaja

               1.
                     Osapuolet ovat yksimielisiä tarpeesta käyttää riippumattoman tarkastajan palveluja sovituin väliajoin puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH) ja FLEGT-lupajärjestelmän toimivuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi liitteen VI mukaisesti.

               2.
                     Honduras käyttää riippumattoman tarkastajan palveluja unionia kuullen liitteessä VI lueteltujen tehtävien hoitamiseen.

               3.
                     Riippumaton tarkastaja esittää havaintonsa osapuolille laatimalla raportteja liitteessä VI kuvatun menettelyn mukaisesti. Riippumattoman tarkastajan raportit julkaistaan liitteessä VI esitetyn menettelyn mukaisesti.

               4.
                     Osapuolet helpottavat riippumattoman tarkastajan työtä erityisesti varmistamalla, että tarkastajalla on kummankin osapuolen alueella pääsy tehtäviensä suorittamiseksi tarvitsemiinsa tietoihin. Osapuoli voi kuitenkin tietosuojalainsäädäntönsä mukaisesti kieltäytyä antamasta tietoja, joita sillä ei ole lupa luovuttaa.

               11 ARTIKLA

               Sääntöjenvastaisuudet

               Osapuolet ilmoittavat toisilleen 21 artiklan mukaisesti, jos ne epäilevät FLEGT-lupajärjestelmän kiertämistä tai sääntöjenvastaisuutta tai ovat saaneet sellaisesta näyttöä erityisesti, mutta ei yksinomaan, seuraavien osalta:

               a)
                     vilpillinen kauppa etenkin kierrättämällä kauppareitti Hondurasista unioniin kolmannen maan kautta, jos on syytä epäillä, että syynä tähän on pyrkimys välttää lupamenettely;

               b)
                     FLEGT-lupien kattamat puutuotteet sisältävät kolmansista maista peräisin olevaa laittomasti tuotetuksi epäiltyä puuta; sekä

               c)
                     FLEGT-luvan saamiseen tai käyttöön liittyy petos.

               12 ARTIKLA

               FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöönpanon aloituspäivä

               1.
                     Osapuolet ilmoittavat toisilleen yhteisen täytäntöönpanokomitean välityksellä, kun ne katsovat tehneensä tarvittavat valmistelut, joilla FLEGT-lupajärjestelmä saadaan täysimääräisesti käyttöön.

               2.
                     Osapuolet teettävät FLEGT-lupajärjestelmästä yhteisen täytäntöönpanokomitean välityksellä riippumattoman arvioinnin, jossa käytetään liitteessä VII vahvistettuja arviointiperusteita. Arvioinnissa on määritettävä, täyttääkö FLEGT-lupajärjestelmän perustana oleva, liitteessä V kuvattu SALH-järjestelmä tehtävänsä asianmukaisesti.

               3.
                     Osapuolet sopivat yhteisen täytäntöönpanokomitean suositusten perusteella päivämäärän, jona FLEGT-lupajärjestelmä otetaan käyttöön. Ne ilmoittavat tämän päivän toisilleen yhteisen täytäntöönpanokomitean asianmukaiseksi katsomalla kirjallisella tavalla.

               13 ARTIKLA

               FLEGT-lupajärjestelmän soveltaminen
                  puutuotteisiin, joita ei viedä unioniin

               1.
                     Honduras pyrkii varmentamaan kotimaiseen kulutukseen ja muille vientimarkkinoille kuin unioniin tarkoitettujen puutuotteiden laillisuuden. Se pyrkii myös asianmukaisesti varmentamaan tuotujen puutuotteiden laillisuuden hyödyntäen tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten kehitettyjä laillisuuden varmentamisjärjestelmiä.

               2.
                     Näiden pyrkimysten tukemiseksi unioni käy vuoropuhelua intressitahojen kanssa ja kannustaa käyttämään tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi kehitettyjä järjestelmiä kaupassa muilla kansainvälisillä markkinoilla ja kolmansien maiden kanssa.

               14 ARTIKLA

               Sopimuksen täytäntöönpanoaikataulu

               1.
                     Osapuolet hyväksyvät yhteisen täytäntöönpanokomitean välityksellä aikataulun tämän sopimuksen täytäntöönpanolle.

               2.
                     Osapuolet arvioivat täytäntöönpanon edistymistä yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymän aikataulun pohjalta.

               15 ARTIKLA

               Täydentävät ja tukitoimenpiteet

               1.
                     Alat, joilla tarvitaan lisää teknisiä ja taloudellisia resursseja tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi ja laittomien hakkuiden perimmäisiin syihin ja niitä edistäviin tekijöihin puuttumiseksi, luetellaan liitteessä VIII.

               2.
                     Honduras varmistaa, että valmiuksien kehittäminen tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten sisältyy sen kansallisiin suunnitteluvälineisiin, köyhyyden vähentämisen strategioihin ja kansalliseen talousarvioon.

               3.
                     Osapuolet huolehtivat tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien toimenpiteiden koordinoimisesta aiheeseen liittyvien nykyisten ja tulevien kehitysohjelmien ja -aloitteiden, ja etenkin REDD+ -ohjelman, kanssa.

               4.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun lisäresurssien myöntämiseen sovelletaan Hondurasille annettavan avun ohjelmasuunnittelun tavanomaisia menettelyjä ja Hondurasin omia talousarviomenettelyjä.

               5.
                     Osapuolet harkitsevat tarvetta yhteiselle järjestelylle tai mekanismille, jossa Euroopan komission ja unionin jäsenvaltioiden taloudellinen ja tekninen apu koordinoidaan tämän sopimuksen soveltamista tukevalla tavalla.

               16 ARTIKLA

               Sidosryhmien osallistuminen sopimuksen täytäntöönpanoon

               1.
                     Honduras ottaa sidosryhmät mukaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoon.

               2.
                     Honduras huolehtii siitä, että tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja valvontaan otetaan mukaan tarvittavat sidosryhmät riippumatta sidosryhmien sukupuolesta, iästä, sijainnista, uskonnosta tai vakaumuksesta, etnisestä alkuperästä, rodusta, kielestä, vammaisuudesta tai muusta ominaisuudesta, millä edistetään yksityisen sektorin, kansalaisyhteiskunnan, paikallisyhteisöjen, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen sekä muiden metsistä riippuvaisten osallistumista.

               3.
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean osallistujien on kuvastettava Hondurasin metsäsektorin eri toimijoita: julkista ja yksityistä sektoria, kansalaisyhteiskuntaa, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisiä kansoja, paikallisyhteisöjä ja tarpeen mukaan muita ryhmiä.

               4.
                     Unioni kuulee sidosryhmiä säännöllisesti tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ottaen huomioon tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevasta vuoden 1998 yleissopimuksesta johtuvat velvoitteensa.

               17 ARTIKLA

               Sosiaaliset suojalausekkeet

               1.
                     Minimoidakseen 16 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin sidosryhmiin mahdollisesti kohdistuvat haittavaikutukset osapuolet sopivat arvioivansa tämän sopimuksen vaikutusta heidän elämäntapaansa.

               2.
                     Osapuolet seuraavat tämän sopimuksen vaikutusta 16 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin sidosryhmiin ja toteuttavat kohtuullisia ja asianmukaisia toimenpiteitä mahdollisten haittavaikutusten lievittämiseksi. Osapuolet voivat sopia haittavaikutusten torjumiseksi lisätoimista, jotka perustuvat osapuolten sopimaan menettelyyn tämän sopimuksen arvioimiseksi.

               18 ARTIKLA

               Markkinakannustimet

               Kansainväliset velvoitteensa huomioon ottaen unioni pyrkii edistämään tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden suotuisaa pääsyä markkinoilleen. Näihin pyrkimyksiin kuuluvat:

               a)
                     sellaisiin julkisiin ja yksityisiin hankintaperiaatteisiin kannustaminen, joissa tunnustetaan toimet laillisten puutuotteiden toimitusten varmistamiseksi; ja

               b)
                     suotuisampi suhtautuminen FLEGT-luvan saaneisiin tuotteisiin unionin markkinoilla.

               19 ARTIKLA

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea

               1.
                     Osapuolet perustavat yhteisen täytäntöönpanokomitean, joka vastaa tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ja valvonnasta sekä riippumattoman tarkastuksen hallinnoinnista. Lisäksi yhteinen täytäntöönpanokomitea helpottaa osapuolten välistä vuoropuhelua ja tietojenvaihtoa.

               2.
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea on perustettava 31 artiklan mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. Kumpikin osapuoli nimeää edustajansa yhteiseen täytäntöönpanokomiteaan, joka tekee päätöksensä yksimielisesti.

               3.
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea tarkastelee kaikenlaisia asioita, jotka liittyvät tämän sopimuksen tosiasialliseen täytäntöönpanoon. Erityisesti yhteinen täytäntöönpanokomitea

               a)
                     kokoontuu kahden ensimmäisen vuoden aikana vähintään kahdesti vuodessa ja sen jälkeen vähintään kerran vuodessa osapuolten ennalta sopimassa paikassa ja sopimana ajankohtana käsittelemään niiden ennalta sopimia asioita. Ylimääräisiä yhteisen täytäntöönpanokomitean kokouksia voidaan kutsua koolle jommankumman osapuolen pyynnöstä;

               b)
                     laatii toimintasuunnitelmansa ja yhteisten toimien tehtävänmääritykset;

               c)
                     vahvistaa oman työjärjestyksensä;

               d)
                     vahvistaa yhteispuheenjohtajuusjärjestelyn kokoustensa puheenjohtoa varten;

               e)
                     laatii ja hyväksyy tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat asiakirjat ja menettelyt sekä tarkistaa ja päivittää niitä;

               f)
                     huolehtii toimintansa avoimuudesta sekä toimintaansa ja päätöksiään koskevien tietojen asettamisesta julkisesti saataville;

               g)
                     perustaa tarvittaessa työryhmiä tai muita ylimääräisiä elimiä aloille, joilla vaaditaan erityisasiantuntemusta;

               h)
                     sopii menettelystä tämän sopimuksen täytäntöönpanon ja vaikutuksen valvomiseksi ja arvioimiseksi; sekä

               i)
                     julkaisee vuosikertomuksen. Kertomukseen sisällytettävät tiedot esitetään liitteessä X.

               4.
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean erityiset tehtävät kuvataan liitteessä X.

               20 ARTIKLA

               Avoimuus ja yleinen tiedonsaanti

               1.
                     Hallinnon parantamiseksi tässä sopimuksessa on pidettävä keskeisenä tiedon antamista sidosryhmille. Tietoa on julkaistava säännöllisesti, jotta voidaan helpottaa järjestelmien täytäntöönpanoa ja seurantaa, lisätä avoimuutta ja kasvattaa näin sidosryhmien ja kuluttajien luottamusta sekä varmistaa osapuolten vastuuvelvollisuus. Julkaistavat tiedot esitetään liitteessä IX.

               2.
                     Kumpikin osapuoli harkitsee, mikä on soveltuvin mekanismi (media, asiakirjat, internet, työpajat, vuosikertomukset) tiedon jakamiseen yleisölle.

               Osapuolet pyrkivät erityisesti tarjoamaan metsäsektorin eri sidosryhmille luotettavia, tarpeellisia ja ajantasaisia tietoja. Näitä mekanismeja kuvataan liitteessä IX.

               21 ARTIKLA

               Tiedottaminen sopimuksen täytäntöönpanosta

               1.
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevasta virallisesta viestinnästä vastaavat seuraavat osapuolten edustajat:

               −
                     Euroopan unionin osalta Hondurasin-edustuston päällikkö;

               −
                     Hondurasin osalta metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämisestä vastaavan kansallisen instituutin (ICF) ministerijohtaja.

               2.
                     Osapuolet antavat ajoissa toisilleen tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tiedot.

               22 ARTIKLA

               Luottamukselliset tiedot

               1.
                     Kumpikin osapuoli sitoutuu olemaan julkistamatta tämän sopimuksen nojalla vaihtamiaan luottamuksellisia tietoja. Kumpikaan osapuoli ei julkista eikä salli viranomaistensa julkistaa liikesalaisuuksiin tai luottamukselliseen kaupalliseen tietoon liittyviä tämän sopimuksen nojalla vaihdettuja tietoja.

               2.
                     Jollei 1 kohdasta muuta johdu, seuraavia tietoja ei pidetä luottamuksellisina:

               a)
                     Hondurasin myöntämien ja unionin vastaanottamien FLEGT-lupien määrä ja tällaisten lupien nojalla Hondurasista vietyjen ja unionissa vastaanotettujen puutuotteiden määrä;

               b)
                     FLEGT-luvanhaltijoiden ja tuojien nimet ja osoitteet;

               c)
                     viejän maksamien maksujen ja verojen määrä; sekä

               d)
                     toimeksisaajalle tai FLEGT-luvanhaltijalle määrätyt sakot tai tätä vastaan toteutetut sääntelytoimet.

               23 ARTIKLA

               Alueellinen soveltaminen

               Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Hondurasin alueeseen.

               24 ARTIKLA

               Riitojen ratkaisu

               1.
                     Sopimuspuolet pyrkivät ratkaisemaan tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevat erimielisyydet nopeasti neuvottelemalla.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitetut neuvottelut aloitetaan kirjallisella pyynnöllä, jossa mainitaan ratkaistava(t) asia(t) sekä neuvottelujen aika ja paikka.

               3.
                     Jos riitaa ei saada ratkaistua neuvotteluin kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun neuvotteluja alun perin pyydettiin, kumpi tahansa osapuoli voi siirtää asian yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka pyrkii ratkaisemaan erimielisyyden. Yhteiselle täytäntöönpanokomitealle on toimitettava kaikki asiaa koskevat tiedot, jotta se voi tarkastella tilannetta perusteellisesti hyväksyttävän ratkaisun aikaan saamiseksi. Tätä varten yhteisen täytäntöönpanokomitean on tutkittava kaikkia mahdollisuuksia tämän sopimuksen tosiasiallisen täytäntöönpanon jatkamiseksi.

               4.
                     Jos yhteinen täytäntöönpanokomitea ei kykene ratkaisemaan riitaa, osapuolet voivat yhdessä pyytää kolmatta osapuolta antamaan apua tai toimimaan välittäjänä.

               5.
                     Jos riitaa ei voida ratkaista 3 kohdan mukaisesti, kumpi tahansa osapuoli voi ilmoittaa toiselle osapuolelle välimiehen nimeämisestä; tällöin toisen osapuolen on nimettävä toinen välimies 30 kalenteripäivän kuluessa ensimmäisen välimiehen nimeämisestä. Osapuolet nimeävät yhdessä kolmannen välimiehen kahden kuukauden kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä.

               6.
                     Välimiespäätökset tehdään äänten enemmistöllä kuuden kuukauden kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä.

               7.
                     Päätös sitoo osapuolia, eikä siitä voi valittaa.

               8.
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea vahvistaa välimiesmenettelyn työmenetelmät.

               25 ARTIKLA

               Soveltamisen keskeyttäminen

               1.
                     Osapuolen, joka haluaa keskeyttää sopimuksen soveltamisen, on ilmoitettava aikomuksestaan kirjallisesti toiselle osapuolelle. Sen jälkeen osapuolet keskustelevat asiasta ottaen huomioon asiaankuuluvien sidosryhmien näkemykset.

               2.
                     Kumpi tahansa osapuoli voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen, jos toinen osapuoli

               a)
                     laiminlyö tässä sopimuksessa määrättyjen velvoitteidensa noudattamisen;

               b)
                     laiminlyö tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämien sääntely- ja hallintotoimenpiteiden ja -välineiden ylläpitämisen; tai

               c)
                     toimii tavalla tai laiminlyö toimet tavalla, joka aiheuttaa merkittäviä riskejä joko unionin tai Hondurasin ympäristölle tai kansalaisten terveydelle tai turvallisuudelle.

               Soveltamisen keskeyttämistä koskeva päätös ja sen perustelut on ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti.

               3.
                     Tämän sopimuksen ehtojen soveltaminen lakkaa 30 työpäivän kuluttua 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta.

               4.
                     Tätä sopimusta aletaan soveltaa uudelleen 30 työpäivän kuluttua siitä, kun soveltamisen keskeyttänyt osapuoli ilmoittaa toiselle osapuolelle, etteivät soveltamisen keskeyttämisen perustelut enää päde.

               26 ARTIKLA

               Muutokset

               1.
                     Osapuolen, joka haluaa muuttaa tätä sopimusta, on tehtävä muutosehdotus vähintään kolme kuukautta ennen yhteisen täytäntöönpanokomitean seuraavaa kokousta. Yhteinen täytäntöönpanokomitea keskustelee ehdotuksesta ja, jos se saavuttaa asiassa yksimielisyyden, antaa suosituksen. Kumpikin osapuoli harkitsee ehdotusta, ja jos osapuoli yhtyy suositukseen, se hyväksyy sen omien menettelyjensä mukaisesti.

               2.
                     Molempien osapuolten tällä tavalla hyväksymä muutos tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

               3.
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea voi tehdä muutoksia tämän sopimuksen liitteisiin.

               4.
                     Muutoksista ilmoitetaan sopimuksen yhteisille tallettajille.

               27 ARTIKLA

               Kesto

               Tämä sopimus on voimassa viisi vuotta voimaantulostaan lukien, ja sen voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä yhtä pitkän ajan, ellei sitä irtisanota 28 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.

               28 ARTIKLA

               Sopimuksen irtisanominen

               Kumpi tahansa osapuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle osapuolelle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan soveltamista. Sopimuksen voimassaolo päättyy 12 kuukauden kuluttua tällaisesta ilmoituksesta.

               29 ARTIKLA

               Liitteet

               Tämän sopimuksen liitteet ovat erottamaton osa sopimusta.

               30 ARTIKLA

               Todistusvoimaiset tekstit

               Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen toisinto on yhtä todistusvoimainen. Jos kielitoisinnoissa on eroja, sovelletaan ensisijaisesti espanjankielistä toisintoa.

               31 ARTIKLA

               Voimaantulo

               1.
                     Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ilmoittavat toisilleen kirjallisesti tätä varten tarvittavien menettelyjensä päätökseen saattamisesta.

               2.
                     Ilmoitus on lähetettävä Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön ja Hondurasin ulkoasiainministeriölle, jotka ovat tämän sopimuksen yhteiset tallettajat.

               TÄMÄN VAKUUDEKSI tätä varten asianmukaisesti valtuutetut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

               Tehty …

                  Euroopan unionin puolesta
                     Hondurasin tasavallan puolesta

               LIITTEET

               I.
                     Luettelo FLEGT-lupajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvista puutuotteista

               II.
                     Hondurasin laillisuustaulukot

               III.
                     Edellytykset Hondurasista vietyjen FLEGT-luvan saaneiden puutuotteiden luovuttamiseksi vapaaseen liikkeeseen unionissa

               IV.
                     Menettely FLEGT-lupien myöntämiseksi

               V.
                     Hondurasin järjestelmä puutuotteiden laillisuuden varmentamiseksi (SALH)

               VI.
                     Riippumattomat tarkastukset

               VII.
                     Hondurasin puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmän (SALH) arviointiperusteet

               VIII.
                     Täydentävät ja tukitoimenpiteet

               IX.
                     Avoimuus ja yleinen tiedonsaanti

               X.
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea

               LIITE I

               Luettelo FLEGT-lupajärjestelmän
                  soveltamisalaan kuuluvista puutuotteista

               Tähän liitteeseen sisältyy 19 puutuotetta, mukaan lukien viisi pakollista tuotetta Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 mukaisesti ja 14 muuta tuotetta, jotka Honduras on valinnut maan keskuspankin vientimarkkinoita käsittelevästä yksiköstä ja ICF:n kotimarkkinoita koskevasta rekisteristä saatujen tietojen arvioinnin perusteella. Liitteeseen sisällytettävistä puutuotteista kuultiin myös metsäsektorin eri toimijoita Hondurasin tärkeimmillä alueilla vuonna 2013.

               Hondurasin metsälaissa kielletään tiettyjen puutuotteiden vienti. Lain 102 §:ssä säädetään, että luonnontilaisten metsien lehtipuulajeista saatua puuta saa viedä ainoastaan jalostettuna. Näistä puulajeista saadun pyöreän puutavaran tai karkeasti syrjätyn puun vienti ei näin ollen ole sallittua.

               Vaikka näistä puulajeista saadun pyöreän puutavaran tai karkeasti syrjätyn puun vienti on kielletty, ne kuuluvat puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevaan Hondurasin järjestelmään (SALH) niiden jalostusvaiheesta riippumatta.
                  1

               Alla olevan taulukon luettelossa viitataan harmonoituun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmään, joka on perustettu Maailman tullijärjestön kansainvälisellä yleissopimuksella harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä, ja EU:n yhteistä tullijärjestelmää koskevaan yhdistettyyn nimikkeistöön.

               FLEGT-lupajärjestelmän soveltamisalaan kuuluvia puutuotteita koskevat harmonoidun järjestelmän (HS) ja yhdistetyn nimikkeistön (CN) koodit.

                        Numero

                        Koodi

                        Kuvaus

                        Tyypillinen nimi Hondurasissa

                        1

                        4401.21

                        Havupuu lastuina tai hakkeena

                        Astillas o chips

                        2

                        4401.22

                        Lehtipuu, lastuina tai hakkeena

                        Astillas o chips

                        3

                        4401.31

                        Puupelletit

                        Pellets, briquetas

                        4

                        Ex. 4403

                        Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu; lukuun ottamatta luonnontilaisten metsien lehtipuulajeista saatua pyöreää puutavaraa tai karkeasti syrjättyä puuta, jotka vastaavat koodia 4403 4985.

                        Madera en rollo, timber

                        Ex. 4403 4985

                        Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu. Ei ole käsitelty maalilla, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla. Muu kuin havupuu. Luonnontilaisten metsien trooppisista puista.

                        (Hondurasissa SA 4403.49.00.00.) Vienti kielletty Hondurasin lainsäädännön nojalla. Tämän sopimuksen 3 artiklan mukaisesti tämän HS-koodin alaisille tuotteille ei voida myöntää FLEGT-lupaa eikä niitä näin ollen saa tuoda EU:hun.

                        5

                        4404

                        Vannepuu; halkaistut pylväät; teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, ‑seipäät ja -kepit; puukepit, karkeasti muotoillut, mutta ei sorvatut, taivutetut eikä muulla tavalla valmistetut, kävelykeppien, sateenvarjojen, työkalujen varsien tai niiden kaltaisten tavaroiden valmistukseen soveltuvat; puusäleet ja niiden kaltaiset tavarat

                        Estacas, palos de escoba, palillos, nasas, tampas

                        6

                        4406

                        Puiset rata- ja raitiotiepölkyt

                        Durmientes

                        7

                        4407

                        Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

                        Madera aserrada, madera cepillada, madera en bloque, cuartones

                        8

                        4408

                        Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm

                        Chapa, enchapado, plywood

                        9

                        4409

                        Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä, pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu

                        Molduras, pisos, forros, cielos, machimbres

                        10

                        4410

                        Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja ”oriented strand board” -levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi ”waferboard”-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut

                        Tableros, OSB

                        11

                        4411

                        Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu

                        Tableros, MDF

                        12

                        4412

                        Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu

                        Contrachapada

                        13

                        4415

                        Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastauslavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset

                        Pallets, tarimas, cajas

                        14

                        4418

                        Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut

                        Puertas, ventanas, marcos, contramarcos, encofrados, postes, vigas

                        15

                        4419

                        Puiset pöytä- ja keittiöesineet

                        16

                        9403.30

                        Puuhuonekalut, jollaisia käytetään toimistoissa

                        17

                        9403.40

                        Puuhuonekalut, jollaisia käytetään keittiöissä

                        18

                        9403.50

                        Puuhuonekalut, jollaisia käytetään makuuhuoneissa

                        19

                        9403.60

                        Muut puuhuonekalut

               ________________

               LIITE II

               Hondurasin laillisuustaulukot

               Laillisen puutavaran ja laillisten puutuotteiden määritelmä

               Tätä sopimusta sovellettaessa puutavara ja puutuotteet katsotaan laillisiksi, jos niiden alkuperä, korjuu, kuljetus, sahaus, jalostus ja kauppa kansallisilla ja kansainvälisillä markkinoilla ovat tässä liitteessä lueteltujen, sovellettavien metsiä, ympäristöä, taloutta, sosiaaliasioita, kulttuuria, verotusta ja myyntiä koskevien lakien ja asetusten mukaisia ja liitteen V mukaisia.

               Valtion instituutioiden, yksityisen sektorin, kansalaisjärjestöjen, peltometsätaloutta edustavien ryhmien, yhteisöjen, tiedeyhteisön sekä Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen täysimääräisen ja aktiivisen osallistumisen ansiosta on saatu koostettua laillisuustaulukot, jotka sisältävät metsähallinnon parantamiseksi tarvittavat keskeiset tiedot.

               Hondurasin laillisuustaulukot perustuvat 6 periaatteeseen, 17 kriteeriin, 36 indikaattoriin ja 56 varmennuskeinoon. Ne on jäsennelty siten, että huomioon otetaan metsäalaan liittyvät lait, jotka koskevat julkishallinnon eri näkökohtia seuraavien osalta:

               −
                     hallinnolliset menettelyt julkisen ja yksityisen maan omistusoikeuksien tunnustamiseksi;

               −
                     menettelyn oikea soveltaminen jaettaessa julkisen metsämaan käyttöoikeuksia henkilöille tai ryhmille;

               −
                     Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen perinteisten oikeuksien kunnioittaminen;

               −
                     metsäsektorin työntekijöiden työelämäoikeuksien kunnioittaminen.

               Metsien tuotantoketjussa pyritään varmistamaan

               −
                     puutuotteiden korjuulupien hyväksymistä ja käyttöä koskevien teknisten ja oikeudellisten vaatimusten täyttyminen;

               −
                     puutuotteiden kuljetusta koskevien oikeudellisten määräysten täyttyminen koko toimitusketjussa;

               −
                     metsäteollisuusyritysten (sekä raaka-aine- että jalostusyritysten) ja puutavaraliikkeiden rekisteröintiä ja toimintaa koskevien teknisten ja oikeudellisten vaatimusten täyttyminen;

               −
                     paikallista, kansallista ja kansainvälistä kauppaa koskevien oikeudellisten vaatimusten täyttyminen;

               −
                     tulleja ja veroja koskevien säännösten noudattaminen.

               Taulukoihin ei sisälly erillistä ympäristöön liittyvää periaatetta, koska sitä pidetään läpileikkaavana aiheena kaikissa taulukoissa ja se sisältyy periaatteeseen 3, sillä metsäalan toimet ja korjuutoiminta perustuvat metsänhoitosuunnitelmiin, joiden tarkoitus on varmistaa metsäresurssien asianmukainen hoito ja kestävyys. Ympäristöasiat sisältyvät erityisesti indikaattoriin 3.4.2, jossa on kyse ympäristövaikutusten arvioinnista metsänhoitosuunnitelmissa, ja indikaattoriin 3.6.2, jossa on kyse ympäristövahinkoja rajoittavien toimien noudattamisesta metsäteollisuudessa.

               1.
                     Periaatteet

               Taulukot on jaoteltu seuraavien kuuden periaatteen mukaan:

               1)
                     maanomistus- ja maanhallintaoikeudet;

               2)
                     metsäalueilla asuvien Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen oikeudet;

               3)
                     metsänhoitoa sekä puutuotteiden korjuuta, kuljetusta, teollistamista ja kauppaa koskevien, metsäsektorin toimijoihin sovellettavien lakien ja asetusten noudattaminen;

               4)
                     työelämää sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat velvoitteet;

               5)
                     puutuotteiden kansainvälistä kauppaa koskevat säännöt;

               6)
                     tulleja ja veroja koskevat velvoitteet.

               2.
                     Laillisuuden varmentamiseen liittyvät näkökohdat

               Kuuden periaatteen mukaisesti jaoteltujen laillisuustaulukoiden indikaattoreita koskevat varmennuskeinot muodostuvat hallinnollisista asiakirjoista ja kirjatuista tiedoista, joita julkiset laitokset tuottavat kysynnän mukaan. Kunkin indikaattorin luomisen ja varmentamisen menetelmät ja varmennusten tiheys sekä fyysiset ja sähköiset arkistot, joihin varmennuskeinot on tallennettu, kuvataan varmennuskäsikirjassa. Käsikirjasta vastaa yhteinen täytäntöönpanokomitea, joka hyväksyy sen sekä tarkistaa ja päivittää sitä tarpeen mukaan.

               Periaatteiden noudattamisen varmistamiseksi metsätalouden tuotantoketjuun osallistuvat instituutiot ja metsien suojelun kansallinen instituutti (ICF) sopivat yhteistyöjärjestelyistä.

               3.
                     Puutavaran alkuperä

               Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevassa laissa (LFAPVS) on kuvattu sellaisten alueiden omistustyypit, joiden puutavaraa Hondurasissa korjataan, jalostetaan ja myydään. Nämä ovat seuraavat:

               A.
                     Julkiset metsäalueet: Näitä ovat kansalliset metsäalueet, jotka sijaitsevat valtion omistamalla maalla, kunnalliset metsäalueet, jotka sijaitsevat kuntien omistamalla maalla (ejido), sekä valtion instituutioiden hankkimat metsäalueet ja muut alueet, jotka valtio omistaa ja joihin sillä on käyttöoikeus (LFAPVS 45–47 §). Käyttöoikeudella tarkoitetaan sitä, että omistaja myöntää luonnolliselle tai oikeushenkilölle tietyksi ajaksi ja tietyin ehdoin metsäalueen käyttö- ja nautintaoikeuden.

               a)
                     Kansallisia metsäalueita ovat

               −
                     metsämaa, joka sijaitsee valtion alueella ja jota ei omista kukaan muu;

               −
                     metsämaa, jonka valtio tai jokin sen instituutioista on hankkinut pakkolunastuksella, kaupalla tai muulla laillisella saantokirjalla, jonka nojalla sillä on omistusoikeus, riippumatta siitä, onko asia kirjattu maarekisteriin. Näistä käytetään nimitystä bienes fiscales tai bienes nacionales [valtion tai kansallinen omaisuus] (LFAPVS 46 §).

               b)
                     Kunnallisia (ejido) metsäalueita ovat

               −
                     metsämaa, jonka valtio on aiemmin antanut kunnille saantokirjan nojalla kunnalliseksi yhteismaaksi (ejidos);

               −
                     muu, minkä tahansa muun saantokirjan soveltamisalaan lain mukaisesti kuuluva kuntien omistama metsämaa (LFAPVS 47 §). Kunnalliset metsäalueet ovat julkisia. ICF kuitenkin katsoo kunnat yksityisiksi omistajiksi, kun on kyse puukorjuusta.

               c)
                     Valtion instituutioiden hankkimat metsäalueet, terrenos fiscales, ovat valtion omaisuutta ja niiden saantokirjat ovat jollakin julkisella elimellä. Valtion omistamista metsistä voidaan korjata puuta, jos kyseisen metsän hoitoluokka sallii tämän ja toimivaltainen viranomainen on antanut siihen metsänhoitosuunnitelmassa asianmukaisen luvan. Näissä tapauksissa valtion omistamaan metsään (joka on kirjattu luovuttamattomia julkisia metsäresursseja koskevaan luetteloon Catálogo del Patrimonio Público Forestal Inalienable (CPPFI) sekä maarekisteriin) sovelletaan yksityistä, eikä julkista, metsää koskevaa menettelyä.

               B.
                     Yksityiset metsäalueet: Nämä ovat alueita, jotka sijaitsevat yksityisoikeuden soveltamisalaan kuuluvien luonnollisten tai oikeushenkilöiden omistamalla maalla, joiden täysi omistusoikeus vahvistetaan valtion alun perin myöntämällä laillisella saantokirjalla ja jotka on kirjattu maarekisteriin (LFAPVS 45 §).

               −
                     Yhteisön tai useamman yhteisön yhteiset yksityiset metsäalueet ovat metsiä, jotka sijaitsevat maaseutuyhteisöjen omistamilla mailla, sekä Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisen väestön käytössä olevia metsäalueita riippumatta siitä, onko niillä alueen saantokirja. Perinteisten oikeuksien nojalla valtio kunnioittaa Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisille kansoille perinteisesti kuuluneilla mailla sijaitsevia metsäalueita kansallisten lakien ja itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksen nro 169 mukaisesti siitä riippumatta, onko näillä kansoilla alueen saantokirjaa.

               C.
                     Muut kuin metsäalueet: Tällä hetkellä ei ole lainsäädäntö- tai sääntelykehystä puun hyödyntämiselle tällaisilta alueilta, joista saadaan toisinaan puutavaraa yksittäisistä puista. Liitteessä VIII esitetyissä täydentävissä toimenpiteissä hahmotellaan tällainen sääntelykehys.

               4.
                     Muutokset Hondurasin hallinnolliseen, institutionaaliseen ja sääntelykehykseen

               Koska kaikkia hallinnollisia, institutionaalisia ja sääntelykehyksiä saatetaan muuttaa, Hondurasissa saatetaan joutua tekemään menettelyihin sellaisia muutoksia, jotka johtavat näissä laillisuustaulukoissa esitettyjen indikaattoreiden sisällölliseen mukauttamiseen. Nämä muutokset analysoidaan vähintään kahden vuoden välein ja tarvittaessa hyväksytetään yhteisellä täytäntöönpanokomitealla. Yhteinen täytäntöönpanokomitea myös analysoi vähintään kerran kahdessa vuodessa kaikki tämän liitteen tarkistukset tai päivitykset, joita saatetaan tarvita Hondurasin hallinnollisten, institutionaalisten ja sääntelykehysten muutosten huomioon ottamiseksi.

               LAILLISUUSTAULUKOT

                        PERIAATE 1. METSÄSEKTORIN TOIMIJAT KUNNIOITTAVAT METSÄALUEIDEN OMISTUS- JA HALLINTAOIKEUKSIA VOIMASSAOLEVAN LAINSÄÄDÄNNÖN MUKAISESTI.

                        Kriteeri 1.1 Julkiset ja yksityiset metsäsektorin toimijat, jotka osallistuvat metsiin perustuvaan tuotannolliseen toimintaan, noudattavat voimassa olevaa, metsäalueiden omistusoikeutta koskevaa lainsäädäntöä.

                        Indikaattori 1.1.1 Yksityisten metsäalueiden omistajilla, mukaan lukien yhteisön tai useamman yhteisön sekä kunnalliset (ejido) metsäalueet, on omistusoikeuden todistava asiakirja.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Ajan tasalla oleva todistus rekisteröidystä omistajuudesta

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 82-2004 hyväksytty varallisuuslaki (Ley de Propriedad), 37, 94, 95 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Varallisuusinstituutti (IP), kiinteistörekisteri-, maanmittaus- ja kartografiaosasto (DGRCG)

                        Indikaattori 1.1.2 Valtion omistamat kansalliset metsäalueet on kirjattu IP:n kiinteistörekisteriin ja ICF:n luovuttamattomia julkisia metsäresursseja koskevaan luetteloon.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Saantokirja on kirjattu IP:n kiinteistörekisteriin.

                        2.
                              Saantokirjan rekisteröinnistä on merkintä ICF:n luovuttamattomia julkisia metsäresursseja koskevassa luettelossa.

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Asetuksella nro 82-2004 hyväksytty varallisuuslaki (Ley de Propriedad), 37 §

                        Keino 2:

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 56 ja 61 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Keino 1:

                        IP, kiinteistörekisteri-, maanmittaus- ja kartografiaosasto (DGRCG)

                        Keino 2:

                        ICF, metsäresurssien tietokeskus (CIPF)

                        Kriteeri 1.2 Kansallisten ja kunnallisten (ejido) metsäalueiden jako yhteisöille, peltometsätaloutta edustaville ryhmille sekä luonnollisille tai oikeushenkilöille

                        Indikaattori 1.2.1 ICF tekee kansallisten metsäalueiden metsänhoitosopimuksia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin metsänhoitoa varten.

                        Varmennuskeinot (jompikumpi):

                        1.
                              Allekirjoitettu ja voimassa oleva sopimus metsänhoidosta tai metsätaloustoiminnasta (sovelletaan luonnollisiin ja oikeushenkilöihin)

                        2.
                              Allekirjoitettu ja voimassa oleva sopimus yhteisömetsän hoidosta (sovelletaan peltometsätaloutta edustaviin ryhmiin ja yhteisöihin)

                        Lainsäädäntöviite:

                        Kummankin keinon osalta:

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 77 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Keino 1:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal)

                        Keino 2:

                        ICF, yhteisömetsien kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Desarrollo Forestal Comunitario)

                        Indikaattori 1.2.2 Kunta tekee yhteisömetsän hoitosopimuksen kunnallisilla (ejido) metsäalueilla lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin metsänhoitoa varten.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Allekirjoitettu ja voimassa oleva yhteisömetsän hoitosopimus kunnallisesta (ejido) metsäalueesta

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 128 §

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus (Reglamento General de la Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 451 §

                        ICF:n sopimus nro 027-2015 yhteisömetsiä koskevasta kunnallisten alueiden (ejido) metsänhoidosta

                        Toimivaltainen elin:

                        Kunta, kunnanvaltuusto

                        ICF, yhteisömetsien kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Desarrollo Forestal Comunitario)

                        PERIAATE 2. HONDURAS KUNNIOITTAA METSÄALUEILLA ASUVIEN HONDURASIN ALKUPERÄIS- JA AFRIKKALAISPERÄISTEN KANSOJEN OIKEUKSIA

                        Kriteeri 2.1 Hondurasin valtio noudattaa ILOn yleissopimuksen nro 169 määräyksiä omistusoikeuksien tunnustamisesta ja kuulemisesta (”vapaa ja tietoon perustuva ennakkosuostumus”) niiden alueiden osalta, jotka ovat perinteisesti kuuluneet Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisille kansoille.

                        Indikaattori 2.1.1 Valtio toimivaltaisten elintensä välityksellä, IP, INA ja ICF myöntävät saantokirjoja ja IP rekisteröi metsämaita, jotka ovat perinteisesti kuuluneet Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisille kansoille, metsien kaupallisen hyödyntämisen sallimiseksi.

                        Varmennuskeinot:

                        Kansallisen ja kunnallisen (ejido) maan osalta (keinot 1 ja 2):

                        1.
                              IP:n kiinteistörekisteriin kirjattu saantokirja

                        2.
                              INA:n kansalliseen maatalousrekisteriin kirjattu saantokirja

                        Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen maat, jotka omistaa ICF (keino 3):

                        3.
                              Maan jakamisen johdosta laadittu saantokirja, joka on kirjattu IP:n kiinteistörekisteriin

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keinot 1, 2 ja 3:

                        −
                              Asetus nro 2694 (ILOn yleissopimuksen nro 169 ratifiointi), 13, 14, 15, 18 ja 19 §

                        Keinot 1 ja 2:

                        −
                              Asetuksella nro 82-2004 hyväksytty varallisuuslaki, 93, 94, 95, 100, 101 ja 125 §, ja sen täytäntöönpanoasetus

                        −
                              Maatalousuudistuslaki (Ley de Reforma Agraria), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella nro 31-92 hyväksytyllä lailla maatalousalan uudistamisesta ja kehittämisestä, 92 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Keino 1:

                        IP, kiinteistörekisteri-, maanmittaus- ja kartografiaosasto (DGRCG)

                        Keino 2:

                        INA, kansallinen maatalousrekisteri

                        Keino 3:

                        ICF, metsäresurssien tietokeskus (CIPF)

                        Keino 2:

                        −
                              Asetuksella nro 127-2000 muutettu kunnallislaki (Ley de Municipalidades), 69 §

                        Keino 3:

                        −
                              Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 45 §

                        −
                              17 päivänä huhtikuuta 2013 annettu asetus nro 61-2013 ICF:n valtuuttamisesta vastaamaan Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen järjestöjen hakemuksiin, jotka koskevat yhteisöjen maiden tai useamman yhteisön yhteismaiden omistusoikeuden vahvistamista

                        −
                              3 päivänä elokuuta 2012 tehty sopimus nro 031-2012, jossa ICF vahvistaa menettelyn Río Plátanon biosfäärialueella asuvien Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen perinteisten maiden omistusoikeuden vahvistamiseksi

                        −
                              Kuten 3 päivänä elokuuta 2012 tehdyssä sopimuksessa nro 031-2012 määrätään, luvan antamisesta tiettyjen ICF:n omistamien metsäalueiden omistusoikeuden siirtämiseksi Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisille kansoille on annettava säädös.

                        Indikaattori 2.1.2 ICF kunnioittaa oikeutta vapaaseen ja tietoon perustuvaan suostumukseen Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen alueilla, joilla aiotaan ryhtyä hyödyntämään metsiä kaupallisesti näihin kansoihin suoraan vaikuttavalla tavalla.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Raportti ICF:n järjestämästä kuulemisesta

                        Huomautus: Tässä raportissa ICF:n järjestämästä kuulemisesta esitetään tulokset (eli suostumus ehdotetuille metsän kaupallista hyödyntämistä koskeville toimenpiteille) kuulemisesta, joka on järjestetty alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILOn yleissopimuksen nro 169 ja voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetus nro 26-94 (ILOn yleissopimuksen nro 169 ratifiointi), 6 ja 15 §

                        Lisättävä viittaus vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskevaan kansalliseen lakiin, kun se on hyväksytty.

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, yhteisömetsien kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Desarrollo Forestal Comunitario)

                        PERIAATE 3. METSÄSEKTORIN TOIMIJAT NOUDATTAVAT METSÄNHOITOA SEKÄ PUUTUOTTEIDEN KORJUUTA, KULJETUSTA, JALOSTUSTA JA KAUPPAA KOSKEVIA LAINSÄÄDÄNTÖÄ JA SÄÄNTÖJÄ

                        Kriteeri 3.1 Maan omistajilla ja metsänhoitosopimukseen perustuvilla hyödyntäjillä on lainsäädännön asettamien vaatimusten mukaiset metsänhoitosuunnitelmat tai peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmat.

                        Indikaattori 3.1.1 Yksityisten ja kunnallisten (ejido) metsäalueiden omistajilla, jotka aktiivisesti hyödyntävät metsää, on hyväksytty ja voimassa oleva metsänhoitosuunnitelma.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Hyväksytty ja voimassa oleva metsänhoitosuunnitelma

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 982007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 70 ja 74 §

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal)

                        Indikaattori 3.1.2 Kansallisten julkisten metsäalueiden hyödyntäjillä (yhteisöt, peltometsätalouden organisaatiot sekä luonnolliset tai oikeushenkilöt), jotka on rekisteröity ICF:ään ja jotka aktiivisesti hyödyntävät metsää, on hyväksytty ja voimassa oleva metsänhoitosuunnitelma.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Kansallisia julkisia metsäalueita koskeva hyväksytty ja voimassa oleva metsänhoitosuunnitelma

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 982007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 70 ja 74 §

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, yhteisömetsien kehittämisestä vastaava osasto ja metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto

                        Indikaattori 3.1.3 Yksityisten ja kunnallisten (ejido) peltometsätalousalueiden omistajilla, jotka aktiivisesti hyödyntävät metsää, on hyväksytty ja voimassa oleva peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelma.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Hyväksytty ja voimassa oleva peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelma

                        Lainsäädäntöviite:

                        ICF:n sopimus nro 010-2015, jolla annetaan ohjeet alle 100 hehtaarin tiloja koskevien peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmien teknisten vaatimusten soveltamiseen

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Indikaattori 3.1.4 Hyväksytyn ja voimassa olevan metsänhoitosuunnitelman soveltamisalaan kuuluvien metsien omistajilla ja hyödyntäjillä on vuotuinen toimintasuunnitelma, ja peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmien soveltamisalaan kuuluvien alueiden omistajilla on vuotuinen hakkuusuunnitelma.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Vuotuinen toimintasuunnitelma (hyväksytyn ja voimassa olevan metsänhoitosuunnitelman soveltamisalaan kuuluvien metsien omistajat ja hyödyntäjät)

                        2.
                              Vuotuinen hakkuusuunnitelma (peltometsätalouden erityissuunnitelmien soveltamisalaan kuuluvien alueiden omistajat)

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 70 §:n 2 momentti

                        Keino 2:

                        ICF:n sopimus nro 010-2015, jolla annetaan ohjeet alle 100 hehtaarin tiloja koskevien peltometsätalouden erityissuunnitelmien teknisten vaatimusten soveltamiseen, IV luku ja V luvun 3 kohta

                        Yli 100 hehtaarin tiloja koskevia peltometsätalouden erityissuunnitelmia koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä aiotaan tarkastella ja muuttaa (ks. asiaa koskeva täydentävä toimenpide liitteessä VIII).

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal)

                        Kriteeri 3.2 Metsätaloustoiminnasta vastaavat toimijat, jotka toteuttavat tätä toimintaa vuotuisiin toimintasuunnitelmiin, vuotuisiin kaatosuunnitelmiin, viljelymetsiköihin, pelastussuunnitelmiin ja hakkuutähteiden korjuusuunnitelmiin liittyvien korjuulupien nojalla, ovat metsäsektorin vaatimusten mukaisia luonnollisia tai oikeushenkilöitä.

                        Indikaattori 3.2.1 Pätevöidyt metsätalousteknikot, jotka vastaavat metsätaloustoiminnan toteutuksesta vuotuisiin toimintasuunnitelmiin, vuotuisiin kaatosuunnitelmiin, viljelymetsiköihin, pelastussuunnitelmiin ja hakkuutähteiden korjuusuunnitelmiin liittyvien korjuulupien nojalla, on rekisteröity ICF:ään ja kirjattu kulloinkin kyseessä olevien korjuulupien tietoihin.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Pätevöidyn metsätalousteknikon henkilökortti

                        2.
                              Pätevöidyn metsätalousteknikon vahvistus korjuuluvan täytäntöönpanosta

                        Lainsäädäntöviite:

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 477 §

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 159 §

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto (Departamento de Manejo y Desarrollo Forestal)

                        Indikaattori 3.2.2 Luonnolliset tai oikeushenkilöt, joilla on sopimus korjuutoiminnan toteuttamisesta vuotuisiin toimintasuunnitelmiin, vuotuisiin kaatosuunnitelmiin, viljelymetsiköihin, pelastussuunnitelmiin ja hakkuutähteiden korjuusuunnitelmiin liittyvien korjuulupien nojalla, on rekisteröity ICF:ään ja kirjattu kulloinkin kyseessä olevien korjuulupien tietoihin.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Sopimuksen toimeksisaajan ajan tasalla oleva henkilökortti

                        2.
                              Toiminnan ennakkokuvaus vuotuisessa toimintasuunnitelmassa

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 216 ja 217 §

                        Sopimuksen nro 045 A-2013 soveltamisohjeet metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyritysten sekä puutavaraliikkeiden palvelujen maksuista

                        Keino 2:

                        Mäntymetsien vuotuisten toimintasuunnitelmien osalta ICF:n kiertokirje nro DE‑ICF‑001‑2013 (Mäntymetsien korjuusuunnitelmien hallinnollinen opas), 4 kohdan c alakohta

                        Minkään muiden korjuulupien osalta ei tällä hetkellä ole keinoa 2 koskevaa viitesäädöstä, joten se mainitaan täydentävänä toimenpiteenä liitteessä VIII.

                        Toimivaltainen elin:

                        Keino 1:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto

                        Keino 2:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Indikaattori 3.2.3 Riippumattomat metsätalousteknikot vastaavat siitä, että metsätaloustoimintaa harjoitetaan vuotuisiin kaatosuunnitelmiin, viljelymetsiköihin, pelastussuunnitelmiin ja hakkuutähteiden korjuusuunnitelmiin liittyvien korjuulupien nojalla asianmukaisesti. Riippumattomat metsätalousteknikot ovat järjestäytyneitä ja luottokelpoisia, ja heidät kirjattu kulloinkin kyseessä olevien korjuulupien tietoihin.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Todiste riippumattoman metsätalousteknikon luottokelpoisuudesta (kortti tai todistus)

                        2.
                              Riippumattoman metsätalousteknikon vahvistus korjuuluvan täytäntöönpanosta

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Asetuksella nro 73 (annettu 17 päivänä toukokuuta 1962) hyväksytty laki ammattijärjestön pakollisesta jäsenyydestä (Ley de Colegiación Profesional Obligatoria), Hondurasin virallinen lehti nro 17692, 6.6.1962, 1 §

                        Keino 2:

                        ICF:n sopimus toimitettavien metsänhoitosuunnitelmien rakenteesta; tarkennettava liitteessä VIII lueteltuna täydentävänä toimenpiteenä

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto

                        Kriteeri 3.3 Hoitosuunnitelmien ja korjuulupien haltijat ja hyödyntäjät korjaavat puuta ja muita metsätuotteita lakisääteisten vaatimusten mukaisesti.

                        Indikaattori 3.3.1 Hoitosuunnitelmien ja muiden korjuulupien haltijat täyttävät puunkorjuun tekniset vaatimukset toteuttaessaan vuotuisissa toimintasuunnitelmissa ja muissa korjuuluvissa lueteltuja toimia.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Kenttätarkastusraportit (mänty- ja lehtimetsät)

                        2.
                              Vuotuisen toimintasuunnitelman päättyessä loppuraportti siitä, onko tekniset vaatimukset täytetty (ainoastaan mäntymetsät)

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keinot 1 ja 2:

                        Mäntymetsien korjuusuunnitelmien hallinnollinen opas, IX ja XI osasto

                        Keino 1:

                        ICF:n sopimus nro 050‑2012 teknisistä vaatimuksista ja ohjeista lehtimetsien metsänhoitosuunnitelmien ja toimintasuunnitelmien laatimista varten, 6.17 kohta

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Indikaattori 3.3.2 Korjuutoimintaa harjoittavilla metsäalueiden omistajilla tai hyödyntäjillä on hyväksytyt ja voimassa olevat pelastussuunnitelmat sellaisten metsien korjaamiseksi, jotka ovat kärsineet luonnononnettomuuksista, taudeista tai tuhoojista, julkisista ja/tai yksityisistä rakennushankkeista sekä viljelysmaan kasvillisuuden muutoksista.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Pelastussuunnitelman hyväksymispäätös

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 982007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 147 §

                        ICF:n sopimus nro 030-2013 pelastussuunnitelmien hyväksymisestä

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto sekä metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto

                        Indikaattori 3.3.3 Viljelymetsiköiden haltijoilla on hyväksytty ja voimassa oleva viljelytodistus ja korjuulupa sellaisten tuotteiden korjuuta ja myyntiä varten, joita saadaan hoitamalla yksityisiä, kunnallisia (ejido) tai asutettuja kansallisia metsä- tai metsitysalueita.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Metsänviljelytodistus

                        2.
                              Sertifioidun viljelymetsikön korjuulupa

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 149 §:n 10 ja 11 momentti

                        ICF:n asiakirja DE‑MP‑071‑2010, Ohjeet metsänviljelytodistusten myöntämistä varten

                        Toimivaltainen elin:

                        Keino 1:

                        ICF:n laatima kansallinen metsitysohjelma

                        Keino 2:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Kriteeri 3.4 Korjuulupien haltijat ja hyödyntäjät soveltavat lakisääteisten vaatimusten mukaisia ympäristönsuojelutoimia.

                        Indikaattori 3.4.1 Kansallisten, kunnallisten (ejido) ja yksityisten metsäalueiden hoitosuunnitelmissa nimetyt omistajat noudattavat metsäpaloja, tuhoojia, tauteja, vesilähteitä sekä kasveja ja eläimiä koskevaa suojeluohjelmaa.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Vuotuinen suojeluohjelma

                        2.
                              Tekninen raportti suojeluohjelman noudattamisesta hyväksytyissä vuotuisissa toimintasuunnitelmissa

                        Lainsäädäntöviite:

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 172 §:n 3 momentti

                        Sopimus nro 050-2012 lehtimetsiä koskevista teknisistä vaatimuksista, 6.2.1 ja 6.2.2. kohta

                        ICF:n asiakirja DE-MP-285-2010, Paremman metsänhoidon ohjeet ja standardit, 1 luvun 5 kohta

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Indikaattori 3.4.2 Metsänhoitosuunnitelmissa nimetyt omistajat noudattavat metsätaloustoiminnan ympäristövaikutusten arviointiohjelmaa.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Hyväksytty ja voimassa oleva metsätaloustoiminnan ympäristövaikutusten arviointiohjelma

                        2.
                              Tekniset raportit hyväksyttyihin vuotuisiin toimintasuunnitelmiin sisältyvän ympäristövaikutusten arviointiohjelman noudattamisesta

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Asetuksella nro 982007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 70 §

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 170 §

                        Keino 2:

                        ICF:n asiakirja DE-MP-285-2010, Paremman metsänhoidon ohjeet ja standardit, III luvun 3.1 kohta

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto

                        Kriteeri 3.5 Puutavara kuljetetaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

                        Indikaattori 3.5.1 Puutavaran kuljetukseen metsästä koontipaikkaan, metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyrityksiin ja puutavaraliikkeisiin on kuljetuslupa.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Kuljetuslupa

                        Huom.: ICF sallii kolme kuljetuslupaluokkaa: pyöreä puutavara (1), tuotteet ja sivutuotteet (2) sekä sahatavara (3).

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 982007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki (Ley Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre), 103 §

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 239 §

                        Lehtimetsät:

                        Ainoastaan lehtimetsiin sovellettava viitesäädös laadittava (ks. asiaa koskeva täydentävä toimenpide liitteessä VIII).

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Indikaattori 3.5.2 Metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyritysten sekä puutavaraliikkeiden myymän jalostetun puutavaran kuljetuksesta mihin tahansa määränpäähän laaditaan virallinen lasku.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Viralliset laskut

                        Lainsäädäntöviite:

                        Sopimuksella nro 189-2014 hyväksytty laskutusjärjestelmää koskeva asetus, sellaisena kuin se on muutettuna, 12 §

                        Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 236 §

                        Toimivaltainen elin:

                        SAR, laskutusosasto

                        ICF:n alueellinen metsätoimisto

                        Indikaattori 3.5.3 Puutavaran kuljetuksesta mihin tahansa määränpäähän on oltava voimassa oleva rahtikirja.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Rahtikirja

                        Lainsäädäntöviite:

                        Sopimuksella nro 189-2014 hyväksytty laskutusjärjestelmää koskeva asetus, sellaisena kuin se on muutettuna, 11, 19 ja 44 §

                        Toimivaltainen elin:

                        SAR, laskutusosasto

                        Kriteeri 3.6 Yrityksiä ja puutavaraliikkeitä omistavat luonnolliset ja oikeushenkilöt noudattavat voimassa olevaa lainsäädäntöä, joka koskee metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyritysten ja puutavaraliikkeiden perustamista ja toimintaa.

                        Indikaattori 3.6.1 Metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyrityksiä ja puutavaraliikkeitä omistavat luonnolliset ja oikeushenkilöt on rekisteröity kuntaan ja ICF:ään.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Toimilupa (Permiso de Operación para Negocio)

                        2.
                              Toimilupa (Licencia de Operación)

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Sopimuksella nro 018-93 hyväksytty kunnallislain täytäntöönpanoasetus, 119 §

                        Keino 2:

                        Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 98 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Keino 1:

                        Kunta, kunnanvirasto tai verotarkastusvirasto

                        Keino 2:

                        ICF, metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto

                        Indikaattori 3.6.2 Metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyrityksiä ja puutavaraliikkeitä omistavat luonnolliset ja oikeushenkilöt toteuttavat ympäristöntarkkailutoimenpiteitä ympäristövaikutusten luokituksen mukaisesti.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Ympäristölupatodistus

                        2.
                              Ympäristöntarkkailutoimenpiteitä koskevan sopimuksen tekninen valvonta- ja tarkastuslausunto

                        Lainsäädäntöviite:

                        MiAmbiente:

                        − Asetuksella nro 104-93 hyväksytty yleinen ympäristölaki (Ley General del Ambiente), 11 §:n c alakohta, 83 §

                        − Sopimus nro 008-2015, 10 §:n 3 momentti, 24 §:n 6 momentti

                        Kunnat, joilla on luvanantovaltuudet:

                        − Asetuksella nro 181-2007 hyväksytty yleisen ympäristölain muutossäädös, 1 § (lain 28-A §:n muutos)

                        − Sopimuksella nro 008-2015 hyväksytty kansallisen ympäristövaikutusten arviointijärjestelmän täytäntöönpanoasetus, 19 §

                        Oikeudellisesti autonomiset kunnat:

                        Asetuksella 134-90 hyväksytty kunnallislaki, 12 ja 12a §

                        Toimivaltainen elin:

                        Energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente), ympäristöarvioinnin ja -seurannan pääosasto (DECA)

                        Kunnat, joilla on luvanantovaltuudet, tai oikeudellisesti autonomiset kunnat

                        Kriteeri 3.7 Metsätalouden tuotantoketjun toimijat noudattavat voimassa olevia sääntöjä puutuotteiden kotimaankaupasta.

                        Indikaattori 3.7.1 Metsätalouden tuotantoketjun toimijat noudattavat näissä laillisuustaulukoissa lueteltuja sääntöjä, joita sovelletaan puutuotteiden kotimaanmarkkinoilla.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyritysten sekä puutavaraliikkeiden kuukausittaiset raportit

                        2.
                              Kirjanpito panoksista ja tuotoksista

                        3.
                              Asianmukaisen huolellisuuden todistavat asiakirjat

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 225 ja 229 §

                        Keino 2:

                        Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus, 219 §

                        Keino 3:

                        Tarkemmat artiklat laaditaan sen jälkeen, kun asiaa koskeva lainsäädäntö on annettu (ks. asiaa koskeva täydentävä toimenpide liitteessä VIII).

                        Toimivaltainen elin:

                        Keinot 1, 2 ja 3:

                        ICF, kauppa- ja teollisuusosasto (ennen sen perustamista sen tehtäviä hoitaa metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto)

                        PERIAATE 4. METSÄSEKTORIN TYÖNANTAJAT NOUDATTAVAT TYÖELÄMÄÄ KOSKEVIA VELVOITTEITA JA TYÖTERVEYS- JA -TURVALLISUUSVAATIMUKSIA

                        Kriteeri 4.1 Metsäsektorin työnantajat noudattavat alan työntekijöiden palvelukseenottoa ja palkkausta koskevaa lainsäädäntöä.

                        Indikaattori 4.1.1 Metsäsektorin työnantajat tekevät virallisen työsopimuksen (pysyvien tai tilapäisten) työntekijöidensä kanssa.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Asiakirja tai tarkastusraportti, jolla vahvistetaan, että metsäsektorin työnantajat toimivat indikaattorin mukaisesti.

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 178-2016 hyväksytty työtarkastuslaki (Ley de Inspección de Trabajo), 11 §:n e alakohta ja 13 §:n 1 momentti

                        Toimivaltainen elin:

                        Työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS), yleinen työtarkastusvirasto (DGIT)

                        Indikaattori 4.1.2 Työnantajat metsätalouden tuotantoketjussa maksavat (pysyville ja tilapäisille) työntekijöilleen vähintään minimipalkkaa.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Asiakirja tai tarkastusraportti, jolla vahvistetaan, että työnantajat metsätalouden tuotantoketjussa toimivat indikaattorin mukaisesti.

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 178-2016 hyväksytty työtarkastuslaki, 11 §:n e alakohta ja 13 §:n 1 momentti

                        Asetuksella nro 103 3 päivänä kesäkuuta 1971 hyväksytty minimipalkkalaki (Ley del Salario Mínimo), sellaisena kuin se on muutettuna, 2 §

                        Asetuksella nro 189-1959 hyväksytty työehtolaki (Código del Trabajo), 381 ja 387 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS), yleinen työtarkastusvirasto (DGIT)

                        Kriteeri 4.2 Työnantajat metsätalouden tuotantoketjussa noudattavat työterveys- ja -turvallisuussääntöjä.

                        Indikaattori 4.2.1 Työnantajat metsätalouden tuotantoketjussa huolehtivat työntekijöidensä työterveydestä ja -turvallisuudesta työpaikalla.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Työterveys- ja -turvallisuustarkastuksen raportti, jolla vahvistetaan, että työnantajat metsätalouden tuotantoketjussa toimivat indikaattorin mukaisesti.

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 189-1959 hyväksytty työehtolaki, I luvun V osaston 391 ja 392 §

                        Yleinen täytäntöönpanoasetus työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisytoimista (Reglamento General de Medidas Preventivas de Accidentes de Trabajo y Enfermedades Profesionales), VII luvun 36 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS), sosiaalipalvelujen pääosasto, työterveyden ja -turvallisuuden tarkastuspalvelujen osasto

                        Kriteeri 4.3 Metsäsektorin työnantajat noudattavat työntekijöiden sosiaaliturvaa koskevia sääntöjä

                        Indikaattori 4.3.1 Työnantajat metsätalouden tuotantoketjussa rekisteröivät työntekijänsä Hondurasin sosiaaliturvalaitokseen (IHSS).

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Rekisteröinti- ja luottokelpoisuustiedot

                        2.
                              Palkanmaksutietokannasta poimittujen palkkatietojen tiivistelmä

                        3.
                              Tarkastusraportti (jos käytettävissä)

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keinot 1 ja 2:

                        Asetuksella nro 140-1959 hyväksytty sosiaaliturvalaki (Ley del Seguro Social) ja sen muutosasetus nro 080-2001 1 päivältä kesäkuuta 2001, 7 §

                        Keino 3:

                        Asetuksella nro 140-1959 hyväksytty sosiaaliturvalaki, 96 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Hondurasin sosiaaliturvalaitos (IHSS), yritystarkastusten osasto

                        PERIAATE 5. METSÄSEKTORIN TOIMIJAT NOUDATTAVAT PUUTUOTTEIDEN KANSAINVÄLISTÄ KAUPPAA KOSKEVIA SÄÄNTÖJÄ

                        Kriteeri 5.1 Puutuotteiden viejät ja tuojat toimivat laillisesti tarvittavin luvin ja täyttävät veroihin ja tulleihin liittyvät velvoitteensa.

                        Indikaattori 5.1.1 Tuojat ja viejät täyttävät tulleihin liittyvät velvoitteensa tullimenettelyn mukaisesti.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Automatisoidusta tullitulojärjestelmästä (SARAH) poimittujen tuojaa/viejää koskevien tullitietojen tiivistelmä

                        Lainsäädäntöviite:

                        Päätöslauselmalla nro 224-2008 (COMIECO-XLIX) hyväksytty Keski-Amerikan yhtenäisen tullikoodeksin (RECAUCA) täytäntöönpanoasetus, 23 §

                        Toimivaltainen elin:

                        Valtion yleinen koordinointisihteeristö, tullitulojen osasto (DARA)

                        Indikaattori 5.1.2 Tuojat täyttävät puutuotteiden tuontiin sovellettavat asianmukaista huolellisuutta koskevat vaatimukset.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Tuojan asianmukaisen huolellisuuden todistavat asiakirjat

                        Lainsäädäntöviite:

                        Tarkemmat artiklat laaditaan sen jälkeen, kun asiaa koskeva lainsäädäntö on annettu (ks. asiaa koskeva täydentävä toimenpide liitteessä VIII).

                        Toimivaltainen elin:

                        ICF, kauppa- ja teollisuusosasto (ennen sen perustamista tehtäviä hoitaa metsien hoidosta ja kehittämisestä vastaava osasto)

                        Indikaattori 5.1.3 CITES-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista lajeista valmistettujen puutuotteiden viejät noudattavat kyseistä yleissopimusta.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              CITES-todistus

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 098-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki, 116 § SAG:n sopimuksella nro 936-13 hyväksytyt menettelysäännöt luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälisestä kaupasta tehdyn yleissopimuksen (CITES) täytäntöönpanemiseksi

                        Toimivaltainen elin:

                        SAG, kansallinen CITES-toimisto

                        PERIAATE 6. METSÄSEKTORIN TOIMIJAT TÄYTTÄVÄT TULLEIHIN JA VEROIHIN LIITTYVÄT VELVOITTEENSA

                        Kriteeri 6.1 Metsäsektorin toimijat on perustettu laillisesti.

                        Indikaattori 6.1.1 Metsäsektorin toimijat on rekisteröity verohallintoon.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Kansallisen verorekisterin (RTN) asiakirja

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 102-1974 hyväksytty laki kansallisesta verorekisteristä (Ley del Registro Tributario Nacional), 1 ja 2 §

                        Asetuksella nro 51-2003 hyväksytty verotuksellista yhdenvertaisuutta koskeva laki (Ley de Equidad Tributaria), 27 §

                        Toimivaltainen elin:

                        SAR, verovelvollisten neuvontapalvelu

                        Kriteeri 6.2 Metsäsektorin toimijat täyttävät verovelvollisuutensa keskus- ja kunnallishallintoa kohtaan.

                        Indikaattori 6.2.1 Korjuulupien haltijat maksavat luonnonvarojen korjuuta tai hyödyntämistä koskevan luvan myöntämisestä kannettavan veron kunnallislain täytäntöönpanoasetuksen mukaisesti sekä voimassa olevassa kunnallisverosuunnitelmassa vahvistetut maksut.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Luonnonvarojen korjuuta tai hyödyntämistä koskevan luvan myöntämisestä kannettavan veron maksukuitti

                        2.
                              Luonnonvarojen korjuuta tai hyödyntämistä koskevan luvan myöntämisestä veloitettavan maksun maksukuitti

                        Lainsäädäntöviite:

                        Keino 1:

                        Sopimuksella nro 018-93 hyväksytty kunnallislain yleinen täytäntöönpanoasetus, 128 ja 130 §

                        Keino 2:

                        Sopimuksella nro 018-93 hyväksytty kunnallislain yleinen täytäntöönpanoasetus, 152 §:n c alakohdan 15 alakohta

                        Toimivaltainen elin:

                        Kunta, kunnanvirasto tai verotarkastusvirasto

                        Indikaattori 6.2.2. Metsäsektorin toimijat maksavat tuloveroa, solidaarisuusmaksua ja nettovarallisuusveroa

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Veroilmoitukset

                        a)
                              CPAT-272 (ilmoitus luonnollisen henkilön tuloista) tai

                        b)
                              CPAT-352 (ilmoitus oikeushenkilön tuloista)

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 25-1963 hyväksytty tuloverolaki, 30 §

                        Toimivaltainen elin:

                        SAR, verotiedusteluosasto

                        Indikaattori 6.2.3. Metsäsektorin toimijat käyttävät puutavaran myynnin ja sahalaitosten palvelujen myynnin laskutusjärjestelmää.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Laskutusmoduulista poimitut tiedot, joista käyvät ilmi SAR:n hyväksymät laskut

                        Lainsäädäntöviite:

                        Sopimuksella nro 189-2014 hyväksytty laskutusjärjestelmää, muita veroasiakirjoja ja painotalojen verorekisteriä koskeva säännöstö, 10 §

                        Toimivaltainen elin:

                        SAR, laskutusosasto

                        Kriteeri 6.3 Metsäsektorin toimijat täyttävät tullivelvollisuutensa keskushallintoa kohtaan.

                        Indikaattori 6.3.1 Metsäsektorin toimijat täyttävät tullivelvollisuutensa.

                        Varmennuskeinot:

                        1.
                              Todistus verotuksellisesta vakavaraisuudesta

                        Lainsäädäntöviite:

                        Asetuksella nro 17-2010 hyväksytty verotuloja, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kansallisia julkisia menoja koskeva laki, 49 §

                        Toimivaltainen elin:

                        SAR, veronkanto- ja perintäosasto

               Lisäykset

               1.
                     Tämän sopimuksen asiakirjoissa tarkoitettujen metsäsektorin toimijoiden määritelmä

               Tätä sopimusta sovellettaessa metsäsektorin toimijalla tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa metsätalouden tuotantoketjuun kuuluvaa toimintaa. Metsäsektorin toimijoiden on noudatettava tässä liitteessä kuvattuja eri indikaattoreita ja varmennuskeinoja, jotka liittyvät niiden osallistumiseen metsätalouden tuotantoketjun eri vaiheisiin.

                        Toimija

                        Määritelmä/käsite

                        Indikaattorit/varmennuskeinot:

                        1.
                              Metsäsektorin toimija

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka harjoittaa metsätalouden tuotantoketjuun kuuluvaa toimintaa. Tällaista toimintaa on muun muassa metsänhoito, puun ja puutuotteiden korjuu, jalostus, kuljetus, myynti, tuonti ja vienti sekä metsäalueen käyttötarkoituksen muuttaminen. Määritelmä sisältää myös näitä tehtäviä suorittavat alihankkijat, kuten metsurit, tarkastajat tai lähettäjät, myyntiedustajat, kuljettajat ja puutuotteiden vastaanottajat.

                        Mainitaan taulukossa kunkin nimikkeen kohdalla.

                        2.
                              Maaseutuyhteisö

                        Maaseudulla (kylässä) metsäalueilla tai niiden reunalla sijaitseva ryhmä luonnollisia henkilöitä ja heidän järjestönsä, joilla on mahdollisuus metsänhoitoon ja metsätalouden resurssien saantiin.

                        1.1.1/1 ‑ 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        3.
                              Yhteisöryhmä

                        Yhteisöorganisaatio, joka on oikeushenkilö, kuten metsätalouden organisaatiot, etniset ryhmät, maaseudun metsäyhtiöt ja kansallisilla metsäalueilla sijaitsevat organisoituneet yhteisöt, joiden tarkoitus on metsien hoito, korjuu, metsiin liittyvien tuotteiden jalostus sekä tuotteiden ja palvelujen myynti.

                        1.1.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        4.
                              Metsänomistaja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka omistaa kiinteistön, jolla on metsäpeite ja joka voi olla muun muassa yksityinen, kunnallinen (ejido), kansallinen, yhteisöllinen tai alkuperäiskansojen yhteinen.

                        1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        5.
                              Yksityisen metsäalueen omistaja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, jolla on täysi omistusoikeus kiinteistöön, jolla on metsäpeite.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        6.
                              Kunnallisen (ejido) metsäalueen omistaja

                        Kunta, joka omistaa kiinteistön, jolla on metsäpeite.

                        1.1.1/1 - 1.2.2/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.3/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2

                        7.
                              Kansallisen metsän hoitosuunnitelman haltija

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka on kansalliselle metsälle hyväksytyn metsänhoitosuunnitelman edunsaaja.

                        2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        8.
                              Kunnallisen (ejido) metsän hoitosuunnitelman haltija

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka on kunnalliselle (ejido) metsälle hyväksytyn metsänhoitosuunnitelman edunsaaja.

                        2.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        9.
                              Yksityisen metsän hoitosuunnitelman haltija

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka on yksityiselle metsälle hyväksytyn metsänhoitosuunnitelman edunsaaja.

                        2.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.4/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        10.
                              Peltometsätalousalueen omistaja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka omistaa kiinteistön, jonka tuotantojärjestelmässä yhdistyvät maa- ja metsätalous.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        11.
                              Viljelymetsikön haltija

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, jolla on käyttöoikeus tai täysi omistusoikeus viljelymetsikköön.

                        1.1.1/1 - 2.1.1/1 - 2.1.1/2 - 2.1.2/1 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        12. Käyttäjä/haltija

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, jolla on käytössään tai hallussaan kansallinen tai kunnallinen (ejido) alue ilman saantokirjaa, joka vahvistaisi laillisen omistajuuden. Tällä toimijalla on laillistamismenettelyn seurauksena käyttösopimus, jonka nojalla se voi muun muassa toteuttaa metsänhoitotoimia.

                        1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        13.
                              Metsäalueen hyödyntäjä

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka valtion metsähallinto tai kunnanhallinto on nimennyt hoitamaan julkista metsää (kansallista tai kunnallista/ejido) kestävällä tavalla omaksi hyödykseen.

                        1.2.1/1 - 2.1.2/1 - 3.1.2/1 - 3.3.2/1

                        14.
                              Toimeksisaaja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka harjoittaa korjuutoimintaa luonnon- tai viljelymetsässä (sekä mänty- että lehtimetsät) hyväksytyn ja voimassa olevan metsänhoitosuunnitelman haltijan valtuuttamana.

                        3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        15.
                              Kuljettaja

                        Metsäsektorilla toimiva luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka toimiala on puutuotteiden kuljetus.

                        3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        16.
                              Pätevöity metsätalousteknikko (TFC)

                        Metsäalan tai vastaavan alan ammattihenkilö, joka vastaa varmentavana viranomaisena julkisten tai yksityisten metsien hoidosta ja kestävästä kehittämisestä metsänhoitosuunnitelmien tai hyväksyttyjen toimintasuunnitelmien pohjalta.

                        3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        17.
                              Riippumaton metsätalousteknikko (TFI)

                        Yksityinen metsäalan ammattilainen, joka harjoittaa toimintaa metsäsektorilla lukuun ottamatta toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa.

                        3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        18.
                              Viejä

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka käy puutuotteiden kauppaa kansallisen alueen ulkopuolella.

                        5.1.1/1 - 5.1.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        19.
                              Tuoja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka ostaa puutuotteita ulkomailta ja jakelee, myy ja/tai jalostaa niitä maassa tai sen ulkopuolella.

                        5.1.1/1 - 5.1.2/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        20.
                              Metsäteollisuuden raaka-aineyrityksen omistaja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka omistaa sellaisen metsäalan yrityksen tai edustaa oikeudellisesti sellaista yritystä, joka suorittaa pyöreän (raaka)puutavaran tai minkä tahansa muun metsästä saatavan puuraaka-aineen tai muun raaka-aineen esikäsittelyn.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        21.
                              Metsäteollisuuden jalostusyrityksen omistaja

                        Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka omistaa sellaisen metsäalan yrityksen tai edustaa oikeudellisesti sellaista yritystä, joka jalostaa metsäteollisuuden raaka-aineyritykseltä saatavia tuotteita tai mitä tahansa muuta metsästä saatavaa puuraaka-ainetta tai muuta raaka-ainetta.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        22.
                              Puutavaraliikkeen omistaja

                         Luonnollinen tai oikeushenkilö, joka omistaa tontin, paikan tai varastoalueen, jossa ostetaan ja myydään puutavaraa kansallisella/kotimaisella tasolla, tai on tällaisen oikeudellinen edustaja.

                        3.6.1/1 - 3.6.1/2 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        23.
                              Työnantaja

                        Yksityis- tai julkisoikeuden soveltamisalaan kuuluva luonnollinen tai oikeushenkilö, joka käyttää yhden tai useamman työntekijän palveluja työsopimuksen tai työsuhteen perusteella. Määritelmää sovelletaan kaikkiin tasoihin.

                        4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1 - 4.3.1/1 - 4.3.1/2 - 4.3.1/3 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

               2.
                     Valtiolliset instituutiot, joihin laillisuustaulukoissa viitataan

                        Instituutio

                        Varmennuskeinot

                        Kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (ICF)

                        1.1.2/2 - 1.2.1/1 - 1.2.1/2 - 1.2.2/1 - 2.1.1/3 - 2.1.2/1 - 3.1.1/1 - 3.1.2/1 - 3.1.3/1 - 3.1.4/1 - 3.1.4/2 - 3.2.1/1 - 3.2.1/2 - 3.2.2/1 - 3.2.2/2 - 3.2.3/1 - 3.2.3/2 - 3.3.1/1 - 3.3.1/2 - 3.3.2/1 - 3.3.3/1 - 3.3.3/2 - 3.4.1/1 - 3.4.1/2 - 3.4.2/1 - 3.4.2/2 - 3.5.1/1 - 3.5.2/1 - 3.6.1/2 - 3.7.1/1 - 3.7.1/2 - 3.7.1/3 - 5.1.2/1

                        Kunnat

                        1.2.2/1 - 3.6.1/1 - 3.6.2/1 - 3.6.2/2 - 6.2.1/1 - 6.2.1/2

                        Tulojen hallinnointiyksikkö (SAR)

                        3.5.2/1 - 3.5.3/1 - 6.1.1/1 - 6.2.2/1 - 6.2.3/1 - 6.3.1/1

                        Varallisuusinstituutti (IP)

                        1.1.1/1 - 1.1.2/1 - 2.1.1/1

                        Työ- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS)

                        4.1.1/1 - 4.1.2/1 - 4.2.1/1

                        Energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente)

                        3.6.2/1 - 3.6.2/2

                        Kansallinen maatalousinstituutti (INA)

                        2.1.1/2

                        Maatalous- ja kotieläinministeriö (SAG)

                        5.1.3/1

                        Tullitulojen hallinnointiosasto (DARA)

                        5.1.1/1

                        Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (IHSS)

                        4.3.1/1

               3.
                     Luettelo laillisuustaulukkoon sisältyvistä säädöksistä

               Luettelo on laadittu siinä järjestyksessä, jossa laillisuustaulukossa mainitut lainsäädäntöviitteet esiintyvät alkaen periaatteesta I.

               1.
                     Asetuksella nro 82-2004 hyväksytty varallisuuslaki

               2.
                     Asetuksella nro 98-2007 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskeva laki

               3.
                     ICF:n sopimus nro 027-2015 yhteisömetsiä koskevasta kunnallisten alueiden (ejido) metsänhoidosta

               4.
                     Asetus nro 026-94 ILOn yleissopimuksen nro 160 ratifioinnista

               5.
                     Sopimuksella nro 003-2010 hyväksytty varallisuuslain täytäntöönpanoasetus

               6.
                     Asetuksella nro 170 hyväksytty maatalousuudistuslaki, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella nro 031-92 hyväksytyllä lailla maatalousalan uudistamisesta ja kehittämisestä

               7.
                     Asetus nro 61-2013 ICF:n valtuuttamisesta vastaamaan Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen järjestöjen hakemuksiin, jotka koskevat yhteisöjen maiden tai useamman yhteisön yhteismaiden omistusoikeuden vahvistamista

               8.
                     ICF:n sopimus nro 031-2012 menettelyn vahvistamisesta Río Plátanon biosfäärialueella asuvien Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen perinteisten maiden omistusoikeuden vahvistamiseksi

               9.
                     ICF:n sopimus nro 010-2015, jolla annetaan ohjeet alle 100 hehtaarin tiloja koskevien peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmien teknisten vaatimusten soveltamiseen

               10.
                     Täytäntöönpanopäätöksellä nro 031-2010 hyväksytty metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain yleinen täytäntöönpanoasetus

               11.
                     Sopimuksen nro 045 A-2013 soveltamisohjeet metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyritysten sekä puutavaraliikkeiden palvelujen maksuista

               12.
                     ICF:n kiertokirje nro DE-ICF-001-2013, Mäntymetsien korjuusuunnitelmien hallinnollinen opas

               13.
                     Asetuksella nro 73 hyväksytty laki ammattijärjestön pakollisesta jäsenyydestä

               14.
                     ICF:n sopimus nro 050-2012 teknisistä vaatimuksista ja ohjeista lehtimetsien metsänhoitosuunnitelmien ja toimintasuunnitelmien laatimista varten

               15.
                     ICF:n sopimus nro 030-2013 pelastussuunnitelmien hyväksymisestä

               16.
                     ICF:n asiakirja DE‑MP‑071‑2010, Ohjeet metsänviljelytodistusten myöntämistä varten

               17.
                     ICF:n asiakirja DE-MP-285-2010, Paremman metsänhoidon ohjeet ja standardit

               18.
                     Sopimuksella nro 189-2014 hyväksytty laskutusjärjestelmää koskeva asetus, sellaisena kuin se on muutettuna

               19.
                     Sopimuksella nro 018-93 hyväksytty kunnallislain yleinen täytäntöönpanoasetus

               20.
                     Asetuksella nro 104-93 hyväksytty yleinen ympäristölaki

               21.
                     Sopimuksella nro 008-2015 hyväksytty kansallisen ympäristövaikutusten arviointijärjestelmän täytäntöönpanoasetus

               22.
                     Asetuksella nro 181-2007 hyväksytty yleisen ympäristölain muutossäädös

               23.
                     Asetuksella nro 134-90 hyväksytty kunnallislaki

               24.
                     Asetuksella nro 189-1959 hyväksytty työehtolaki

               25.
                     Asetuksella nro 178-2016 hyväksytty työtarkastuslaki

               26.
                     Asetuksella nro 103 3 päivänä kesäkuuta 1971 hyväksytty minimipalkkalaki, sellaisena kuin se on muutettuna

               27.
                     Sopimuksella nro 053-04 hyväksytty yleinen täytäntöönpanoasetus työtapaturmien ja ammattitautien ehkäisytoimista

               28.
                     Asetuksella nro 140-1959 hyväksytty sosiaaliturvalaki ja sen muutosasetus nro 080-2001 1 päivältä kesäkuuta 2001

               29.
                     Päätöslauselmalla nro 224-2008 (COMIECO-XLIX) hyväksytty Keski-Amerikan yhtenäisen tullikoodeksin (RECAUCA) täytäntöönpanoasetus

               30.
                     SAG:n sopimuksella nro 936-13 hyväksytyt menettelysäännöt luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälisestä kaupasta tehdyn yleissopimuksen (CITES) täytäntöönpanemiseksi

               31.
                     Asetuksella nro 102-1974 hyväksytty laki kansallisesta verorekisteristä

               32.
                     Asetuksella nro 051-2003 hyväksytty verotuksellista yhdenvertaisuutta koskeva laki

               33.
                     Asetuksella nro 25-1963 hyväksytty tuloverolaki

               34.
                     Asetuksella nro 017-2010 hyväksytty verotuloja, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja kansallisia julkisia menoja koskeva laki

               ________________

               LIITE III

               Edellytykset Hondurasista vietyjen

               FLEGT-luvan saaneiden puutuotteiden luovuttamiseksi

               vapaaseen liikkeeseen unionissa

               YLEISET PERIAATTEET

               Edellytyksistä FLEGT-luvan saaneiden puun ja puutuotteiden tulolle Hondurasista unionin markkinoille säädetään Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2173/2005
                  2
                ja sen täytäntöönpanoasetuksessa
                  3
               .

               Näissä asetuksissa säädetään niissä vahvistettujen menettelyjen mukauttamisesta kansallisiin olosuhteisiin ja etenkin siihen mahdollisuuteen, että FLEGT-lupien hyväksymisestä unioniin tuotaessa vastaavat toimivaltaiset viranomaiset voivat olla tulliviranomaisia tai jokin muu hallinnollinen elin. Tämän vuoksi menettelyn kuvauksessa jaetaan tarkastus kahteen vaiheeseen: 1) lupa-asiakirjojen tarkastus ja 2) fyysiset tarkastukset sen varmistamiseksi, että tavaralähetys on luvan mukainen.

               Tämän menettelyn tarkoitus on täydentää Hondurasin tekemiä tarkastuksia ja varmistaa, että unioniin tuotaessa esitetyt FLEGT-luvat ovat Hondurasin FLEGT-lupaviranomaisen asianmukaisesti myöntämiä ja rekisteröimiä lupia, jotka kattavat Hondurasin viranomaisten tarkoittamat tavaralähetykset. Toimivaltaiset viranomaiset voivat esittää kysymyksiä järjestelmästä, jolla varmistetaan Hondurasin FLEGT-lupien laillisuus ja voimassaolo, yhteiselle täytäntöönpanokomitealle tämän sopimuksen 9, 11, 19 ja 24 artiklan mukaisesti tämän liitteen 3 artiklassa vahvistettuja toimivaltaisten viranomaisten tietopyyntömenettelyjä noudattaen.

               1 ARTIKLA

               FLEGT-lupien käsittely

               1.
                     FLEGT-lupa on toimitettava sen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa luvan kattama tavaralähetys on ilmoitettu luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen
                  4
               . Tämä voidaan tehdä sähköisesti tai muita nopeita tapoja käyttäen.

               2.
                     Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava sovellettavien kansallisten menettelyjen mukaisesti tulliviranomaisille heti, kun FLEGT-lupa on hyväksytty.

               2 ARTIKLA

               FLEGT-lupa-asiakirjojen pätevyystarkastukset

               1.
                     Painettujen FLEGT-lupien on oltava liitteessä IV kuvatun mallin mukaisia. FLEGT-luvan katsotaan olevan mitätön, jos se ei ole liitteessä IV asetettujen vaatimusten ja eritelmien mukainen.

               2.
                     FLEGT-luvan katsotaan olevan mitätön, jos se esitetään siihen merkityn voimassaolon päättymispäivän jälkeen.

               3.
                     Vain sellaiset FLEGT-lupaan tehdyt poistot tai muutokset hyväksytään, jotka lupaviranomainen on vahvistanut.

               4.
                     Vain sellainen FLEGT-luvan voimassaolon pidentäminen hyväksytään, jonka lupaviranomainen on vahvistanut.

               5.
                     Vain sellainen kaksoiskappale tai korvaava FLEGT-lupa hyväksytään, jonka lupaviranomainen on myöntänyt ja vahvistanut.

               3 ARTIKLA

               Lisätietopyyntö

               1.
                     Jos toimivaltaisilla viranomaisilla on FLEGT-luvan, kaksoiskappaleen tai korvaavan FLEGT-luvan voimassaoloa tai aitoutta koskevia epäilyjä, ne voivat pyytää lisätietoja lupaviranomaiselta.

               2.
                     Tietopyynnön kanssa voidaan toimittaa myös jäljennös asianomaisesta FLEGT-luvasta, kaksoiskappaleesta tai korvaavasta FLEGT-luvasta.

               3.
                     FLEGT-lupaviranomaisen on tarvittaessa peruutettava FLEGT-lupa ja myönnettävä luvasta korjattu jäljennös, joka todistetaan oikeaksi ”Duplicate”-leimalla, ja toimitettava se toimivaltaiselle viranomaiselle.

               4 ARTIKLA

               FLEGT-luvan ja tavaralähetyksen vastaavuuden varmentaminen

               1.
                     Jos toimivaltaiset viranomaiset pitävät tavaralähetyksen lisävarmennusta tarpeellisena ennen päätöksen tekemistä siitä, voidaanko FLEGT-lupa hyväksyä, tarkastuksia voidaan tehdä sen todentamiseksi, vastaako asianomainen lähetys FLEGT-luvassa annettuja tietoja ja asianomaiseen lupaan liittyvää lupaviranomaisen ylläpitämää kirjanpitoa.

               2.
                     Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi esitettyjen puutuotteiden lähetyksen katsotaan vastaavan FLEGT-luvassa ilmoitettuja tilavuus- tai painotietoja, kun puutuotteet eivät poikkea enempää kuin 10 prosenttia FLEGT-luvassa ilmoitetusta tilavuudesta tai painosta.

               3.
                     Jos asianomainen toimivaltainen viranomainen on epävarma siitä, vastaako tavaralähetys FLEGT-lupaa, se voi pyytää lupaviranomaiselta lisätietoja.

               4.
                     Lupaviranomainen voi tarvittaessa pyytää toimivaltaisia viranomaisia lähettämään jäljennöksen kyseessä olevasta FLEGT-luvasta tai korvaavasta luvasta.

               5.
                     Lupaviranomaisen on tarvittaessa peruutettava FLEGT-lupa ja myönnettävä luvasta korjattu jäljennös, joka todistetaan oikeaksi ”Duplicate”-leimalla, ja toimitettava se toimivaltaiselle viranomaiselle.

               6.
                     Jos toimivaltainen viranomainen ei saa vastausta 21 työpäivän kuluessa lisätietopyynnön esittämisestä, toimivaltainen viranomainen ei hyväksy FLEGT-lupaa ja toimii voimassa olevan kansallisen lainsäädännön ja menettelyjen mukaisesti, kuten tämän sopimuksen 9 artiklassa määrätään.

               7.
                     FLEGT-lupaa ei hyväksytä, jos todetaan tämän liitteen 3 artiklan mukaisen lisätietojen toimittamisen tai tässä artiklassa tarkoitetun lisävarmennuksen perusteella, ettei FLEGT-lupa vastaa tavaralähetystä.

               5 ARTIKLA

               Varmentaminen ennen tavaralähetyksen saapumista

               1.
                     FLEGT-lupa voidaan esittää ennen sen kattaman tavaralähetyksen saapumista.

               2.
                     FLEGT-lupa hyväksytään, jos se täyttää kaikki liitteessä IV esitetyt vaatimukset eikä tämän liitteen 2, 3 ja 4 artiklan mukaista lisävarmennusta pidetä tarpeellisena.

               6 ARTIKLA

               Muut seikat

               1.
                     Tuoja vastaa varmentamisen loppuun saattamisen aikana aiheutuneista kustannuksista, jollei asianomaisen unionin jäsenvaltion sovellettavassa lainsäädännössä tai menettelyissä toisin edellytä.

               2.
                     Jos FLEGT-lupien varmentamisen yhteydessä syntyy ratkaisemattomia erimielisyyksiä tai vaikeuksia, asia voidaan siirtää yhteisen täytäntöönpanokomitean käsiteltäväksi.

               7 ARTIKLA

               Luovutus vapaaseen liikkeeseen

               1.
                     Kun puutuotteet ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen, niiden lupanumero on annettava sen yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan kohdassa 44, jolla tulli-ilmoitus tehdään.

               2.
                     Kun tulli-ilmoitus tehdään sähköisesti, lupanumero on annettava asianomaisessa kohdassa.

               3.
                     Puutavara ja -tuotteet voidaan luovuttaa vapaaseen liikkeeseen vasta sitten, kun tässä liitteessä kuvatut menettelyt on saatettu päätökseen.

               ________________

               LIITE IV

               Menettely FLEGT-lupien myöntämiseksi

               1 ARTIKLA

               FLEGT-lupia koskevat yleiset vaatimukset

               1.
                     Tämän sopimuksen liitteessä I lueteltujen puutuotteiden tuominen Hondurasista unioniin edellyttää FLEGT-lupaa.

               2.
                     FLEGT-luvan myöntää Instituto de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre (ICF), ja luvalla vahvistetaan, että unioniin vietävät puutuotteet on tuotettu laillisesti ja lähetys on tarkastettu tässä sopimuksessa vahvistettujen kriteerien ja menettelyjen mukaisesti.

               3.
                     FLEGT-lupa voidaan painaa paperille tai myöntää sähköisesti.

               4.
                     FLEGT-lupa myönnetään kunkin viejän kullekin lähetykselle ensimmäiseen unionin saapumispaikkaan.

               5.
                     Paperille painettujen ja sähköisten FLEGT-lupien on sisällettävä lisäyksessä 1 esitetyt tiedot, jotka on täytettävä lisäyksessä 2 annettujen ohjeiden mukaisesti.

               6.
                     Hakija esittää ennen tulliselvitystä tulliviranomaiselle unioniin vietäessä FLEGT-luvan tai muualle vietäessä H-Legal-luvan yhdessä muiden vaadittavien asiakirjojen kanssa. FLEGT-luvan tai H-Legal-luvan myöntämistä koskevia menettelyjä ja niiden suhdetta yhtenäiseen tulli-ilmoitukseen tarkennetaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               7.
                     FLEGT-luvan katsotaan olevan mitätön sen voimassaolon päättymisajan jälkeen.

               8.
                     Jos lähetyksen sisältäessä erilaisia puutuotteita ei ole mahdollista antaa kaikkia lisäyksen 1 mallissa 1 tarkoitettuja tietoja, FLEGT-lupaan voidaan lisätä hyväksytty liite, joka sisältää tämän liitteen lisäyksen 1 mallin 2 mukaiset laadulliset ja määrälliset tiedot.

               9.
                     Edellä 8 kohdassa tarkoitetun hyväksytyn liitteen on sisällettävä ne tavaralähetystä kuvaavat tiedot, jotka eivät mahdu mallin 1 niitä varten tarkoitettuihin kohtiin.

               10.
                     Jos laadullisia tietoja annetaan liitteessä (lisäsivuilla), FLEGT-luvan asiaa koskeviin kohtiin ei merkitä tietoja lähetyksestä vaan viittaus liitteeseen (lisäsivuihin).

               11.
                     FLEGT-lupien voimassaolon jatkamista, kumoamista, korvaamista ja hallinnointia koskevia vaatimuksia ja menettelyjä tarkennetaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa. FLEGT-lupien myöntämistä koskevat menettelyt julkistetaan.

               12.
                     Hondurasin hallitus toimittaa unionille oikeaksi todistetut näytteet FLEGT-luvasta ja lupaviranomaisen leimoista sekä valtuutettujen virkamiesten allekirjoitukset.

               13.
                     Alkuperäistä FLEGT-lupaa, sen kaksoiskappaletta tai korvaavaa FLEGT-lupaa ei katsota päteväksi eikä hyväksytä, jos tässä liitteessä vahvistettua FLEGT-lupien myöntämistapaa on muutettu.

               14.
                     Kaikkien hyväksyttyjen FLEGT-lupien alkuperäinen kappale ja kaikenlaiset jäljennökset myönnetään viejälle tämän sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

               2 ARTIKLA

               FLEGT-lupaviranomaisen velvollisuudet

               1.
                     Hondurasin lupaviranomainen on ICF FLEGT-lupayksikkönsä kautta. ICF:n laillisuuden varmentamisesta vastaava yksikkö vastaa lainsäädännön noudattamisen varmentamisesta.

               2.
                     Lupaviranomainen vastaa tietojen vaihdosta Hondurasin ja unionin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä muiden sellaisten Hondurasin viranomaisten välillä, joilla on FLEGT-lupiin liittyviä tehtäviä.

               3.
                     Lupaviranomainen voi jatkaa FLEGT-luvan voimassaoloaikaa viejän pyynnöstä (yhden kerran) enintään kolmella kuukaudella. Jatkaessaan FLEGT-luvan voimassaoloaikaa lupaviranomainen lisää ja vahvistaa uuden päättymispäivän.

               4.
                     Lupaviranomaisen on käytettävä väärentämiseltä suojaavaa menetelmää FLEGT-luvan aitouden varmistamiseksi ja poistojen tai muutosten estämiseksi.

               5.
                     Lupaviranomaisen on perustettava järjestelmä pitääkseen luvista kirjaa paperilla ja sähköisesti, jotta se voi vastata viejän hakemukseen ottaen huomioon sen maantieteellisen sijainnin. Kunhan olosuhteet sallivat, FLEGT-lupajärjestelmä yhdistetään asteittain Hondurasin ulkomaankaupan yhden palvelupisteen järjestelmään (Sistema de Ventanilla Única de Comercio Exterior de Honduras, VUCEH).

               6.
                     Aina kun FLEGT-luvan voimassaoloa jatketaan tai lupa peruutetaan tai korvataan, lupaviranomaisen on ilmoitettava siitä kyseisen unionin jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

               7.
                     Lupaviranomainen hallinnoi tietokantaa, joka sisältää vastaanotetut hakemukset, myönnetyt FLEGT-luvat ja hylätyt hakemukset.

               3 ARTIKLA

               Menettely FLEGT-lupien myöntämiseksi

               1.
                     Ennen FLEGT-luvan myöntämistä suoritetaan liitteen V mukainen menettely tuotteiden laillisuuden varmistamiseksi. FLEGT-lupien hallinnoinnin vaiheet esitetään jäljempänä (ks. kaavio 1).

               a)
                     Saadakseen FLEGT-luvan viejän on esitettävä

               − FLEGT-lupahakemus ja

               − veronkanto- ja perintäosaston (SAR) hyväksymä vientilasku.

               b)
                     Hakemuksen vastaanotettuaan FLEGT-lupayksikön on

               i)
                     varmistettava laillisuuden varmentamisesta vastaavalta yksiköltä, että kyseinen osapuoli (viejä) noudattaa kaikkia sovellettavia, laillisuutta määrittäviä indikaattoreita;

               ii)
                     varmistettava laillisuusvaatimusten täyttyminen kyseisen tavaralähetyksen toimitusketjussa.

               c)
                     Laillisuuden varmentamisesta vastaavan yksikön on kaikkien laillisuustaulukoissa lueteltujen sovellettavien indikaattoreiden ja toimitusketjua koskevien vaatimusten noudattamisesta kerättyjen tietojen perusteella määritettävä, täyttyvätkö laillisuuden edellytykset, ja annettava FLEGT-lupayksikölle seuraavat:

               i)
                     jos toimija ei täytä laillisuusvaatimuksia, perusteltu lausunto, jotta FLEGT-lupayksikkö voi ilmoittaa hakijalle hakemuksen hylkäämisestä;

               ii)
                     jos toimija täyttää laillisuusvaatimukset, ilmoitus FLEGT-lupayksikön käyttöä varten siitä, että hakemusta ei vastusteta.

               d)
                     FLEGT-lupayksikkö myöntää tai epää FLEGT-luvan hakemuksen, liiteasiakirjojen ja laillisuuden varmentamisesta vastaavan yksikön laillisuuden täyttymisestä tekemien päätelmien perusteella.

               e)
                     Kaikki FLEGT-luvan myöntämiseen liittyvät tiedot kirjataan tähän tarkoitettuun tietokantaan.

               2.
                     FLEGT-lupajärjestelmää sovelletaan kaikkiin liitteessä I lueteltuihin puutuotteisiin, mukaan lukien näytteet ja esittelytuotteet, kun ne viedään unionin markkinoille.

               Kaavio 1

               FLEGT-lupamenettely

               4 ARTIKLA

               Paperille painettujen FLEGT-lupien tekniset vaatimukset

               1.
                     Paperille painettujen FLEGT-lupien on oltava tämän liitteen lisäyksessä 1 esitetyn mallin mukaisia.

               2.
                     Paperikoko on A4. Paperissa on leiman lisäksi vesileimoina erilaisia logoja, kuten Hondurasin vaakuna tai tunnus.

               3.
                     FLEGT-luvat on täytettävä kirjoituskoneella tai tietokoneella. Tietoja voidaan tarvittaessa täydentää käsin.

               4.
                     FLEGT-lupaviranomainen käyttää metallista, mieluiten teräksistä, leimasinta. FLEGT-lupaviranomainen voi kuitenkin käyttää koholeimausta, jossa on perforoituja kirjaimia ja numeroita.

               5.
                     FLEGT-lupaviranomaisen on käytettävä väärentämiseltä suojaavaa menetelmää määrän merkitsemisessä numeroin ja kirjaimin siten, että numeroita tai viittauksia on mahdotonta lisätä.

               6.
                     Vain sellaiset lomakkeeseen tehdyt poistot tai muutokset hyväksytään, jotka FLEGT-lupaviranomainen on vahvistanut leimallaan ja allekirjoituksellaan.

               7.
                     FLEGT-lupa täytetään ja tulostetaan espanjaksi.

               5 ARTIKLA

               Myönnettävien FLEGT-lupien formaatti

               1.
                     FLEGT-lupia voidaan myöntää puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevaan Hondurasin järjestelmään (SALH) kuuluvalla tietoteknisellä järjestelmällä.

               2.
                     EU:n jäsenvaltiolle, joilla ei ole yhteyttä tietotekniseen järjestelmään, toimitetaan paperille painettu FLEGT-lupa.

               6 ARTIKLA

               FLEGT-luvan jäljennökset

               1.
                     FLEGT-luvan muodostavat yksi alkuperäinen asiakirja ja viisi jäljennöstä.

               2.
                     Alkuperäinen kappale annetaan FLEGT-luvanhaltijalle.

               3.
                     Viisi numeroitua jäljennöstä käytetään seuraavasti:

               a)
                     Jäljennöksen 1 säilyttää FLEGT-lupaviranomainen myöhempiä varmennustarkoituksia varten.

               b)
                     Jäljennös 2 liitetään tavaralähetykseen. Se annetaan FLEGT-luvanhaltijalle, jotta tämä voi lähettää sen lähetyksen mukana tuotteiden ostajalle toimitettavaksi sen jäsenvaltion tulliviranomaisille, jossa luvassa tarkoitettu tavaralähetys luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

               c)
                     Jäljennös 3 annetaan FLEGT-luvanhaltijalle, jotta tämä voi lähettää sen ostajalle toimitettavaksi sen jäsenvaltion FLEGT-luvista vastaaville viranomaisille, jossa luvassa tarkoitettu tavaralähetys luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

               d)
                     Jäljennöksen 4 säilyttävät Hondurasin tulliviranomaiset vientivalvontatarkoituksiin.

               e)
                     Jäljennös 5 annetaan FLEGT-luvanhaltijan säilytettäväksi.

               7 ARTIKLA

               FLEGT-luvan voimassaolo, peruuttaminen ja korvaaminen

               1.
                     FLEGT-luvan voimassaolo ja sen jatkaminen

               FLEGT-lupa tulee voimaan sen myöntämispäivänä, ja se pysyy voimassa kuuden (6) kuukauden ajan myöntämispäivästä. Voimassaolon päättymispäivä merkitään FLEGT-lupaan.

               2.
                     FLEGT-luvan peruuttaminen

               2.1
                     FLEGT-luvan voimassaolo päättyy ja se on palautettava lupaviranomaiselle, jos siinä tarkoitetut puutuotteet katoavat tai tuhoutuvat lähetyksen aikana ennen niiden saapumista unioniin.

               2.2
                     FLEGT-lupa peruutetaan seuraavissa tilanteissa:

               a)
                     FLEGT-luvan myöntämisen jälkeen todetaan lähetykseen liittyvä viejän rikkomus;

               b)
                     tavaroita ei ole viety eikä edunsaaja ole pyytänyt luvan voimassaolon jatkamista.

               2.3
                     Viejä voi myös palauttaa luvan vapaaehtoisesti, jos se päättää olla käyttämättä sitä.

               3.
                     FLEGT-luvan korvaaminen

               3.1
                     Jos luvan alkuperäiskappale ja/tai unionin toimivaltaisille viranomaisille tarkoitetut jäljennökset katoavat tai tuhoutuvat tai ne varastetaan, FLEGT-luvanhaltija tai sen valtuuttama edustaja voi pyytää lupaviranomaiselta korvaavaa lupaa esittämällä todisteet alkuperäiskappaleen ja/tai jäljennösten katoamisesta, varkaudesta tai tuhoutumisesta.

               3.2
                     Lupaviranomainen myöntää korvaavan FLEGT-luvan vastaanotettuaan ja käsiteltyään luvanhaltijan pyynnön.

               3.3
                     Hondurasin hallitus toimittaa unionille oikeaksi todistetut näytteet FLEGT-luvasta ja lupaviranomaisen leimoista sekä valtuutettujen virkamiesten allekirjoitukset.

               3.4
                     Korvaavan luvan on sisällettävä alkuperäisen FLEGT-luvan sisältämät tiedot ja merkinnät, luvan numero mukaan lukien. Korvaavassa luvassa on oltava merkintä ”licencia de sustitución”.

               3.5
                     Jos kadonnut tai varastettu FLEGT-lupa löydetään, sitä ei saa käyttää ja se on palautettava lupaviranomaiselle.

               8 ARTIKLA

               FLEGT-lupien myöntämiseen liittyvien rikkomusten käsittely

               Jos havaitaan puutuotteisiin liittyviä rikkomuksia tai vilpillisiä tietoja tai FLEGT-luvan tietojen väärentämistä, muuttamista tai muokkaamista tai FLEGT-lupajärjestelmän säännösten rikkomista, rikkomuksen suuruuden mukaan sovelletaan hallinnollisia tai oikeudellisia toimenpiteitä Hondurasin lainsäädännön mukaisesti.

               9 ARTIKLA

               Epäilyt FLEGT-luvan voimassaolosta ja aitoudesta

               1.
                     Jos unionin toimivaltaisella viranomaisella on FLEGT-luvan, sen jäljennöksen tai korvaavan FLEGT-luvan voimassaoloa tai aitoutta koskevia epäilyjä, se voi tarkistaa asian järjestelmästä tai pyytää lisätietoja FLEGT-lupaviranomaiselta. Luvan voimassaoloa ja aitouttaa koskevien tietojen antaminen on yksinomaan FLEGT-lupaviranomaisen vastuulla ja toimivallassa.

               2.
                     Lupaviranomainen voi tarvittaessa pyytää unionin jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia lähettämään jäljennöksen kyseessä olevasta FLEGT-luvasta tai korvaavasta luvasta.

               3.
                     FLEGT-lupaviranomainen voi tarvittaessa peruuttaa luvan, myöntää korjatun ja ”Duplicado”-leimalla oikeaksi todistetun jäljennöksen luvasta ja toimittaa sen unionin jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.

               4.
                     Jos FLEGT-luvan voimassaolo vahvistetaan, lupaviranomaisen on ilmoitettava tästä välittömästi unionin jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle sähköisesti. FLEGT-lupaviranomainen todistaa palautettavat jäljennökset oikeiksi asianmukaisella tavalla.

               5.
                     Jos kyseinen lupa ei ole voimassa, lupaviranomaisen on ilmoitettava tästä unionin jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle mieluiten sähköisesti.

               6.
                     Jos FLEGT-luvan aitoudesta tai voimassaolosta on epäilyjä, lupaviranomaisen on vastattava unionin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja Hondurasin muiden viranomaisten kysymyksiin ja annettava pyydetyt lisätiedot ja selvennykset.

               Lisäys 1

               1.
                     FLEGT-luvan malli

                        1

                        1. Lupaviranomainen

                        Nimi:

                        Osoite:

                        2. Tuoja

                        Nimi:

                        Osoite:

                        ALKUPERÄISKAPPALE

                        3. FLEGT-lupanumero

                        4. Voimassaolon päättymispäivä

                        5. Viejämaa

                        7. Kuljetusväline

                        6. ISO-koodi

                        8. FLEGT-luvanhaltija (nimi ja osoite)

                        9. Puun tai puutuotteiden kauppanimitys

                        10. HS-nimikkeet

                        1

                        11. Yleiset ja tieteelliset nimet

                        12. Korjuumaa

                        13. ISO-koodit

                        14. Tilavuus (m3)

                        15. Nettopaino (kg)

                        16. Yksiköiden määrä

                        17. Tunnusmerkit

                        18. FLEGT-luvan myöntävän viranomaisen allekirjoitus ja leima

                        Paikka ja päiväys

               2.
                     Lisätietoa lähetyksistä

               Seuraavat tiedot koskevat FLEGT-lupaa

                        Tieto #

                        Puun tai puutuotteiden kauppanimitys

                        HS-nimikkeet

                        Yleiset ja tieteelliset nimet

                        Korjuumaa

                        Korjuumaan ISO-koodi

                        Tilavuus

                        (m3)

                        Paino

                        (kg)

                        Yksiköiden määrä

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        7

                        8

                        9

                        10

                        Myöntämispaikka

                        Päiväys (pv/kk/vuosi)

                        FLEGT-luvan myöntävän viranomaisen allekirjoitus ja leima

               Lisäys 2

               Lomakkeen täyttöohjeet

               Yleistä

               —
                     Täytetään suuraakkosin.

               —
                     ISO-koodi on kaksikirjaiminen kansainvälinen maakoodi.

                        Ruutu 1

                        FLEGT-lupaviranomainen

                        Ilmoitetaan FLEGT-luvan myöntävän viranomaisen nimi ja osoite.

                        Ruutu 2

                        Tuoja

                        Ilmoitetaan tuojan nimi ja osoite.

                        Ruutu 3

                        FLEGT-lupanumero

                        Ilmoitetaan myönnettäessä määräytyvä numero.

                        Ruutu 4

                        Voimassaolon päättymispäivä

                        Ilmoitetaan, mihin saakka FLEGT-lupa on voimassa.

                        Ruutu 5

                        Viejämaa

                        Tällä tarkoitetaan kumppanimaata, josta puutuotteet on viety unioniin.

                        Ruutu 6

                        ISO-koodi

                        Ilmoitetaan ruudussa 5 ilmoitetun kumppanimaan kaksikirjaiminen maakoodi.

                        Ruutu 7

                        Kuljetusväline

                        Ilmoitetaan kuljetusväline vientipaikkaan.

                        Ruutu 8

                        FLEGT-luvanhaltija

                        Ilmoitetaan viejän nimi ja osoite.

                        Ruutu 9

                        Puun tai puutuotteiden kauppanimitys

                        Ilmoitetaan puutuotteiden kauppanimitys.

                        Ruutu 10

                        HS-nimikkeet

                        Ilmoitetaan harmonoidun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmän neli- tai kuusinumeroinen tavarakoodi.

                        Ruutu 11

                        Yleiset ja tieteelliset nimet

                        Ilmoitetaan tuotteeseen käytettyjen puulajien yleiset ja tieteelliset nimet. Jos tuotteessa on käytetty useampaa kuin yhtä puulajia, jokainen laji ilmoitetaan omalla rivillään. Nämä tiedot voidaan jättää täyttämättä, jos on kyse yhdistelmätuotteista tai osista, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tunnistamatonta lajia (esim. lastulevy).

                        Ruutu 12

                        Korjuumaa

                        Ilmoitetaan maat, joista ruudussa 10 ilmoitettu puuaines on korjattu. Jos tuotteessa on käytetty useampaa kuin yhtä puulajia, ilmoitetaan kaikki käytetyn puun lähteet.

                        Nämä tiedot voidaan jättää täyttämättä, jos on kyse yhdistelmätuotteista tai osista, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tunnistamatonta lajia (esim. lastulevy).

                        Ruutu 13

                        ISO-koodit

                        Ilmoitetaan ruudussa 12 tarkoitettujen maiden ISO-koodit.

                        Nämä tiedot voidaan jättää täyttämättä, jos on kyse yhdistelmätuotteista tai osista, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tunnistamatonta lajia (esim. lastulevy).

                        Ruutu 14

                        Määrä (m3)

                        Ilmoitetaan kokonaistilavuus kuutiometreinä. Tämä tieto voidaan jättää ilmoittamatta paitsi jos ruudussa 15 tarkoitettu tieto on jätetty ilmoittamatta.

                        Ruutu 15

                        Nettopaino (kg)

                        Ilmoitetaan kokonaispaino kilogrammoina eli puutuotteiden nettomassa, johon ei lueta mukaan päällystä tai muuta pakkausta lukuun ottamatta kannattimia, alustoja, tarroja jne. Tämä tieto voidaan jättää ilmoittamatta paitsi jos ruudussa 14 tarkoitettu tieto on jätetty ilmoittamatta.

                        Ruutu 16

                        Yksiköiden määrä

                        Ilmoitetaan yksikkömäärä, jos se on paras tapa kuvata jalostettua tuotetta määrällisesti. Tämä tieto voidaan jättää ilmoittamatta.

                        Ruutu 17

                        Tunnusmerkit

                        Ilmoitetaan tarvittaessa kaikki tunnusmerkit, esimerkiksi tavaraerän tai konossementin numero. Tämä tieto voidaan jättää ilmoittamatta.

                        Ruutu 18

                        FLEGT-luvan myöntävän viranomaisen allekirjoitus ja leima

                        Tila on varattu valtuutetun virkamiehen allekirjoitukselle ja FLEGT-luvan myöntävän viranomaisen viralliselle leimalle. Myös paikka ja päiväys on merkittävä.

               ________________

               LIITE V

               Hondurasin järjestelmä puutuotteiden laillisuuden varmentamiseksi (SALH)

               Sisällysluettelo

               1.
                     JOHDANTO

               1.1
                     Yleinen tausta

               1.2
                     SALH-järjestelmän tavoite

               1.3
                     Metsänhoidon kehittämisen uudet välineet ja osa-alueet

               2.
                     SALH-JÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVA HONDURASIN OIKEUDELLINEN KEHYS

               2.1
                     Kansainväliset yleis- ja muut sopimukset

               2.2
                     Alueelliset yleis- ja muut sopimukset

               2.3
                     Luonnonvarojen kestävää hoitoa koskeva kansallinen lainsäädäntö

               2.4
                     Työelämää koskeva kansallinen lainsäädäntö

               2.5
                     Puutuotteiden viennistä perittävän valtion- ja kunnallisveron maksamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

               2.6
                     Hallinnollisia menettelyjä, avoimuusmekanismeja ja kansalaisvaikuttamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

               2.7
                     Oikeusviranomaisten soveltama kansallinen lainsäädäntö

                  3.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN OSA-ALUEET

               3.1
                     Laillisuuden määrittely

               3.2
                     Laillisuusmääritelmän noudattamisen varmentaminen

               3.3
                     Toimitusketjun valvonta

               3.4
                     FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämismenettely

               3.5
                     Riippumaton tarkastus

               4.
                     INSTITUTIONAALINEN KEHYS JA SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON OSALLISTUVIEN TOIMIJOIDEN TEHTÄVÄT

               4.1
                     SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat

               4.2
                     Valtion instituutiot

               4.2.1
                     Kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (ICF)

               4.2.2
                     Tulojen hallinnointiyksikkö (SAR)

               4.2.3
                     Kunnat

               4.2.4
                     Varallisuusinstituutti (IP)

               4.2.5
                     Työ- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS)

               4.2.6
                     Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (IHSS)

                  4.2.7
                     Energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente)

               4.2.8
                     Kansallinen maatalousinstituutti (INA)

               4.2.9
                     Maatalous- ja kotieläinministeriö (SAG)

               4.2.10
                     Tullitulojen hallinnointiosasto (DARA)

               4.2.11
                     Välillisesti osallistuvat valtion instituutiot

               4.3
                     Yksityinen metsäsektori

               4.4
                     Kansalaisjärjestöt

               4.4.1
                     Paikallisjärjestöt

               4.4.2
                     Valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt

               4.5
                     Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat

               4.6
                     Valmiuksien kehittäminen

               5.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISALA

               5.1
                     SALH-järjestelmään sisältyvät puutuotteet

               5.2
                     SALH-järjestelmään sisältyvät markkinat

               5.3
                     SALH-järjestelmään sisältyvät puutavaran lähteet

               5.3.1
                     Hondurasin maaperällä korjattu puu

               5.3.2
                     Tuontipuu

               5.3.3
                     Sopimuksen soveltamisalaan kuulumaton puutavara

               5.4
                     SALH-järjestelmän toimijat

                  6.
                     LAILLISUUSMÄÄRITELMÄN NOUDATTAMISEN VARMENTAMINEN

               6.1
                     Laillisuuden varmentamisen periaatteet

               6.1.1
                     Laillisuuden varmentamiseen osallistuvat instituutiot

               6.1.2
                     Laillisuustaulukoihin perustuvat varmennusmenettelyt

               6.1.3
                     Laillisuuden varmentamiskeinojen tallentaminen

               6.1.4
                     Tietojärjestelmät ja varmennustoiminnot

               6.1.5
                     Riskinhallintaperiaate SALH-järjestelmän noudattamattajättämistapauksissa

               6.1.6
                     Laillisuustarkastus ja sen päätteeksi annettava laillisuustodistus

               6.2
                     Toimijoiden laillisuudenvarmentamisvelvoite

               7.
                     PUUTAVARAN JA PUUTUOTTEIDEN TOIMITUSKETJUN VARMENTAMINEN

               7.1
                     Toimitusketjun varmennusperiaatteet

               7.2
                     Puutuotteiden yksilöinti

               7.3
                     Toimitusketjua koskevat toimijoiden ilmoittamat tiedot

               7.4
                     Tuotujen puutuotteiden varmentaminen

               7.5
                     Kauttakuljetettavien puutuotteiden varmentaminen

               7.6
                     Takavarikoitujen puutuotteiden varmentaminen

               7.7
                     Sellaiselta alueelta peräisin olevien puutuotteiden varmentaminen, jonka maankäyttötarkoitus on muuttunut

               8.
                     YKSITYISEN SERTIFIOINNIN TUNNUSTAMINEN

               9.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN NOUDATTAMATTAJÄTTÄMISTAPAUSTEN KÄSITTELY

                  10.
                     VALITUSTENKÄSITTELYMEKANISMIT

               10.1
                     Johdanto

               10.2
                     Tavoitteet

               10.3
                     Valitustenkäsittelymekanismien tyypit

               10.4
                     Valitustenkäsittelymekanismien perustaminen ja niiden toimintaperiaatteet

               11.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT KUULEMIS-, OSALLISTUMIS- JA KOORDINOINTIMEKANISMIT

               11.1
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea

               11.2
                     Tekninen komitea

               11.3
                     Vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta vastaava interinstitutionaalinen sihteeristö (SIIAVA)

               11.4
                     Laittomien hakkuiden kansallinen torjuntastrategia ja sen kytkeytyminen tähän sopimukseen

               12.
                     KANNUSTIMET SEKÄ VARO- JA RISKINVÄHENTÄMISTOIMENPITEET SEKTORIN ERI TOIMIJOIDEN OSALLISTAMISEKSI SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON

               Lisäys 1 – Toimitusketjun vaiheet (mäntymetsät)

               Lisäys 2 – Toimitusketjun vaiheet (lehtipuumetsät)

               1.
                     JOHDANTO

               1.1
                     Yleinen tausta

               Metsäkato on maailmanlaajuisesti tarkasteltuna suurinta Latinalaisessa Amerikassa, ja Hondurasin vuotuinen metsäkato on yksi alueen suurimmista. Metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen on monia syitä, joista tärkeimpiä ovat laajaperäisen karjankasvatuksen ja monokulttuuriviljelyn (esimerkiksi öljypalmu) leviäminen, raivausmielessä tehdyt laittomat hakkuut, metsäpalot ja kestämätön puunkorjuu.

               Laittomien hakkuiden seuraukset ja kielteiset vaikutukset, jotka ilmenevät metsien tuhoutumisena ja heikkenemisenä, sekä sademetsän muuntaminen viljelymaaksi johtavat luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen sekä metsäekosysteemien luontaisen selviytymiskyvyn heikkenemiseen tai häviämiseen. Maksujen maksamatta jättämisestä ja verovilpistä aiheutuu lisäksi taloudellista tappiota.

               1.2
                     SALH-järjestelmän tavoite

               Puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de la madera de Honduras, SALH) tavoitteena on parantaa maan metsähallintoa varmistamalla, että kaikki metsätalouden toimitusketjun toimijat noudattavat tarkkaan alan lainsäädäntöä.

               Tavoite kattaa metsänkäyttöoikeuksien jakamisen, raaka-aineen korjuun, puutavaran kuljetuksen ja esi- ja jatkokäsittelyn sekä puutuotteiden kaupan niin kotimaan kuin kansainvälisilläkin markkinoilla ja siihen pyritään voimassa olevaa lainsäädäntöä soveltamalla ja täytäntöön panemalla sekä valtion valvontajärjestelmiä kehittämällä.

               1.3
                     Metsänhoidon kehittämisen uudet välineet ja osa-alueet

               Vaikka FLEGT-luvan myöntäminen lailliselle puutavaralle on yksi vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen neuvottelu- ja täytäntöönpanoprosessin päätavoitteista, se ei ole sen ainoa oletettu tulos. Kyseisten lupien myöntämiseksi ja Hondurasin ja EU:n odotusten täyttämiseksi metsähallinnon parantamisen ja laillisen puukaupan edistämisen osalta on kehitettävä uusia välineitä laillisuuden varmentamisen tehostamiseen. Tästä syystä sopimuksessa ehdotetaan uusia ja innovatiivisia osa-alueita, joiden odotetaan vaikuttavan myönteisesti metsähallintoon. Kyseiset osa-alueet, joista osa on jo käytössä ja osa vasta suunnitteilla, muodostavat yhdessä Hondurasin järjestelmän puutuotteiden laillisuuden varmentamiseksi. Näitä niin organisatorisia kuin institutionaalisiakin osa-alueita ovat erityisesti seuraavat:

               Laillisen puutavaran määritelmä

               a)
                     Vahvistetaan laillisuustaulukoihin sisältyvät lakisääteiset vaatimukset kaikille kotimarkkinoille toimitettavan puutavaran lähteille ja mihin tahansa suuntautuvalle viennille, tuontipuu mukaan lukien.

               Toimitusketjun valvonta

               b)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: kehitetään ja otetaan käyttöön puutavaran jäljittämiseen tarkoitettu tietojärjestelmä (Sistema Informático de Rastreabilidad de la Madera, SIRMA); puun volyymin tarkastus ja valvonta parantuvat koko toimitusketjussa, koska järjestelmä on liitetty muihin tietojärjestelmiin (sekä ICF:n sisäiseen järjestelmään että muissa instituutioissa käytössä oleviin järjestelmiin) ja mahdollistaa tiedonvaihdon muiden maiden kanssa (keskipitkä aikaväli).

               c)
                     Tiedonvaihto ja ristiintarkastukset SIRMA-järjestelmän ja Hondurasin automatisoidun tullitulojärjestelmän (Sistema Automatizado de Rentas Aduaneras de Honduras, SARAH) välillä (keskipitkä aikaväli).

               d)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: aletaan soveltaa asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta kaikkiin toimijoihin. Sisällytetään oikeudelliseen kehykseen velvollisuus, jolla minimoidaan riski siitä, että toimija ei noudata vaatimuksia, riippumatta siitä, onko tuote peräisin paikallisista lähteistä vai ulkomailta (keskipitkä aikaväli).

               Varmennusmenettelyt

               e)
                     Tiukennetaan kaiken laillisuustaulukoihin sisältyvän lainsäädännön soveltamista (keskipitkä aikaväli).

               f)
                     Lisätään korjuun valvontaa metsäalueilla, joista on laadittu pelastus- ja elvytyssuunnitelmat, erityisesti alueilla, joissa seurantaa toimitusketjun eri vaiheissa on tehostettava (pitkä aikaväli).

               g)
                     Luodaan metsätalouden kansallinen tietojärjestelmä (Sistema Nacional de Información Forestal, SNIF) ja siitä toimiva ja asianmukainen yhteys muihin alan instituutioihin; näin käyttäjillä on pääsy heitä kiinnostaviin tietoihin (keskipitkä aikaväli).

               h)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: luodaan tietokanta, josta käy ilmi, missä määrin toimijat eivät noudata SALH-järjestelmän vaatimuksia, ja hallinnoidaan sitä (keskipitkä aikaväli).

               i)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: suoritetaan riskiperusteinen laillisuustarkastus sen varmistamiseksi, että kaikki toimijat noudattavat SALH- järjestelmän indikaattoreita ja vaatimuksia (keskipitkä aikaväli).

               j)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: laaditaan laillisuustarkastuksen päätteeksi laillisuustodistus osoitukseksi siitä, että toimija täyttää SALH-järjestelmän vaatimukset (keskipitkä aikaväli).

               k)
                     Tunnustetaan yksityisten tahojen laillisuustaulukoita noudattaen suorittama vapaaehtoinen sertifiointi. Akkreditoitujen sertifiointielinten myöntämät laillisuus-, metsänhoito- ja/tai alkuperäketjutodistukset voidaan tämän liitteen 8 jaksossa vahvistetut menettelyt mielessä pitäen hyväksyä osoituksena laillisuusindikaattoreiden osittaisesta tai täydellisestä noudattamisesta; näin voidaan välttää päällekkäinen työ ja yksinkertaistaa varmentamista (keskipitkä aikaväli).

               FLEGT-lupamenettelyt

               l)
                     FLEGT-luvan myöntäminen kaikille EU:hun meneville puulähetyksille takeeksi siitä, että ne täyttävät SALH-järjestelmän vaatimukset. Muihin maihin vietävän puun osalta on lisäksi noudatettava H-Legal-luvan myöntämiskriteerejä (keskipitkä aikaväli).

               Riippumaton tarkastus

               m)
                     Järjestelmän riippumaton tarkastus, jolla varmistetaan SALH-järjestelmän kaikkien osa-alueiden uskottavuus ja jonka yhteydessä ehdotetaan mukautuksia mahdollisten heikkouksien korjaamiseksi (keskipitkä aikaväli).

               n)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: luodaan vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa varten interinstitutionaalinen sihteeristö koordinoimaan SALH-järjestelmän kehittämiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien valtion eri instituutioiden toimintaa ja panosta. Sihteeristö toimii vuoropuhelu- ja koordinointifoorumina, joka yhdessä muiden elinten, esimerkiksi teknisen komitean, kanssa huolehtii sopimuksen onnistuneesta täytäntöönpanosta vuorovaikutteisella ja keskustelevalla tavalla niin, että kaikki sidosryhmät voivat osallistua metsähallinnon parantamiseen, olla siitä tietoisia ja sitoutua siihen (lyhyt aikaväli).

               o)
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: Otetaan käyttöön vapaa ja tietoon perustuva ennakkokuuleminen metsäsektorilla asiaa koskevan lain säännösten mukaisesti heti, kun laki tulee voimaan (keskipitkä aikaväli).

               p)
                     Tehostetaan toimia sellaisen metsämaan saattamiseksi valtion hallintaan, johon kenelläkään ei ole omistusoikeutta, ja keskitytään sellaisen maan laillistamiseen (”regularización” ja ”saneamiento jurídico”), joka ei ole valtion omistuksessa ja joka kuuluu ICF:n tekemien yhteisömetsänhoitosopimusten soveltamisalaan (pitkä aikaväli).

               q)
                     Tehostetaan toimia Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisille kansoille perinteisesti kuuluneiden maiden omistussuhteiden laillistamiseksi (pitkä aikaväli).

               r)
                     Parannetaan työ- ja sosiaaliturvaministeriön (STSS) ja Hondurasin sosiaaliturvainstituutin (IHSS) institutionaalisia valmiuksia osoittamalla niille resurssit, jotka ne tarvitsevat laillisuustaulukoiden indikaattoreiden ja varmennuskeinojen käytön helpottamiseksi ja valvomiseksi (pitkä aikaväli).

               s)
                     Kehitetään pientoimijoiden valmiuksia noudattaa alan lainsäädäntöä (pitkä aikaväli).

               2.
                     SALH-JÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVA HONDURASIN OIKEUDELLINEN KEHYS

               Puutuotteita koskeva Hondurasin oikeudellinen kehys muodostuu kansainvälisistä (alueellisista ja alueen ulkopuolisista) yleis- ja muista sopimuksista, maan perustuslaista, sekundaarilainsäädännöstä, asetuksista ja muista normeista, joita valtion instituutiot soveltavat vastuualueillaan. SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot tekevät yhteistyötä varmentaakseen Hondurasin puutuotteiden laillisuuden.

               Liitteessä II ja jäljempänä esitetyissä laillisuustaulukoissa kuvaillaan tärkeimmät laillisuuden ja SALH-järjestelmän eri osa-alueisiin liittyvät oikeudelliset välineet, jotka varmennetaan ennen FLEGT-luvan myöntämistä.

               2.1
                     Kansainväliset yleis- ja muut sopimukset

               −
                     itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva Kansainvälisen työjärjestön yleissopimus (ILO 169)

               −
                     luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus (CITES)

               −
                     Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi

               −
                     ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimus, erityisesti vuoden 2015 Pariisin sopimus, josta on tullut tärkein ilmastonmuutoksen kansainvälinen torjuntaväline

               2.2
                     Alueelliset yleis- ja muut sopimukset

               −
                     Yleissopimus luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvaraisten alueiden säilyttämisestä Keski-Amerikassa. Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on säilyttää mahdollisimman iso osa maa- ja merialueiden biologisesta monimuotoisuudesta Keski-Amerikan alueella. Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen presidentit allekirjoittivat sen Managuassa, Nicaraguassa, vuonna 1992.

               −
                     Keski-Amerikan kestävän kehityksen liitto. Tämä on Belizen, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen presidenttien ja edustajien vuonna 1994 allekirjoittama alueellinen strategia, jonka avulla koordinoidaan intressejä, kehitysaloitteita ja vastuualueita, järjestetään niihin liittyviä kuulemisia ja yhdenmukaistetaan oikeuksia.

               −
                     Luonnonmetsien ekosysteemien hoitoa ja säilyttämistä sekä viljelymetsiköiden kehittämistä koskeva alueellinen yleissopimus. Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on edistää sellaisia kansallisia ja alueellisia mekanismeja, joiden avulla voidaan välttää muutokset sellaisten metsäalueiden käytössä, joilla on metsätaloudellista tuottokykyä, ja ennallistaa metsäkatoalueita. Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen ulkoministerit allekirjoittivat sen Guatemalan pääkaupungissa Guatemala Cityssä vuonna 1993.

               2.3
                     Luonnonvarojen kestävää hoitoa koskeva kansallinen lainsäädäntö

               −
                     asetus nro 131-1982, Hondurasin perustuslaki

               −
                     asetus nro 181-2009, yleinen vesilaki.

               2.4
                     Työelämää koskeva kansallinen lainsäädäntö

               −
                     sopimus nro 101-JD-71, sosiaaliturvalain täytäntöönpanoasetus.

               2.5
                     Puutuotteiden viennistä perittävän valtion- ja kunnallisveron maksamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

               −
                     asetus nro 170-2016, verolaki

               −
                     asetus nro 194-2002, laki rahoituksen tasapainosta ja sosiaalisesta suojelusta

               −
                     päätöslauselma nro 223-2008 Keski-Amerikan yhtenäisestä tullikoodeksista (CAUCA)

               −
                     valtiovarainministeriön sopimus nro 0630, viennistä saatavista valuuttatuloista annetun lain täytäntöönpanoasetus.

               2.6
                     Hallinnollisia menettelyjä, avoimuusmekanismeja ja kansalaisvaikuttamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

               −
                     asetus nro 170-2006, laki avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta

               −
                     asetus nro 152-1987, hallinnollisia menettelyjä koskeva laki ja sen täytäntöönpanoasetus.

               2.7
                     Oikeusviranomaisten soveltama kansallinen lainsäädäntö

               −
                     asetus nro 144-1983, Hondurasin rikoslaki.

               3.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN OSA-ALUEET

               SALH-järjestelmä muodostuu seuraavista:

               1)
                     Laillisen puutavaran määritelmä, jossa vahvistetaan selvästi sen lain näkökohdat, jonka noudattamista puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevalla Hondurasin järjestelmällä valvotaan systemaattisesti riippumatta siitä, mille markkinoille tuotteet on tarkoitettu.

               2)
                     Toimitusketjun valvonta puutavaran jäljittämiseksi metsästä tai maahantuontipaikasta ketjun viimeiseen lenkkiin.

               3)
                     Varmennuskeinot, joilla varmistetaan ja dokumentoidaan kaikkien laillisuusmääritelmän osa-alueiden noudattaminen ja toimitusketjun valvonta.

               4)
                     Menettelyt FLEGT-luvan myöntämiseksi unioniin vietäville puutuotteille.

               5)
                     Riippumattomat tarkastukset sen varmistamiseksi, että järjestelmä on juuri niin tuloksellinen ja tehokas kuin sopimuspuolet ovat sopineet.

               3.1
                     Laillisuuden määrittely

               Tässä sopimuksessa tarkoitettu puutavaran laillisuus määritellään liitteessä II. Kyseinen liite liittyy kiinteästi muihin liitteisiin ja on osa SALH-järjestelmää. Siihen sisältyy määritelmä vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavista lakisääteisistä vaatimuksista, jotka liittyvät alan toimijoiden kansallisessa vuoropuhelussa määrittelemiin metsähallinnon haasteisiin.

               Laillisuustaulukoihin sisältyvä laillisuuden yksityiskohtainen määritelmä tarjoaa lähtökohdan sen tarkistamiselle, miten toimitusketjun eri toimijat noudattavat indikaattoreita, varmennuskeinoja ja jäljitettävyysvaatimuksia, sekä niiden seurannalle ja valvonnalle alan instituutioiden toimesta. Riippumattomilla tarkastuksilla varmistetaan, että järjestelmä on juuri niin tuloksellinen ja tehokas kuin sen kuuluu olla.

               3.2
                     Laillisuusmääritelmän noudattamisen varmentaminen

               Laillisuuden varmentamisessa

               −
                     varmistetaan, että puutuotteet ovat laillisia. Tämä tarkoittaa sen tarkistamista, että metsäsektorin toimijat ovat noudattaneet kaikkia laillisuustaulukoihin sisältyviä indikaattoreita vastuualueillaan;

               −
                     varmistetaan noudattamattajättämistapausten käsittely sekä korjaavien tai ehkäisevien toimenpiteiden soveltaminen;

               −
                     edellytetään yksiselitteistä todistetta siitä, että puutuotteet ja niihin liittyvät toiminnot täyttävät laillisuusmääritelmän vaatimukset;

               −
                     osoitetaan fyysisten tarkastusten, asiakirjatarkastusten ja toimitusketjun eri vaiheissa systemaattisesti kerättyjen ja varmennettujen tietojen tarkastusten avulla, että vaatimuksia on noudatettu;

               −
                     dokumentoidaan menettelyt ja näyttö, jotta lupaviranomainen voi arvioida lähetyksen laillisuuden ennen FLEGT- tai H-Legal-luvan myöntämistä; ja

               −
                     määritellään selkeästi ja dokumentoidaan kaikkien varmentamiseen osallistuvien instituutioiden tehtävät ja vastuut.

               Hondurasin valtiolla on käytössään menetelmiä ja keinoja eli erikoistuneita instituutioita ja yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymä varmennuskäsikirja sen tarkistamiseen, että alan toimijat noudattavat lakisääteisiä vaatimuksia. Nämä varmennusmenetelmät ja -keinot esitetään tämän liitteen 6.1.4 alajaksossa.

               Järjestelmän avulla voidaan havaita laiminlyönnit ja noudattamattajättämiset, määrätä tarvittaessa seuraamuksia, ehdottaa korjaavia toimenpiteitä ja varmistaa, että toimenpiteet laiminlyöntien korjaamiseksi toteutetaan.

               SALH-järjestelmään osallistuvilla instituutioilla on tietotekniset välineet ja protokollat sen varmentamiseen, että tämän liitteen 6.1.4 alajaksossa yksityiskohtaisemmin kuvattuja laillisuustaulukoiden indikaattoreita noudatetaan.

               Laillisuuden varmentamiseen kuuluu toimivaltaisten viranomaisten kentällä suorittamia toimia, kuten valvontakäyntejä ja teknisiä tarkastuksia sekä rutiinitarkastuksia, joilla varmennetaan teknisten ja hallinnollisten määräysten noudattaminen indikaattorityypin mukaan.

               Oikeusviranomaisten
                  5
                tuella ja yhteistyössä lainvalvontaviranomaisten (Hondurasin armeija, kansallinen turvallisuuspoliisi, syyttäjänvirasto ja valtakunnansyyttäjänvirasto) kanssa tarkastuksia tehdään myös tienvarsilla ja tarkastuspisteissä sen varmistamiseksi, että puutuotteiden kuljetuksessa noudatetaan lakia; toimivaltaisille viranomaisille raportoidaan jatkuvasti, jotta ne ryhtyisivät tarvittaviin toimenpiteisiin.

               Kansalaisjärjestöt (esim. neuvoa-antavat metsäneuvostot)
                  6
                harjoittavat yhdessä yhteiskunnallista valvontaa varmistaakseen, että hoito- ja käyttösuunnitelmien ja muiden korjuulupien toimeenpanoa koskevia teknisiä ja hallinnollisia sääntöjä noudatetaan. Neuvoa-antavat metsäneuvostot voivat toimittaa havaintonsa ja suosituksensa interinstitutionaaliselle sihteeristölle, vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen yhteiselle täytäntöönpanokomitealle tai sen teknisille alakomiteoille, tämän sopimuksen riippumattomalle tarkastusyksikölle ja suurelle yleisölle.

               Varmennustiheys määritetään soveltamalla riskiperusteista lähestymistapaa ottaen huomioon toimitusketjussa osallisina olevien julkisten instituutioiden toimivaltuudet ja vastuualueet sekä lainvastaisuuden riskiin viittaavat hallinnolliset tiedot (esim. sakot ja kantelut). Nämä riskit on huomioitu sekä metsäsektorin toimijoiden että palveluntarjoajien osalta. Julkisten instituutioiden tekemien varmennusten tiheys kuvataan tämän liitteen 6.1 alajaksossa esitetyssä laillisuudenvarmennuskäsikirjassa.

               Laillisuuden varmentamisesta vastuussa olevat instituutiot pitävät varmennuskeinoista rekisteriä, joka sisältää sekä sähköisiä että fyysisiä asiakirjoja (kuvia asiakirjoista, maantieteellistä tietoa jne.). Tiedot tallennetaan rekisteriin kronologisessa järjestyksessä. Turvallisuussyistä valtion instituutioilla on rekisterin tiedoista digitaalinen varmuuskopio. Liitteen IX mukaisesti kaikki rekisterin tiedot ovat julkisia edellyttäen, että ne katsotaan avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta annetun lain nojalla julkisiksi.

               Lainsäädännön noudattamisen tarkistaminen on tärkeä vaihe puutuotteiden viennissä ja FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämisessä, koska siinä saadaan todiste noudattamisesta.

               3.3
                     Toimitusketjun valvonta

               Hondurasin oikeudellisen kehyksen mukaisesti puutavaran jäljitettävyys on yksi SALH-järjestelmän vaatimuksista. ICF:llä on välineitä toimitusketjun seurantaan, muun muassa SNIF ja SIRMA. Molemmat järjestelmät ovat jo käytössä, mutta niihin on suunnitteilla uusia moduuleja tässä sopimuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamiseksi. Siksi niiden katsotaan olevan valmisteluvaiheessa, ja eräiden toimintojen kehittäminen kuuluu liitteessä VIII lueteltuihin täydentäviin toimenpiteisiin.

               Lähtökohta toimitusketjun seuraamiselle on Hondurasissa kaadetun puutavaran osalta korjuulupa ja maahantuodun puutavaran osalta yhtenäinen tulli-ilmoitus.

               Korjuu- ja kuljetusluvat, rahtikirjat, tuotanto-, panos–tuotosraportit, SAR:n hyväksymiin laskuihin liitettävät toimitusraportit sekä yhtenäiset tulli-ilmoitukset ovat tärkeimpiä asiakirjoja, joiden avulla puutuotteiden virtaa seurataan SALH-järjestelmässä. Nämä asiakirjat viedään SNIF- ja SIRMA-järjestelmiin heti, kun kyseiset järjestelmät ovat täysin valmiit, mikä mahdollistaa toimitusketjun kussakin vaiheessa liikkuvan puutavaran volyymin laskemisen 7.1 alajaksossa esitetyn mukaisesti.

               Viranomaisilla on kaksi tiedonvarmennustapaa: validointi ja täsmäytys. Validoinnissa toimijan tuottamia tietoja verrataan valtion edustajien keräämiin tietoihin tämän liitteen lisäysten 1 ja 2 sarakkeessa 3.1 esitetyn mukaisesti.

               Tietojen täsmäytyksessä toimitusketjun kahden peräkkäisen vaiheen välissä ilmoitettuja tietoja verrataan ja analysoidaan sellaisten erojen havaitsemiseksi, jotka viittaavat tarkastamattoman tai laittoman puutavaran olemassaoloon. Tietojen täsmäytystä esitellään tämän liitteen lisäysten 1 ja 2 sarakkeessa 3.2.

               Asianmukainen valvonta ja selkeästi määriteltyjen validointi- ja täsmäytysmenettelyjen soveltaminen toimitusketjun kussakin vaiheessa on ratkaisevassa asemassa varmistettaessa, että yhdestä pisteestä toiseen liikkuva puutavara on laillista; näin voidaan välttää tarkastamattomista tai laittomista lähteistä peräisin olevan puutavaran sekoittuminen laillisesti liikkuvaan puutavaraan.

               3.4
                     FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämismenettely

               FLEGT- ja H-Legal-lupa myönnetään sen jälkeen, kun on varmennettu aukottomasti, että puutuotteiden laillisuusmääritelmää ja toimitusketjun seurantaa koskevia vaatimuksia on noudatettu.

               FLEGT-lupa on viimeinen pakollinen vaatimus Hondurasista mihin tahansa unionin maahan vietäville puutuotteille, jotka sisältyvät tämän sopimuksen liitteessä I esitettyyn sopimuspuolten sopimaan tuoteluetteloon. Unionin ulkopuolelle suuntautuvaan vientiin sovelletaan samaa laillisuuden varmentamista. Tällöin erona on, että FLEGT-luvan sijaan vaaditaan H-Legal-lupa.

               Liitteessä IV kuvataan FLEGT-lupien myöntämismenettely. Viejä esittää FLEGT-luvan tulliselvitystä varten unioniin vietäessä ja H-Legal-luvan unionin ulkopuolisille markkinoille vietäessä yhdessä muiden tulliviranomaisten edellyttämien asiakirjojen kanssa.

               3.5
                     Riippumaton tarkastus

               Riippumaton tarkastus on SALH-järjestelmän olennainen osa-alue, koska se takaa järjestelmän uskottavuuden. Riippumattomassa tarkastuksessa tarkistetaan, että puutuotteiden toimitusketjun kaikkien vaiheiden (hakkuu, kuljetus, esi- ja jatkokäsittely ja kauppa) laillisuuden osoittamiseen tarkoitetut SALH-järjestelmän mekanismit toimivat ja että ne täyttävät kaikilta osin kaikki toimitusketjua koskevat vaatimukset sekä FLEGT- ja H-Legal-lupaviranomaisten määräykset.

               Riippumaton tarkastus on osa SALH-järjestelmää, ja se on tehtävä ennen FLEGT-lupamenettelyn aloittamista. Tarkastusmenettelyt ja niiden toiminta määritellään yksityiskohtaisemmin tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               Riippumattomien tarkastusten soveltamisala ja periaatteet määritellään liitteessä VI.

               4.
                     INSTITUTIONAALINEN KEHYS JA SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON OSALLISTUVIEN TOIMIJOIDEN TEHTÄVÄT

               Tässä jaksossa kuvataan SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden tehtävät. Siinä kuvataan, miten toimijat vastuualueidensa mukaisesti tukevat tai soveltavat käytännössä tämän sopimuksen vaatimuksia tai suorittavat tarvittavat varmennukset kyseisten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi ja miten ne tekevät yhteistyötä ja täydentävät toisiaan puutuotteiden laillisuuden varmistamisessa.

               Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaihetta varten instituutioiden, yksityisen sektorin toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan, mukaan lukien peltometsätalouden organisaatiot ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen edustajat, on arvioitava kriittisesti valmiuksiaan laillisuuden varmentamista ja vaatimusten noudattamista koskevien vastuualueidensa osalta. Liitteessä VIII käsitellään kaikkia tässä jaksossa tarkoitettujen teknisten ja institutionaalisten valmiuksien kehittämisen näkökohtia.

               SALH-järjestelmän täytäntöönpanon edellyttämän koko prosessin tuntemus ja asianmukainen hallinta, osallistumista ja hyviä toimintatapoja koskevat institutionaaliset tavoitteet, kunkin prosessiin osallistuvan toimijan vastuut ja interinstitutionaalinen koordinointi edellyttävät kaikki korkean tason osaamista ja valmiuksia. Tästä syystä liitteeseen VIII on sisällytetty täydentäviä toimenpiteitä sopimukseen osallistuvien toimijoiden valmiuksien kehittämiseksi.

               Tämän liitteen 11 jaksossa esitetään SALH-järjestelmän täytäntöönpanoa varten luotavat tai jo olemassa olevat koordinointielimet, esimerkiksi interinstitutionaalinen sihteeristö vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa varten. Tämän sopimuksen täytäntöönpanosta tehtyjen institutionaalisten sopimusten vahvistamiseksi julkisen sektorin instituutioiden välillä tehdään yksi tai useampi yhteisymmärryspöytäkirja, jonka/joiden osapuolia ovat ainakin seuraavat: kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF), tulojen hallinnointiyksikkö (Servicio de Administración de Rentas, SAR), Hondurasin kuntaliitto (Asociación de Municipios de Honduras, AMHON), varallisuusinstituutti (Instituto de la Propiedad, IP), kansallinen maatalousinstituutti (Instituto Nacional Agrario, INA), työ- ja sosiaaliturvaministeriö (Secretaría de Estado en el Despacho de Trabajo y Seguridad Social, STSS), Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS), energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (Secretaría de Estado en el Despacho de Energía, Recursos Naturales, Ambiente y Minas, MiAmbiente), maatalous- ja kotieläinministeriö (Secretaría de Estado en el Despacho de Agricultura y Ganadería, SAG), tullitulojen hallinnointiyksikkö (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA), turvallisuusministeriön (Secretaría de Estado en el Despacho de Seguridad, SSN) alainen kansallinen turvallisuuspoliisi (Policía Nacional Preventiva, PNP), syyttäjänvirasto (Ministerio Público, MP), valtakunnansyyttäjänvirasto (Procuraduría General de la República, PGR), Hondurasin korkein oikeus (Corte Suprema de Justicia, CSJ), puolustusministeriön (Secretaría de Estado en el Despacho de Defensa Nacional, SEDENA) alaisuudessa toimiva Hondurasin armeija (Fuerzas Armadas de Honduras, FFAA), alkuperäis- ja afrohondurasilaisten kansojen kansallinen neuvosto (Dirección Nacional de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH), julkisten tietojen saatavuudesta vastaava instituutti (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP) ja kansallinen ihmisoikeuskomissio (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

               Näiden instituutioiden välisen koordinoinnin varmistamiseksi laaditaan yhteistyösopimuksia, joissa noudatetaan jo tehtyjen sopimusten mallia, esimerkiksi INA:n, IP:n ja ICF:n lokakuussa 2015 allekirjoittamaa interinstitutionaalista sopimusta maanomistuksesta ja sen laillistamisesta.

               Koska selvästi määritellyn omistajuuden puuttuminen on yksi yleisesti heikon metsähallinnon perimmäisistä syistä, maanomistukseen ja sen laillistamiseen liittyviä asioita käsitellään tässä sopimuksessa sekä laillisuustaulukoita koskevassa liitteessä II, jossa luetellaan aihetta koskevat erityisindikaattorit, että täydentäviä ja tukitoimenpiteitä koskevassa liitteessä VIII, jossa vahvistetaan sopimuspuolten sopima erityissuunnitelma maanomistuksen laillistamisen nopeuttamiseksi tässä sopimuksessa määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti.

               Erityisessä laillistamissuunnitelmassa keskitytään kansallisten metsä- ja suojelualueiden omistukseen. Suojelualueiden osalta suunnitelmassa käsitellään ainoastaan puskurivyöhykkeitä, joilla puunkorjuu valtion lukuun on sallittua; tavoitteena on taata tarvittava oikeusvarmuus ja luoda perusta kyseisillä alueilla asuvien yhteisöjen kanssa jo allekirjoitetuille tai allekirjoitettaville yhteisömetsänhoitosopimuksille. Suunnitelma mahdollistaa myös käyttösopimusten tekemisen maan käyttäjien ja haltijoiden kanssa. Käyttösopimus on oikeudellinen väline, jolla säilytetään valtion omistusoikeus maahan mutta annetaan maan haltijoille oikeusvarmuus sellaisten taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten etujen saamisesta, jotka parantavat elämänlaatua ja luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Näiden toimintojen tarkoituksena on kehittää metsähallintoa ja maankäytön suunnittelua.

               Maanomistukseen, laillistamisprosessiin ja mainittujen kolmen instituution – INA, IP ja ICF – johtoasemaan liittyvissä asioissa on etusijalla koordinointi Hondurasin kahvi-instituutin (Instituto Hondureño del Café, IHCAFE) kanssa; IHCAFEn tavoitteena on kasvattaa Hondurasin kahvinviljelijöiden sosiotaloudellista tuottoa parantamalla kahvin toimitusketjun kilpailukykyä.

               Näiden neljän instituutin välisessä koordinoinnissa on keskityttävä yhteisymmärryksen saavuttamiseen saantokirjojen myöntämisestä kahvintuottajille kansallisilla metsäalueilla metsämaata sekä suojelu- ja valuma-alueita kunnioittaen, jotta voidaan estää tilanteet, joissa uusien saantokirjojen myöntäminen johtaa metsän ja ympäristön tuhoutumiseen tai niiden tilan heikkenemiseen.

               4.1
                     SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat

               SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon suoraan osallistuvista valtion instituutioista tärkein on metsäalan valvontainstituutio ICF, joka johtaa prosessia ja toimii metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua ja kehittämistä koskevan kansallisen politiikan toimeenpanijana. Se keskittyy toiminnassaan metsävarojen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinnointiin ja hoitoon, mukaan lukien suojelu, ennallistaminen, korjuu, säilyttäminen ja edistäminen, tukee kestävää kehitystä ja ajaa maan sosiaalisia, taloudellisia, kulttuurisia ja ympäristöön liittyviä etuja.

               Muut SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon suoraan osallistuvat instituutiot luetellaan 4.2 alajaksossa niiden indikaattorien ja varmennuskeinojen lukumäärän mukaisessa järjestyksessä, joista ne ovat laillisuustaulukoiden mukaan vastuussa ja jotka liittyvät esimerkiksi verojen rekisteröintiin ja valvontaan, omistusoikeuksiin, sosiaaliturvaan ja ympäristöön. Laillisuustaulukoiden indikaattorit sekä kunkin instituution tehtäväkuvaukset ja niiden tarvitsemat resurssit sisältyvät yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymään varmennuskäsikirjaan, joka esitetään liitteessä II.

               Myös seuraavat instituutiot ja toimijat osallistuvat SALH-järjestelmään:

               Oikeusviranomaiset (CSJ) ja lainvalvontaviranomaiset (kansallinen turvallisuuspoliisi, armeija, valtakunnansyyttäjänvirasto ja syyttäjänvirasto) vastaavat ehkäisy- ja valvontatoimista ja lainvalvonnasta. IAIP:n vastuulla ovat julkista tiedonsaantia ja avoimuutta koskevat asiat.

               DINAFROH toimii sosiaalisesta osallisuudesta vastaavan ministeriön (Secretaría de Inclusión Social, SEDIS) alaisuudessa ja pyrkii parantamaan Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen elämänlaatua tukemalla talouden, kulttuurin, politiikan ja yhteiskunnan tuottavaa kehitystä.

               Metsäsektorin yksityiset toimijat suorittavat toimintoja puutavaran toimitusketjun eri vaiheissa; niiden on noudatettava laillisuustaulukoiden indikaattoreita ja toimitettava tarvittavat todisteet. Ne tekevät tarvittavat asiaankuuluvat tarkastukset käsittelemänsä puutavaran laillisuuden varmistamiseksi, ja valtion eri instituutiot soveltavat niihin laillisuuden varmentamismekanismeja toimivaltuuksiensa mukaisesti. Tähän toimijaryhmään kuuluu muun muassa metsää omistavia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, metsäsektorin mikro-, pk- ja suuryrityksiä, teollisia puunkorjuuyrityksiä, yksityisiä sertifiointielimiä ja yhteisöryhmiä. Niiden on suostuttava myös kansalaisjärjestöjen yhteiskunnalliseen valvontaan, jonka neuvoa-antavat metsäneuvostot suorittavat yhdessä valtion instituutioiden kanssa.

               Tätä sopimusta sovellettaessa kansalaisjärjestöillä tarkoitetaan neuvoa-antavia metsäneuvostoja, jotka toimivat yhteisö-, kunta-, alue- ja kansallisella tasolla, valtiosta riippumattomia kehitysjärjestöjä sekä muita järjestöjä, jotka osallistuvat aktiivisesti metsävarojen ja niistä väestölle aiheutuvien vaikutusten valvontaan ja jotka harjoittavat sekä viranomaisten että alan toimijoiden toiminnan yhteiskunnallista valvontaa. Voidakseen harjoittaa edellä mainittua toimintaa ne käyttävät tämän liitteen 10.3 alajaksossa kuvattuja menettelyjä ja protokollia valitusten käsittelyyn.

               Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat osallistuvat hallintoelintensä ja organisaatioidensa välityksellä yhteiskunnalliseen valvontaan sekä vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkokuulemista koskevien mekanismien ja menettelyjen soveltamiseen. Ne ovat edunsaajia valtion erityisinstituutioiden hallinnoimissa metsänomistuksen laillistamismenettelyissä, joiden tarkoituksena on tunnustaa niiden historiallinen oikeus maahan. Silloin kun Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat osallistuvat metsien kaupalliseen hyödyntämiseen, niihin sovelletaan SALH-järjestelmän menettelyjä.

               4.2
                     Valtion instituutiot

               Kymmenen valtion instituutiota on suoraan osallisina tämän sopimuksen laillisuustaulukoissa. Jotta voidaan helpottaa laillisuustodistusten myöntämistä kaikille laillisuustaulukoiden indikaattorit ja SALH-järjestelmän vaatimukset täyttäville toimijoille, kaikki tämän sopimuksen toimintaan osallistuvat instituutiot antavat laillisuuden varmentamisesta vastaavalle ICF:n yksikölle tietoa niiden vastuulla olevien indikaattoreiden noudattamisesta. Tätä velvoite koskee myös muita ICF:n elimiä.

               Seuraavassa esitellään kukin laillisuustaulukoissa osallisena oleva instituutio niiden vastuulla olevien indikaattoreiden ja varmennuskeinojen lukumäärän mukaan jaoteltuina.

               4.2.1
                     Kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (ICF)

               Metsäsektorin valvontainstituutiona toimii ICF, joka toteuttaa kansallista metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön säilyttämis- ja kehittämispolitiikkaa ja jolla on toimivalta laatia ohjelmia, hankkeita ja suunnitelmia ja perustaa Hondurasin metsälain tarkoituksen ja tavoitteiden täyttämisessä tarvittavat tekniset ja operatiiviset hallintoyksiköt. Sillä on myös muiden lakien, muun muassa varallisuus-, vesi- ja ympäristölakien, täytäntöönpanon valvontaan liittyviä tehtäviä.

               ICF keskittyy toiminnassaan metsävarojen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinnointiin ja hoitoon, mukaan lukien niiden suojelu, ennallistaminen, tuottava käyttö, säilyttäminen ja edistäminen, ja edistää näin maan sosiaalisten, taloudellisten, kulttuuristen ja ympäristöön liittyvien etujen mukaista kestävää kehitystä.

               4.2.2
                     Tulojen hallinnointiyksikkö (SAR)

               SAR koordinoi verojen rekisteröintiä ja valvontaa keskitetysti ICF:n kanssa sen varmistamiseksi, että metsätalouden toimitusketjun toimijat noudattavat verovelvoitteitaan.

               Laillisuustaulukoiden mukaan SAR:n – joka on korvannut tuloasioiden hallintoneuvoston (Dirección Ejecutiva de Ingresos, DEI) – tärkeimmät vastuualueet ovat kansallisten ja kansainvälisten verosääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon valvonta sekä eri lakeihin perustuvien verojen ja maksujen keräämisen hallinnointi.

               4.2.3
                     Kunnat

               Kunnallisviranomaiset ovat kuntiensa johto- ja hallintoelimiä, ja niiden tehtävänä on huolehtia paikallisten asukkaiden hyvinvoinnista, edistää kokonaisvaltaista kehitystä ja suojella ympäristöä.

               Kunnilla on SALH-järjestelmässä kaksitahoinen rooli: kunnallisen metsäalueen omistajina niiden on täytettävä laillisuustaulukoiden mukaiset velvollisuutensa ja paikallishallinnon viranomaisina niiden on kehitettävä kunnallisverotusta ja pantava se täytäntöön. Kunnat käyttävät verojen ja muiden valtionvarojen hallinnointiin SAFT-järjestelmää (Sistema de Administración Financiera Tributaria), joka helpottaa sisäistä valvontaa ja sisältää kattavat tiedot kunnan taloudellisesta tilanteesta.

               4.2.4
                     Varallisuusinstituutti (IP)

               IP on hajautettu valtion instituutio, jolla on koko maan kattava toimivalta rekisteröidä ja eritellä omaisuus ja sen omistajat; se pitää kansallista rekisteriä kaikista omaisuuteen ja omistajuuteen liittyvistä asiakirjoista, mukaan lukien omistusoikeuksien luettelointi, tunnustaminen, siirtäminen, muuttaminen, verotus ja peruuttaminen.

               4.2.5
                     Työ- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS)

               STSS:llä on kokonaisvastuu työllisyyspolitiikasta sekä työntekijöiden ja työnantajien hyvinvoinnin ja sosiaaliturvan takaavista sosiaalisen suojelun järjestelmistä.

               4.2.6
                     Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (IHSS)

               IHSS on itsenäinen ja kansallisesta veroviranomaisesta riippumaton elin, jolla on oikeushenkilön asema ja omaa varallisuutta. Se on perustamisestaan lähtien vastannut Hondurasin työssäkäyvälle väestölle tarjottavien sosiaaliturvapalvelujen ohjauksesta, johtamisesta, tarjoamisesta ja hallinnoimisesta. Hondurasin perustuslaissa valtio, työnantajat ja työntekijät velvoitetaan osallistumaan sosiaaliturvajärjestelmän rahoittamiseen, kehittämiseen ja laajentamiseen.

               Hondurasin työväenluokan sosiaaliturva muodostuu pääasiassa IHSS:n tarjoamasta suojasta, mistä syystä sillä on paljon vaikutusvaltaa terveys- ja sosiaaliturva-asioissa. Metsäsektorin suurimmat toimijat sijaitsevat maan suurimpien kaupunkien (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba ja Puerto Cortés) ulkopuolella; IHSS ei ole edustettuna maan muissa asutuskeskuksissa eikä varsinkaan maaseudulla, missä useimmat metsäsektorin toimijat toimivat.

               4.2.7
                     Energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente)

               MiAmbiente vastaa ympäristöön, ekosysteemeihin, vesivarojen suojeluun ja käyttöön, koordinointiin sekä kasviston ja eläimistön suojeluun liittyvien politiikkojen laatimisesta, koordinoinnista, täytäntöönpanosta ja arvioinnista sekä metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyrityksistä tehtyjen ympäristövaikutusten arviointien noudattamisesta.

               4.2.8
                     Kansallinen maatalousinstituutti (INA)

               INA:ssa on käynnissä institutionaalinen rakenneuudistus, joten tässä vaiheessa ei ole selvää, missä se tulee sijaitsemaan, ja sen nykyiset tehtävät saattavat muuttua. Jos SALH-järjestelmän kannalta tärkeitä toimintoja, joista tällä hetkellä vastaa INA, siirretään jatkossa muille instituutioille, ne nimetään virallisesti INA:n seuraajiksi tämän sopimuksen soveltamista varten.

               INA on lähestulkoon itsenäinen elin, joka vastaa maan maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta, peltometsämaan saantokirjojen myöntämisestä ja teknisen avun antamisesta maaseudun sidosryhmille sekä Hondurasin alkuperäisille ja afrikkalaisperäisille yhteisöille ottamalla maaseutuväestön mukaan maan kokonaisvaltaiseen kehittämiseen. INA vastaa maatalousmaan omistussuhteiden rekisteröinnistä sekä omistuksen laillistamismenettelyjen koordinoinnista yhdessä ICF:n ja IP:n kanssa. Kansalliseen metsämaahan liittyvien omistusoikeushakemusten tapauksessa INA tekee yhteistyötä ICF:n kanssa, jotta kyseinen maa pysyisi metsäkäytössä; metsämaan omistusoikeuksien rekisteröinti ei kuulu sen tehtäviin. Metsäalueiden omistusoikeuden myöntämiseen tarvitaan aina ICF:n myönteinen tekninen lausunto.

               4.2.9
                     Maatalous- ja kotieläinministeriö (SAG)

               SAG koordinoi niihin alakohtaisiin politiikkoihin liittyviä näkökohtia, joiden toteutuksesta vastaavat julkisen maataloussektorin muodostavat instituutiot, erityisesti maanhallintaan, maaseudun rahoittamiseen, kauppaan, metsätalouteen, kasvinviljelyyn, kotieläintuotantoon sekä maaseudun ja metsien kehittämiseen liittyviä näkökohtia.

               SAG vastaa luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön kansainvälisen kaupan sääntelystä soveltamalla luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälisestä kaupasta tehtyä yleissopimusta (CITES). Tätä sopimusta sovellettaessa kyseeseen tulevat CITES-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista puulajeista valmistetut puutuotteet.

               4.2.10
                     Tullitulojen hallinnointiosasto (DARA)

               Hallituksen asetuksella nro PCM-083-2016 luodaan presidentillinen komitea toteuttamaan tullijärjestelmän ja toimialajärjestöjen kokonaisvaltainen uudistus (Comisión Presidencial de Reforma Integral del Sistema Aduanero y Operadores de Comercio, COPRISAO). Komitealla on tullijärjestelmän ja toimialajärjestöjen kokonaisvaltaisen uudistamisen ajan suora määräysvalta DARAssa.

               SALH-järjestelmässä DARA osallistuu vietävien, tuotavien ja kauttakuljetettavien puutuotteiden valvontaan ja varmentamiseen. Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa olisi mahdollisten puutteiden ja pullonkaulojen havaitsemiseksi suoritettava vientiin liittyvien tullimenettelyjen perusteellinen uudelleenarviointi, joka saattaa vaikuttaa varmennusmenetelmiin.

               4.2.11
                     Välillisesti osallistuvat valtion instituutiot

               Jäljempänä esitellään SALH-järjestelmään välillisesti osallistuvat valtion instituutiot eli ne instituutiot, jotka eivät ole täydessä tai suorassa vastuussa tai osavastuussa laillisuustaulukoiden indikaattoreiden varmentamisesta mutta jotka toimivat valtion valvontaeliminä, joiden tärkeänä tehtävänä on varmistaa, että keskushallinnon instituutioiden ja kunnallisviranomaisten toiminta SALH-järjestelmän puitteissa on tuloksellista.

               Erityisyksiköt, kuten armeijan kansalliset interinstitutionaaliset turvallisuusjoukot (Fuerza de Seguridad Interinstitucional Nacional, FUSINA) ja ympäristörikosten vastainen interinstitutionaalinen työryhmä (Fuerza de Tarea Interinstitucional Contra el Delito Ambiental, FTIA) ovat laittomien hakkuiden kansallisessa torjuntastrategiassa tarkoitettuja operatiivisia elimiä ympäristörikoksista syytettäessä. Nämä valtion väliaikaisiksi perustamat elimet ovat helpottaneet instituutioiden välistä koordinointia niiden pyrkiessä pysäyttämään laittomuudet ja valvomaan ympäristölakien noudattamista. FTIA:han kuuluu ICF:n, MiAmbienten sekä oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten (eli syyttäjänviraston, valtakunnansyyttäjänviraston, kansallisen turvallisuuspoliisin ja armeijan) edustajia. Sitä vetää ICF, ja se toimii instituutioiden välisenä koordinointimekanismina, joka käsittelee varsinkin sellaisten rikosten tutkintaa, seuraamuksia ja seurantaa, joilla on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Yhteistyöstä näiden elinten kanssa saatuja kokemuksia käytetään mallina, jos päätetään perustaa pitkän aikavälin pysyvä mekanismi. FUSINA puolestaan toimii tuomioistuimen määräyksestä, ja sitä johtaa armeija.

               4.2.11.1
                     Kansallinen turvallisuuspoliisi (PNP)

               PNP:n tehtävänä on varmistaa, että Hondurasin asukkaat voivat vapaasti käyttää oikeuksiaan ja vapauksiaan, ja se tekee sen valvomalla elämän suojelemisesta, luonnonmaiseman säilyttämisestä ja ympäristönsuojelusta annettujen lakien ja asetusten noudattamista sekä kaupungeissa että maaseudulla.

               SALH-järjestelmässä PNP avustaa puutuotteiden kuljetusten tarkastuksissa yhdessä ICF:n, oikeusviranomaisten ja kaikkien muiden lainvalvontaviranomaisten kanssa. PNP on esimerkiksi läsnä kauttakuljetustarkastuspisteissä (ns. vihreät tarkastuspisteet) ICF:n ja SAR:n ohella.

               4.2.11.2
                     Syyttäjänvirasto (MP)

               Syyttäjänvirasto edustaa yhteiskuntaa ja ajaa valtion nimissä syytteitä tuomioistuimissa; yksi sen tehtävistä on tutkia Hondurasin lainsäädännössä ympäristörikoksiksi määritellyt teot kyseisen lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

               Metsäsektorilla syyttäjänvirasto toimii ympäristöasioiden erityissyyttäjänviraston (Fiscalía Especial del Medio Ambiente, FEMA) välityksellä. Hondurasin yhteiskunnan edustajana sen pääasiallisena tehtävänä on tutkia ja dokumentoida toimet, jotka vahingoittavat ympäristöä, ekosysteemejä, luonnonvaroja ja kansanterveyttä, ja nostaa niistä rikosoikeudellinen syyte hondurasilaisessa tuomioistuimessa.

               4.2.11.3
                     Valtakunnansyyttäjänvirasto (PGR)

               Valtakunnansyyttäjänviraston tehtävänä on edistää, edustaa ja puolustaa valtion oikeuksia kaikissa oikeudenkäynneissä, joissa valtio on asianosainen.

               4.2.11.4
                     Korkein oikeus (CSJ)

               Hondurasin tuomioistuimilla on yksinomainen valta antaa tuomioita ja panna ne täytäntöön. Valta jakaa oikeutta kuuluu riippumattomille tuomareille.

               4.2.11.5
                     Armeija (FFAA)

               Armeija on kansallinen instituutio, jonka päätehtävänä on puolustaa Hondurasin alueellista koskemattomuutta ja suvereniteettia, pitää yllä rauhaa ja yleistä järjestystä sekä puolustaa perustuslakia.

               Vuodesta 2006 lähtien armeijan tehtävänä on ollut tukea maan metsien ja ekosysteemien suojelemiseksi tehtävää työtä; kyseistä tehtävää hoitaa ekosysteemien ja ympäristön hoidon tukiyksikkö (Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente, C-9).

               4.2.11.6
                     Alkuperäis- ja afrohondurasilaisten kansojen kansallinen neuvosto (DINAFROH)

               DINAFROH toimii sosiaalisesta osallisuudesta vastaavan ministeriön alaisuudessa ja pyrkii parantamaan Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisen väestön elämänlaatua tukemalla talouden, kulttuurin, politiikan ja yhteiskunnan tuottavaa kehitystä. Hondurasin hallitus toteuttaa parhaillaan STSS:n koordinoimana ja DINAFROHin tuella kuulemista, jonka pohjalta laaditaan ja annetaan laki kaikkien yhdeksää Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäistä kansaa edustavien järjestöjen vapaasta ja tietoon perustuvasta ennakkosuostumuksesta; YK:n kehitysohjelma (UNDP) ja alkuperäiskansojen oikeuksiin erikoistunut YK:n erityisraportoija tukevat hanketta.

               4.2.11.7
                     Julkisten tietojen saatavuudesta vastaava instituutti (IAIP)

               IAIP on hajautettu valtioelin, joka vastaa julkisen tiedon yleisen saatavuuden edistämisestä ja helpottamisesta sekä julkisen tiedon institutionaalisten suojelu-, luokittelu- ja talletusmenettelyjen sääntelystä ja valvonnasta.

               SALH-järjestelmässä IAIP:n vastuulla on varmistaa, että kansalaiset voivat käyttää oikeuttaan osallistua julkisten asioiden hoitoon ja että niin julkisia tehtäviä kuin valtion ja yksityishenkilöiden välisiä suhteita hoidetaan läpinäkyvästi. Metsäsektoria koskevat tiedot julkaistaan IAIP:n läpinäkyvyysportaalissa ja ICF:n portaalissa, ja niistä on yksityiskohtaiset kuvaukset kunkin instituution portaalissa. Lisäksi liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide yleisölle tarkoitettujen tietojen hallintajärjestelmän perustamisesta.

               4.2.11.8
                     Kansallinen ihmisoikeuskomissio (CONADEH)

               CONADEH valvoo Hondurasin perustuslaissa, ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa sekä muissa Hondurasin ratifioimissa sopimuksissa vahvistettujen oikeuksien ja takeiden toteutumista.

               4.2.11.9
                     Metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön kansallinen tutkimusjärjestelmä (Sistema de Investigación Nacional Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, SINFOR)

               SINFOR on vuoden 2007 metsälailla perustettu julkisten ja yksityisten instituutioiden välinen foorumi, joka organisoi ja edistää metsiä, suojelualueita sekä luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä koskevaa tieteellistä tutkimusta ja rohkaisee siirtämään taitotietoa ja teknologiaa Hondurasissa.

               Sen tehtäviin kuuluu jakaa ajantasaista tietoa sellaisten politiikkojen, sääntöjen ja määräysten laatimista varten, joilla varmistetaan alan kestävyys ja hallinto. Metsiä, suojelualueita sekä luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä koskevan tutkimuksen suunnittelussa ja edistämisessä SINFORin ensisijaisena tavoitteena on kartoittaa tutkimusmahdollisuuksia, jotka voidaan kirjata kansallisiin suunnitelmiin ja strategioihin, kuten laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kaupan kansalliseen torjuntastrategiaan, sekä kunkin jäseninstituution strategisiin suunnitelmiin ja muihin alan aloitteisiin.

               4.3
                     Yksityinen metsäsektori

               SALH-järjestelmässä yksityisen metsäsektorin toimijoilla tarkoitetaan toimijoita, jotka voiton tavoittelemiseksi hallinnoivat tai tuottavat raaka-ainetta, korjaavat sen metsästä, kuljettavat, käsittelevät ja saattavat markkinoille sekä harjoittavat sen vientiä ja tuontia.

               Koska organisaatioita on monenlaisia ja niiden kaupallisessa toiminnassa on eroja, käytössä on erilaisia luokitteluja. Verolaissa ne luokitellaan seuraavasti: i) luonnolliset henkilöt; ii) oikeushenkilöt, joihin kuuluu siviili- ja kauppaoikeudellisia yhtiöitä, osuuskuntia ja yritystoimintaa harjoittavia yhdistyksiä sekä yleisesti ottaen yhdistyksiä tai entiteettejä, joilla on julkis- tai yksityisoikeudelliseen lakiin perustuva oikeushenkilön asema; ja iii) entiteetit, yhteisöt, organisaatiot (Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat, yhteisöryhmät) tai muut oikeudelliset järjestelyt, jotka muodostavat toiminnallisen tai varallisuusoikeudellisen yksikön, vaikkei se olisikaan oikeushenkilö.

               Toinen luokitus perustuu yrityksen työntekijämäärään: metsäsektorin mikroyritykset, joista useimmat ovat perheyrityksiä ja joissa on enintään neljä työntekijää; metsäsektorin pienet yritykset, joissa on 5–10 työntekijää; metsäsektorin keskisuuret yritykset, joissa on 11–100 työntekijää; ja metsäsektorin suuret yritykset, joissa on yli 100 työntekijää.

               Metsälaissa on kolmenlaisia yrityksiä: metsäteollisuuden raaka-aineyritykset, jotka suorittavat pyöreän puutavaran tai minkä tahansa muun metsästä saatavan puuraaka-aineen tai muun raaka-aineen esikäsittelyn; metsäteollisuuden jalostusyritykset, jotka jatkokäsittelevät metsäteollisuuden raaka-aineyritysten tuotteita; puutavara- ja puutuoteliikkeet, jotka saattavat erilaiset puutuotteet markkinoille.

               Edellä esitetty koskee ainoastaan mäntyä käyttävää teollisuutta; lehtipuun osalta tilanne on tämän sopimuksen voimaantulopäivänä se, ettei Hondurasiin ole rekisteröity eikä siellä toimi metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiä. Metsästä korjattu puu on yleensä pyöreän puutavaran sijaan karkeasti särmättyä puuta, koska se särmätään metsässä ja juonnetaan koontipisteisiin, joista se kuljetetaan moottoriajoneuvoilla edelleen joko jalostusyrityksiin tai puutavaraliikkeisiin myytäväksi. Varastot tai koontikeskukset ovat paikkoja, joissa puutuotteet pinotaan myöhempää kuljetusta varten ilman, että niiden omistaja vaihtuu. Puutavaraliikkeet sen sijaan ovat paikkoja, joiden omistajat ostavat puutuotteita toimittajilta ja myyvät ne edelleen omille asiakkailleen.

               ICF seuraa rutiinitarkastuksissaan ja neuvoa-antavien metsäneuvostojen yhteiskunnallisten valvontaraporttien avulla säännöllisesti kaikkia muutoksia metsätalouden toimitusketjussa, mukaan lukien mänty- ja lehtipuumetsät, viljelymetsiköt ja metsäalueiden ulkopuolella kasvavat yksittäiset puut, estääkseen sellaisen metsätaloustoiminnan, joka ei kuulu SALH-järjestelmän piiriin. Jos metsäsektorin organisaatioon tehdään myöhemmin muutoksia alan oikeudellisen kehyksen tarkistamisen johdosta, SALH-järjestelmää mukautetaan sen varmistamiseksi, että kaikki puutavaran lähteet kuuluvat sen soveltamisalaan.

               Nämä ovat niitä toimijoita, jotka suorittavat tuotantoprosessit, ja siksi juuri niiden on noudatettava indikaattoreita ja varmennuskeinoja omilla vastuualueillaan. Tässä tehtävässä niiden on sovellettava riittävää ja asiaankuuluvaa sisäistä valvontaa korjuu- ja tuotantolupien osalta noudattaen niille kuuluvia velvoitteita työvoiman, ympäristön, (kansallisen ja kunnallisen) verotuksen, kuljetuksen, kaupan ja muiden eri indikaattoreissa eriteltyjen asioiden suhteen. Lisäksi niiden on pidettävä kirjaa tarvittavista todisteista ja vaadituista varmennuskeinoista.

               Yksityisen metsäsektorin organisaatioihin sovelletaan lainsäädännön noudattamisen varmennusmekanismeja, joita valtion instituutiot käyttävät toimivaltuuksiensa mukaisesti.

               4.4
                     Kansalaisjärjestöt

               Hondurasin oikeudellisen kehyksen mukaan maan kansalaisilla on oikeus ja velvollisuus osallistua viranomaisten toimintaan ja harjoittaa sen yhteiskunnallista valvontaa. Metsäsektorilla toimii monenlaisia lainvalvonnasta kiinnostuneita kansalaisjärjestöjä, joilla on erittäin aktiivinen ja tehokas rooli varmentamisessa. Tällaisia järjestöjä ovat seuraavat:

               4.4.1
                     Paikallisjärjestöt

               Metsälailla perustetaan kansalaisvaikuttamista, kuulemista ja ICF:n tukemista varten elimiä, kuten metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavia neuvostoja (Consejos Consultivos Forestales, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, CCF), jotka organisoidaan ja jotka toimivat paikallis- tai yhteisötasolla taikka kunnallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Laittomien hakkuiden kansallisessa torjuntastrategiassa korostetaan näiden elinten merkitystä yhteiskunnallisessa valvonnassa varsinkin kunta- ja yhteisötasolla, hoitosuunnitelmien, vuotuisten toimintasuunnitelmien tai muunlaisten lupien varmentamisen tukemisessa sekä laillisen puutavaran käytön edistämisessä. Tätä työtä koordinoidaan valtion instituutioiden, varsinkin ICF:n, kanssa.

               4.4.2
                     Valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt

               Monenlaiset niin kotimaiset kuin kansainvälisetkin valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt
                  7
                tukevat metsäsektorin toimia sekä institutionaalisesti että alueellisesti. Niiden toimialoja ovat muun muassa kansalaisvaikuttamiselinten organisointi ja valmiuksien kehittäminen kunta- ja yhteisötasolla, poliittinen vaikuttaminen, yhteiskunnallinen valvonta, tekninen tuki ja ihmisoikeudet.

               Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt laativat omat menetelmänsä yhteiskunnallisen valvonnan järjestämiseksi. Yhteiskunnallista valvontaa koskevat raportit toimitetaan muun muassa yhteiselle täytäntöönpanokomitealle asiaankuuluvia toimenpiteitä varten. Näin luodaan osallistumisjärjestelmä, joka tukee tällä sopimuksella käyttöön otettujen hallintomenettelyjen jatkuvaa kehittämistä.

               Lisäksi luodaan valitusten käsittelyä varten järjestelmä, joka tukee yhteiskunnallista valvontatehtävää; järjestelmä kuvataan tämän liitteen 10 and 11 jaksossa.

               4.5
                     Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat

               Hondurasissa asuu yhdeksän alkuperäis- ja afrikkalaisperäistä kansaa. Useimmat niistä asuvat laajoilla metsäalueilla, joilla sijaitsee sekä suojelualueita että tuotantometsiä. Kyseiset kansat ovat pechit, tawahkat, lencat, maya-kansoihin kuuluvat chortit, tolupanit, miskitot, nahuat, garifunat sekä afrikkalaista alkuperää olevat, englantia puhuvat kansat, joilla on etujärjestöt, muun muassa Hondurasin alkuperäiskansojen keskusjärjestö (Confederación de Pueblos Autóctonos de Honduras, CONPAH).

               Nämä kansat osallistuvat SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon, mukaan lukien laillisuustaulukoiden periaate 2 (”Honduras kunnioittaa metsäalueilla asuvien Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen oikeuksia”).

               Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisillä kansoilla on metsäsektorilla seuraavat roolit:

               −
                     ne ovat edunsaajia laillistamismenettelyissä ja niillä on oikeus siihen, että niiden perinteisesti omistamia maa-alueita kunnioitetaan;

               −
                     ne osallistuvat vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskeviin mekanismeihin ja menettelyihin, joilla pyritään varmistamaan itsemääräämisoikeuden ja autonomian kunnioittaminen ILOn yleissopimuksen nro 169 ja YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen mukaisesti; ja

               −
                     ne harjoittavat kaupallista toimintaa tuotantometsäalueilla laillisuustaulukoita ja asiassa sovellettavia SALH-järjestelmän vaatimuksia noudattaen.

               4.6
                     Valmiuksien kehittäminen

               Liitteessä VIII kuvataan valmiuksien kehittämistoimet, joiden tarkoituksena on varmistaa järjestelmän tehokas toiminta ja puutuotteiden laillisuus. Kutakin toimenpidettä suunniteltaessa arvioidaan kaikkien SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden tarvitsemat valmiudet.

               5.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISALA

               Kaikkien SALH-järjestelmän piiriin kuuluvien, hondurasilaista alkuperää olevien puutavaran ja puutuotteiden on oltava peräisin yksityisestä, kunnallisesta tai kansallisesta (joko luonnontilaisesta tai istutetusta) metsästä, jota hoidetaan noudattaen maksimituottoa, monikäyttöä ja yhteiskunnallista tasa-arvoa koskevia hallinnollisia ja teknisiä kriteerejä, jotta voidaan varmistaa ekosysteemien kestävyys, tuotanto- ja ympäristökapasiteetti sekä niiden tarjoama suoja.

               SALH-järjestelmää sovelletaan myös muista maista peräisin olevaan puutavaraan, jos tuojat voivat todistaa, että se on peräisin laillisista lähteistä ja että sen tuonnissa on noudatettu sekä puutavaran alkuperämaan että Hondurasin lakeja. SALH-järjestelmää sovelletaan kaikkiin toimijoihin, myös niihin, joilla on yksityiset metsänhoitoa ja alkuperäketjua koskevat sertifikaatit, sekä niihin, jotka omistavat viljelymetsikköjä kaupallisia tarkoituksia varten.

               5.1
                     SALH-järjestelmään sisältyvät puutuotteet

               SALH-järjestelmä kattaa kaikki tämän sopimuksen liitteessä I määritellyt tuotteet. Hondurasin metsälain 102 §:ssä kielletään tiettyjen puutuotteiden vienti; kyseisen pykälän mukaan luonnonmetsistä peräisin olevaa lehtipuuta saa viedä ainoastaan jalostettuna. Näistä puulajeista saadun pyöreän puutavaran ja karkeasti särmätyn puun vienti ei näin ollen ole sallittua.

               Vaikka näistä puulajeista saatavaa pyöreää puutavaraa ja karkeasti särmättyä puuta ei saa viedä, ne kuuluvat kuitenkin SALH-järjestelmän soveltamisalaan niiden jalostusasteesta riippumatta.

               Puutuotteisiin, joita ei luetella tämän sopimuksen liitteessä I, ei sovelleta FLEGT-lupamenettelyä niitä unioniin vietäessä. Kyseisten Hondurasista peräisin olevien tuotteiden tuojien unionissa on EU:n puutavara-asetuksen mukaisesti noudatettava asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta voidakseen osoittaa, että tuotteet ovat laillisia.

               5.2
                     SALH-järjestelmään sisältyvät markkinat

               SALH-järjestelmää sovelletaan puutuotteisiin, jotka on saatettu mille tahansa markkinoille, olipa sitten kyseessä vienti- tai kotimarkkinat. Toimissa SALH-järjestelmän täytäntöönpanemiseksi markkinoiden välillä tehdään kuitenkin seuraava ero:

               −
                     Unionin markkinat: unionin markkinoille vietävien tuotteiden laillisuus varmennetaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla; sopimuksen mukaan FLEGT-lupa on ennakkoedellytys heti kun on vahvistunut, että järjestelmästä voidaan myöntää FLEGT-lupia liitteessä VII määrättyä menettelyä noudattaen.

               −
                     Muut kansainväliset markkinat: vietävien tuotteiden laillisuus varmennetaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla vientimaasta riippumatta, ja laillisuus todistetaan H-Legal-luvalla.

               −
                     Kotimarkkinat: myös kotimarkkinoille saatettujen tuotteiden laillisuus varmennetaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla, ja kyseiset tuotteet omistavien toimijoiden laillisuus osoitetaan laillisuustodistuksella.

               Kaikissa näissä SALH-järjestelmän täytäntöönpanovaiheissa toteutetaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää laittoman tai alkuperältään tuntemattoman puutavaran pääsy metsätalouden toimitusketjuun. SALH-järjestelmän täytäntöönpanovalmiuksia voidaan tehostaa soveltamalla liitteeseen VIII sisältyviä toimenpiteitä.

               5.3
                     SALH-järjestelmään sisältyvät puutavaran lähteet

               SALH-järjestelmän soveltamisalaan kuuluvat puutavaran lähteet luokitellaan seuraavasti:

               5.3.1
                     Hondurasin maaperällä korjattu puu

               Hondurasin maaperällä korjattu puu on peräisin seuraavista lähteistä:

               1.
                     metsät, niin luonnonmetsät kuin viljelymetsiköt,

               2.
                     peltometsätalousalueet eli alueet, joilla on luonnonvaraisia tai istutettuja puita yhdessä muiden lajien, kuten kahvin, kaakaon tai muiden viljelykasvien kanssa,

               3.
                     metsäalueiden ulkopuolella kasvavat yksittäiset havu- tai lehtipuut.

               Korjuu voidaan suorittaa joko lehtipuu- tai mäntymetsässä riippumatta siitä, kuka omistaa maan. Korjuun edellytyksenä on jokin seuraavista:

               −
                     metsänhoitosuunnitelma ja siihen liittyvät vuotuiset toimintasuunnitelmat, jotka ICF on hyväksynyt seuraavien hyväksi:

               −
                     yhteisöedunsaajat, joilla on kollektiiviset metsänhoitosuunnitelmat (yhteisömetsänhoitosopimukset),

               −
                     metsänhoitosopimusten yksittäiset edunsaajat, ja

               −
                     yksityisten, kunnallisten (ejido), kansallisten ja valtion metsäalueiden omistajat;

               −
                     peltometsätalouden erityissuunnitelma ja siihen liittyvä vuotuinen hakkuusuunnitelma yksityisellä ja kunnallisella (ejido) maalla sijaitsevien peltometsätalousalueiden omistajille;

               −
                     pelastussuunnitelma sellaisten metsien korjaamiseksi, jotka ovat kärsineet luonnononnettomuuksista, tuhoojista tai taudeista, julkisista tai yksityisistä rakennustöistä ja viljelymaan kasvillisuuden muutoksista. Sellaisen kohteen pelastussuunnitelma, johon on suunnitteilla julkisia tai yksityisiä rakennustöitä tai viljelymaan kasvillisuuden muutoksia, edellyttää ympäristövaikutusten arviointia ennen kuin MiAmbiente myöntää sille ympäristölupatodistuksen. Pelastussuunnitelmia, jotka liittyvät kasvillisuuden muutokseen lyhytaikaista tai pysyvää viljelyä varten, sovelletaan ainoastaan viljelymaahan. Metsälain 93 §:n mukaan metsämaan luonnonmukainen käyttö on säilytettävä ja sitä on kunnioitettava maankäytön suunnittelua koskevien politiikkojen ja säädösten mukaisesti. Lisäksi metsälaista annetun asetuksen 294 §:ssä kielletään muutokset kasvillisuuteen tuotantometsissä, joista on laadittu hoitosuunnitelma, ja alueilla, joiden metsätaloudellinen tuottokyky on suuri. Tämän liitteen 7.7 alajaksossa kuvataan tarkemmin sellaisten puutuotteiden varmentaminen, jotka ovat tulosta maankäytön muutoksesta;

               −
                     elvytyssuunnitelma sellaisten metsätalouden sivutuotteiden talteenotolle, joille on aiemmin myönnetty lupa (vuotuinen toimintasuunnitelma, vuotuinen hakkuusuunnitelma, sertifioidun viljelymetsikön korjuulupa ja pelastussuunnitelma);

               −
                     sertifioidun viljelymetsikön korjuulupa puun korjaamiselle ICF:n sertifioimista viljelymetsiköistä.

               Metsien ulkopuolella kasvavat, pääasiassa asutus- ja karjankasvatusalueilla sijaitsevat puut ovat perinteisesti olleet puusepänverstaiden pääasiallinen puutavaran lähde. Hondurasissa ei kuitenkaan ole vielä tällaisten puiden kaupallista hyödyntämistä sääntelevää lainsäädäntöä, mistä syystä liitteeseen VIII sisällytettiin yksi asiaa koskeva täydentävä toimenpide. Kun tällainen lainsäädäntö tulee voimaan, se sisällytetään laillisuustaulukoiden asianomaiseen indikaattoriin noudattaen liitteen II jaksossa ”Muutokset Hondurasin hallinnolliseen, institutionaaliseen ja sääntelykehykseen” tarkoitettua menettelyä.

               Tämä puutavaran lähde on kuitenkin sisällytettävä SALH-järjestelmään jo ennen laillisuustaulukoiden päivitystä, ja metsäsektorin toimijoiden, jotka korjaavat puuta kyseisestä lähteestä, on sovellettava kaikkia muita SALH-järjestelmän vaatimuksia.

               5.3.2
                     Tuontipuu

               Puutavaraa tuovien niin luonnollisten kuin oikeushenkilöidenkin on noudatettava asianmukaisen huolellisuuden takaavia menettelyjä osoittaakseen, että laittoman toiminnan riski on tuontipuun osalta mitätön ja että sen maan viejät, jossa puu on korjattu, noudattavat lakia. Asianmukaista huolellisuutta koskevan menettelyn soveltamisala määritellään tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa; liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide asianmukaista huolellisuutta koskevista menettelyistä Hondurasissa.

               5.3.3
                     Sopimuksen soveltamisalaan kuulumaton puutavara

               Seuraavat kaksi puutavaratyyppiä eivät sisälly SALH-järjestelmään eikä niihin sovelleta FLEGT-lupajärjestelmää:

               −
                     kauttakuljetettava puutavara

               Kauttakuljetettavalla puutavaralla tarkoitetaan kolmansista maista peräisin olevaa puutavaraa tai puutavaraa, joka saapuu Hondurasiin tilapäisesti yhtenäisellä kauttakulkuilmoituksella ja jonka lopullinen määränpää on jokin muu maa. Se on pidettävä erillään Hondurasissa tuotetun tai sinne tuodun puutavaran toimitusketjusta. Kauttakuljetettava puutavara ei sisälly SALH-järjestelmään, mistä syystä sen vientiin ei voida myöntää FLEGT- eikä H-Legal-lupaa.

               Tämän liitteen 7.5 alajaksossa selitetään, miten näiden tuotteiden kauttakulun valvontamekanismien avulla voidaan varmistaa, etteivät ne pääse kotimarkkinoiden toimitusketjuun.

               −
                     takavarikoitu puutavara

               SALH-järjestelmästä suljetaan pois puutuotteet, jotka on takavarikoitu, koska ne rikkovat Hondurasin lainsäädäntöä tai koska ne eivät tuontipuun tapauksessa täytä asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta. ICF:llä ja yleisestä turvallisuudesta ja järjestyksestä vastaavilla elimillä on valtuudet suorittaa tarvittava tutkinta, joka edeltää syytteen nostamista syyttäjänviraston välityksellä. Tämän liitteen 7.6 alajaksossa selitetään, mitä takavarikoidulle puulle tapahtuu.

               5.4
                     SALH-järjestelmän toimijat

               Tässä sopimuksessa ’toimijalla’ tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa metsätalouden toimitusketjuun kuuluvaa toimintaa. SALH-järjestelmän piiriin kuuluvien toimijoiden koko toiminta-ala kuvataan taulukossa 1.

               Taulukko 1
                  Metsäsektorin toimijoiden toiminta-ala

                        Toimija

                        SALH-järjestelmän piiriin kuuluva toiminta

                        1.
                              Yksityisen metsäalueen omistajat (ml. alkuperäisyhteisöt, joilla on maanhallintaoikeus) ja yhteismaan omistajat (kunnat)

                        Hakee maanomistusoikeutta tai esittää siitä todisteen.

                        Ennen puunkorjuuta pyytää ICF:ltä hyväksynnän metsänhoitosuunnitelmalle ja siihen liittyville vuotuisille toimintasuunnitelmille, pelastussuunnitelmalle tai elvytyssuunnitelmalle.

                        Hakee ICF:ltä kuljetuslupaa korjatulle puutavaralle ja raportoi käytetyistä kuljetusluvista, jotka viedään SIRMA-tietokantaan.

                        Esittää tarvittaessa näytön siitä, että vapaan ja tietoon perustuvan ennakkokuulemisen periaatteita on noudatettu.

                        2.
                              Peltometsätalousalueen omistaja

                        Pyytää hyväksynnän peltometsätalouden erityissuunnitelmalle ja vuotuiselle hakkuusuunnitelmalle osana peltometsätalousjärjestelmää. Hakee ICF:ltä kuljetuslupaa korjatulle puutavaralle ja raportoi käytetyistä kuljetusluvista, jotka viedään SIRMA-tietokantaan.

                        3.
                              Viljelymetsikön haltija

                        Hakee ICF:ltä viljelymetsikön sertifiointia ja sertifioidun viljelymetsikön korjuulupaa.

                        Hakee ICF:ltä kuljetuslupaa korjatulle puutavaralle ja raportoi käytetyistä kuljetusluvista, jotka viedään SIRMA-tietokantaan.

                        4.
                              Käyttäjä/haltija

                        Saa laillistamismenettelyjen tuloksena käyttösopimuksen, jonka nojalla käyttäjä/haltija voi harjoittaa metsänhoitotoimintaa. Metsälaissa säädetään vaatimuksista, jotka kansallisten metsäalueiden laillistamismenettelyjen yksityisten edunsaajien on täytettävä.

                        Hakee ICF:ltä lupaa metsittää maatila uudelleen tai harjoittaa muuta metsä-/ympäristötoimintaa.

                        Hakee viljelymetsikön sertifiointia ja sen jälkeen lupaa sen korjuuseen.

                        5.
                              Metsäalueiden hyödyntäjä (ml. yhteisöryhmät)

                        Pyytää metsänhoitosopimuksen tekemistä voidakseen harjoittaa metsänhoitotoimintaa ja pyytää ICF:ltä hyväksynnän metsänhoito-, pelastus- tai elvytyssuunnitelmalle voidakseen korjata alueen metsän.

                        6.
                              Toimeksisaaja

                        Metsänomistaja palkkaa toimeksisaajan, jos omistaja ei itse korjaa puuta omia resurssejaan käyttäen. Korjaa, juontaa ja kuljettaa puun metsästä metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiin tai puutavaraliikkeisiin ja saattaa myös myydä sen.

                        Ilmoittaa alueelliselle metsätoimistolle olevansa rekisterissä ja toimittaa luettelon kalustosta ja ydinhenkilöstöstä, joka sillä on käytössä korjuuta ja kuljetusta varten.

                        Vastaa (ICF:n myöntämän) kuljetusluvan ja (SAR:n myöntämän) rahtikirjan käytöstä. Edunsaajan tai korjuuluvan haltijan, joka tekee alihankintasopimuksen toimeksisaajan kanssa, tehtävänä on varmistaa, että asiassa sovellettavia määräyksiä noudatetaan.

                        7.
                              Kuljettaja

                        Tarjoaa tavaroiden – tässä tapauksessa puutavaran – kuljetuspalveluja, olipa sitten kyse pyöreän puutavaran kuljettamisesta hakkuualueelta metsäteollisuuden yritykseen tai puutavaraliikkeeseen taikka jalostettujen puutuotteiden kuljettamisesta metsäteollisuuden yritykseltä lopulliseen määränpäähän. Yleensä palvelun ostaa metsänomistaja, toimeksisaaja tai metsäteollisuuden yritys.

                        Lehtipuiden tapauksessa ja tämän sopimuksen voimaantulopäivästä lukien kuljettajan osuus alkaa siitä, kun karkeasti särmätty puu on pinottu metsän ulkopuolella sijaitsevaan koontipisteeseen, mistä se kuljetetaan ajoneuvoilla metsäteollisuuden yrityksiin tai puutavaraliikkeisiin.

                        Toimittaa viranomaisille asiakirjat, joilla todistetaan kuljetettujen tuotteiden laillisuus (kuljetuslupa, SAR:n hyväksymä lasku ja rahtikirja/lasku, tapauksen mukaan.)

                        8.
                              Pätevöity metsätalousteknikko

                        Laatii metsänomistajan puolesta metsänhoitosuunnitelmat, peltometsätalouden erityissuunnitelmat ja niihin liittyvät vuosi-, pelastus- ja elvytyssuunnitelmat.

                        (On yksin vastuussa metsänhoitosuunnitelmien vuotuisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon hallinnoinnista. Siinä tarkoituksessa toimittaa ICF:lle metsänomistajan puolesta nimitys- ja hyväksymiskirjeen ja hallinnoi vuotuista toimintasuunnitelmaa.)

                        Vastaa kaikkia hallinnoimiaan korjuutapoja sääntelevien teknisten standardien noudattamisesta. Vastaa myös metsässä käytettyjä kuljetuslupia koskevien kuukausittaisten edistymisraporttien ja lupien jäljennösten toimittamisesta; raporteissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kuljetetusta puusta.

                        9.
                              Riippumaton metsätalousteknikko

                        Laatii metsänhoitosuunnitelmat, peltometsätalouden erityissuunnitelmat ja niihin liittyvät vuosi-, pelastus- ja elvytyssuunnitelmat.

                        Vastaa kaikkia hallinnoimiaan korjuutapoja sääntelevien teknisten standardien noudattamisesta. Vastaa myös metsässä käytettyjä kuljetuslupia koskevien kuukausittaisten edistymisraporttien ja lupien jäljennösten toimittamisesta; raporteissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kuljetetusta puusta.

                        10.
                              Viejä

                        Hakee ICF:ltä FLEGT-lupaa (unionia varten) tai H-Legal-lupaa (muita määräpaikkoja varten) riippuen siitä, minne lähetykset ovat menossa.

                        Hakee tulliviranomaiselta vientilupaa ja liittää hakemukseen tuonnin kauppalaskun, yhtenäisen tulli-ilmoituksen ja muut asiakirjat, joilla todistetaan vietävän tuotteen laillisuus sekä kansanterveydellisten rajoitusten että tulli- ja muiden määräysten osalta, soveltuvin osin myös CITES-todistukset.

                        11.
                              Tuoja

                        Hakee tulliviranomaiselta tuontilupaa ja liittää hakemukseen tuonnin kauppalaskun, yhtenäisen tulli-ilmoituksen ja muut asiakirjat, joilla todistetaan tuotavan tuotteen laillisuus sekä kansanterveydellisten rajoitusten että tulli- ja muiden määräysten osalta, soveltuvin osin myös CITES-todistukset.

                        Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavan puutuotteen laillisuuden.

                        12.
                              Metsäteollisuuden raaka-aineyrityksen omistaja

                        Pitää ajantasaista rekisteriä panoksista ja tuotoksista ja toimittaa ICF:lle kuukausittaiset tuotantoraportit, joihin on liitetty hyväksytyt myyntilaskut. Pyytää laskujen esittämistä, ilmoittaa SAR:lle kuukausi- ja vuosimyynnin ja liittää ilmoituksiin hyväksytyt myyntilaskut ja rahtikirjat.

                        Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavien tuotteiden laillisuuden.

                        Lehtipuiden osalta ei tällä hetkellä ole toiminnassa metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiä, koska puu särmätään karkeasti jo metsässä ja saatetaan markkinoille metsäteollisuuden jalostusyritysten tai puutavaraliikkeiden välityksellä.

                        13.
                              Metsäteollisuuden jalostusyrityksen (ml. puusepänverstaat ja muut mikro- ja pk-yritykset) omistaja

                        Pitää ajantasaista rekisteriä panoksista ja tuotoksista ja toimittaa ICF:lle kuukausittaiset tuotantoraportit, joihin on liitetty hyväksytyt myyntilaskut.

                        Pyytää laskujen esittämistä, ilmoittaa SAR:lle kuukausi- ja vuosimyynnin ja liittää ilmoituksiin hyväksytyt myyntilaskut ja rahtikirjat.

                        Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavien tuotteiden laillisuuden.

                        14.
                              Puutavaraliikkeen omistaja

                        Pitää ajantasaista rekisteriä panoksista ja tuotoksista ja toimittaa ICF:lle kuukausittaiset tuotantoraportit, joihin on liitetty hyväksytyt myyntilaskut.

                        Pyytää laskujen esittämistä, ilmoittaa SAR:lle kuukausi- ja vuosimyynnin ja liittää ilmoituksiin hyväksytyt myyntilaskut ja rahtikirjat.

                        Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavien tuotteiden laillisuuden.

                        15.
                              Työnantaja (missä tahansa edellä lueteltuihin toimijaryhmiin kuuluvassa yrityksessä)

                        Rekisteröi työntekijät IHSS:ään ja noudattaa työlainsäädäntöä.

               6.
                     LAILLISUUSMÄÄRITELMÄN NOUDATTAMISEN VARMENTAMINEN

               Hondurasilaiset puutuotteet katsotaan laillisiksi, jos ne täyttävät liitteessä II annetun määritelmän.

               Varmennuksesta vastaavat valtion virastot (käyttämällä tunnustettujen yksityisten sertifiointimekanismien tarjoamia panoksia soveltuvin osin tämän liitteen 8 jaksossa esitetyn mukaisesti), ja se tapahtuu suorittamalla riittävät tarkastukset puutuotteiden laillisuuden varmistamiseksi.

               Varmennuksen on oltava riittävän seikkaperäinen ja tehokas, jotta voidaan varmasti havaita kaikki liitteessä II esitettyihin laillisuustaulukoihin sisältyvien vaatimusten mahdolliset noudattamattajättämiset kotimarkkinoilla toimitusketjun eri vaiheissa. Myös kansalliseen toimitusketjuun päätyvän tuontipuun laillisuus on varmennettava.

               6.1
                     Laillisuuden varmentamisen periaatteet

               Sopimuspuolet päivittävät ja hyväksyvät varmennuskäsikirjan yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa; käsikirjassa kuvataan varmennusmenetelmät, joita on käytettävä lainsäädännön noudattamisen tarkistamiseen kunkin indikaattorin osalta, sekä varmennuskeinot, jotka on määritelty laillisuustaulukoiden laatimisen keskeisiksi osa-alueiksi. Kunkin indikaattorin osalta nimetään varmennuksesta kussakin instituutiossa vastaava elin tai yksikkö ja varmennettavat asiakirjat. Lisäksi määritellään, miten usein kukin indikaattori on tarkistettava, sekä kerrotaan, missä sijaitsee arkisto, joka sisältää eri instituutioiden vastuualueidensa mukaisesti säilyttämät tiedot ja asiakirjat (sekä paperiset että elektroniset).

               6.1.1
                     Laillisuuden varmentamiseen osallistuvat instituutiot

               Varmentamisesta vastaavat selvästi yksilöidyt instituutiot, joilla on riittävät resurssit, hallintojärjestelmät, koulutettu henkilöstö sekä perusteelliset ja tehokkaat mekanismit eturistiriitojen valvontaan. Kaikilla varmentamiseen kussakin instituutiossa osallistuvilla henkilöstön jäsenillä on tarvittava pätevyys ja kokemus tehtäviensä hoitamiseen, ja heitä valvotaan asianmukaisesti.

               ICF:llä ja muilla SALH-järjestelmään osallistuvilla instituutioilla on sellainen organisaatio ja toiminnallinen rakenne, jonka avulla ne voivat varmentaa, että kaikki toimijat noudattavat laillisuusindikaattoreita. Ottaen huomioon kunkin instituution harjoittamasta toimijoiden varmentamisesta syntyvän tiedon määrä sekä tarve tallentaa kyseiset tiedot ja pitää ne ajan tasalla, varmennuksen tulokset viedään laillisuuden varmentamisesta vastaavan ICF:n yksikön käytössä olevaan tietokantaan. Näin varmennusyksiköllä on jatkuvasti käytössään tiedot, joita se tarvitsee antaakseen toimijoille laillisuustodistuksen ja tarkistaakseen, että todistuksen voimassaoloedellytykset täyttyvät edelleen. Tällainen tietojen kerääminen ja päivittäminen edellyttää instituutioiden välistä koordinointia tämän liitteen 11 jaksossa kuvatulla tavalla.

               Seuraavassa kaaviossa havainnollistetaan tiedonkulkua SALH-järjestelmän eri toimijoiden välillä lainsäädännön noudattamista varmennettaessa:

               Taulukossa 2 kuvataan edellä esitettyyn kaavioon sisältyvät mekanismit, joiden avulla varmennetaan lainsäädännön noudattaminen.

               Taulukko 2
                  Kuvaus lainsäädännön noudattamisen varmennusmekanismeista

                        Nro

                        Kuvaus

                        1

                        Metsäsektorin toimija: luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka harjoittaa metsätalouden toimitusketjuun kuuluvaa toimintaa.

                        2

                        Varmennuskeinoa koskeva hakemus (liite II).

                        3

                        Menetelmät varmennuskeinojen laatimiseksi kussakin instituutiossa. Osa keinoista laaditaan vain kerran, osa määräajoin.

                        4

                        Fyysisten ja/tai sähköisten varmennuskeinojen laatiminen (liite II).

                        5

                        Varmennusmenetelmät: aina kun instituutio havaitsee tapauksen, jossa ei ole noudatettu lainsäädäntöä, se noudattaa asiaankuuluvia dokumentointi-, käsittely- ja seurantamenettelyjä ja ilmoittaa asiasta laillisuudenvarmentamisyksikölle.

                        6

                        Korjaavat toimet tai rankaisutoimet tapauksessa, jossa lainsäädäntöä ei ole noudatettu hallinnollisen toimen tai oma-aloitteisen toimen seurauksena (tämän liitteen 9 jakso).

                        7

                        Kaikkien lainsäädännön noudattamisen varmentamiseen osallistuvien instituutioiden tietojen yhdistäminen SIRMA-järjestelmää, SNIF-järjestelmää, ICF:n Geoportalia ja muita kyseisten instituutioiden välineitä käyttäen (tämän liitteen 6 ja 7 jakso).

                        8

                        Laillisuudenvarmentamisyksikölle toimitettava toimijan laillisuuden osoittavaa laillisuustodistusta koskeva hakemus (tämän liitteen 6 ja 7 jakso).

                        9

                        Laillisuudenvarmentamisyksikön hallussa olevien tietojen kokoaminen sen arvioimiseksi, noudattaako toimija laillisuustaulukoita ja valvooko se toimitusketjua. Jos arvio on myönteinen, laillisuudenvarmentamisyksikkö antaa laillisuustodistuksen, joka todistaa kotimarkkinoiden ostajalle, että toimija täyttää SALH-järjestelmän vaatimukset (tämän liitteen 6 ja 7 jakso).

                        10

                        FLEGT- tai H-Legal-lupahakemus niitä myöntävälle yksikölle: lupa on osoitus siitä, että toimijan toiminta on laillista, ja mahdollistaa sen tuotteiden viennin mille tahansa markkinoille (liite IV).

                        11

                        Luvat myöntävän yksikön päätös siitä, noudattaako toimija lainsäädäntöä. Jos varmennusyksikön arvio on myönteinen (eli toimija täyttää kaikki SALH-järjestelmän vaatimukset), toimijalle myönnetään joko FLEGT-lupa (unionin markkinoita varten) tai H-Legal-lupa (muita markkinoita varten) todisteeksi kansainvälisten markkinoiden asiakkaalle siitä, että toimija täyttää SALH-järjestelmän vaatimukset. Jos päätös on kielteinen, luvan myöntävä yksikkö ilmoittaa siitä hakijalle (eli toimijalle) (liite IV).

                        12

                        SALH-järjestelmän riippumattomat tarkastajat laativat havainnoistaan raportit, jotka sisältävät päätelmät ja suositukset, ja toimittavat ne yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka vastaa tarkastusraporttien julkaisemisesta määräajoin (liite VI).

                        13

                        Kansalaisjärjestöt laativat korjuulupia ja metsäsektoria yleisemmin käsittelevät varmennusraportit, jotka toimitetaan yhteiselle täytäntöönpanokomitealle (tämän liitteen 4.4.2 alajakso).

               6.1.2
                     Laillisuustaulukoihin perustuvat varmennusmenettelyt

               Käsikirjassa, josta sopimuspuolet ovat sopineet yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa, kuvataan niiden instituutioiden soveltamat menetelmät, joiden tehtävänä on varmentaa koko indikaattorin tai sen osan noudattaminen. Käsikirjassa yksilöidään varmennuksesta vastaava taho/toimisto sekä toimet, jotka se toteuttaa tehtävän suorittamiseksi. Käsikirjassa kerrotaan myös, miten usein varmennuskeinot on varmennettava; lisäksi siinä ilmoitetaan taho/toimisto, jossa kyseiset tiedot säilytetään paperilla ja sähköisesti.

               6.1.3
                     Laillisuuden varmentamiskeinojen tallentaminen

               Kutakin varmennuskeinoa koskevat paperiset ja sähköiset asiakirjat säilytetään siinä instituutiossa, joka on laatinut kyseisen keinon. Tätä institutionaalista aineistoa säilytetään vähintään 10 vuoden ajan avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta annetussa laissa säädetyn mukaisesti. Kyseisessä laissa vahvistetaan myös tietojenkäsittelymenettely (30–32 §) ja määritellään julkinen tieto (3 §) sekä se, mitkä tiedot on katsottava luottamuksellisiksi henkilötiedoiksi (7 §) tai turvallisuusluokitelluiksi tiedoiksi (8 §).

               Koska varmentamiskeinojen laillisuus ja aitous ovat tärkeitä, vastuullisten instituutioiden on varmistettava, että kustakin varmennuskeinosta pidetään fyysistä ja digitaalista arkistoa. Tiedonhallinnan avoimuuden ja tehokkuuden nimissä varmennuskeinoihin osallistuvien instituutioiden on varmistettava, että niiden arkistoissa olevat tiedot ovat tarvittaessa muiden organisaatioiden – myös laillisuuden varmentamisesta vastaavan ICF:n yksikön – käytettävissä oikea-aikaisesti ja tehokkaasti. Kunkin laillisuuden varmentamiseen osallistuvan instituution olisi nojauduttava sen vastuualueella sovellettaviin lakeihin, asetuksiin ja menettelyihin hankkiessaan tarvitsemansa tiedot toimijoilta ja tallentaessaan ne arkistoihinsa.

               6.1.4
                     Tietojärjestelmät ja varmennustoiminnot

               Laillisuustaulukoiden indikaattoreiden noudattamisen varmentamiseen tarkoitetut, jo käytössä olevat ja myöhemmin kehitettävät tietotekniset järjestelmät, välineet ja protokollat mahdollistavat asiakirjatarkastusten ja kentällä tehtävien tarkastusten yhdistämisen ja tietojen täsmäyttämisen puutavaran koko toimitusketjussa. Tämän liitteen 3.2 alajaksossa esitetään tärkeimmät tietotekniset välineet ja protokollat, joita SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot käyttävät. Seuraavissa kappaleissa esitetään lyhyt kuvaus käytössä olevista tietojärjestelmistä, joilla instituutioita tuetaan vastuualueidensa hoitamisessa.

               ICF:ssä:

               −
                     Kansallinen metsätalouden tietojärjestelmä (SNIF)

               Tätä tietoteknistä välinettä voidaan käyttää sellaisten dynaamisten tietokantojen ylläpitämiseen, jotka sisältävät yksityisten, kansallisten ja kunnallisten metsäalueiden sekä metsäteollisuusyritysten ja puutavaraliikkeiden omistajuutta koskevat tiedot. Järjestelmä sisältää tiedot kaikista korjuuluvista sekä hoito-, toiminta-, pelastus- ja elvytyssuunnitelmista, peltometsätalouden erityissuunnitelmista ja ICF:n sertifioimien viljelymetsiköiden korjuista. SNIF mahdollistaa puutavaran kulun seuraamisen korjuusta vastaavien toimijoiden välillä toimitusketjussa.

               −
                     Tietojärjestelmä puutavaran jäljittämiseen (SIRMA)

               Tätä tietoteknistä välinettä käytetään puutavaran korjuun ja kuljetusvirtojen seuraamiseen kuhunkin korjuulupaan liittyvien kuljetuslupien rekisterin avulla. Järjestelmä hyödyntää SNIF-järjestelmän tietoja kuljetusluparekisterin pitämisessä. Se esittää metsästä metsäteollisuusyrityksiin kuljetusta varten rekisteröityjä lupia sekä panoksia ja tuotoksia ketjun joka vaiheessa koskevat tiedot kunkin toimijan toimittamissa kuukausiraporteissa. Rekisterin tietojen avulla voidaan seurata tuotantoa, jakelua tai myyntiä sekä varastoja/inventaareja.

               −
                     Geoportal

               Tämä Hondurasin virtuaalinen metsäkartta näyttää suojelualueiden, hoitosuunnitelmien piiriin kuuluvien alueiden ja ilmoitettujen pienvaluma-alueiden maantieteellisen sijainnin ja pinta-alan, tieinfrastruktuurin, metsänhoitosuunnitelmat ja viitekartat. Geoportal on kytketty SNIF-järjestelmään. Tietoja käytetään puutavaravirtojen suunnitteluun, ja ne helpottavat varmennusta varten valtateille ja tieverkoston riskialttiisiin kohtiin sijoitettavien tarkastuspisteiden suunnittelua. SNIF-järjestelmän uudet moduulit – muun muassa pelastussuunnitelmien, peltometsätalouden erityissuunnitelmien, sertifioitujen viljelymetsiköiden ja metsäteollisuusyritysten rekisterit – liitetään Geoportaliin sitä mukaa kuin ne valmistuvat.

               Tulojen hallinnointiyksikössä (SAR):

               −
                     Sähköinen verojärjestelmä (E-tax)

               Tästä portaalista veronmaksajat voivat tulostaa veroilmoituslomakkeet. Järjestelmä mahdollistaa esimerkiksi tietojen ristiintarkastamisen veronmaksajien kuukausittain ilmoittamien tuloverojen ja toimijoiden ICF:lle kuukausittain toimittamien raporttien välillä.

               −
                     Verojen ja muiden valtionvarojen hallinnointijärjestelmä (SAFT)

               Järjestelmä lisää kuntien taloushallinnon tehokkuutta, tuloksellisuutta, ajantasaisuutta ja avoimuutta, koska se mahdollistaa maan lainsäädäntöön perustuvien hallinto- ja varainhoitomenettelyjen hallinnoimisen automaattisesti ja integroidusti. Järjestelmä helpottaa sisäisen valvonnan toteuttamista ja käsittelee kuntatason taloustietoja integroidusti, ja se voidaan liittää muihin ohjelmiin tilastojen ja digitaalisten karttojen tuottamista varten.

               −
                     Kansallinen verorekisteri (RTN)

               Luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden ja organisaatioiden tai yhteisöjen, joilla ei ole oikeushenkilön asemaa mutta jotka harjoittavat veronalaista toimintaa, on rekisteröidyttävä kansalliseen verorekisteriin, jota veroviranomaiset pitävät asiassa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.

               Luonnollisten henkilöiden rekisterinumero on sama kuin heidän kansallisen henkilörekisterin (Registro Nacional de las Personas, RNP) numeronsa, johon on lisätty yksi numero, ja se pysyy samana koko heidän elämänsä ajan. Oikeushenkilöiden on kirjauduttava kansalliseen verorekisteriin niiden rekisteröitymis- tai perustamisajankohtana.

               Varallisuusinstituutissa (IP):

               −
                     Hondurasin kansallinen varallisuudenhallintajärjestelmä (Sistema Nacional de Administración de la Propiedad de Honduras, SINAP)

               Tämä tietojärjestelmä on Hondurasin valtion virallinen omistusoikeuksia koskevan tiedon hallinta-alusta. Se sisältää alajärjestelmiä, joista yksi on SURE:

               −
                     Hondurasin yhtenäinen rekisteröintijärjestelmä (Sistema Unificado de Registro de Honduras, SURE)

               Tämän tietojärjestelmän tarkoituksena on asteittain modernisoida omistusoikeuksien ja kiinteistöjen rekisteröinti koko maassa.

               Hondurasin sosiaaliturvainstituutissa (IHSS):

               −
                     Hondurasin sosiaaliturvajärjestelmä

               IHSS vastaa jäsenten valvontaa koskevasta tietojärjestelmästä (Sistema de Información de Control de Afiliados, SICA), joka sisältää tiedot järjestelmään liittyneiden yritysten työnantajista ja -tekijöistä. IHSS on valtakunnallinen instituutti, jolla on edustustoja ja toimistoja maan suurimmissa kaupungeissa.

               MiAmbientessa:

               −
                     Yksinkertaistettu ympäristölupajärjestelmä (Sistema de Licenciamiento Ambiental Simplificado, SLAS)

               Tämän väline tarjoaa yrityksille joustavan mekanismin, jonka avulla ne voivat käynnistää hankkeen välittömästi, koska se tarjoaa nopeita analyysejä oikeudellisista seikoista, joilla kielletään tai suljetaan pois hankkeet missä tahansa maan alueella, selvittää ympäristövaikutukset kaikkien hanketyyppien osalta ja määrittää automaattisesti hankkeen edellyttämät riskien vähentämistoimenpiteet kohteen leveys- ja pituusasteilla.

               Kansallisessa maatalousinstituutissa (INA):

               −
                     Kansallinen maatilarekisteri (Registro Agrario Nacional, RAN)

               INA:lla on kansallista maatilarekisteriä varten asiakirjarekisteri ja maantieteellisiä tietokantoja, joiden avulla se voi valvoa alueita, joista on olemassa saantokirja. Sillä ei ole toistaiseksi tietojärjestelmää tai relaatiotietokanta-arkkitehtuuria, joka mahdollistaisi vuorovaikutuksen muiden järjestelmien kanssa.

               Tullitulojen hallinnointiosastossa (DARA):

               −
                     Hondurasin automatisoitu tullitulojärjestelmä (SARAH)

               Järjestelmä käyttää avoimiin standardeihin perustuvaa huipputeknologiaa, joka tarjoaa erittäin helposti saatavilla olevan tullin verkkopalvelun, jonka käyttö perustuu oletusselaimeen ja verkkopalveluihin. Se tarjoaa myös lisäsovelluksia, jotka tukevat tullihallintoa, mahdollistavat valvonnan ja helpottavat kansainvälistä kauppaa.

               −
                     Hondurasin ulkomaankaupan sähköinen järjestelmä (Sistema Electrónico de Comercio Exterior de Honduras, SECEH) ja siihen kuuluva sähköisen vienti-ilmoituksen hyväksymismoduuli

               SECEH tukee vientisektoria tarjoamalla tavaroiden tulliselvityksessä tarvittavat vientiasiakirjat sähköisesti.

               −
                     Tavaroiden kansainvälisen kauttakulun järjestelmä (Sistema Tránsito Internacional de Mercancías, TIM)

               Tämä tietojärjestelmä helpottaa standardoituja tullimenettelyjä Keski-Amerikan rajoilla optimoimalla maahanmuutto-, tulli- ja karanteenimuodollisuudet yhden ainoan asiakirjan eli tavaroiden kansainvälistä kauttakulkua koskevan yhtenäisasiakirjan avulla.

               −
                     Ulkomaankaupan integroitu järjestelmä (Sistema Integrado de Comercio Exterior, SICE)

               Järjestelmä tuottaa ulkomaankaupan tilastoja Hondurasin keskuspankissa oleville käyttäjille ja esittää tiedot Keski-Amerikan tariffijärjestelmän mukaisesti ja luotettavasti, koska tiedot tarkistetaan useasta lähteestä.

               Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa luodaan seuraavat tietotekniset välineet:

               −
                     ICF:ssä dokumentoitujen tietojen hallintajärjestelmä

               Tämän virtuaalikirjaston avulla ICF voi organisoida ja säilyttää metsäsektoriin liittyvät dokumentoidut tiedot, kuten lait, valtion strategia- ja politiikka-asiakirjat, selvitykset, sopimukset, kyselyt, raportit ja teknisten asiakirjojen varmuuskopiot, ja valvoa niitä. Järjestelmän on täytettävä sellaisen virtuaalitilan ylläpitoa koskevat tavoitteet, jossa voidaan tehdä kyselyjä, ja siinä toimijoille annetaan pääsy dokumentoituihin tietoihin päätöksenteon helpottamiseksi. Järjestelmän luominen helpottaa ICF:n varmennusmenettelyjä, mikä on yksi SALH-järjestelmän tärkeimmistä osa-alueista. Siksi se on tarkoitus luoda lyhyellä aikavälillä tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               −
                     Tietokanta laillisuudenvarmentamisyksikön käyttöön

               Voidakseen varmentaa, että toimijat noudattavat laillisuustaulukoiden indikaattoreita ja SALH-järjestelmän vaatimuksia, laillisuudenvarmentamisyksikkö tarvitsee tietojen vastaanottamista ja päivittämistä varten välineen, joka liitetään SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien instituutioiden tietokantoihin yhteyden saamiseksi kyseisiin toimijoihin. Tietokannan luominen helpottaa toimitusketjun varmennus- ja valvontamenettelyjä, jotka ovat yksi SALH-järjestelmän tärkeimmistä osa-alueista. Siksi se onkin tarkoitus luoda keskipitkällä aikavälillä tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               −
                     Tietojärjestelmä metsien rekisteröintiin, hallinnointiin ja valvontaan (Sistema Informático de Registro, Administración y Control Forestal, SIRACOF)

               Tämä järjestelmä on yksi laittomien hakkuiden kansallisen torjuntastrategian tulos ja tietotekninen väline, jolla tehostetaan muodollisuuksia, lisätään hallinnollisten menettelyjen avoimuutta, parannetaan rekistereihin sisältyvien tietojen laatua ja tuetaan metsien arvoketjun valvontamekanismeja metsistä jalostuskeskuksiin ja tuotteiden markkinoille saattamiseen. SIRACOFin kehitystyö on edistynyt hyvin: sen perustan muodostavia järjestelmiä on luotu ja niitä on kehitetty jatkuvasti, koska niillä hallitaan ja käsitellään perustietoja SNIF- ja SIRMA-järjestelmien ja Geoportalin tavoin.

               −
                     Rekisterinpitojärjestelmä STSS:n käyttöön

               STSS tarvitsee järjestelmän sen varmentamiseen, että toimijat noudattavat sen vastuualueita koskevia indikaattoreita.

               Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaihe tarjoaa mahdollisuuden määritellä muita moduuleja tai tietojärjestelmiä, joiden avulla voidaan jatkaa lainsäädännön noudattamisen varmentamista koskevien tietojen tuottamista, siirtämistä, yhteenliittämistä ja hallinnoimista tavalla, joka on sovitettu käytettävissä olevaan taloudelliseen, tekniseen ja inhimilliseen kapasiteettiin. Vaatimuksia ja kapasiteettia analysoidaan tarkemmin sen määrittämiseksi, mikä on kunkin järjestelmän sopivin tietokoneistamisaste. Tämä tarkoittaa sitä, että lainsäädännön noudattamisen varmentamiseen käytettävien tietojärjestelmien luettelo muuttuu koko ajan.

               6.1.5
                     Riskinhallintaperiaate SALH-järjestelmän noudattamattajättämistapauksissa

               Laittomien käytäntöjen vähentäminen on yksi suurimmista SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista. Se edellyttää kattavaa riskinhallintamekanismia, jota sovelletaan toimitusketjun kaikissa vaiheissa. Tapauksissa, joissa viranomaisilla ei ole tarvittavia resursseja sen varmistamiseen, että varmentaminen toteutuu kaikilla alueilla yhtä tehokkaasti ja yhtä usein, laillisuuden riskiperusteinen varmentaminen on keino paikata tämä puute.

               Riskinhallinnalla SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa tarkoitetaan kunkin riskin todennäköisyyden ja sen arviointia, mikä vaikutus niillä on puutavaran laillisuuteen. Arvioinnissa otetaan huomioon tulokset liitteeseen VIII sisältyvästä perustason tutkimuksesta, jolla kartoitetaan vaatimusten noudattamista toimijoiden keskuudessa. Riskin luonne vaihtelee sen mukaan, missä ja miten se syntyy. Tästä syystä päätöksenteko perustuu ICF:n ja muiden valtion virastojen soveltamaan objektiiviseen ja integroituun menetelmään, ja se käynnistyy riskien luokittelulla ja päätöksentekokriteerien määrittämisellä olosuhteet huomioon ottaen.

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea vastaa varmennuskäsikirjasta, jossa esitetään riskiluokituksen perusperiaatteet, joiden perusteella tehdään päätös siitä, miten laillisuuden varmentamisessa edetään; sen jälkeen laaditaan analyysi laittomien käytäntöjen riskeistä, joita SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa voi syntyä.

               Toimitusketjun kaikissa vaiheissa sovellettavissa riskinhallintamenettelyissä otetaan huomioon seuraavat laittomat käytännöt:

               −
                     ketjuun sen missä tahansa vaiheessa tuleva aines, joka on peräisin tuntemattomasta lähteestä tai korjattu ilman, että hakkuulle on laillinen lupa;

               −
                     tapaukset, joissa tietyt ominaispiirteet omaavaa tuotetta on enemmän kuin alkuperäisen tuotteen osuus tai enemmän kuin laillisista lähteistä peräisin olevaa raaka-ainetta, jolla on samat ominaispiirteet ja jota käytetään kyseisentyyppisen tuotteen tuotannossa tai myynnissä.

               Riskinhallintamenettelyissä otetaan huomioon myös asiakirjat, joilla todistetaan toimijoiden ja niiden puutavaran laillisuus, esimerkiksi hyväksynnän saaneiden yksityisten sertifiointijärjestelmien tunnustetut todistukset tämän liitteen 8 jaksossa esitetyn mukaisesti.

               Lainsäädännön noudattamisen valvomiseksi ja varmentamiseksi toteutettavat toimet perustuvat näihin riskiluokkiin. Instituutioiden yhteiset toimet määritellään toiminnan tehostamiseksi kentällä huolehtimalla siitä, että maassa käytössä olevat tietojärjestelmät toimivat yhteen.

               Riskinhallinnasta on siis apua määriteltäessä kansallisia strategiatavoitteita, joiden avulla pyritään ratkaisemaan erityishuomiota vaativia metsähallinnon haasteita. Se auttaa myös arvioimaan, onko laillisuuden varmentamisesta puutavaran toimitusketjussa vastuussa olevilla instituutioilla riittävät resurssit, ja määrittelemään toimia puutteiden korjaamiseksi.

               Mitä tulee riskinhallintaan tuonnissa, tullitarkastuksia voidaan tehdä rajanylityspaikoilla tai tulliselvityksen jälkeen tehtävillä tarkastusmenettelyillä, jotka sovitetaan riskitasoon. Tulliselvityksen jälkeistä tarkastusta voidaan soveltaa puutavaraa sisältäviin tuontilähetyksiin. Tulliviranomainen soveltaa tullilainsäädännön mukaisesti riskinhallintamenetelmiä päättäessään tuontilähetysten jälkitullaustarkastuksen laajuudesta, sisällöstä ja menetelmästä.

               Tulliasiakirjojen ja luovutettujen tavaroiden jälkitullaustarkastus on tehtävä viiden vuoden kuluessa tulli-ilmoituksen rekisteröintipäivästä. Tulliviranomainen ja ICF koordinoivat tiiviisti tuontipuun seurantaa ja tarkastuksia, myös säännöllisiä ja systemaattisia raja- ja jälkitullaustarkastuksia, myös epäillyissä riskitapauksissa.

               SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa riskinhallintaa sovelletaan myös yksityisten toimijoiden, varsinkin tuojien, asianmukaista huolellisuutta koskeviin järjestelmiin, jotta voidaan minimoida riski laittoman puutavaran tai laittomien puutuotteiden pääsystä kotimaan markkinoille.

               Kuten tämän liitteen 6.2 alajaksossa määritellään, asianmukaista huolellisuutta koskevan järjestelmän toinen avaintekijä on jokaisen toimijan riskiarvio siitä, onko sen toimitusketjussa laitonta puutavaraa; arvio perustuu puutavaran toimittajien keräämiin tietoihin, ja siinä otetaan huomioon kriteerit, jotka määritellään tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa laadittavissa menettelyissä.

               Yksityisten toimijoiden asianmukainen huolellisuus ja julkisten instituutioiden riskiperusteiset valvontamenettelyt ovat molemmat liitteessä VIII mainittuja täydentäviä toimenpiteitä. Yhteinen täytäntöönpanokomitea suunnittelee ja hyväksyy niiden täytäntöönpanomenettelyt ja soveltaa niitä ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä.

               6.1.6
                     Laillisuustarkastus ja sen päätteeksi annettava laillisuustodistus

               ICF varmentaa laillisuudenvarmentamisyksikkönsä välityksellä, että kukin toimija noudattaa liitteessä II vahvistettuja laillisuusindikaattoreita ja tässä liitteessä vahvistettuja, kaikkiin toimijoihin sovellettavia toimitusketjua koskevia vaatimuksia; varmentamisessa noudatetaan menettelyjä, jotka mahdollistavat laillisuustodistuksen myöntämisen kullekin metsäsektorin toimijalle.

               Laillisuustarkastusta ja laillisuustodistuksen myöntämistä koskevissa menettelyissä on osoitettava, että

               −
                     puutuotteet on tuotettu tavalla, joka täyttää kaikki laillisuusmääritelmän vaatimukset. Määritelmän indikaattoreita ja varmennuskeinoja on noudatettava lain mukaisesti, ja niiden on todistettava toimijan laillisuus; mistään käynnissä olevasta rikkomuksesta ei saa olla näyttöä;

               −
                     asianomaisten instituutioiden harjoittamalla valvonnalla saadaan varmuus siitä, että tuotteet sisältävät ainoastaan laillisesta toiminnasta peräisin olevaa puutavaraa;

               −
                     asianomaiset instituutiot vastaavat laillisuustarkastuksesta suorittamalla toimijoiden kenttätarkastuksen, jossa tarkastetaan asiakirjat ja käytettävissä olevat tietokannat;

               −
                     varmennus- ja validointiprosessista laaditaan kirjallinen raportti, joka arkistoidaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa määriteltävien menettelyjen mukaisesti.

               Varmennusprosessin päätteeksi hakijalle myönnetään laillisuustodistus seuraavien vaiheiden mukaisesti:

               Myöntämismenettely:

               1.
                     Toimija hakee laillisuuden varmentamisesta vastaavalta ICF:n yksiköltä laillisuustodistusta.

               2.
                     Kukin instituutio varmentaa interinstitutionaalisen sihteeristön vuotuisen laillisuustarkastusohjelman ja omien asiassa sovellettavien määräystensä mukaisesti, että toimija noudattaa lainsäädäntöä, ja ilmoittaa tuloksesta laillisuuden varmentamisesta vastaavalle ICF:n yksikölle.

               3.
                     Laillisuuden varmentamisesta vastaava ICF:n yksikkö analysoi käytettävissään olevat varmennuskeinot ja asianomaisilta instituutioilta saadut varmennusraportit.

               4.
                     Laillisuudenvarmentamisyksikkö arvioi, noudattaako toimija kaikkia laillisuustaulukoiden indikaattoreita ja SALH-järjestelmän vaatimuksia.

               5.
                     Jos toimija täyttää kaikki vaatimukset, laillisuudenvarmentamisyksikkö päättää toimijan laillisuustarkastuksen myöntämällä sille laillisuustodistuksen.

               Varmentamismenettely:

               Laillisuudenvarmentamisyksikkö tarkastaa ICF:n tai minkä tahansa asiaankuuluvan instituution pyynnöstä SIRMAsta, SNIF:stä tai muusta tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa määriteltävästä tietojärjestelmästä, onko toimijalla voimassaoleva laillisuustodistus. Todistuksen voimassaolo tarkastetaan myös aina, kun toimija pyytää laillisuudenvarmentamisyksikköä uusimaan todistuksen.

               Toimijan on ennen laillisuustodistuksen voimassaolon päättymistä joko uusittava todistus tai haettava sille jatkoaikaa tapauksen mukaan. Jatkoaikaa hakevan on liitettävä hakemukseen asiakirjat, joilla se perustelee jatkamistarpeen (esim. jos se odottaa instituutiolta varmennuskeinoa), edellyttäen, että hakemus on tehty ajallaan ja käsikirjassa määriteltyjen menetelmien mukaisesti; sopimuspuolet hyväksyvät käsikirjan yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa. Laillisuudenvarmentamisyksikkö analysoi hakemuksen perusteena olevat asiakirjat ja päättää, onko aiheellista antaa uusi todistus vai uusia tai jatkaa nykyistä todistusta.

               Tämän liitteen 8 jaksossa esitetyn mukaisesti laillisuustodistuksen myöntämismenettelyssä otetaan huomioon valtion tämän sopimuksen puitteissa hyväksymien yksityisten sertifiointijärjestelmien tunnustetut todistukset. Tämä saattaa lyhentää sen tarkastuksen kestoa, jolla selvitetään oikeus laillisuustodistuksen saamiseen.

               Järjestelyt laillisuustodistusten myöntämiseksi, uusimiseksi ja voimassaolon jatkamiseksi, mukaan lukien hallinnollisen aineiston osien määrittely, eri instituutioista peräisin olevien tietojen yhteensovittamisjärjestelmän toiminta ja menettely laillisuustodistuksen uusimiseksi, määritellään erityisessä ICF:n määräyksessä tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa ja toimitetaan yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksyttäväksi.

               6.2
                     Toimijoiden laillisuudenvarmentamisvelvoite

               Metsäsektorin toimijoiden on toimitusketjun kaikissa vaiheissa varmennettava ostamiensa tuotteiden laillisuus noudattamalla asianmukaista huolellisuutta tämän liitteen 7.4 alajaksossa esitetyn mukaisesti.

               Asianmukaista huolellisuutta on noudatettava ostetun puutavaran osalta, olipa sitten kyseessä kotimaan markkinoilta hankitut tai maahantuodut puutuotteet. Vaikka laillisuuden varmentaminen koskee kaikkia toimijoita, myös jokaisen puutavaran toimittajan on varmennettava ja dokumentoitava se, että niiden ostama puutavara täyttää lainsäädännön vaatimukset. Asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta ei välttämättä sovelleta luottamuksellisiin tietoihin, esimerkiksi kirjanpitotietoihin, mikä tullaan määrittelemään asianmukaista huolellisuutta koskevien menettelyjen osalta tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               Toimijoiden on jokaisen puutavaran ostotapahtuman yhteydessä ja toimitusketjun kussakin vaiheessa varmennettava todistuksen voimassaolo ja aitous ja kyseiseen toimittajaan sovellettavien indikaattoreiden noudattaminen, mukaan lukien puutavaran fyysisten ominaispiirteiden vastaavuus (myös laji ja mitat), sen takaamiseksi, että puutavara on laillista alkuperää. Jos on olemassa epäily puutavaran laittomuudesta, toimijoiden on ennen puutuotteiden ostamista toteutettava riskien vähentämistoimenpiteitä tämän liitteen 7.1 alajaksossa esitetyn mukaisesti.

               Jos toimittajalla on voimassaoleva ja laillisuuden varmentamisesta vastaavan ICF:n yksikön asianmukaisesti myöntämä laillisuustodistus, asianmukaista huolellisuutta koskeva vaatimus voidaan rajoittaa pyyntöön esittää todistuksesta jäljennös. Toimijan on kuitenkin varmistettava laillisuustodistuksen voimassaolo ja aitous käyttämällä erityistä laillisuudenvarmentamisyksikön välinettä, joka laaditaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               Toimijat keräävät tiedot siitä, että niiden toimittajat noudattavat lainsäädäntöä, ja ne ovat vastuussa kyseisten tietojen pitämisestä ajan tasalla.

               Sen varmentaminen, että metsäsektorin toimijat noudattavat lainsäädäntöä, tapahtuu asianmukaista huolellisuutta koskevan prosessin avulla, ja siitä on käytävä ilmi, että

               −
                     tuotteet on tuotettu tavalla, joka täyttää kaikki laillisuusmääritelmän vaatimukset;

               −
                     on olemassa riittävät tarkastukset sen varmistamiseksi, että tuotteet sisältävät ainoastaan laillisesta toiminnasta peräisin olevaa puutavaraa.

               7.
                     PUUTAVARAN JA PUUTUOTTEIDEN TOIMITUSKETJUN VARMENTAMINEN

               Tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien puutavaran ja puutuotteiden toimitusketjun varmentaminen on yksi ICF:n vastuualueista; ICF koordinoi interinstitutionaalisen sihteeristön välityksellä muita SALH-järjestelmään osallistuvia instituutioita.

               Toimitusketju, joka kattaa sekä männystä että lehtipuista saatavien puutavaran ja puutuotteiden hallinnoinnin, tuotannon ja virran, sisältää seuraavat kriittiset pisteet, joita täsmennetään tämän liitteen lisäyksissä 1 ja 2:

               −
                     puutuotteiden tuonti,

               −
                     puutuotteiden kauttakuljetus,

               −
                     metsien inventointi,

               −
                     puunkorjuu, pyöreän puutavaran tai sahatavaran tuotanto ja varastointi metsässä tai koontikeskuksessa,

               −
                     mäntymetsien tapauksessa:

               −
                     pyöreän puutavaran kuljetus metsästä metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiin,

               −
                     lehtipuiden tapauksessa:

               −
                     sahatun puun kuljetus metsästä väliaikaiseen koontikeskukseen,

               −
                     puutavaran varastointi väliaikaisessa koontikeskuksessa,

               −
                     sahatun puun kuljetus väliaikaisesta koontikeskuksesta metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiin,

               −
                     metsäteollisuuden raaka-aineyritykset,

               −
                     jalostettujen puutuotteiden kuljetus,

               −
                     metsäteollisuuden jalostusyritykset,

               −
                     puutavaraliikkeet,

               −
                     FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntäminen,

               −
                     puutuotteiden vienti,

               −
                     puutuotteiden takavarikointi.

               Tämän sopimuksen voimaantulopäivänä toimitusketjun vaiheet ovat pääpiirteissään samat lehtipuu- ja mäntymetsien osalta. Eroavuudet esitetään tämän liitteen lisäyksissä 1 ja 2.

               7.1
                     Toimitusketjun varmennusperiaatteet

               Toimitusketjun valvonta kattaa kaikki tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet riippumatta siitä, onko ne tarkoitettu kotimaiseen vai kansainväliseen kulutukseen, ja kaikki toimitusketjun vaiheet metsien inventoinnista ja hoitosuunnitelmasta puutavaran korjuuseen, kuljetukseen, jalostukseen, tuontiin ja jakeluun sekä kotimaan että ulkomaan markkinoille EU mukaan lukien.

               Toimitusketjun valvomiseksi ICF:llä ja muilla asianomaisilla instituutioilla on käytettävissään automatisoituja tietojärjestelmiä, joista osa on jo käytössä ja osa vasta kehitteillä ja joiden avulla tietoja voidaan kerätä, järjestää, säilyttää ja siirtää niin metsähallinnon sisällä kuin muiden instituutioiden ja toimijoiden kanssa.

               Näihin tietojärjestelmiin sisältyy välineitä sellaisten tietojen validoimiseksi ja täsmäyttämiseksi, joihin kaikilla asianomaisilla instituutioilla on pääsy ja joita käytetään puutavaran laillisuuden varmentamiseen toimitusketjun kussakin vaiheessa.

               SALH-järjestelmässä toimitusketjun varmentaminen perustuu seuraaviin kahteen toimeen:

               a)
                     Yksityisten toimijoiden ostaman puutavaran laillisuuden tarkastaminen

               Yksityissektorilla on keskeinen rooli pyrittäessä vähentämään laittomien käytäntöjen riskiä SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa. Yksityissektorin sitoutumisessa on kyse asianmukaista huolellisuutta koskevan mekanismin käyttöönotosta sen osoittamiseen, että sektorin ostamat tuotteet ovat laillisia. SALH-järjestelmässä asianmukainen huolellisuus taataan yksityisiä toimijoita koskevalla varmennusvelvoitteella tietojen saamiseksi siitä, että niiden ostama puutavara on peräisin laillisista lähteistä riippumatta siitä, onko tuote kotimaista vai ulkomaista alkuperää; yksityiset toimijat analysoivat mahdolliset riskit ja toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet havaittujen riskien vähentämiseksi.

               Puutavaran laillisuudesta hankittavia tietoja voivat olla asiakirjat, joilla sekä tuodun että Hondurasissa ostetun puutavaran laillisuus todistetaan, kuten Hondurasin (8 jaksossa esitetyn menettelyn mukaisesti) tunnustamien yksityisten sertifiointijärjestelmien todistukset kotimaisen puutavaran tapauksessa ja alkuperämaan myöntämät FLEGT-luvat tuontipuun tapauksessa. Tällaisten todistusten ja lupien kohteena olevan puun tapauksessa katsotaan automaattisesti, ettei siihen liity riskiä laittomasta toiminnasta.

               ICF varmentaa, että toimijat noudattavat asianmukaista huolellisuutta koskevia vaatimuksia, suorittamalla laillisuustarkastukset, joiden päätteeksi toimijalle annetaan laillisuustodistus, mikäli tämä täyttää lainsäädännön vaatimukset. Liitteessä VIII esitettyihin täydentäviin toimenpiteisiin kuuluu tältä osin sellaisten menettelyjen ja oikeudellisten välineiden laatiminen, joilla taataan asianmukainen huolellisuus niin koti- kuin tuontimarkkinoillakin.

               b)
                     Tietojen validointi ja täsmäytys toimitusketjuun kohdistuvaa ICF:n valvontaa varten

               Jotta toimitusketjun valvonta olisi tehokasta, toisiaan täydentävistä ICF:n tietojärjestelmistä (SNIF, SIRMA ja Geoportal) ja SAR:n tietojärjestelmistä (RTN ja SARAH) peräisin olevia tietoja käytetään integroidulla tavalla tämän liitteen 6.1.4 alajaksossa esitetyn mukaisesti. Näiden järjestelmien yhdistettyjen toimintojen avulla kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset tiedot voidaan täsmäyttää ja validoida analysointia varten:

               −
                     metsäsektorin toimijoiden toimittamat tiedot ja kenttätarkastuksista saadut ICF:n ja muiden instituutioiden syöttämät tiedot (tietojen validointi), ja

               −
                     kvantitatiiviset tiedot toimitusketjun eri vaiheista tämän liitteen lisäyksissä 1 ja 2 esitetyn mukaisesti (tietojen täsmäytys).

               Nämä täsmäytys- ja validointitoiminnot suoritetaan toimitusketjun kussakin vaiheessa jo käytössä olevien menettelyjen mukaisesti tai niitä tarkistetaan tai ne laaditaan ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä.

               Kussakin tietojärjestelmässä tietojen täsmäytyksen avulla voidaan havaita mahdolliset sääntöjenvastaisuudet ja tehdä niihin liittyviä tarkastuksia metsässä, metsäteollisuuden yrityksissä ja puutavaraliikkeissä. Kun sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, ICF aloittaa tutkimuksen ja määrää tarvittaessa hallinnollisen sakon, tosin se voi myös ilmoittaa asiasta syyttäjänvirastolle, jos on näyttöä rikosoikeudellisesta vastuusta.

               7.2
                     Puutuotteiden yksilöinti

               Puutuotteiden yksilöinti helpottaa niiden liikkumisen seurantaa toimitusketjussa. Mäntymetsistä saatavien tuotteiden ja lehtipuumetsistä saatavien tuotteiden yksilöinnissä käytetään eri menetelmiä. Männyistä saatujen sahatukkien yksilöinti tapahtuu niiden fyysisistä ominaisuuksista johtuen pääasiassa asiakirjojen (korjuu- ja kuljetusluvat) avulla. Sen sijaan vuotuisiin toimintasuunnitelmiin sisältyvistä lehtipuista saadut sahatukit yksilöidään numeroimalla ja kuvailemalla kukin alkuperäinen puu ja siitä saatu sahatukki erikseen. Toimitusketjun eri vaiheiden yksilöintimenetelmät kuvataan tarkemmin tämän liitteen lisäyksissä 1 ja 2.

               7.3
                     Toimitusketjua koskevat toimijoiden ilmoittamat tiedot

               Puutavaran toimitusketjuun kuuluu erityyppisiä toimijoita, jotka vastaavat vaadittujen tietojen toimittamisesta toimivaltaiselle viranomaiselle todisteeksi lainsäädännön noudattamisesta toimitusketjun kussakin vaiheessa. Yhteenveto tiedoista, jotka kunkin toimijatyypin on toimitettava, on 5.4 alajakson taulukossa 1, ja lisätietoja on tämän liitteen lisäyksissä 1 ja 2.

               7.4
                     Tuotujen puutuotteiden varmentaminen

               Tuotujen puutuotteiden laillisen alkuperän varmentaminen korjuumaasta alkaen on avainasemassa pyrittäessä varmistamaan SALH-toimitusketjun eheys. Hondurasiin tuotujen puutuotteiden laillisuuden varmentaminen perustuu asianmukaista huolellisuutta koskevaan mekanismiin, johon kuuluu

               a)
                     kielto tuoda laitonta puutavaraa Hondurasiin alkuperämaan/-maiden kansallisen säädöskehyksen nojalla;

               b)
                     tuojan vastuu varmistaa tuotujen puutuotteiden laillisuus seuraavin keinoin:

               i)
                     tietojen kerääminen puutavaran lähteen laillisuudesta korjuu- ja jalostusmaassa/-maissa,

               ii)
                     laittoman toiminnan riskin analysoiminen i alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella, ja

               iii)
                     ii alakohdassa tarkoitetun riskin vähentäminen;

               c)
                     tulliviranomaisen valtuudet tarkastaa tuodun puutavaran laillisuus tuotteiden rajanylityspaikassa tai tapauksen mukaan sen jälkeen, kun tuotteet on tuotu Hondurasiin.

               Ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä on tarkoitus laatia erityislainsäädäntöä tuotujen puutuotteiden varmentamisesta sekä yksityiskohtaiset menettelyt siitä, miten yksityiset toimijat harjoittavat asiaankuuluvaa huolellisuutta puutuotteiden tuonnissa.

               7.5
                     Kauttakuljetettavien puutuotteiden varmentaminen

               Hondurasin kautta kuljetettavat puutuotteet on yksilöitävä, inventoitava ja pidettävä erillään Hondurasissa tuotetun tai Hondurasiin tuodun puutavaran toimitusketjusta, ja niiden on käytävä läpi tavanomaiset tullivalvontamenettelyt. Kauttakuljetettavat puutuotteet eivät kuulu SALH-järjestelmään, eikä niille siksi voida myöntää FLEGT-lupaa Hondurasista vientiä varten.

               Hondurasin tulliviranomaisten on tarkastettava SARAH-järjestelmään liittyvään luokkaan ”tavaroiden kansainvälinen kauttakulku” kuuluvat kauttakuljetettavat puutuotteet kauttakuljetuksen aikana. Alkuperämaa eli maa, jossa puutavara kaadettiin ja korjattiin, on ilmoitettava selvästi rahtikirjassa tai muussa kuljetusasiakirjassa.

               Kansainvälisessä kauttakuljetuksessa olevista puutuotteista on esitettävä yhtenäinen tulli-ilmoitus ja jäljitettävyystodistus jokaisessa tullitoimipaikassa, jonka kautta ne kulkevat, ja molempiin asiakirjoihin on merkittävä tuotteiden saapuminen Hondurasiin ja niiden poistuminen määrämaahan.

               Honduras täsmentää tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa, mitä oikeudellisia asiakirjoja kauttakuljetettavista puutuotteista on esitettävä ja mitä erityisiä tullitarkastuksia niihin sovelletaan. Yksityiskohtaiset menettelyt siitä, miten kyseistä puutavaraa on kohdeltava, vahvistetaan ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä.

               7.6
                     Takavarikoitujen puutuotteiden varmentaminen

               Metsälain mukaan takavarikoidut puutuotteet rekisteröidään SALH-järjestelmään, mutta ne voidaan päästää takaisin toimitusketjuun ainoastaan sosiaalisiin tarkoitusperiin, erityisesti koulukalusteiden valmistamista varten.

               Metsälain 106 §:n, sellaisena kuin se on muutettua, mukaan ICF:llä ja muilla toimivaltaisilla viranomaisilla (syyttäjänvirasto, kansallinen turvallisuuspoliisi ja armeija) on valtuudet takavarikoida sellaisia puutuotteita tai sivutuotteita, jotka on korjattu tai kuljetettu asiassa sovellettavan lainsäädännön vastaisesti.

               Asiantuntijalausunnon ja syyttäjänviraston myöntämän tuotteenluovutusasiakirjan nojalla ICF jakaa takavarikoidut puutuotteet tai sivutuotteet maan vankiloihin tai departementtien teknisiin oppilaitoksiin, jotka saavat käyttää puutavaran yksinomaan koulukalusteiden valmistamiseen; valmiit kalusteet toimitetaan opetusministeriöön.

               ICF vie jokaisen takavarikon SALH-järjestelmään ja kirjaa takavarikointipaikan, puutavaran alkuperän, rikoksentekijän nimen, takavarikoidun volyymin puulajeittain sekä lähetysosoitteen. Liitteeseen VIII sisältyy tätä koskeva toimenpide uusien SIRMA-moduulien laatimiseksi.

               7.7
                     Sellaiselta alueelta peräisin olevien puutuotteiden varmentaminen, jonka maankäyttötarkoitus on muuttunut

               Sellaiselta alueelta peräisin olevat puutuotteet, joiden maankäyttötarkoituksen muutokseen on asianmukainen lupa, saa päästää toimitusketjuun. Lupa puiden kaatamiseen tai hakkaamiseen tietyllä alueella voidaan myöntää seuraavissa tapauksissa:

               a)
                     Luonnononnettomuuksista, tuhoojista tai taudeista kärsineet metsät. Pelastussuunnitelman voi laatia vain, jos tällaiset puut ovat kaatuneet luonnollisista syistä tai tuhoojat ovat aiheuttaneet niille vakavaa vahinkoa tai tuhonneet ne kokonaan.

               b)
                     Julkisen tai yksityisen infrastruktuurin rakentaminen. Sellaisten puiden kaatamisesta tai hakkaamisesta, jotka on raivattava voimansiirtolinjan tai vesijohdon rakentamisen tai muiden julkisten tai yksityisten yleishyödyllisten töiden alta, vaaditaan MiAmbienten tekemä ympäristövaikutusten arviointi ennen kuin ICF voi antaa luvan niiden kaatamiseen.

               c)
                     Maatalousmaalla kasvavat puut, kun maanomistaja pyytää kasvillisuuden muuttamista tai puiden kaatamista tai korjaamista käyttääkseen aluetta karjanhoitoon tai lyhytaikaiseen tai pysyvään viljelyyn. Tällöin vaaditaan MiAmbienten tekemä ympäristövaikutusten arviointi ennen kuin ICF voi antaa luvan puiden kaatamiseen. Kaatoluvat, joissa on kyse kasvillisuuden muutoksesta lyhytaikaista tai pysyvää viljelyä varten, koskevat ainoastaan maatalousmaata. Metsälain 93 §:n mukaan metsämaan luonnonmukainen käyttö on säilytettävä ja sitä on kunnioitettava maankäytön suunnittelua koskevien politiikkojen ja säädösten mukaisesti. Lisäksi metsälaista annetun asetuksen 294 §:ssä kielletään muutokset kasvillisuuteen alueilla, joilla on suuri metsätaloudellinen tuottokyky.

               Alueelliset metsätoimistot tarkastavat, että maankäytön muutoshakemus ei koske aluetta, jolla metsänkorjuu on kielletty metsälaista annetun yleisen asetuksen 157 §:ssä. Jos maankäytön muutoshakemus ei koske tällaista aluetta, ICF sallii puiden kaatamisen ja korjaamisen myöntämällä korjuuluvan pelastussuunnitelman muodossa. Kyseessä on laillisuustaulukoiden indikaattori 3.3.2. Metsäsektorin toimijoilla on oltava tällainen ICF:n laatima pelastussuunnitelma ennen puiden korjuuta riippumatta siitä, aikooko omistaja korjata ne kaupallisiin käyttötarkoituksiin.

               Sen jälkeen kun pelastussuunnitelmaan kuuluvat puut on korjattu, alueella jäljellä olevien puiden raivaamista varten voidaan laatia elvytyssuunnitelma. Yleensä tällaisista elvytyssuunnitelmista saadaan sivutuotteita, kuten polttopuuta ja hiiltä. Satunnaisesti saadaan pieniä kappaleita sahatavaraa. Myös nämä puutuotteet voidaan päästää toimitusketjuun.

               Lain mukaan ICF ei anna korjuulupia alueilla, jotka on jo raivattu; ainoan poikkeuksen muodostavat elvytyssuunnitelmat tuhoojien kohteeksi joutuneille puille. Jos paljastuu hakkuuaukio, josta ei ole luvanvaraista elvytyssuunnitelmaa edellä mainittuja tuhoojatapauksia lukuun ottamatta, siitä ilmoitetaan syyttäjänvirastolle metsärikoksena. Tällaista puutavaraa ei saa päästää toimitusketjuun.

               8.
                     YKSITYISEN SERTIFIOINNIN TUNNUSTAMINEN

               Hondurasissa on yksityisiä sertifiointimekanismeja lehtipuu- ja mäntymetsien hoitoa varten sekä järjestelmiä alkuperäketjun valvontaa varten. Jos valtio tunnustaa ja hyväksyy tämän sopimuksen puitteissa tällaiset metsänhoidon ja alkuperäketjun sertifiointijärjestelmät ja muut mahdollisesti luotavat – kansainväliset ja kansalliset – järjestelmät, on tarkoituksenmukaista, että riippumattomien ja akkreditoitujen järjestöjen näiden järjestelmien mukaisesti myöntämät todistukset hyväksytään osoituksena siitä, että sertifioidut toimijat noudattavat lainsäädäntöä; näin voidaan välttää päällekkäiset varmennustoimet ja nopeuttaa laillisuustodistusten myöntämistä näille toimijoille.

               Valtion tunnustuksen saamiseksi tarvitaan tae siitä, että yksityisissä sertifiointijärjestelmissä käytettyihin mekanismeihin sisältyvät kaikki tämän sopimuksen laillisuustaulukoiden vaatimukset ja alkuperäketjua koskevat SALH-järjestelmän vaatimukset. Jos yksityisissä sertifiointijärjestelmissä käytetyt mekanismit kattavat vain osan tämän sopimuksen laillisuustaulukoihin sisältyvistä indikaattoreista ja varmennuskeinoista, valtion tunnustus ja hyväksyntä koskee vain kyseisiä indikaattoreita ja varmennuskeinoja. Yksityisten sertifiointijärjestelmien alkuperäketjua koskevien tarkastusten on oltava riittävän yhdenmukaisia SALH-järjestelmän vaatimusten kanssa sen varmistamiseksi, että ne täyttävät lainsäädännön vaatimukset.

               Tunnustamismenettely ja -tyyppi määritellään tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa, ja yhteinen täytäntöönpanokomitea hyväksyy ne ennen täytäntöönpanoa riippumatta siitä, koskeeko tunnustus kaikkia laillisuustaulukoita vai vain niiden osaa ja/tai SALH-järjestelmässä tarkoitettua alkuperäketjun valvontajärjestelmää tai mitä tahansa niiden yhdistelmää.

               Ohessa yhteenveto tärkeimmistä asiassa sovellettavista ohjeista:

               1.
                     Yksityisessä sertifioinnissa noudatettavien vaatimusten arviointi

               Hondurasin valtio tunnustaa ICF:n välityksellä laillisuutta, kestävää metsänhoitoa ja alkuperäketjua koskevat yksityiset todistukset analysoituaan ensin ne ohjeet, kriteerit ja varmennusmenettelyt, joita yksityisten sertifiointijärjestelmien akkreditoimat riippumattomat ja yksityiset sertifiointijärjestöt soveltavat; näin toimimalla valtio haluaa varmistua siitä, että ne sisältävät kaikki laillisuustaulukoiden ja SALH-järjestelmän vaatimukset.

               ICF arvioi yksityisen sertifiointijärjestelmän pyynnöstä kyseisessä järjestelmässä sovellettavat ohjeet, kriteerit ja menettelyt määrittääkseen, ovatko ne SALH-järjestelmän laillisuustaulukoiden mukaisia.

               Arvioinnissa arvioidaan myös kunkin sertifiointijärjestelmän kykyä valvoa toimijoita järjestelmällisesti siihen kuuluvien riippumattomien ja akkreditoitujen järjestöjen toimesta, ja arviointi käsittää järjestelmän yleisemmät laatunäkökohdat, kuten sen avoimuuden tiedon jakamisen suhteen, tarkastuspäätelmien julkisen saatavuuden ja pääsyn ajantasaiseen tietokantaan yksityisten todistusten haltijoista.

               Arvioinnin päätteeksi laaditaan raportti, joka julkaistaan.

               2.
                     Yksityisten sertifiointijärjestelmien hyväksyntä valtion toimesta

               Jos edellä 1 kohdassa kuvatun arvioinnin tulos on myönteinen, ICF:n pääjohtaja ilmoittaa valtion puolesta julkisesti, että kyseinen yksityinen sertifiointijärjestelmä on hyväksytty, ja täsmentää tapauksen mukaan ne indikaattorit ja varmennuskeinot, joita tunnustus koskee.

               3.
                     Sertifioitujen toimijoiden tunnustaminen valtion toimesta

               Valtio tunnustaa toimijat, joilla on hyväksytystä yksityisestä sertifiointijärjestelmästä saatu todistus; tunnustus koskee todistuksen kattamia toimintoja. Todistukseen kuulumattomien toimintojen osalta kunkin toimijan on noudatettava muita laillisuustaulukoihin ja SALH-järjestelmään sisältyviä velvoitteita. Tunnustus kattaa ne yksityisen sertifiointijärjestelmän osat, koskivatpa ne sitten laillisuutta, metsänhoitoa tai alkuperäketjua, joiden on arvioitu olevan liitteen II ja tämän liitteen määräysten mukaisia tämän jakson 1 ja 2 kohdassa esitetyn mukaisesti. Tunnustus riippuu myös niiden määräaikaisten tarkastuskertomusten tuloksista tehdystä analyysistä, jotka yksityinen sertifioija on laatinut todistuksen hakijasta.

               4.
                     Laillisuustodistusten myöntäminen toimijoille, joilla on tunnustettu yksityinen todistus

               Laillisuuden varmentamisesta vastaava ICF:n yksikkö myöntää automaattisesti laillisuustodistuksen toimijoille, joiden tunnustettu yksityinen todistus kattaa kaikki niiden toiminnot ja kaikki laillisuustaulukoiden indikaattorit. Laillisuustodistus myönnetään sen jälkeen, kun on tarkastettu raukeamassa olevan laillisuustodistuksen voimassaolo (sellaisten toimijoiden tapauksessa, joilla on jo todistus), tunnustetun yksityisen todistuksen voimassaolo ja aitous sekä tunnustetun yksityisen sertifioijan määräaikaiset tarkastuskertomukset, jotka osoittavat toimijan noudattavan lainsäädäntöä.

               Jos toimijan yksityisen todistuksen on myöntänyt tunnustettu yksityinen sertifiointimekanismi, joka ei kata kaikkia laillisuustaulukoiden vaatimuksia, laillisuustodistus myönnetään vain, jos seuraavat kaksi ehtoa täyttyvät samanaikaisesti:

               a)
                     Yksityisen sertifioijan määräaikaiset tarkastuskertomukset osoittavat, että toimija täyttää yksityiselle sertifiointijärjestelmälle ja laillisuustaulukoille yhteiset laillisuusvaatimukset.

               b)
                     SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot ovat varmentaneet sen, että toimija noudattaa niitä laillisuustaulukoiden indikaattoreita ja SALH-järjestelmän vaatimuksia, joita yksityinen sertifiointijärjestelmä ei kata.

               Jos toimija, jolla on tunnustettu yksityinen todistus, osallistuu todistuksen ulkopuolisiin mutta tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluviin muihin toimintoihin, sille myönnetään laillisuustodistus vain, jos SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot varmentavat toimijan ei-sertifioitujen toimintojen laillisuuden.

               Näin toimimalla laillisuustodistus voidaan myöntää hyväksytyn yksityisen sertifiointijärjestelmän mukaisesti sertifioiduille toimijoille ilman erillistä varmennuskäyntiä ja samalla vältytään toimijan laillisuuden päällekkäiseltä varmentamisesta tai, osittaisen tunnustamisen tapauksessa, minimoidaan päällekkäisyydet.

               5.
                     Osana yksityistä sertifiointia laadittujen tarkastuskertomusten toimittaminen

               Toimijoiden, joilla on tunnustetut yksityiset todistukset, on toimitettava laillisuuden varmentamisesta vastaavalle ICF:n yksikölle kaikki yksityisessä sertifiointijärjestelmässä laaditut tarkastuskertomukset, myös tiedot mahdollisista muutoksista todistusten voimassaoloon tai soveltamisalaan ja varsinkin tapauksista, joissa todistuksen soveltaminen keskeytetään tai lopetetaan. Näin toimimalla pitäisi voida varmistaa, että näiden toimijoiden laillisuutta seurataan, mikä mahdollistaa asianomaisten toimijoiden laillisuustodistusten uusimisen jatkossa.

               Tunnustetut yksityiset sertifiointijärjestöt lataavat puolestaan SNIF-järjestelmään kaikki niiden sertifioimia toimijoita koskevat tarkastuskertomukset. Laillisuudenvarmentamisyksikkö käyttää näitä kertomuksia tietojen täsmäyttämiseen.

               Yksityisten sertifiointijärjestelmien ja niissä sertifioitujen toimijoiden arviointia, hyväksyntää ja tunnustamista koskevat menettelyt ja ohjeet laaditaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa. Samassa vaiheessa laaditaan myös menettelyt, joita noudattaen laillisuudenvarmentamisyksikkö seuraa tunnustamista, mukaan lukien menettelyt todistusten voimassaolon seuraamiseksi ja sertifiointijärjestelmissä edellytettyjen korjaavien toimenpiteiden käsittelemiseksi. Kaikki nämä asiakirjat julkaistaan.

               9.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN NOUDATTAMATTAJÄTTÄMISTAPAUSTEN KÄSITTELY

               SALH-järjestelmässä vahvistetaan erityistoimenpiteet sellaisten tapausten havaitsemiseksi, rekisteröimiseksi ja käsittelemiseksi, joissa metsäsektorin toimijat eivät noudata järjestelmän vaatimuksia. Vaatimusten noudattamatta jättämisellä tarkoitetaan tapauksia, joissa toimitusketjun toimijat eivät noudata laillisuustaulukoita eivätkä SALH-järjestelmän vaatimuksia, sekä tapauksia, joissa SALH-järjestelmään osallistuvat viranomaiset eivät noudata myöntämis- ja varmennusmenettelyjä.

               Kun instituutio havaitsee asiakirja- tai kenttätarkastuksen aikana tapauksen, jossa toimija ei noudata SALH-järjestelmän vaatimuksia, se arvioi, onko kyseessä rikkomus vai rikos. Se käsittelee laittoman teon toimittamalla sitä koskevat tiedot asiaankuuluvalle toimivaltaiselle instituutiolle seuraamusten määräämistä varten. Toimivaltainen instituutio ilmoittaa puolestaan laillisuuden varmentamisesta vastaavalle ICF:n yksikölle asiasta, jotta se voi tapauksen mukaan joko keskeyttää tai palauttaa laillisuustodistuksen voimassaolon.

               Kaikki lainsäädännön noudattamattajättämistapaukset viedään laillisuudenvarmentamisyksikön tietokantaan, johon keskitetään tiedot tapauksista, joissa toimija ei noudata SALH-järjestelmän vaatimuksia, sekä korjaavista toimenpiteistä ja seuraamuksista, jotka liittyvät tällaisten tapausten ratkaisemiseen. Kaikki SALH-järjestelmän vaatimuksiin sidoksissa olevat instituutiot syöttävät tietokantaan tietoja ja pitävät sen ajan tasalla vastuualueidensa ja toimivaltuuksiensa mukaisesti.

               Jos noudattamatta jättäminen luokitellaan rikokseksi, toimijalle ja asianomaiselle puutuotteiden lähetykselle ei myönnetä laillisuustodistusta, FLEGT-lupaa tai H-Legal-lupaa ja syyttäjänvirasto nostaa asiassa syytteen. Rikkomustapauksissa vastuulliset instituutiot määräävät hallinnollisia seuraamuksia (lupien tilapäinen keskeyttäminen, sakko tai vahingonkorvaus), jotka saattavat estää laillisuustodistuksen, FLEGT-luvan tai H-Legal-luvan myöntämisen ainakin siihen asti kun rikkomukset on oikaistu asianmukaisin toimenpitein. Kaikki tiettyyn kuormaan liittyvät noudattamattajättämistapaukset on ratkaistava korjaamalla tilanne ja maksamalla asiaankuuluva sakko ennen kuin kuorman vienti voidaan sallia, vientikohteesta riippumatta.

               Kaikki SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot luokittelevat tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa ja ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä tapaukset, joissa on kyse järjestelmän vaatimusten noudattamatta jättämisestä, ja määrittelevät noudattamatta jättämisen vaikutukset laillisuustodistuksen, FLEGT-luvan tai H-Legal-luvan myöntämiseen tai voimassaoloon. Yhteinen täytäntöönpanokomitea hyväksyy luokituksen ennen sen käyttöönottoa. Lisäksi kunkin instituution, jolla ei vielä ole mekanismia SALH-järjestelmän vaatimusten noudattamattajättämistapausten käsittelyyn, on laadittava yksityiskohtaiset ohjeet tapausten käsittelemiseksi, mukaan lukien mahdollisten seuraamusten määrääminen.

               Eri instituutioissa saatavilla olevat noudattamattajättämistapauksia koskevat tiedot viedään niiden koordinoinnin varmistamiseksi tarkoitusta varten perustettavaan laillisuudenvarmentamisyksikön tietokantaan. Samoin määritellään, mitkä tietokannan sisältämät tiedot julkaistaan ja miten.

               10.
                     VALITUSTENKÄSITTELYMEKANISMIT

               10.1
                     Johdanto

               Valitustenkäsittelymekanismien on oltava läpinäkyviä, tehokkaita ja helppokäyttöisiä ja niistä vastaavien tahojen on oltava riippumattomia laillisuustaulukoissa ja SALH-järjestelmässä määritellyistä myöntämis- ja varmennusmenettelyjä soveltavista tahoista. Jo käytössä olevien tai tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa perustettavien mekanismien avulla voidaan varmistaa, että SALH-järjestelmän täytäntöönpanoa ja toimintaa ja siihen osallistuvia järjestöjä koskevat valitukset käsitellään tämän liitteen 10.4 alajaksossa määriteltyjä periaatteita noudattaen.

               Näiden mekanismien yhteydessä ’valituksella’ tarkoitetaan valituksia, riitoja, erimielisyyksiä, ristiriitoja tai vastaavia, joita tekevät tai joissa ovat osallisina SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon suoraan osallistuvat toimijat sekä kaikki toimijat, joihin tähän sopimukseen perustuvat toimet tai päätökset saattavat vaikuttaa.

               10.2
                     Tavoitteet

               Valitustenkäsittelymekanismien tavoitteena on

               −
                     dokumentoida, analysoida ja ratkaista kaikki sidosryhmien tekemät valitukset tehokkaasti ja ennalta vahvistettuja ja julkaistuja menetelmiä noudattaen;

               −
                     tarjota vääryyttä kärsineille osapuolille keino pyytää asianomaisia instituutioita korjaamaan virheet tai laiminlyönnit;

               −
                     lisätä hallinnollisten menettelyjen tehokkuutta;

               −
                     vahvistaa toimijoiden ja yleisön uskoa ja luottamusta SALH-järjestelmän toimintaan.

               Kunkin mekanismin soveltamisala määritellään tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa. Menettelyt valitusten vastaanottamiseksi, kirjaamiseksi ja käsittelemiseksi perustuvat tämän liitteen 10.4 alajaksossa lueteltuihin periaatteisiin, ja ne laaditaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               10.3
                     Valitustenkäsittelymekanismien tyypit

               Tässä sopimuksessa määritellään vähintään neljä valitustenkäsittelymekanismin tyyppiä, jotka eroavat toisistaan toimijoiden ja soveltamisalan mukaan.

               1.
                     Kunkin SALH-järjestelmään osallistuvan instituution valitustenkäsittelymekanismit

               Kaikki SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot ottavat jo käytössä olevien tai suunnitteilla olevien mekanismien avulla vastaan valituksia, jotka koskevat SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon ja toimijoiden tai kunkin instituution osastojen tai yksikköjen toimintaan liittyviä näkökohtia. Kunkin instituution on mekanismiensa avulla käsiteltävä erityisesti sen toimintoja ja päätöksiä koskevat valitukset.

               Jos mekanismin avulla vastaanotettua valitusta ei ole ratkaistu ennalta asetetussa määräajassa tai jos ratkaisu ei vastaa valituksen tekijän odotuksia, hän/se voi hakea siihen muutosta interinstitutionaaliselta sihteeristöltä.

               2.
                     FLEGT-luvan myöntävän yksikön valitustenkäsittelymekanismi

               ICF laatii tämän jakson 1 kohdassa mainitun valitustenkäsittelymekanismin lisäksi toisen mekanismin FLEGT-luvan myöntävää yksikköä varten. Siinä käsitellään FLEGT- ja H-Legal-lupia koskevat valitukset, joihin on reagoitava nopeasti, esimerkiksi riitautetut päätökset ja aiheettomat viivytykset.

               Jos mekanismin avulla vastaanotettua valitusta ei ole ratkaistu ennalta asetetussa määräajassa tai jos ratkaisu ei vastaa valituksen tekijän odotuksia, hän/se voi hakea siihen muutosta interinstitutionaaliselta sihteeristöltä.

               3.
                     Riippumattomia tarkastuksia koskeva valitustenkäsittelymekanismi

               Riippumaton tarkastus pitää sisällään mekanismin sellaisten valitusten vastaanottoa ja käsittelyä varten, jotka koskevat tarkastuksen toimintoja ja havaintoja sekä SALH-järjestelmän toimintaa (esim. varmennusmenetelmä ja lupajärjestelmä).

               Jos mekanismin avulla vastaanotettua valitusta ei ole ratkaistu ennalta asetetussa määräajassa tai jos ratkaisu ei vastaa valituksen tekijän odotuksia, hän/se voi hakea siihen muutosta yhteiseltä täytäntöönpanokomitealta. Kaikki tarkastusta tai SALH-järjestelmän toimintaa koskevat valitukset toimitetaan yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka vahvistaa, analysoi ja kirjaa ne ja päättää toimenpiteistä niiden ratkaisemiseksi.

               4.
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean valitustenkäsittelymekanismi

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea ottaa käyttöön valitustenkäsittelymekanismin sidosryhmien havaitsemien sellaisten ongelmien ratkaisemista varten, jotka liittyvät varsinkin tämän sopimuksen yleisiin sitoumuksiin, kuten avoimuuteen, julkisen tiedon saatavuuteen, hallinnon kehittämiseen ja metsäsektoriin kohdistuviin sopimuksen vaikutuksiin.

               Yhteisen täytäntöönpanokomitean valitustenkäsittelymekanismin avulla käsitellään myös muutoksenhaut valituksiin, jotka koskevat SALH-järjestelmään osallistuvien instituutioiden ja FLEGT-lupayksikön toimintaa ja riippumatonta tarkastusta, jos niitä ei ole ratkaistu asiaankuuluvalla tasolla.

               5.
                     Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen valitustenkäsittelymekanismeihin

               Neuvoa-antavat metsäneuvostot ja kansalaisjärjestöt harjoittavat SALH-järjestelmän ja tämän sopimuksen toiminnan yleistä yhteiskunnallista valvontaa. Ne myös välittävät ja esittävät eri toimijoiden SALH-järjestelmän toiminnasta tekemiä kanteluja ja valituksia. Tätä tarkoitusta varten niillä on pääsy tietoihin, joita ne tarvitsevat asian tutkimiseksi kyseisten tietojen luottamuksellisuutta ja salassapitovelvollisuutta kunnioittaen. Asianmukaisen koordinoinnin varmistamiseksi ne tekevät yhteistyösopimukset ICF:n kanssa. Havainnot ja suositukset, jotka ovat tulosta yhteiskunnallisesta valvonnasta, samoin kuin kantelut ja valitukset vahvistetaan ja käsitellään asiaankuuluvalla tasolla ja toimitetaan lopuksi yhteisen täytäntöönpanokomitean vahvistettaviksi ja ratkaistaviksi.

               6.
                     CONADEHin osallistuminen SALH-järjestelmään

               Orgaanisen lain, jonka täytäntöönpanosta vastaa kansallinen ihmisoikeuskomissio (CONADEH), mukaan kaikilla viranomaisilla ja muilla valtion instituutioilla on velvollisuus tukea CONADEHin tutkimuksia ja tarkastuksia ja tehdä se ensisijaisesti ja kiireellisesti. CONADEH saattaa saada tämän sopimuksen toimintaa koskevia valituksia, ja sillä on pääsy niiden instituutioiden valitustenkäsittelymekanismeihin, jotka osallistuvat yleisellä tasolla SALH-järjestelmän ja tämän sopimuksen toimintaan.

               10.4
                     Valitustenkäsittelymekanismien perustaminen ja niiden toimintaperiaatteet

               Seuraavia periaatteita on noudatettava, ja ne on huomioitava toimeksiannoissa, jotta valituksia vastaanottavissa järjestöissä ja yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa voidaan ottaa käyttöön valitustenkäsittelymekanismit ja vahvistaa niihin liittyvät menettelyt:

               1.
                     Kaikilla yksityishenkilöillä ja järjestöillä on metsäsektorin toimijana tai sidosryhmän jäsenenä tai sellaisen oikeudellisena edustajana oikeus tehdä valituksia.

               2.
                     Valituksentekomenettelyjen on oltava selkeitä, helppotajuisia ja julkisia.

               3.
                     Instituutioiden käyttöön ottamien mekanismien on oltava helposti käytettävissä ja katettava maa riittävästi toimistojen, verkkosivujen tai muiden soveltuvien keinojen avulla.

               4.
                     Valitusten tekemiseen käytettävät lomakkeet on voitava täyttää helposti, ja niissä on otettava asianmukaisesti huomioon hakijan henkilökohtaiset edellytykset ja rajoitukset (esim. lukutaito ja pääsy internetiin).

               5.
                     Valituksesta on käytävä ilmi ainakin sen perustelut, paikka ja päivämäärä sekä tapauksen mukaan instituutio tai toimija, jota valitus koskee.

               6.
                     Valitukset voidaan tarvittaessa kirjata anonyymeina, millä taataan valituksentekijän henkilöllisyyden luottamuksellisuus.

               7.
                     Mekanismeissa on pyrittävä kaikin tavoin siihen, ettei valituksen tekemiselle aseteta määräaikaa.

               8.
                     Mekanismeilla on varmistettava, että valitukset käsitellään mahdollisimman pian.

               9.
                     Mekanismien on oltava läpinäkyviä valitusten vahvistamisen ja seurannan osalta, ja niillä on varmistettava valitusten nopea ja asianmukainen käsittely.

               10.
                     Kunkin instituution sisäisillä tarkastuksilla on varmistettava, että valitukset käsitellään asianmukaisesti ja että niitä ei jätetä huomiotta.

               11.
                     Valitusaineistoa ei saa kommentoida julkisesti ennen kuin asiassa on tehty päätös ja päätöksestä on ilmoitettu kaikille asianosaisille, myös asianosaisia tukeville kansalaisjärjestöille.

               12.
                     Hakijan turvallisuus on otettava huomioon ennen valitusaineiston julkaisemista, mukaan lukien mahdollisuus säilyttää anonymiteetti.

               13.
                     Instituutioiden käyttöön ottamissa mekanismeissa valitukset on dokumentoitava ja huolehdittava siitä, että niitä käsittelevät virkamiehet eivät ole samoja kuin alkuperäisen päätöksen tekemiseen suoraan osallistuneet virkamiehet ja että käsittelijät ovat viimeksi mainituista riippumattomia eivätkä työskentele niiden alaisuudessa. Instituutioiden on suojeltava myös virkamiehiään mahdollisilta kostotoimilta.

               14.
                     Hakijoiden pyyntöihin on vastattava tai ne on käsiteltävä asianmukaisesti. Jos pyyntö hylätään, se on perusteltava asianmukaisesti.

               15.
                     Jos valitus hylätään tai sitä ei voida ratkaista ensimmäisessä asteessa, asianomainen voi viedä sen seuraavaan asteeseen tämän liitteen 10.3 alajaksossa esitetyn mukaisesti ja tarvittaessa lopulta toimivaltaiseen tuomioistuimeen.

               Jos valitus koskee SALH-järjestelmän vaatimusten noudattamatta jättämistä, asiassa sovelletaan tämän liitteen 9 jakson määräyksiä. Tämän liitteen 10.2 alajaksossa esitetyn mukaisesti menettelyt valitusten vastaanottamiseksi, kirjaamiseksi ja käsittelemiseksi perustuvat tässä jaksossa lueteltuihin periaatteisiin, ja ne laaditaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa. Menettelyissä vahvistetaan muun muassa määräajat valituksiin vastaamiselle ja mekanismeihin sovellettavat läpinäkyvyyskriteerit. Valitustenkäsittelymekanismeja koskevat protokollat ja ohjeet sekä toteutetut toimet ilmoitetaan yhteiselle täytäntöönpanokomitealle.

               Edellä kuvatuissa valitustenkäsittelymekanismeissa jokainen vastaanotettu valitus dokumentoidaan ja analysoidaan systemaattisesti. ICF ja muut asiaankuuluvat instituutiot perustavat tietokannan niiden toimivaltaan kuuluvien valitusten dokumentoimiseksi ja seuraamiseksi. Kyseinen tietokanta liitetään valituksia koskevaan ICF:n keskustietokantaan tämän liitteen 9 jaksossa esitetyn mukaisesti.

               Valitustenkäsittelymekanismit perustuvat kaikkien asianomaisten, etenkin valituksen kohteena olevan instituution, tiiviiseen yhteistyöhön. Tätä varten ICF tekee yhteistyösopimukset tämän sopimuksen toimintaan osallistuvien instituutioiden kanssa helpottaakseen tiedonvaihtoa, yhteistyötä sekä valitusten käsittelyä ja seurantaa ja varsinkin varmistaakseen tiedonkulun tapauksissa, joissa valitusta ei ole alkuaan toimitettu asiassa toimivaltaiseen instituutioon.

               ICF tekee yhteistyösopimukset myös sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka ovat kiinnostuneita niiden mekanismien toiminnasta, joita ICF käyttää valitusten käsittelyyn ja seurantaan ja niiden tutkinnasta laadittujen loppuraporttien julkaisemiseen koordinoidulla tavalla, joka täydentää ICF:n ja muiden SALH-järjestelmään osallistuvien julkisten instituutioiden työtä.

               Valitustenkäsittelymekanismeja koskevat menettelyt, ohjeet, vaatimukset ja luokitukset samoin kuin edellä mainitut yhteistyösopimukset on laadittava ja niitä on sovellettava ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä.

               11.
                     SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT KUULEMIS-, OSALLISTUMIS- JA KOORDINOINTIMEKANISMIT

               SALH-järjestelmän täytäntöönpano puutuotteiden osalta edellyttää kaikkien toimijoiden osallistumista sekä tehtävien ja vastuualueiden selkeää määrittelemistä toimijoille lain mukaan kuuluvien toimivaltuuksien puitteissa, jotta niiden erityisosaaminen ja täydentävyys voidaan hyödyntää täysimääräisesti.

               Jotta voidaan varmistaa toimijoiden, sidosryhmien, valtion, yksityissektorin, kansalaisyhteiskunnan sekä Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen tuloksellinen kuuleminen ja osallistuminen ja niiden välinen koordinointi, kyseiset ryhmät pyrkivät yksimielisyyteen perustavissa asioissa, jotka eivät rajoitu niiden vastuualueisiin ja toimivaltuuksiin.

               Koordinointi voidaan toteuttaa strategisella ja operatiivisella tasolla, jotka täydentävät toisiaan. Strategisella tasolla voidaan määritellä yhteiset varmennusmenettelyt ja operatiivisella tasolla niitä voidaan soveltaa käytännössä eri toimijoiden osallistumista rajoittamatta.

               11.1
                     Yhteinen täytäntöönpanokomitea

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea on Hondurasin ja unionin ylin koordinointielin, joka tämän sopimuksen 19 artiklan ja liitteen X mukaisesti vastaa sopimuksen soveltamisen valvonnasta ja seurannasta, mukaan lukien riippumattoman tarkastuksen hallinnointi. Lisäksi yhteinen täytäntöönpanokomitea helpottaa osapuolten välistä vuoropuhelua ja tiedonvaihtoa.

               Hondurasin puolelta yhteisen täytäntöönpanokomitean toimintaan osallistuvat sidosryhmät edustavat maan metsäsektorin eri sidosryhmiä: julkista ja yksityistä sektoria, kansalaisyhteiskuntaa, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisiä kansoja, paikallisyhteisöjä ja tarpeen mukaan muita ryhmiä.

               Osana SALH-järjestelmän täytäntöönpanoa yhteinen täytäntöönpanokomitea vastaa niiden tässä liitteessä tarkoitettujen varmennusasiakirjojen ja -menettelyjen laatimisesta, hyväksymisestä ja valvonnasta, joista sopimuspuolet ovat sopineet tämän sopimuksen valmistelu-, organisointi- ja täytäntöönpanovaiheessa.

               Sopimuksen 14 artiklassa määrätyn mukaisesti sopimuspuolet hyväksyvät yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa myös tämän sopimuksen täytäntöönpanoaikataulun. Siinä esitetään aikataulu tässä liitteessä kuvatuille täydentäville toimenpiteille ja tukitoimenpiteille sekä täsmennetään sopimuksen täytäntöönpanovaiheet sopimuspuolten sopimalla tavalla ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämiseen asti.

               11.2
                     Tekninen komitea

               Tekninen komitea on Hondurasin ylin koordinointielin, jossa ovat edustettuina kaikki sidosryhmät: julkiset instituutiot, yksityissektori, kansalaisyhteiskunta sekä Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat. Teknisen komitean vastuulla on

               −
                     tehdä strategisia ehdotuksia yhteiselle täytäntöönpanokomitealle sopimuksen tuloksellista täytäntöönpanoa tukevan päätöksenteon helpottamiseksi;

               −
                     seurata sopimuksen täytäntöönpanoprosesseja sopimuspuolten sopiman aikataulun perusteella;

               −
                     seurata liitteessä VIII määriteltyjen täydentävien toimenpiteiden noudattamista;

               −
                     helpottaa vuoropuhelua ja asioista sopimista varmistamalla kaikkien sopimukseen liittyvien toimijoiden osallistuminen;

               −
                     pyrkiä vaikuttamaan julkisiin instituutioihin ja muihin toimijoihin sopimuksen noudattamiseen liittyvän päätöksenteon nopeuttamiseksi.

               11.3
                     Vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta vastaava interinstitutionaalinen sihteeristö (SIIAVA)

               Strategiatasolla Hondurasin valtio perustaa tarkoitukseen sopivalla oikeudellisella välineellä vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta vastaavan interinstitutionaalisen sihteeristön (Secretariado Interinstitucional de Implementación del AVA FLEGT, SIIAVA), jonka jäsenet ovat SALH-järjestelmään liittyvien julkisen sektorin toimijoiden edustajia. SIIAVA toimii SALH-järjestelmän täytäntöönpanon mahdollistavana vuoropuhelu- ja koordinointifoorumina.

               SIIAVAssa julkiset instituutiot koordinoivat toimiaan tämän sopimuksen liitteissä II ja V esitettyjen varmennusmekanismien soveltamiseksi ja varmistavat näin, että lakia sovelletaan laillisuusmääritelmään ja SALH-järjestelmään kuuluvilla erityisaloilla.

               Näillä instituutioilla on oltava SALH-järjestelmän seurannan ja täytäntöönpanon edellyttämät valmiudet, resurssit ja keinot, ja niiden on siksi kehitettävä järjestelmän soveltamisesta vastaavien instituutioiden ja valtion viranomaisten henkilöstön osaamista. Sen vuoksi liitteeseen VIII sisältyy erityinen SIIAVAa koskeva täydentävä toimenpide.

               Laillisuustaulukoiden indikaattoreiden ja SALH-järjestelmän vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi ja seuraamiseksi SIIAVAn jäseninstituutiot raportoivat määräajoin SIIAVAlle ja soveltuvin osin tekniselle komitealle SALH-järjestelmän kehitystyön ja täytäntöönpanon etenemisestä ja siinä ilmenneistä haasteista. SIIAVA ottaa huomioon nämä SALH-järjestelmään osallistuvien instituutioiden toimittamat määräaikaisraportit sekä niiden eri yksiköistä ja tietojärjestelmistä saadut SALH-järjestelmää koskevat tiedot.

               Voidakseen puuttua tapauksiin, joissa tämän sopimuksen liitteissä II ja V esitettyjen vaatimusten systemaattinen noudattamatta jättäminen johtaa ympäristörikoksiin, SIIAVA analysoi ICF:n ja muiden SALH-järjestelmään osallistuvien instituutioiden käytössä olevien mekanismien tulokset. Tällaisia mekanismeja ovat liikkuvat yksiköt ja pysyvät tarkastuspaikat, kansalliset interinstitutionaaliset turvallisuusjoukot ja ympäristörikosten vastainen interinstitutionaalinen työryhmä, jotka saavat tukea muun muassa kansalliselta turvallisuuspoliisilta, ympäristöasioiden erityissyyttäjänvirastolta, valtakunnansyyttäjänvirastolta ja maan armeijalta.

               Lisäksi SIIAVA vastaanottaa ja huomioi kansallisen ihmisoikeuskomission, neuvoa-antavien metsäneuvostojen ja kansalaisyhteiskunnan edustajien laatimat yhteiskunnallista valvontaa koskevat raportit sekä eri toimijoiden SALH-järjestelmän toiminnasta tekemät valitukset, joita järjestelmään osallistuvat julkiset instituutiot eivät ole ratkaisseet tämän liitteen 10 jaksossa esitetyn mukaisesti. Tällaiset valitukset käsitellään viipymättä ja asianmukaista huolellisuutta noudattaen, ja niihin vastataan nopeasti.

               SIIAVA toimittaa julkisen sektorin edustajiltaan saamansa, sopimuksen valmistelua, organisointia ja täytäntöönpanoa tukevan palautteen yhteiselle täytäntöönpanokomitealle ja tekniselle komitealle. SIIAVAn toimintaa koskevat menettelyt vahvistetaan yksityiskohdittain sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

               11.4
                     Laittomien hakkuiden kansallinen torjuntastrategia ja sen kytkeytyminen tähän sopimukseen

               Metsälain 18 §:n 22 momentin mukaan ICF:n on laadittava ja pantava täytäntöön laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kaupan kansallinen torjuntastrategia. Sen lisäksi ICF:n on koordinoitava ja jäsenneltävä metsäsektoria, suojeltuja alueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja edustavien tahojen toimintaa edistämällä osallistavaa ja hajautettua hallinnointia (metsälain 18 §:n 5 momentti).

               ICF kehottaa kaikkia muita institutionaalisia toimijoita, kansalaisjärjestöjä, metsänomistajia, metsäteollisuutta kaikkine alasektoreineen ja jalostusasteineen, paikallisyhteisöjä, alueneuvostoja, alue-, kunta- ja paikallistason neuvoa-antavia neuvostoja ja muita metsäsektorin taloudellisia toimijoita osallistumaan aktiivisesti torjuntastrategian täytäntöönpanoon.

               Torjuntastrategia auttaa torjumaan laittomia hakkuita ja metsätuotteiden laitonta kauppaa tämän sopimuksen puitteissa; ICF:lle se toimii täytäntöönpanovälineenä. ICF toimittaa torjuntastrategian puitteissa saavutetut tulokset ja annetut suositukset SIIAVAlle, jonka toimintaan molempien prosessien yhteiset toimijat osallistuvat ja jossa ne yhdistävät voimansa, täydentävät toisiaan ja luovat synergioita laittomuuksien torjumiseksi metsäsektorilla. Erityistä merkitystä on ympäristöasioiden erityissyyttäjänviraston, valtakunnansyyttäjänviraston, poliisin, armeijan, oikeuslaitoksen, kuntien ja kansallisen ihmisoikeuskomission panoksella.

               Sopimukseen osallistuvien instituutioiden toiminnan koordinaattorina SIIAVA analysoi ICF:n toimittamat torjuntastrategian tulokset voidakseen puuttua systemaattisesti ympäristörikoksiin ja määritelläkseen asianomaisten instituutioiden vastuualueet ja niiltä odotetut toimet. Se myös jakaa tietoa liikkuvien yksiköiden ja pysyvien tarkastuspisteiden toiminnasta sekä kansallisten interinstitutionaalisten turvallisuusjoukkojen ja ympäristörikosten vastaisen interinstitutionaalisen työryhmän tuloksista.

               12.
                     KANNUSTIMET SEKÄ VARO- JA RISKINVÄHENTÄMISTOIMENPITEET SEKTORIN ERI TOIMIJOIDEN OSALLISTAMISEKSI SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON

               Kansallisen metsäsektorin hallinnoinnissa on useita haasteita, jotka johtuvat muun muassa siitä, että monien metsäsektorin toimijoiden, myös pienten yritysten, toiminnan laillisuutta on vaikea varmistaa. SALH-järjestelmän täytäntöönpano tarjoaa mahdollisuuksia näiden haasteiden ratkomiseen; niitä ovat toimitusketjun toimijoiden osallistuminen kansallisella tasolla ja sellaisten erityistoimenpiteiden määrittely, joilla voidaan parantaa lainsäädännön noudattamista kaikkien toimijoiden keskuudessa ja siten helpottaa tämän sopimuksen täytäntöönpanoa.

               SALH-järjestelmän täytäntöönpano tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa tapahtuu asteittain, ja etusijalla ovat toimenpiteet, joilla varmistetaan vientiin tarkoitettujen tuotteiden laillisuus. Näin siksi, että monet kotimarkkinoille tuottavat toimijat, varsinkin pienemmät toimijat, työskentelevät epävirallisesti ja tarvitsevat todennäköisesti enemmän aikaa voidakseen täyttää kaikki kansalliset laillisuusvaatimukset ja SALH-järjestelmän vaatimukset.

               Vaikka SALH-järjestelmän täytäntöönpano tapahtuu vaiheittain, liitteessä VIII suunnitellut kotimarkkinoille keskittyvät toiminnot aloitetaan tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa sen helpottamiseksi, että kaikki puualan toimijat Hondurasissa alkavat asteittain noudattaa lainsäädännön vaatimuksia. Näihin toimintoihin kuuluvat liitteessä VIII määritellyt täydentävät toimenpiteet noudattamiseen liittyvien pullonkaulojen havaitsemiseksi ja metsäsektorin toimijoiden valmiuksien kehittämiseksi.

               Yhteisen täytäntöönpanokomitean tehtävänä on laatia asiakirja, jossa kuvataan täydentävät toimenpiteet, joiden interinstitutionaalinen sihteeristö ja yhteinen täytäntöönpanokomitea katsovat lisäävän eri toimijoiden osallistumista SALH-järjestelmään.

               Lisäys 1

               Toimitusketjun vaiheet (mäntymetsät)

                        1 Tuotteen tunnistetiedot

                        2 Tietojen ilmoittaminen

                        3 Tietojen varmentaminen

                        2.1 Toiminto ja vastuualue

                        2.2 Ilmoitettavat tiedot

                        3.1 Validointi

                        3.2 Täsmäytys

                        1.
                              Puutuotteiden tuonti

                        Tuotteen tunnistetiedot löytyvät yhtenäisestä tulli-ilmoituksesta (YTI) ja tuontilaskun tuotetiedoista.

                        Tuoja kunkin lähetyksen YTI:ssä ja tuontilaskussa.

                        Kunkin lähetyksen osalta tuontilaskusta ja YTI:stä käy ilmi

                        −
                              sinetin numero

                        −
                              alkuperä

                        −
                              tuojan tiedot

                        −
                              tuotekuvaus (laji)

                        −
                              määrä (paino ja/tai volyymi)

                        −
                              tariffinimike

                        −
                              käytetty tullimenettely

                        −
                              kuljetuskoodi

                        Tulliviranomainen varmentaa systemaattisesti lähetyksen asiakirjat ja voi tarkastaa tavarat fyysisesti asiakirjoja (YTI ja lasku) vastaan määritetyn riskitason mukaan.

                        Puutuotteiden tuonti on yksi ensimmäisistä toimitusketjun vaiheista, joten tietoja ei voida verrata aikaisempiin vaiheisiin.

                        Huomautukset:

                        −
                              CITES-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuontipuutuotteiden varmentamiseksi ja tarkastamiseksi määritellään asianmukaiset menettelyt (yhteistyössä tulliviranomaisen, SAG:n ja ICF:n kanssa).

                        −
                              Käytetty tullimenettely: tuoja määrittää tavaroiden lopullisen määräpaikan (esim. vapaa-alue, tullivarasto, kauttakuljetus, loppukulutus tai -käyttö).

                        −
                              Kuljetuskoodi: määrittää kuljetusvälineen (tyyppi, kapasiteetti jne.).

                        2.
                              Puutuotteiden kauttakuljetus

                        Tuotteen tunnistetiedot löytyvät yhtenäisestä kauttakulkuilmoituksesta ja laskun tuotetiedoista.

                        Tuoja kunkin lähetyksen yhtenäisessä kauttakulkuilmoituksessa ja tuontilaskussa.

                        Kunkin lähetyksen osalta laskusta ja yhtenäisestä kauttakulkuilmoituksesta käy ilmi

                        −
                              sinetin numero

                        −
                              alkuperä

                        −
                              tuojan tiedot

                        −
                              tuotekuvaus (laji)

                        −
                              määrä (paino ja/tai volyymi)

                        −
                              tariffinimike

                        −
                              käytetty tullimenettely

                        −
                              kuljetuskoodi

                        Tulliviranomainen varmentaa systemaattisesti lähetyksen asiakirjat ja voi tarkastaa kuljetusvälineen fyysisesti asiakirjoja (yhtenäinen kauttakulkuilmoitus ja lasku) vastaan määritetyn riskitason mukaan.

                        Tulliviranomainen täsmäyttää yhtenäiseen kauttakulkuilmoitukseen maahan tuotaessa merkityt tiedot yhtenäiseen kauttakulkuilmoitukseen maasta vietäessä merkittyihin tietoihin tavaroiden kansainvälistä kauttakulkua koskevaa TIM-välinettä käyttäen.

                        Huomautukset:

                        −
                              Kauttakuljetettavia puutuotteita ei saa päästää toimitusketjuun.

                        −
                              CITES-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuontipuutuotteiden varmentamiseksi ja tarkastamiseksi määritellään asianmukaiset menettelyt (yhteistyössä tulliviranomaisen, SAG:n ja ICF:n kanssa).

                        −
                              Käytetty tullimenettely: tuoja määrittää tavaroiden lopullisen määräpaikan (esim. vapaa-alue, tullivarasto, kauttakulku, loppukulutus tai -käyttö).

                        −
                              Kuljetuskoodi: määrittää käytetyn kuljetusvälineen.

                        3.
                              Metsäinventaari

                        (Yhteisöryhmille osoitettujen kansallisten metsäalueiden tapauksessa Hondurasin valtio on maanomistaja ja asianomainen yhteisöryhmä on hoitosuunnitelman haltija.)

                        3.1
                              Metsäinventaari metsänhoitosuunnitelmiin sisältyvissä vuotuisissa toimintasuunnitelmissa (VTS)

                        Metsäinventaari kustakin VTS:ään sisältyvästä hakkuualueesta Kohteessa jokaisen kaadettavan puun tyvi ja runko merkataan maalilla.

                        Metsänhoitosuunnitelman haltija toimittaa ICF:lle hakemuksen metsäinventaarin sisältävän VTS:n hyväksymiseksi.

                        VTS:n metsäinventaarissa mainitaan

                        −
                              sijainti ja jokainen hakkuualue,

                        −
                              kaadettavien puiden lukumäärä, ja

                        −
                              korjattavan puun volyymi.

                        Kenttätarkastuksessa ICF

                        −
                              tarkastaa rajamerkinnät kentällä vertaamalla niitä kunkin VTS:ssä mainitun hakkuualueen maantieteelliseen kuvaukseen;

                        −
                              valitsee otannan korjattavista puista ja arvioi volyymin hakkuualueittain vertaamalla tietoja VTS-hakemuksessa toimitettuihin kenttätietoihin.

                        ICF täsmäyttää VTS-hakemuksen tiedot hyväksyttyyn metsänhoitosuunnitelmaan sisältyvän korjuusuunnitelman tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              VTS laaditaan sellaisille alueille, joista on olemassa metsänhoitosuunnitelma.

                        −
                              Hakkuualueet ovat hallinnollisia yksikköjä, joista VTS muodostuu.

                        3.2
                              Peltometsätalouden erityissuunnitelmien mukaisiin vuotuisiin hakkuusuunnitelmiin (VHS) sisältyvät metsäinventaarit

                        VHS:ään sisältyvässä metsäinventaarissa on tarkat tiedot korjattavasta volyymista lajeittain. Kohteessa jokaisen kaadettavan puun tyvi ja runko merkataan maalilla.

                        Peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmien haltija toimittaa ICF:lle hakemuksen metsäinventaarin sisältävän VHS:n hyväksymiseksi.

                        VHS:n metsäinventaarissa mainitaan

                        −
                              sijainti ja VHS:n alue,

                        −
                              kaadettavien puiden lukumäärä lajeittain, ja

                        −
                              korjattava volyymi lajeittain.

                        ICF:n kenttätarkastusta verrataan VHS-hakemukseen seuraavien tarkastamiseksi:

                        −
                              VHS:n rajamerkinnät,

                        −
                              kaadettavien puiden määrä lajeittain, ja

                        −
                              korjattava volyymi lajeittain.

                        ICF täsmäyttää VHS-hakemuksen tiedot hyväksytyn peltometsätalousjärjestelmän erityissuunnitelman tietoihin.

                        Huomautukset: VHS laaditaan sellaisille alueille, joista on olemassa peltometsätalousjärjestelmän erityissuunnitelma.

                        3.3
                              Metsäinventaari pelastussuunnitelmissa

                        Jokaisen kaadettavan puun tyvi ja runko merkataan maalilla.

                        Hakija toimittaa ICF:lle hakemuksen metsäinventaarin sisältävän pelastussuunnitelman hyväksymiseksi.

                        Pelastussuunnitelman metsäinventaarissa mainitaan kunkin puun osalta

                        −
                              sijainti,

                        −
                              volyymi, ja

                        −
                              laji.

                        ICF:n kenttätarkastuksen tuloksia verrataan pelastussuunnitelmahakemuksen tietoihin seuraavien tarkastamiseksi:

                        1)
                              Pelastamisen perusteltu syy.

                        2)
                              Kustakin otannassa yksilöidystä puusta:

                        −
                              sijainti,

                        −
                              volyymi, ja

                        −
                              laji.

                        Metsäinventaari on yksi ensimmäisistä toimitusketjun vaiheista, joten tietoja ei voida verrata aikaisempiin vaiheisiin.

                        Huomautukset:

                        −
                              Pelastussuunnitelma: korjuulupa luonnonilmiöiden, tuhoojien ja tautien heikentämille puille tai rakennustöiden tapauksessa.

                        −
                              ICF:n valmiuksia tarkastaa kaikki pelastussuunnitelmahakemukset lisätään tuhoojien esiintymätapauksissa. Liitteeseen VIII sisältyy tätä koskeva täydentävä toimenpide.

                        3.4
                              Metsäinventaari elvytyssuunnitelmissa

                        Sellaisten jäljellä olevien puiden yksilöinti, joille on aiemmin myönnetty korjuulupa

                        Aiemman korjuuluvan haltija toimittaa ICF:lle elvytyssuunnitelmahakemuksen.

                        Elvytyssuunnitelman metsäinventaarissa mainitaan

                        −
                              aiemman luvan kohteena olevan alueen sijainti,

                        −
                              korjattavien tuotteiden arvioitu volyymi, ja

                        −
                              laji.

                        ICF:n kenttätarkastuksen tuloksia verrataan elvytyssuunnitelmahakemuksen tietoihin seuraavien tarkastamiseksi:

                        1)
                              Elvytyksen perusteltu syy.

                        2)
                              Aiemman luvan kohteena olevan alueen sijainti.

                        3)
                              Korjattavien tuotteiden arvioitu volyymi.

                        4)
                              Laji.

                        ICF täsmäyttää elvytyssuunnitelmahakemuksen tiedot aiemman korjuuluvan tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              Elvytyssuunnitelma: lupa korjata seuraavista luvista jäljellä olevat puut tai sivutuotteet: VTS, VHS, viljelytodistus ja pelastussuunnitelma.

                        3.5
                              Metsäinventaari ICF:n sertifioimien viljelymetsiköiden korjaamiseksi

                        Sertifioidulla viljelmällä kaadettavien puiden kokonaisinventaari lajeittain Jokaisen kaadettavan puun tyvi ja runko merkataan maalilla.

                        Viljelymetsikkötodistuksen haltija toimittaa metsäinventaarin sisältävän korjuulupahakemuksen ICF:lle.

                        Sertifioidun viljelmän metsäinventaarissa mainitaan

                        −
                              sertifioidun viljelmän sijainti,

                        −
                              kaadettavien puiden määrä lajeittain, ja

                        −
                              korjattava volyymi lajeittain.

                        ICF:n kenttätarkastuksen tuloksia verrataan sertifioidun viljelmän korjuulupahakemuksen tietoihin seuraavien tarkastamiseksi:

                        1)
                              Todistuksen tyyppi.

                        2)
                              Sertifioidun viljelmän rajamerkinnät.

                        3)
                              Kaadettavat puut lajeittain.

                        4)
                              Korjattava volyymi lajeittain.

                        ICF täsmäyttää hakemuksen tiedot viljelymetsikkötodistuksen tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              Viljelmätodistuksia on kahdentyyppisiä: CPROTE (suojelu) ja CPLANTA (korjuu).

                        −
                              Liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide, jolla säännellään korjuuta sertifioiduilla viljelmillä.

                        4.
                              Puiden korjuu, sahatukkien tuotanto ja varastointi metsässä tai koontikeskuksessa

                        Hakkuualueen rajojen merkintä ja kaadettavia puita koskevat tarkat tiedot

                        korjuulupahakemuksessa

                        VTS:n, VHS:n, pelastus- tai elvytyssuunnitelman taikka viljelymetsikkötodistusten haltija toimittaa korjuulupahakemuksen ICF:lle.

                        Korjuulupahakemuksessa mainitaan

                        −
                              kohteen sijainti,

                        −
                              kaadettavien puiden lukumäärä,

                        −
                              korjattava volyymi,

                        −
                              tiestö, ja

                        −
                              varastojen tai koontikeskusten sijainti.

                        ICF:n kenttätarkastuksen tuloksia verrataan korjuulupahakemuksen tietoihin seuraavien tarkastamiseksi:

                        1)
                              Hakkuualueen sijainti.

                        2)
                              Tiestö.

                        3)
                              Varastojen tai koontikeskusten sijainti.

                        4)
                              Kaadettujen puiden (kantojen) otanta.

                        ICF täsmäyttää korjatun volyymin ilmoitetuissa kuljetusluvissa sallittuun määrään asteittain käyttäen SIRMA-järjestelmän täsmäytysvälineitä.

                        Huomautukset:

                        −
                              Puunkorjuu kullakin metsäinventaarin kohteena olevalla metsäaluetyypillä on luvanvaraista: haltija toimittaa lupahakemuksen ICF:lle.

                        −
                              Varasto tai koontikeskus: paikka, johon puutuotteet pinotaan myöhempää siirtoa varten.

                        5.
                              Pyöreän puutavaran kuljetus metsästä metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiin

                        Kuljetusluvassa ilmoitetaan mitat, kappalemäärä ja volyymi ajoneuvokohtaisesti.

                        Korjuuluvan haltija ilmoittaa kuljetettavia tuotteita koskevat tiedot kuljetusluvassa.

                        Kuljetusluvassa ilmoitetaan seuraavat:

                        −
                              kuljetuspäivä

                        −
                              alkuperä

                        −
                              määräpaikka ja vastaanottaja

                        −
                              korjuuluvan numero

                        −
                              kappalemäärä

                        −
                              kokonaisvolyymi

                        −
                              kuljettaja, ja

                        −
                              ajoneuvon rekisterinumero.

                        Tienvarsitarkastuksissa lainvalvontaviranomaiset varmentavat, että rahdin sisältö vastaa kuljetusluvan tietoja.

                        ICF täsmäyttää korjuuluvan haltijan ilmoittamat kuljetusluvat asteittain metsäteollisuusyritysten ja puutavaraliikkeiden ilmoittamiin kuljetuslupiin käyttäen SIRMA-järjestelmän täsmäytysvälineitä.

                        Huomautukset:

                        −
                              Tienvarsitarkastuksiin osallistuvat ICF, poliisi, valtakunnansyyttäjänvirasto ja armeija.

                        6.
                              Metsäteollisuuden raaka-aineyritykset

                        Päivittäiset määrät kirjataan tuotetyypeittäin tuotantorekisteriin.

                        Metsäteollisuuden raaka-aineyrityksen omistaja tuotantorekisteriin perustuvilla kuukausittaisilla tuotantoraporteilla

                        Kuukausittaiset tuotantoraportit sisältävät

                        i)
                              pyöreän puutavaran ja puutuotteiden alkuinventaarin,

                        ii)
                              pyöreän puutavaran ja puutuotteiden panokset,

                        iii)
                              tuotantomäärän puutuotetyypeittäin,

                        iv)
                              tuotokset (myynnin tai siirrot),

                        v)
                              pyöreän puutavaran ja puutuotteiden loppuinventaarin.

                        Kenttätarkastuksessa ICF tarkastaa metsäteollisuusyrityksen kuukausittaisten tuotantoraporttien tiedot ja vertaa niitä seuraaviin:

                        1)
                              tuottolaskelma,

                        2)
                              olemassa olevan volyymin inventaari v. tarkastustiedot.

                        ICF täsmäyttää SIRMA-järjestelmän avulla kuukausiraporteissa ilmoitetut pyöreän puutavaran ja puutuotteiden panokset korjuulupien haltijoiden ilmoittamiin kuljetuslupiin.

                        7.
                              Jalostettujen puutuotteiden kuljetus

                        Rahtikirjassa annetaan ajoneuvoittain tarkat tiedot kuljetettavista tuotteista.

                        Kuljettaja ajoneuvokohtaisella rahtikirjalla

                        Ajoneuvokohtaisessa rahtikirjassa mainitaan seuraavat:

                        −
                              rahtikirjan numero,

                        −
                              kuljetuspäivä,

                        −
                              alkuperä,

                        −
                              määräpaikka ja vastaanottaja,

                        −
                              kappalemäärä,

                        −
                              kokonaisvolyymi,

                        −
                              kuljettaja,

                        −
                              ajoneuvon rekisterinumero,

                        −
                              puulaji.

                        Tienvarsitarkastuksissa lainvalvontaviranomaiset varmentavat, että rahdin sisältö vastaa ajoneuvokohtaisen rahtikirjan tietoja.

                        ICF täsmäyttää myyjän ilmoittamat ajoneuvokohtaiset rahtikirjat asteittain ostajan ilmoittamiin ajoneuvokohtaisiin rahtikirjoihin käyttäen SIRMA-järjestelmän täsmäytysvälineitä.

                        Huomautukset:

                        −
                              Rahtikirjalle on saatava ennakkohyväksyntä tulojen hallinnointiyksiköltä (SAR).

                        −
                              Tienvarsitarkastuksiin osallistuvat ICF, poliisi, valtakunnansyyttäjänvirasto ja armeija.

                        8.
                              Metsäteollisuuden jalostusyritykset

                        Puutuotteiden jalostus kirjataan tuotantorekisteriin.

                        Metsäteollisuuden jalostusyrityksen omistaja tuotantorekisteriin perustuvilla kuukausittaisilla tuotantoraporteilla

                        Kuukausittaiset tuotantoraportit sisältävät

                        i)
                              puutuotteiden alkuinventaarin,

                        ii)
                              puutuotteiden panokset,

                        iii)
                              (puutuotteiden) tuotannon,

                        iv)
                              tuotokset (myynnin tai siirrot), ja

                        v)
                              puutuotteiden loppuinventaarin.

                        Kenttätarkastuksessa metsäteollisuuden jalostusyrityksen kuukausittaisten tuotantoraporttien tietoja verrataan ICF:n keräämiin tietoihin:

                        1)
                              panoksia, tuotantomääriä ja myyntiä koskevat tilastot,

                        2)
                              olemassa olevan volyymin inventaari.

                        ICF täsmäyttää SIRMA-järjestelmän avulla metsäteollisuusyrityksen kuukausittaisten tuotantoraporttien tiedot hyväksyttyjen laskujen ja rahtikirjojen esittämistä koskevien myyjän raporttien tietoihin.

                        Kun puutuotteet tulevat suoraan metsästä, ICF täsmäyttää metsäteollisuusyrityksen

                        kuukausittaisten tuotantoraporttien tiedot luvanhaltijan ilmoittamiin kuljetuslupiin sisältyviin tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              SAR:n hyväksymä lasku annetaan puutuotteiden myynnin yhteydessä, ja se kulkee rahtikirjan mukana puutuotteiden koko kuljetuksen ajan ketjun yhdestä vaiheesta toiseen.

                        9.
                              Puutavaraliike

                        Puutuotteiden liikkeet kirjataan panos- ja tuotosrekisteriin.

                        Puutavaraliikkeen omistaja panos- ja tuotosrekisteriin perustuvilla kuukausittaisilla panos- ja tuotosraporteilla

                        Kuukausittainen panos- ja tuotosraportti sisältää

                        i)
                              puutuotteiden alkuinventaarin,

                        ii)
                              puutuotteiden panokset,

                        iii)
                              tuotokset (myynnin tai siirrot), ja

                        iv)
                              puutuotteiden loppuinventaarin.

                        Kenttätarkastuksessa ICF vertaa puutavaraliikkeen kuukausittaisten panos- ja tuotosraporttien tietoja seuraaviin tietoihin:

                        1)
                              panoksia ja tuotoksia koskevat tilastot,

                        2)
                              olemassa olevan volyymin inventaari.

                        ICF täsmäyttää SIRMA-järjestelmän avulla

                        puutavaraliikkeen kuukausittaisten panos- ja tuotosraporttien tiedot SAR:n hyväksymien laskujen ja rahtikirjojen esittämistä koskevien myyjän raporttien tietoihin.

                        Kun puutuotteet tulevat suoraan metsästä, ICF täsmäyttää puutavaraliikkeen kuukausittaisten panos- ja tuotosraporttien tiedot korjuuluvan haltijan ilmoittamiin kuljetuslupiin sisältyviin tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              SAR:n hyväksymä lasku annetaan puutuotteiden myynnin yhteydessä, ja se kulkee rahtikirjan mukana puutuotteiden koko kuljetuksen ajan ketjun yhdestä vaiheesta toiseen.

                        10.
                              FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntäminen

                        Tuotteiden ilmoittaminen FLEGT- ja H-Legal-lupahakemuksissa

                        Viejä toimittaa FLEGT- tai H-Legal-lupahakemuksen ja laillisuustodistuksen ICF:n lupayksikölle.

                        Hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot vietävistä puutuotteista:

                        −
                              puutavaran tai -tuotteiden kauppanimitys,

                        −
                              HS-nimikkeet,

                        −
                              lajin yleisnimi ja tieteellinen nimi,

                        −
                              volyymi (m3) ja nettopaino (kg),

                        −
                              yksikkömäärä, ja

                        −
                              tunnusmerkit.

                        Lupayksikkö ohjeistaa varmennusyksikköä tarkastamaan SIRMAsta tai muusta järjestelmästä, että toimija ja kaikki lähetyksen sisältämät tuotteet täyttävät SALH-järjestelmän vaatimukset.

                        ICF täsmäyttää FLEGT- ja H‑Legal-lupahakemuksissa ilmoitetut tiedot

                        − metsäteollisuuden raaka-aine- tai jalostusyrityksen tapauksessa kuukausittaisten tuotantoraporttien, kuljetuslupien ja rahtikirjojen sisältämiin tietoihin;

                        − puutavaraliikkeen tapauksessa kuukausittaisten panos- ja tuotosraporttien, kuljetuslupien ja rahtikirjojen sisältämiin tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              SIRMA-järjestelmää varten laaditaan täsmäytysvälineitä FLEGT-lupahakemusten (unionin markkinat) ja H-Legal-lupahakemusten (muut markkinat) tarkastamista varten.

                        11.
                              Puutuotteiden vienti

                        Tuotteen tunnistetiedot löytyvät yhtenäisestä tulli-ilmoituksesta (YTI), SAR:n hyväksymän vientilaskun tuotetiedoista ja BCH:n vienti-ilmoituksesta.

                        Viejä toimittaa tullivirkailijan välityksellä YTI:n, SAR:n hyväksymän vientilaskun ja BCH:n vienti-ilmoituksen kustakin lähetyksestä.

                        Kunkin lähetyksen osalta hakemukseen on liitettävä

                        −
                              SAR:n hyväksymä vientilasku,

                        −
                              YTI,

                        −
                              BCH:n vienti-ilmoitus,

                        −
                              unioniin vietäessä FLEGT-lupa,

                        −
                              muualle kuin unioniin vietäessä lupayksikön myöntämä H-Legal-lupa.

                        Tulliviranomainen tarkastaa systemaattisesti, että vientilupahakemukseen sisältyvät asiakirjat ovat keskenään johdonmukaisia.

                        Tulliviranomainen tarkastaa asiakirjan (FLEGT- tai H‑Legal-lupa) aitouden tietojärjestelmästä (SIRMA tai TIM).

                        Huomautukset:

                        −
                              Tietojen täsmäyttämiseksi tavaroiden kansainvälistä kauttakulkua koskevan järjestelmän ja puutavaran jäljittämistä koskevan tietojärjestelmän välillä laaditaan välineitä, jotta voidaan varmentaa FLEGT-luvan myöntäminen Euroopan markkinoille ja H-Legal-luvan myöntäminen muille markkinoille.

                        12.
                              Puutuotteiden takavarikointi

                        Syyttäjänviraston antama takavarikointimääräys, johon on liitetty puutuotteen tarkat tiedot sisältävä asiantuntijalausunto

                        Puutuotteiden takavarikoinnista vastaa ICF turvallisuusjoukkojen (kansallinen turvallisuuspoliisi ja armeija) tukemana.

                        Syyttäjänvirasto valmistelee viipymättä alustavan näytön ICF:n teknisellä tuella ja antaa asiantuntijalausunnon.

                        Asiantuntijalausunnossa on mainittava

                        −
                              puutuotteen kauppa-arvo,

                        −
                              puutuotteen ominaisuudet,

                        −
                              alkuperä, jos tiedossa, ja

                        −
                              puutuotteen laatu tai kunto.

                        Syyttäjänviraston takavarikointimääräyksessä on mainittava

                        −
                              rikoksentekijän nimi,

                        −
                              määrä (paino ja/tai volyymi),

                        −
                              laji, ja

                        −
                              puutuotetyyppi.

                        ICF tarkastaa toimitetun puutuotteen syyttäjänviraston asiantuntijalausuntoa vastaan.

                        ICF täsmäyttää takavarikointimääräyksessä ilmoitetut tiedot toimitettuihin tietoihin ja muihin omistajaa ja alkuperää koskeviin tietoihin SIRMA-järjestelmän täsmäytysvälineitä käyttäen.

                        Huomautukset:

                        −
                              Takavarikoituja puutuotteita ei saa päästää toimitusketjuun.

                        −
                              SIRMA sisältää moduulin, jonka avulla käyttäjät voivat rekisteröidä takavarikoidun puutavaran kuljetusluvat.

                        −
                              Tämän liitteen 7.6 alajaksossa kerrotaan, miten takavarikoituja puutuotteita käsitellään.

               Lisäys 2

               Toimitusketjun vaiheet (lehtipuumetsät)

                        0 Kriittiset valvontapisteet

                        1 Tuotteen tunnistetiedot

                        2 Tietojen ilmoittaminen

                        3 Tietojen varmentaminen

                        2.1 Toiminto ja vastuualue

                        2.2 Ilmoitettavat tiedot

                        3.1 Validointi

                        3.2 Täsmäytys

                        1.
                              Puutuotteiden tuonti

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        2.
                              Puutuotteiden kauttakuljetus

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        3.
                              Metsäinventaari

                        (Yhteisöryhmille osoitettujen kansallisten metsäalueiden tapauksessa Hondurasin valtio on maanomistaja ja asianomainen yhteisöryhmä on hoitosuunnitelman haltija.)

                        3.1
                              Metsäinventaari metsänhoitosuunnitelmiin sisältyvissä vuotuisissa toimintasuunnitelmissa (VTS)

                        Metsäinventaari kustakin VTS:ään sisältyvästä vuotuisesta hakkuualueesta Kohteessa jokaisen kaadettavan puun tyvi ja runko numeroidaan ja merkataan maalilla.

                        Metsänhoitosuunnitelman haltija toimittaa ICF:lle hakemuksen VTS:n hyväksymiseksi; VTS:n sisältämä metsäinventaari kattaa kaikki kultakin vuotuiselta hakkuualueelta korjattavat puut.

                        VTS:n metsäinventaari sisältää volyymitaulukon, josta käy ilmi kunkin puun osalta

                        −
                              puun numero,

                        −
                              volyymi, ja

                        −
                              laji.

                        Kenttätarkastuksessa ICF valitsee otannan merkatuista puista ja tarkistaa ne VTS-hakemusta vasten.

                        ICF tarkastaa kunkin yksilöidyn puun osalta

                        −
                              numeron,

                        −
                              volyymin, ja

                        −
                              lajin.

                        ICF täsmäyttää VTS-hakemuksen tiedot hyväksyttyyn metsänhoitosuunnitelmaan sisältyvän korjuusuunnitelman tietoihin.

                        Huomautukset:

                        −
                              VTS laaditaan sellaisille alueille, joista on olemassa metsänhoitosuunnitelma.

                        −
                              Hakkuualueet ovat hallinnollisia yksikköjä, joista VTS muodostuu.

                        3.2
                              Peltometsätalouden erityissuunnitelmien mukaisiin vuotuisiin hakkuusuunnitelmin (VHS) sisältyvät metsäinventaarit

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Huomautukset:

                        −
                              VHS laaditaan sellaisille alueille, joista on olemassa peltometsätalousjärjestelmän erityissuunnitelma.

                        3.3
                              Metsäinventaari pelastussuunnitelmissa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Huomautukset:

                        −
                              Pelastussuunnitelma: korjuulupa luonnonilmiöiden, tuhoojien ja tautien heikentämille puille tai rakennustöiden tapauksessa.

                        3.4
                              Metsäinventaari elvytyssuunnitelmissa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Huomautukset:

                        −
                              Elvytyssuunnitelma: lupa korjata seuraavista luvista jäljellä olevat puut tai sivutuotteet:

                        −
                              VTS, VHS, viljelytodistus ja pelastussuunnitelma.

                        3.5
                              Metsäinventaari ICF:n sertifioimien viljelymetsiköiden korjaamiseksi

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Huomautukset:

                        −
                              Viljelytodistuksia on kahdentyyppisiä: CPROTE (suojelu) ja CPLANTA (korjuu).

                        −
                              Liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide, jolla säännellään korjuuta sertifioiduilla viljelmillä.

                        4.
                              Puiden korjuu sekä pyöreän puutavaran ja sahatavaran tuotanto

                        Hakkuualueen rajojen merkintä ja kaadettavia puita koskevat tarkat tiedot hakkuulupahakemuksessa

                        VTS:n, VHS:n, pelastus- tai elvytyssuunnitelman tai viljelymetsikkötodistuksen haltija toimittaa hakkuulupahakemuksen ICF:lle.

                        Hakkuulupahakemuksessa mainitaan

                        −
                              kohteen sijainti,

                        −
                              korjattavien puiden maantieteelliset koordinaatit,

                        −
                              kaadettavien puiden lukumäärä,

                        −
                              korjattava volyymi, ja

                        −
                              varastojen sijainti.

                        ICF vertaa kenttätarkastuksen tietoja korjuulupahakemuksen tietoihin:

                        1)
                              Hakkuualueen sijainti.

                        2)
                              Korjattavien puiden otos (lukumäärä, laji).

                        ICF täsmäyttää korjatun volyymin ilmoitetuissa kuljetusluvissa sallittuun volyymiin asteittain käyttäen SIRMA-järjestelmän täsmäytysvälineitä.

                        Huomautukset:

                        −
                              Puunkorjuu kullakin inventoidulla metsäaluetyypillä on luvanvaraista: haltija toimittaa lupahakemuksen ICF:lle.

                        −
                              Mahongin ja setrin korjuussa on noudatettava ministerisopimuksen ICF-047-2011 määräyksiä; luonnonmetsistä peräisin olevalle mahongille ja setrille on luotava alkuperäketju.

                        5.
                              Sahatun puun kuljetus metsästä väliaikaiseen koontikeskukseen

                        Eräät korjuusta vastaavat toimijat käyttävät paikallisia kuljetusjärjestelmiä (esim. ihmisiä, eläimiä tai jokia) sahatun puun siirtämiseen hakkuualueelta väliaikaiseen koontikeskukseen, koska alueella ei ole ajokelpoista tiestöä.

                        Liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide, jolla säännellään kuljetusta (esim. jokiteitse tai muulilla) metsästä koontikeskukseen.

                        6.
                              Puutavaran varastointi koontikeskuksissa

                        Kuljetettu puutavara varastoidaan koontikeskukseen ja volyymit kirjataan lajeittain. Tätä tietoa käytetään haettaessa kuljetuslupia ICF:ltä.

                        Liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide, jolla säännellään varastointia koontikeskuksessa.

                        7.
                              Pyöreän puutavaran ja sahatavan kuljetus väliaikaisesta koontikeskuksesta

                        Kuten vaiheessa 5.

                        Kuten vaiheessa 5.

                        Kuten vaiheessa 5.

                        Kuten vaiheessa 5.

                        Kuten vaiheessa 5.

                        Huomautukset:

                        −
                              Tienvarsitarkastuksiin osallistuvat ICF, poliisi, valtakunnansyyttäjänvirasto ja armeija.

                        −
                              Väliaikaisesta koontikeskuksesta tai metsävarastosta kuljetettu sahattu puu katsotaan raaka-aineeksi ja se kuljetetaan sahatulle puulle myönnetyllä kuljetusluvalla.

                        −
                              Toimitusketju päättyy tähän, jos lopullinen kuluttaja ostaa pyöreän puutavaran tai sahatun puun.

                        −
                              Liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide valvontamekanismien luomisesta metsästä koontikeskukseen (esim. jokiteitse tai muulilla) tapahtuvaa kuljetusta ja siellä varastoimista varten.

                        −
                              Väliaikaiset koontikeskukset sijaitsevat strategisilla paikoilla joko metsässä tai sen ulkopuolella tien tai joen välittömässä läheisyydessä.

                        8.
                              Metsäteollisuuden raaka-aineyritykset

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        9.
                              Jalostettujen puutuotteiden kuljetus

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Huomautukset:

                        −
                              Rahtikirjalle on saatava ennakkohyväksyntä SAR:ltä.

                        −
                              Tienvarsitarkastuksiin osallistuvat ICF, poliisi, valtakunnansyyttäjänvirasto ja armeija.

                        −
                              Jalostetulla puutavaralla tarkoitetaan metsäteollisuusyrityksen jalostamaa puutavaraa; siihen ei lueta väliaikaisessa koontikeskuksessa tai metsävarastossa säilytettävää sahattua puuta.

                        10.
                              Metsäteollisuuden jalostusyritykset

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        11.
                              Puutavaraliike

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        12.
                              FLEGT- ja H‑Legal-lupien myöntäminen

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        13.
                              Puutuotteiden vienti

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        14.
                              Puutuotteiden takavarikointi

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

                        Kuten mäntymetsien tapauksessa

               ________________

               LIITE VI

               Riippumattomat tarkastukset

               1.
                     JOHDANTO

               Tässä liitteessä kuvataan menettely puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH) tämän sopimuksen mukaisten riippumattomien tarkastusten
                  8
                suorittamiseksi.

               Riippumattomassa tarkastuksessa tarkastetaan, että SALH:n mekanismit metsätuotteiden korjuun, tuonnin, jalostuksen, kuljetuksen ja kaupan laillisuuden osoittamiseen toimivat ja täyttävät toimitusketjun vaatimukset ja FLEGT-lupaviranomaisen määräykset.

               Tässä liitteessä luetellaan suoritettavat tehtävät ja esitetään menettely tiedonkeruuta ja raportointia varten. Lisäksi siinä esitetään riippumatonta tarkastajaa koskevat pätevyysvaatimukset ja ensisijaiset tiedonlähteet.

               2.
                     TAVOITTEET

               Riippumattoman tarkastuksen tavoitteena on

               a)
                     arvioida SALH:n tehokkuutta ja tuloksellisuutta ja

               b)
                     ehdottaa tarvittavia muutoksia SALH:n täytäntöönpanossa.

               3.
                     TEHTÄVÄT

               Riippumattomassa arvioinnissa arvioidaan kaikkia liitteissä II, IV ja V (SALH) käsiteltyjä laillisuusnäkökohtia.

               Ratkaisevan tärkeitä ovat tarkastukset, joilla varmistetaan, että laillisuuden määritelmää noudatetaan käytännössä, arvoketjun tuotteet ovat jäljitettävissä ja laillisuus varmennetaan ennen FLEGT-luvan myöntämistä. Menetelmä perustuu näyttöön, ja siihen kuuluu asiankirjatarkastuksia ja tarkastuskäyntejä.

               Riippumattomassa tarkastuksessa suoritettavia tehtäviä ovat seuraavat:

               a)
                     tarkastetaan, että järjestelmät toimivat oikein ja että korjattu, kuljetettu, jalostettu ja kaupan pidetty puu, myös tuontipuu, täyttää laillisuusvaatimukset. Tämä sisältää laillisuusvaatimukset, jotka koskevat puunkorjuun hyväksyntää, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen oikeuksien kunnioittamista, työelämää ja turvallisuutta koskevien velvoitteiden noudattamista, kuljetuksia, jalostusta, kauppaa ja verojen ja maksujen maksamista;

               b)
                     varmistetaan, että SALH:n keskeinen osatekijä jäljitettävyys toimii asianmukaisesti, jolloin voidaan vahvistaa, että vaatimukset täyttyvät korjuuta edeltävistä toimista aina vientiin tai kotimarkkinoilla myyntiin saakka;

               c)
                     arvioidaan ICF:n laillisuuden varmentamisesta vastaavan yksikön tuloksia ja tehokkuutta sen tehtävässä laillisuuden varmentajana samoin kuin varmennusprosessiin osallistuvien muiden viranomaisten toiminnan tuloksia ja tehokkuutta SALH:n vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi;

               d)
                     arvioidaan järjestelmää, jolla varmistetaan, että ICF:n FLEGT-lupia myöntävä yksikkö myöntää FLEGT-lupia tai H-Legal-lupia ainoastaan lähetyksille, joiden tuotannossa, jalostuksessa, kuljetuksessa ja viennissä noudatetaan sovellettavia laillisuustaulukoiden ja SALH:n indikaattoreita kaikilta osin;

               e)
                     arvioidaan prosessia, jolla määritetään FLEGT-lupien ja H-Legal-lupien voimassaolo, jotta voidaan varmistua varmennusjärjestelmän tehokkuudesta ja siitä, ettei se aiheuta luvanhaltijoille tarpeetonta viivytystä tai rasitusta;

               f)
                     arvioidaan sitä, miten ja miten nopeasti toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät ilmoitettuja rikkomuksia;

               g)
                     arvioidaan kaikkien prosessissa havaittujen ongelmien korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutusta;

               h)
                     osoitetaan SALH-järjestelmän puutteet ja heikkoudet tarkastelemalla jäljitettävyysjärjestelmän toimivuutta, laillisuusvaatimusten täyttymistä ja varmentamista sekä FLEGT-lupien ja H-Legal-lupien myöntämiseen liittyviä tekijöitä ja näiden vaikutusta SALH-järjestelmän uskottavuuteen;

               i)
                     tarkastetaan ja arvioidaan SALH-järjestelmässä kuvattuja tai myöhemmin hyväksyttäviä suojatoimenpiteitä ja annetaan suosituksia;

               j)
                     laaditaan ja esitetään raportti havainnoista, mukaan lukien päätelmät ja suositukset yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka vastaa näiden riippumattoman tarkastuksen raporttien säännöllisestä julkaisemisesta.

               4.
                     MENETTELY: MENETELMÄT TIETOJEN KERÄÄMISEKSI, ARVIOIMISEKSI JA RAPORTOIMISEKSI

               Riippumattomasta tarkastuksesta vastaa riippumaton elin, jolla on näyttöä ammattimaisuudesta ja rehellisyydestä tehtäviensä hoitamisessa. Tarkastuselimen on laadittava menettelykäsikirja, jossa esitetään menetelmät tietojen keräämistä, näytön arvioimista ja raportointia varten. Yhteinen täytäntöönpanokomitea tarkastelee ehdotettua käsikirjaa ja hyväksyy sen.

               Tarkastuselimen on käytettävä käsikirjassa esitettyjä menetelmiä suorittaessaan tehtäviään, myös kenttäkäynneillä ja tutkimuksissa, hankkiessaan palautetta sidosryhmiltä, dokumentoidessaan havaintojaan ja suosituksiaan sekä laatiessaan yhteiselle täytäntöönpanokomitealle raportteja julkaistaviksi.

               4.1
                     Toimien aikataulu

               a)
                     Riippumaton tarkastuselin tekee FLEGT-lupajärjestelmän ensimmäisenä käyttövuotena vaiheittaisen ja vuorovaikutteisen tarkastuksen.

               b)
                     Seuraavien kahden vuoden aikana tarkastuselin tekee vähintään yhden SALH-järjestelmän vuositarkastuksen. Tämän jälkeen osapuolet arvioivat vuotuisen tarkastustiheyden säilyttämisen tarpeellisuutta.

               c)
                     Tarkastuselin voi myös tehdä ennakoimattomia tai toisen osapuolen pyytämiä tarkastuksia ja tarkastuskäyntejä.

               4.2
                     Toiminnan kattavuus

               a)
                     Riippumattoman tarkastuselimen toiminta kattaa kaikki SALH-järjestelmän näkökohdat, mukaan lukien laillisuuden määritelmän täyttyminen, jäljitettävyysjärjestelmä, varmentaminen ja lupien myöntäminen sekä kaikki sertifiointijärjestelyt, jotka hallitus on hyväksynyt todisteeksi vaatimustenmukaisuudesta SALH-järjestelmässä.

               b)
                     Tarkastuselin tarkastaa indikaattoreiden noudattamisen julkisissa laitoksissa ja yksityisissä yrityksissä, jotka vastaavat SALH:n eri näkökohdista.

               c)
                     Riippumattoman tarkastuselimen on tarkastettava unionin toimivaltaisten viranomaisten soveltamat järjestelmät Hondurasin myöntämien FLEGT-lupien varmentamiseksi.

               4.3
                     Näytön kerääminen

               Riippumattoman tarkastuksen menettelykäsikirjassa esitetään menettelyt ja käytännöt näytön keräämistä varten. Niihin sisältyvät muun muassa tarkastuskäynnit, tutkimukset, haastattelut, asiakirjojen tarkastelu ja riippumattoman tarkastajan menettelyt valituksiin vastaamiseksi.

               4.4
                     Arviointi

               Riippumaton tarkastuselin varmistaa tutkimustensa yhteydessä, että näyttö arvioidaan standardin ISO 19011 tai muun vastaavan yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymän standardin mukaisesti.

               4.5
                     Tarkastusjärjestelmät

               Dokumentoidessaan todentavaa aineistoa puutteiden ja rikkomusten havaitsemiseksi missä tahansa SALH:n osassa ja toteutettujen korjausten seuraamiseksi riippumattoman tarkastajan on

               a)
                     pidettävä asianmukaisesti kirjaa todentavasta aineistosta, joka koskee SALH-järjestelmään liittyviä tuloksia ja sääntöjenmukaisuutta tai tulosten puutetta ja sääntöjenvastaisuutta;

               b)
                     kirjattava ja arvioitava riskinarvioinnin perusteella valittu otos pisteestä, jossa on havaittu tulosten puuttuminen tai sääntöjenvastaisuus jonkin SALH:n näkökohdan suhteen, mukaan lukien FLEGT-lupavaatimukset, ja toimet, joita tulosten puuttumisen tai sääntöjenvastaisuuden korjaamiseksi on toteutettu;

               c)
                     kirjattava SALH-järjestelmän heikkoudet ja puutteet yksilöiden korjaus- ja parannuskohteet;

               d)
                     kirjattava ja arvioitava kaikkien asianomaisten osapuolten, mukaan lukien ICF ja muut SALH-järjestelmän muista näkökohdista vastaavat viranomaiset ja yksityiset elimet, toteuttamien korjausten vaikutus;

               e)
                     arvioitava suojatoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja noudattamista.

               5.
                     RAPORTOINTI JA TIEDONJAKELU

               5.1
                     Riippumaton tarkastuselin laatii raporttinsa yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymän rakenteen ja menettelyn mukaisesti. Sen on

               a)
                     raportoitava toiminnastaan yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymän aikataulun mukaisesti;

               b)
                     laadittava raporttinsa kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusperiaatteiden mukaisesti, jotka on täsmennetty sen sopimuksessa yhteisen täytäntöönpanokomitean kanssa;

               c)
                     toimitettava kaikki raportit yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka esittää niistä huomautuksia;

               d)
                     laadittava loppuraportit, joissa otetaan huomioon yhteisen täytäntöönpanokomitean huomautukset.

               5.2
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymät raportit ovat julkisia asiakirjoja, ja ne on julkaistava osapuolten verkkosivuilla.

               6.
                     TIETOLÄHTEET

               Ensisijaisia tietolähteitä ovat asiakirjojen tarkastelu, tarkastuskäynnit ja laillisuustaulukoissa (liite II) lueteltujen sidosryhmien kuulemiset tai kokoukset niiden kanssa.

               Hondurasin hallitus ja unioni varmistavat, että tarkastuselimellä on saatavillaan kaikki tarvittavat tiedot, mukaan lukien asiakirjat ja tietokannat, jotka se katsoo tarpeellisiksi, ja etenkin ne, joita tarvitaan SALH-järjestelmän noudattamisen varmentamiseksi perustettujen järjestelmien vaikutuksen arvioimiseen. Tähän sisältyy viranomaisten osastojen ja toimistojen sekä näiden viranomaisten kanssa sopimuksen tehneiden yksityisten elinten tuottamien ja/tai hallussa olevien tietojen saanti.

               Tarkastuselimellä on myös oltava vapaa pääsy kaikille metsänhoitoalueille ennen niillä toteutettavia toimia sekä niiden aikana ja niiden jälkeen. Tämä sisältää pääsyn hakkuuluvallisiin metsiin, metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiin, jalostusyrityksiin, puutavaraliikkeisiin ja vientipaikkoihin. Tämän laajan pääsyn tarkoitus on antaa riippumattomalle tarkastajalle mahdollisuus havaita heikkouksia SALH-järjestelmän missä tahansa osassa.

               Tarkastuselimellä on oltava erityisesti pääsy viranomaisten ja muiden hallituksen nimeämien tai sen kanssa sopimuksen tehneiden, johonkin SALH-järjestelmän osaan liittyviä tehtäviä suorittavien elinten ja muiden sellaisten tahojen tiloihin, joilla voi olla tarpeellisia tietoja. Niitä ovat muun muassa seuraavat:

               6.1
                     Hondurasin hallitus ja sen nimeämät elimet

               a)
                     ICF liitteessä V tarkoitettujen sääntelyosastojen välityksellä; ICF:n pääsihteeristö ja ICF:n alueelliset ja paikalliset metsätoimistot, jotka osallistuvat jollakin tavalla tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaan metsätaloustoimintaan;

               b)
                     riippumattoman metsävalvonnan erityiselin, joka antaa raportteja kansallisella tasolla suorittamastaan valvonnasta tuotantoketjun eri osissa;

               c)
                     liitteessä V tarkoitetut julkiset laitokset ja niiden alaisuudessa toimivat elimet, jotka osallistuvat SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon ja lainvalvontaan, kuten: MiAmbiente, SAG, syyttäjänvirasto ja ylin tilintarkastustuomioistuin, mukaan lukien muun muassa ICF:n sisäisen tarkastuksen osasto, SEFIN, INA, IP, SAR, IHSS ja STSS.

               6.2
                     Kansalaisyhteiskunta, paikallisyhteisöt ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat

               a)
                     Paikalliset, kansalliset, alueelliset ja kansainväliset kansalaisjärjestöt, jotka osallistuvat metsätaloustoiminnan valvontaan Hondurasissa;

               b)
                     yhteisöt ja henkilöt, jotka osallistuvat metsätaloustoiminnan hallinnointiin;

               c)
                     yhteisömetsänhoitoelimet, kuten kansallisen, departementtien, kunnallisen ja yhteisötason neuvoa-antavat neuvostot, ja muut elimet, jotka toimivat jollakin tavalla metsäsektorilla;

               d)
                     Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen järjestöt.

               6.3
                     Muut lähteet

               −
                     metsäyhtiöt

               −
                     maatalous- ja metsäalan yhtymät

               −
                     metsänomistajat

               −
                     akateemiset laitokset

               −
                     paikallisviranomaiset (kunnat, vesihallinnot, rahastot jne.)

               −
                     yksityiset metsien sertifiointielimet ja yksityisiä sertifiointiprosesseja koskevien raporttien päätelmät

               −
                     kansallinen metsätalousyhdistys

               −
                     metsätuotteiden tuojat ja viejät

               −
                     sidosryhmät, jotka esittävät valituksen tai ennakoimatonta tarkastusta koskevan pyynnön tietyistä SALH-järjestelmän näkökohdista

               −
                     muut lähteet, jotka riippumaton tarkastaja katsoo aiheellisiksi.

               7.
                     PÄTEVYYSVAATIMUKSET

               Elimellä, joka tarjoutuu ehdokkaaksi tekemään riippumattomia tarkastuksia, on oltava näyttöä rehellisyydestä ja tunnustettua kokemusta vastaavanlaisista tarkastuksista sekä valmius järjestelmälliseen analysointiin. Tarkastuselimen on oltava uskottava ja riippumaton hondurasilaisista toimijoista ja instituutioista, joilla on kaupallinen tai sääntelyyn liittyvä tehtävä metsäsektorilla.

               Elimen, joka tarjoutuu ehdokkaaksi tekemään riippumattomia tarkastuksia, on varmistettava, että sen henkilöstö ilmoittaa kaikista eturistiriidoista, ja jos tällainen ristiriita syntyy, selitettävä, millä toimenpiteillä se aikoo lievittää ristiriitaa. Lisäksi elimen, joka tarjoutuu ehdokkaaksi tekemään riippumattomia tarkastuksia, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

               a)
                     sillä on oltava dokumentoitu sisäinen laadunvalvontajärjestelmä, joka täyttää standardin ISO 17021
                  9
                tai vastaavien standardien vaatimukset, ja sen on tehtävä tarkastuksia menetelmin, jotka täyttävät standardin ISO 19011
                  10
                tai vastaavien standardien vaatimukset;

               b)
                     sillä on oltava kokemusta johtamisjärjestelmien tarkastuksista;

               c)
                     sillä on oltava menetelmä ja mekanismi valitusten ja kanteluiden läpinäkyvää käsittelyä varten;

               d)
                     sillä on oltava tarkastusosaamisen lisäksi muutakin osaamista, mieluiten metsänhoidon alalta, sekä riittävästi asiantuntemusta ja kokemusta vastaavista tehtävistä muualla maailmassa, mieluiten Latinalaisessa Amerikassa;

               e)
                     sen on osoitettava, että sen asiantuntijaryhmällä on kokemusta Hondurasista tai muualta Latinalaisesta Amerikasta. Alueelta lähtöisin olevien asiantuntijoiden osallistumista sekä kansainvälisten asiantuntijoiden käyttöä tulisi suosia;

               f)
                     sen on tunnettava perusteellisesti kaupallista metsäalaa, mieluiten Keski-Amerikassa;

               g)
                     sen henkilöstöllä on oltava metsätalouden eri alojen asiantuntemusta, mukaan lukien metsänhoito sekä puun ja puutuotteiden jalostus, jäljitys ja kansainvälinen kauppa.

               Riippumaton tarkastaja voi harkita kumppanuutta tai yhteisyritystä jonkin hondurasilaisen organisaation kanssa.

               8.
                     VALINTAMENETTELY JA INSTITUTIONAALISET JÄRJESTELYT

               Tarkastuselin valitaan avoimella kilpailulla, johon voivat osallistua kansalliset ja kansainväliset toimijat Hondurasin lain mukaisesti. Edellä esitetyn tehtävänkuvauksen pohjalta ja kilpailumenettelyn tarpeiden mukaisesti yhteinen täytäntöönpanokomitea voi laatia tarkemman tehtävänkuvauksen. Hondurasin hallituksen tehtävänä on käynnistää menettely, jolla valitaan riippumattomia tarkastuksia tekevä elin ja tehdään sen kanssa sopimus yhteisen täytäntöönpanokomitean suositusten perusteella.

               Tarjousten arvioinnin on oltava läpinäkyvää, ja kaikille sidosryhmille on ilmoitettava sovellettavista valintaperusteista. Hondurasin nimeämä taho, joka on yhteisen täytäntöönpanokomitean jäsen, allekirjoittaa unionia kuultuaan sopimuksen elimen kanssa, joka valitaan tekemään SALH:n riippumattomia tarkastuksia. Kilpailuun osallistuvista tehty ennakkotarkastus ja tarjousten arviointikertomus julkaistaan.

               9.
                     MUUT VELVOLLISUUDET

               Tämä jakso sisältää riippumattomia tarkastuksia varten valitun elimen muut velvollisuudet, joita ovat seuraavat:

               9.1
                     Tavoitettavuus

               Elimellä, jonka kanssa on tehty sopimus riippumattomien tarkastusten tekemisestä, on oltava yhteyspiste tai edustaja Hondurasissa, jotta se on hallituksen, yksityisen sektorin, kansalaisjärjestöjen, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen ja muiden sidosryhmien tavoitettavissa.

               9.2
                     Valmiuksien kehittäminen ja kestävyys

               Elimen, jonka kanssa on tehty sopimus riippumattomien tarkastusten tekemisestä, on myös

               a)
                     ylläpidettävä yhteyksiä valtion viranomaisiin, yksityiseen sektoriin, kansalaisyhteiskuntaan ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisiin kansoihin siten, että hondurasilaiset saavat selkeän käsityksen riippumattoman tarkastajan työstä, esimerkiksi järjestämällä koulutus- tai tiedotustilaisuuksia;

               b)
                     otettava palvelukseensa pätevää hondurasilaista henkilöstöä ja kehitettävä heidän valmiuksiaan tehdä SALH:n riippumattomia tarkastuksia.

               ________________

               LIITE VII

               Hondurasin puutavaran

                laillisuuden varmistusjärjestelmän (SALH)

                arviointiperusteet

               Tässä sopimuksessa määrätään Hondurasin puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmän (SALH) perustamisesta ja soveltamisesta, jotta voidaan varmistaa, että kaikki liitteessä I luetellut puutuotteet, jotka viedään Hondurasista Euroopan unioniin tai myydään muilla vienti- tai kansallisilla markkinoilla, on tuotettu laillisesti. SALH:n olisi sisällettävä seuraavat:

               1)
                     laillisesti tuotetun puutavaran määritelmä, joka esitetään liitteessä II, jossa mainitaan laillisuustodistuksen, FLEGT-luvan tai H-Legal-luvan myöntämisen yhteydessä noudatettavat lait ja säädökset;

               2)
                     toimitusketjun valvonta puutavaran jäljittämiseksi metsästä tai maahantuontipaikasta lopullisille kotimaanmarkkinoille tai vientipaikkaan;

               3)
                     varmennuskeinot, joilla varmistetaan ja dokumentoidaan kaikkien laillisuustaulukoissa mainittujen vaatimusten noudattaminen ja toimitusketjun valvonta;

               4)
                     laillisuudenvarmennusmenettelyt myönnettäessä laillisuustodistuksia kotimaanmarkkinoita varten ja FLEGT-lupia tai H-Legal-lupia vientimarkkinoita varten;

               5)
                     riippumattomat tarkastukset sen varmistamiseksi, että järjestelmä on juuri niin tuloksellinen ja tehokas kuin sen kuuluu olla.

               SALH:sta tehdään yhteinen arviointi ennen kuin FLEGT-lupajärjestelmä otetaan kaikilta osin käyttöön; osapuolet sopivat tämän arvioinnin sisällöstä yhteisen täytäntöönpanokomitean välityksellä. Arviointikriteereissä täsmennetään, mitä SALH-järjestelmältä odotetaan, ja ne muodostavat perustan tarkastukselle, jossa tavoitteena on

               i)
                     tarkastaa järjestelmän kuvaus kiinnittäen huomiota erityisesti tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen mahdollisesti toteutettaviin muutoksiin;

               ii)
                     tarkastella järjestelmän toimivuutta käytännössä, ja

               iii)
                     analysoida toimijoiden ja julkisten elinten valmiutta panna SALH täytäntöön.

               1 JAKSO

               LAILLISUUDEN MÄÄRITELMÄ

               Tässä sopimuksessa tarkoitettu laillinen puutavara on määritelty liitteessä II.

               Laillinen puutavara määritellään FLEGT-luvan myöntämisen hetkellä Hondurasissa voimassa olevien lakien ja oikeusvälineiden perusteella. Määritelmän on oltava yksiselitteinen, objektiivisesti todennettavissa ja operatiivisesti käyttökelpoinen ainakin niiden lakien kannalta, joilla säännellään seuraavia:

               kaato- ja korjuuoikeudet: laillisten puunkaato- ja korjuuoikeuksien myöntäminen oikeudellisesti määritellyllä alueella ICF:n luvalla;

               metsätaloustoimet: metsänhoitoa koskevan lainsäädännön, etenkin asiaa koskevien työ- ja ympäristölakien, vaatimusten täyttäminen metsätalouden tuotantoketjun kaikissa vaiheissa;

               maksut ja verot: lakisääteisten kunnallisten ja kansallisten maksujen ja verojen maksaminen puun tuonnista ja edellytyksenä oikeudelle kaataa, korjata, kuljettaa, käsitellä teollisesti, jalostaa ja pitää kaupan puutavaraa;

               muut käyttäjät: muiden osapuolten maahan ja muihin luonnonvaroihin liittyvien omistus- tai käyttöoikeuksien kunnioittaminen, jos muilla osapuolilla on tällaisia oikeuksia, joihin puiden kaato ja puun ja muiden luonnonvarojen korjuu voivat vaikuttaa;

               kauppa ja tulli: lainsäädännön vaatimusten ja kauppa- ja tullimenettelyjen noudattaminen, mukaan lukien metsätaloustuotteiden tuonti- ja vientitullien maksaminen.

               SALH:n arvioinnissa olisi käsiteltävä seuraavat kysymykset:

               1.1
                     Onko selvää, mikä oikeudellinen väline koskee kutakin laillisuustaulukoiden kohtaa?

               1.2
                     Onko selvää, mihin oikeudelliseen välineeseen tai säännökseen kukin laillisuustaulukoiden periaate, kriteeri ja indikaattori perustuu?

               1.3
                     Onko täsmennetty kriteerit ja indikaattorit, joita käytetään kunkin laillisuustaulukoiden kohdan noudattamisen tarkastamisessa?

               1.4
                     Perustuvatko laillisuustaulukoiden periaatteiden, kriteereiden ja indikaattoreiden noudattamisen tarkastamiseen käytettävät keinot dokumentoituihin ja voimassa oleviin oikeudellisiin välineisiin?

               1.5
                     Ovatko kriteerit ja indikaattorit selkeitä, objektiivisia ja operatiivisesti käyttökelpoisia?

               1.6
                     Määritelläänkö kriteereissä ja indikaattoreissa ja niiden laatimisen ja tarkastamisen menetelmissä selkeästi eri sidosryhmien roolit ja vastuut? Voidaanko tarkastuksia käyttää kaikkien sidosryhmien suoriutumisen arviointiin?

               1.7
                     Kattavatko laillisuustaulukot tärkeimmät voimassa olevan lain alat (kaato- ja korjuuoikeudet, metsätaloustoimet, maksut ja verot, muut käyttäjät, kauppa ja tulli)? Jos eivät, miksi tietyt alat eivät ole mukana laillisuustaulukoissa?

               1.8
                     Kattavatko laillisuustaulukot kaikki mahdolliset toimitusketjuun tulevan puun lähteet? Onko lähteiden tai oikeuksien määrittämismenettelyjä varten olemassa asianmukaiset indikaattorit?

               1.9
                     Ottivatko asianomaiset osapuolet laillisuustaulukoiden laadinnassa huomioon kaikki tärkeimmät sovellettavan lainsäädännön alat?

               1.10
                     Sisältääkö laillisuuden varmistusjärjestelmä asianomaisten osapuolten keskusteluissa kartoitetut keskeiset säännökset?

               1.11
                     Onko laillisuustaulukoita ja soveltamistaulukkoa muutettu sen jälkeen, kun metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja Euroopan unioniin suuntautuvaa puutuotteiden kauppaa koskeva Euroopan unionin ja Hondurasin tasavallan vapaaehtoinen kumppanuussopimus, jäljempänä ’FLEGT-sopimus’, tuli voimaan? Onko kriteereitä ja indikaattoreita kehitetty näitä muutoksia koskevien tarkastusten varmistamiseksi?

               Jos laillisuustaulukoita on muutettu tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen, on aiheellista käsitellä seuraavat keskeiset lisäkysymykset:

               1.12
                     Onko asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultu FLEGT-sopimuksen muutoksista ja onko niiden huomautukset ja suositukset otettu huomioon?

               1.13
                     Onko selvää, mikä oikeudellinen väline koskee kutakin uutta laillisuustaulukoiden kohtaa? Onko täsmennetty kriteerit ja indikaattorit, joita käytetään kunkin laillisuustaulukoiden kohdan noudattamisen tarkastamisessa?

               1.14
                     Ovatko kriteerit ja indikaattorit selkeitä, objektiivisia ja operatiivisesti käyttökelpoisia?

               1.15
                     Onko kriteereitä ja indikaattoreita kehitetty näitä muutoksia koskevien tarkastusten varmistamiseksi? Määritelläänkö kriteereissä ja indikaattoreissa selkeästi eri sidosryhmien roolit ja vastuut?

               2 JAKSO

               TOIMITUSKETJUN VALVONTA

               Toimitusketjun valvontajärjestelmien on tarjottava varmuus siitä, että puutuotteiden kulkua toimitusketjussa voidaan seurata korjuupaikasta tai laillisesta maahantuontipaikasta vientipaikkaan tai myyntiin kansallisilla markkinoilla. Aina ei ole välttämätöntä pystyä jäljittämään fyysisesti tukkia, tukkikuormaa tai puutuotetta vienti- tai myyntipaikasta alkuperämetsään saakka, mutta aina on voitava jäljittää yhteys metsästä ensimmäiseen sekoittumispaikkaan (kuten koontipaikkaan, metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyrityksiin ja puutavaraliikkeisiin).

               2.1
                     Korjuuoikeudet

               Alueet tai tilat, joille metsävarojen käyttöoikeuksia on myönnetty, on rajattu selvästi ja kyseisten oikeuksien haltijat on määritelty.

               2.1.1
                     Varmistaako valvontajärjestelmä, että toimitusketjuun pääsee ainoastaan sellaista puutavaraa, joka on peräisin metsäalueelta tai -tilalta, jolle on olemassa hyväksytty ja voimassaoleva korjuulupa?

               2.1.2
                     Varmistaako valvontajärjestelmä, että korjuuta suorittavilla yrityksillä on asianmukaiset korjuuoikeudet kyseisille metsäalueille tai -tiloille?

               3.1.2
                     Onko korjuuoikeuksien myöntämismenettelyt ja tiedot myönnetyistä korjuuoikeuksista ja niiden haltijoista julkaistu?

               2.2
                     Toimitusketjun tarkastusjärjestelmät

               Käytössä on tehokkaat mekanismit puutavaran jäljittämiseksi koko toimitusketjussa korjuupaikasta myyntipaikkaan kotimaan- tai vientimarkkinoilla.

               Puun tunnistamiseen voidaan soveltaa eri menetelmiä, ja ne vaihtelevat yksittäisten kappaleiden merkitsemisestä koko kuorman tai erän mukana kulkevaan asiakirja-aineistoon. Menetelmän valinnassa olisi otettava huomioon puutavaran alkuperä, tyyppi ja arvo sekä riski sekoittumisesta laittoman tai varmentamattoman puutavaran kanssa.

               2.2.1
                     Onko valvontajärjestelmässä yksilöity ja kuvattu kaikki toimitusketjun yhteydet ja toimijat?

               2.2.2
                     Onko valvontajärjestelmässä yksilöity ja kuvattu kaikki toimitusketjun vaiheet?

               2.2.3
                     Onko määritetty ja dokumentoitu menetelmät, joilla voidaan a) tunnistaa tuotteen alkuperä ja b) estää tuntematonta alkuperää olevan puutavaran sekoittuminen toimitusketjuun seuraavissa vaiheissa:

               −
                     puutavaran ollessa metsässä,

               −
                     kuljetuksen aikana toimitusketjun yhdestä vaiheesta toiseen,

               −
                     väliaikaisissa varastointipaikoissa,

               −
                     tavaran saapuessa esikäsittelypaikkaan,

               −
                     tavaran saapuessa jatkokäsittelypaikkaan,

               −
                     tavaran saapuessa puutavaraliikkeeseen tai väliaikaiseen varastointipaikkaan, ja

               −
                     tavaran saapuessa vientipaikkaan?

               2.2.4
                     Mitkä organisaatiot/elimet vastaavat puutavaran kulkuvirtojen tarkastuksista? Onko niillä valvontatehtävään sopivat ja riittävät henkilö- ja muut resurssit?

               2.2.5
                     Onko olemassa protokolla, jolla voidaan varmentaa käyttöön otettujen ja sovellettujen valvontamenettelyjen tulokset?

               2.2.6
                     Onko tuotantoketjun valvontamenettelyt määritetty selkeästi ja onko niistä tiedotettu kaikille sidosryhmille?

               2.3
                     Määrät

               Käytössä on vakaat ja tehokkaat menetelmät puutavaran ja puutuotteiden määrien mittaamiseksi ja kirjaamiseksi toimitusketjun kussakin vaiheessa, mukaan lukien luotettavat ja tarkat hakkuuta edeltävät arviot pystypuuston tilavuudesta kunkin hakkuu-/korjuualueen, tilan tai yksikön osalta.

               2.3.1
                     Tuottaako valvontajärjestelmä määrää koskevia tietoja panoksista ja tuotoksista seuraavissa toimitusketjun vaiheissa?

               −
                     pystypuusto,

               −
                     sahatukit metsässä,

               −
                     kuljetettu ja varastoitu puutavara,

               −
                     sahalle/käsittelylaitokseen saapuva puutavara,

               −
                     saapuminen tuotantolinjalle tai käsittelypaikkaan,

               −
                     poistuminen tuotantolinjalta tai käsittelypaikasta,

               −
                     poistuminen sahalta/käsittelylaitoksesta,

               −
                     saapuminen paikalliseen puutavaraliikkeeseen ja sieltä poistuminen,

               −
                     saapuminen vientipaikkaan.

               2.3.2
                     Mitkä organisaatiot/elimet vastaavat määrää koskevien tietojen syöttämisestä valvontajärjestelmään? Miten nämä organisaatiot/elimet liittyvät toisiinsa? Jos asiasta vastaa useampi organisaatio/elin, mitä on tehty sen varmistamiseksi, että jokainen organisaatio suorittaa valvontatehtäviä ja hallinnoi tietoja asianmukaisesti ja samantasoisesti?

               2.3.3
                     Järjestetäänkö näiden organisaatioiden/elinten henkilöstölle samanlaista koulutusta tietojen hallinnoimisesta? Onko organisaatioille/elimillä asianmukaiset henkilö- ja välineresurssit?

               2.3.4
                     Miten tietojen laatua valvontaan?

               2.4
                     Täsmäytys

               Kaikki tiedot tallennetaan sillä tavalla, että ne voidaan aikanaan täsmäyttää toimitusketjun aiempien ja myöhempien vaiheiden tietojen kanssa.

               2.4.1
                     Täsmäytetäänkö tietoja luotettavalla tavalla koko toimitusketjussa?

               2.4.2
                     Tallennetaanko kaikki määrälliset tiedot sillä tavalla, että ne voidaan aikanaan täsmäyttää toimitusketjun aiempien ja myöhempien vaiheiden tietojen kanssa?

               2.4.3
                     Onko kehitetty menetelmät sen arvioimiseksi, vastaavatko raaka-ainepanokset jalostettujen tuotteiden tuotoksia sahalaitoksissa ja muissa käsittelypaikoissa?

               2.4.4
                     Onko yksittäisten puutuotteiden tai tuote-erien luotettava täsmäyttäminen mahdollista koko toimitusketjussa?

               2.4.5
                     Minkälaisia tietojärjestelmiä ja -tekniikkaa sovelletaan tietojen säilyttämiseen ja täsmäyttämiseen ja raportointiin? Onko tietojen turvaamiseksi käytössä tehokas järjestelmä?

               2.4.6
                     Mikä organisaatio/elin vastaa tietojen täsmäyttämisestä? Onko sillä riittävästi henkilöstöä ja muita resursseja tietojen hallinnoimiseksi?

               2.4.7
                     Mitä tietoa toimitusketjun valvonnasta on julkaistu? Miten sidosryhmät saavat tietoa?

               2.4.8
                     Mahdollistaako valvontajärjestelmä määrällisten tietojen täsmäyttämisen kansallisten tai sovellettavin osin kansainvälisten standardien mukaisesti?

               2.5
                     Laillisesti varmennetun puutavaran sekoittuminen muuhun hyväksyttyyn puutavaraan

               Jos varmennetusti laillisesta lähteestä peräisin olevan puutavaran sekoittaminen muista lähteistä peräisin olevaan puutavaraan on sallittua,

               2.5.1
                     onko käytössä riittävät tarkastukset sen varmistamiseksi, ettei mukana ole tuntemattomista lähteistä peräisin olevaa tai ilman laillisia korjuuoikeuksia korjattua puutavaraa?

               2.5.2
                     salliiko valvontajärjestelmä varmennetun puutavaran sekoittamisen muuhun sallittuun puutavaraan (kuten tuontipuu tai puu, joka on peräisin metsäalueelta tai -tilalta, jolle on myönnetty laillinen korjuuoikeus mutta joka ei vielä kuulu täysimääräisen varmennusprosessin piiriin)?

               2.5.3
                     minkälaisia valvontatoimenpiteitä tällaisissa tapauksissa sovelletaan? Varmistetaanko tarkastuksilla esimerkiksi, että ilmoitettu ja varmennettu tuotos ei määrällisesti ylitä varmennettua panosta kussakin vaiheessa?

               2.6
                     Maahantuodut puutuotteet

               Käytössä on asianmukaisia lainsäädäntöä, menettelyjä ja tarkastuksia sen varmistamiseksi, että maahantuodut puutuotteet on tuotu laillisesti, ja niitä sovelletaan.

               2.6.1
                     Miten puutavaran ja puutuotteiden tuonnin laillisuus osoitetaan?

               2.6.2
                     Mitä todistusaineistoa vaaditaan sen osoittamiseen, että tuontituotteet ovat peräisin laillisesti kolmannessa maassa korjatuista puista?

               2.6.3
                     Tunnistetaanko SALH-järjestelmässä tuontipuutavara ja tuodut puutuotteet toimitusketjun kaikissa vaiheissa?

               2.6.4
                     Kun tuontipuutavaraa käytetään, voidaanko alkuperämaa tunnistaa FLEGT-luvasta, myös yhdistelmätuotteiden osien tapauksessa?

               2.6.5
                     Onko olemassa mekanismi sen varmentamiseksi, että tuojat ovat noudattaneet asianmukaista huolellisuutta muun muassa dokumentoimalla laillisen alkuperän korjuumaassa, laitonta toimintaa koskevan riskianalyysin ja tarvittaessa riskiä vähentävät toimenpiteet?

               2.6.6
                     Toimiiko SALH:n asianmukaisen huolellisuuden ja riskianalyysin lähestymistapa tuontipuun laillisuuden arviointiin tehokkaasti?

               2.6.7
                     Miten koordinoidaan organisaatioita, jotka vastaavat siitä, että Hondurasiin tuodaan ainoastaan laillista puutavaraa? Onko niillä asianmukaiset resurssit?

               3 JAKSO

               VARMENTAMINEN

               Varmentaminen käsittää riittävät tarkastukset puutavaran laillisuuden takaamiseksi. Varmentamisen on oltava riittävän perusteellista ja tehokasta, jotta voidaan taata, että vaatimusten noudattamatta jättäminen joko metsässä tai toimitusketjussa havaitaan ja toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi ryhdytään ajoissa.

               3.1
                     Organisaatio

               Varmentamisesta vastaa viranomainen, kolmantena osapuolena oleva organisaatio tai näiden yhdistelmä, jolla on riittävät resurssit, hallintojärjestelmät, pätevää ja koulutettua henkilöstöä sekä perusteelliset ja tehokkaat menetelmät eturistiriitojen hallitsemiseksi.

               3.1.1
                     Onko hallitus nimennyt yhden tai useamman organisaation varmentamistehtävään? Onko toimeksianto (mukaan lukien siihen liittyvät vastuut) selkeä ja julkisesti saatavilla?

               3.1.2
                     Onko varmentamisesta vastaavalla organisaatiolla asianmukaiset resurssit puutavaran laillisuuden varmentamiseen ja järjestelmät puutavaran toimitusketjun tarkastamiseen?

               3.1.3
                     Onko ICF:llä kaikilla tasoilla asianmukaiset resurssit puutavaran laillisuuden varmentamiseen?

               3.1.4
                     Onko muilla SALH-järjestelmään osallistuvilla valtion laitoksilla kaikilla tasoilla asianmukaiset resurssit tiettyjä puutavaran laillisuuden varmentamisen tehtäviä varten?

               3.1.5
                     Onko varmentamisesta vastaavalla organisaatiolla seuraavat vaatimukset täyttävä hallintojärjestelmä?

               −
                     Tarvittavia paikalla tehtäviä tarkastuksia varten on hankittu luvat, jotta järjestelmä on tehokas ja luotettava.

               −
                     Tarvittavia paikalla tehtäviä tarkastuksia varten on asianmukaiset resurssit, jotta järjestelmä on tehokas ja luotettava.

               −
                     Koko henkilöstöllä on tarvittava koulutus ja osaaminen tehokasta varmentamista varten.

               −
                     Käytössä on mekanismit eturistiriitojen torjumiseksi.

               −
                     Järjestelmä on vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen mukaisesti läpinäkyvä.

               −
                     Valitustenkäsittelyjärjestelmä on julkisesti saatavilla.

               −
                     Varmentamiseen on kehitetty menetelmät, joita sovelletaan.

               −
                     Varmentamisesta vastaavan organisaation toimeksianto on selkeä ja julkisesti saatavilla.

               3.2
                     Laillisuuden varmentaminen

               Varmentamismenetelmä on dokumentoitu ja sillä varmistetaan, että prosessi on järjestelmällinen, avoin ja näyttöön perustuva, sitä toteutetaan säännöllisin väliajoin ja se kattaa kaikki laillisuustaulukoihin sisältyvät seikat.

               3.2.1
                     Onko varmentamiskohteet määritelty selkeästi?

               3.2.2
                     Kattaako varmentamismenetelmä kaikki laillisuustaulukoiden sisältämät seikat ja sisältääkö se noudattamisen testauksen kaikkien täsmennettyjen indikaattoreiden osalta?

               Edellyttääkö varmentaminen seuraavia?

               −
                     asiakirjojen, toimintatilastojen ja kenttätoimien tarkastukset (myös yllätystarkastuksia),

               −
                     tietojen kerääminen ulkopuolisilta sidosryhmiltä,

               −
                     varmentamistoimien kirjaaminen siten, että sisäiset tarkastajat ja riippumaton tarkastaja voi tarkastaa ne.

               3.2.3
                     Onko instituutioiden tehtävät ja vastuut määritelty selkeästi ja sovelletaanko niitä?

               3.2.4
                     Julkaistaanko laillisuustaulukoita koskevan valvonnan tulokset? Miten sidosryhmät saavat tästä tietoa?

               3.3
                     Laillisuustodistus

               Kaikki SALH-järjestelmän vaatimukset täyttäville toimijoille kotimaanmarkkinoilla annetaan laillisuustodistus.

               3.3.1
                     Organisaatio

               3.3.1.1
                     Mikä elin vastaa laillisuustodistusten myöntämisestä?

               3.3.1.2
                     Onko tämän elimen ja sen henkilöstön tehtävät laillisuustodistusten myöntämisessä määritelty selkeästi, ja onko tehtäväjako julkinen?

               3.3.1.3
                     Onko tämän elimen henkilöstölle määritelty pätevyysvaatimukset ja sisäinen valvonta?

               3.3.1.4
                     Onko tällä elimellä asianmukaiset resurssit sen tehtävään laillisuustodistusten myöntäjänä?

               3.3.2
                     Laillisuustodistusten myöntäminen

               3.3.2.1
                     Onko tällä elimellä dokumentoidut menettelyt laillisuustodistusten myöntämistä varten? Onko näistä menettelyistä ja mahdollisista maksuista saatavilla tietoa julkisesti?

               3.3.2.2
                     Mitä näyttöä on siitä, että menettelyjä sovelletaan käytännössä asianmukaisesti?

               3.3.2.3
                     Pidetäänkö myönnettyjen ja evättyjen laillisuustodistusten määrästä asianmukaisesti kirjaa? Käykö tiedoista selkeästi ilmi tosite, jonka perusteella todistus on myönnetty?

               3.3.2.4
                     Onko laillisuustodistusten myöntämistä koskevat edellytykset määritetty selkeästi ja ovatko ne toimijoiden saatavissa?

               3.3.2.5
                     Mitä tietoa laillisuustodistusten myöntämisestä julkaistaan ja miten usein?

               3.4
                     Toimitusketjun valvontajärjestelmien varmentaminen

               Varmentamisen soveltamisala on määritelty selkeästi ja kattaa koko toimitusketjun puiden korjuusta kansallisille ja vientimarkkinoille. Varmentamismenettelyssä dokumentoidaan prosessi ja varmistetaan sen järjestelmällisyys ja avoimuus. Varmentaminen perustuu näyttöön, sitä toteutetaan säännöllisin väliajoin ja se kattaa koko soveltamisalan, mukaan lukien tietojen säännöllisen ja nopean vertailun ja täsmäytyksen toimitusketjun kaikissa vaiheissa.

               3.4.1
                     Kattavatko varmentamismenetelmät toimitusketjun tarkastukset kokonaisuudessaan?

               3.4.2
                     Onko toimitusketju esitetty selvästi varmentamismenetelmissä?

               3.4.3
                     Mitä näyttöä jää siitä, että toimitusketjun tarkastukset on tosiasiallisesti varmennettu?

               3.4.4
                     Onko instituutioiden tehtävät ja vastuut määritelty selkeästi ja sovelletaanko niitä? Onko asiasta vastaavalla organisaatiolla tarvittava henkilöstö ja resurssit toimitusketjun tarkastuksia varten?

               3.4.5
                     Julkaistaanko toimitusketjun tarkastusten varmentamisen tulokset? Miten sidosryhmät saavat tästä tietoa?

               3.4.6
                     Auttaako SALH:n riskiin perustuva lähestymistapa puutavaran tehokkaassa valvonnassa koko toimitusketjussa?

               3.4.7
                     Mitä tietotekniikkajärjestelmää käytetään tietojen arkistoinnissa, varmentamisessa ja kirjaamisessa? Onko tietojen turvaamiseksi ja saamiseksi käytössä tehokas järjestelmä?

               3.5
                     Vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien tunnustaminen

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea on vahvistanut menettelyt vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien tunnustamista varten. Näihin tunnustamismenettelyihin sisältyy riskianalyysiin perustuva SALH:n varmentaminen.

               3.5.1
                     Ovatko vapaaehtoisten sertifiointijärjestelmien tunnustamismenettelyt ajan tasalla? Onko menettelyistä julkisesti tietoa saatavilla?

               3.5.2
                     Onko joitakin vapaaehtoisia sertifiointijärjestelmiä jo tunnustettu? Auttavatko tunnustetut tuonnin varmentamisjärjestelmät laillisuuden varmistamisessa?

               3.6
                     Sääntöjen noudattamatta jättämiset

               Käytössä on tehokas ja toimiva menetelmä vaatia ja toteuttaa asianmukaisia korjauksia, jos havaitaan, että sääntöjä ei ole noudatettu.

               3.6.1
                     Sisältääkö varmentamisjärjestelmä edellä mainitun vaatimuksen?

               3.6.2
                     Onko sääntöjen noudattamatta jättämistä koskevien tapausten käsittelyä varten kehitetty menetelmä, jolla on vaikutusta FLEGT-lupien ja laillisuustodistusten myöntämiseen, ja sovelletaanko sitä käytännössä?

               3.6.3
                     Pystytäänkö varmentamisjärjestelmällä havaitsemaan asianmukaisesti sääntöjen noudattamatta jättämiset?

               3.6.4
                     Onko havaituista sääntöjen noudattamatta jättämisistä ja korjaavista toimenpiteistä käytettävissä asianmukaiset tiedot? Arvioidaanko korjaavien toimenpiteiden tehokkuutta?

               3.6.5
                     Otetaanko muiden sidosryhmien keräämät tiedot huomioon sääntöjen noudattamatta jättämisten havaitsemiseksi ja arvioimiseksi?

               3.6.6
                     Mitkä tiedot sääntöjen noudattamatta jättämisistä julkaistaan?

               3,7
                     Mekanismit valitusten käsittelemiseksi

               3.7.1
                     Onko käytössä valitusten käsittelymenettely, joka on kaikkien sidosryhmien käytettävissä?

               3.7.2
                     Onko varmentamiselimillä käytössä mekanismit valitusten vastaanottamiseksi sidosryhmiltä tai riippumattomalta tarkastajalta ja niihin vastaamiseksi?

               3.7.3
                     Onko varmentamiselimillä käytössä mekanismit valtion virkamiesten havaitsemien rikkomistapausten käsittelyyn ottamiseksi ja niihin reagoimiseksi?

               3.7.4
                     Onko selvää, miten valitukset otetaan vastaan, kirjataan, viedään (tarvittaessa) ylemmälle asteelle ja miten niihin vastataan?

               4 JAKSO

               FLEGT-luvat

               Honduras on nimittänyt lupaviranomaisen, jolla on kokonaisvastuu FLEGT-lupien myöntämisestä. FLEGT-lupia myönnetään joko yksittäisille lähetyksille tai hyväksytyille toimijoille.

               4.1
                     Organisaatio

               4.1.1
                     Mikä elin on nimetty vastaamaan FLEGT-lupien myöntämisestä?

               4.1.2
                     Onko FLEGT-lupaviranomaisen ja sen henkilöstön tehtävät FLEGT-luvan myöntämisessä määritelty selkeästi, ja onko tehtäväjako julkinen?

               4.1.3
                     Onko FLEGT-lupaviranomaisen henkilöstön taitovaatimukset määritelty ja sisäiset tarkastukset otettu käyttöön?

               4.1.4
                     Onko FLEGT-lupaviranomaisella riittävät resurssit tehtäviensä hoitamiseen?

               4.2
                     FLEGT-lupien myöntäminen

               4.2.1
                     Onko lupaviranomaisella dokumentoidut menettelyt lupien myöntämiseksi? Onko näistä menettelyistä ja mahdollisista maksuista saatavilla tietoa julkisesti?

               4.2.2
                     Mitä näyttöä on siitä, että menettelyjä sovelletaan käytännössä asianmukaisesti?

               4.2.3
                     Pidetäänkö myönnettyjen ja evättyjen FLEGT-lupien määrästä asianmukaisesti kirjaa? Käykö tiedoista selkeästi ilmi tosite, jonka perusteella FLEGT-lupa on myönnetty?

               4.2.4
                     Onko FLEGT-luvan myöntämistä koskevat edellytykset määritetty selkeästi ja ovatko ne viejien saatavissa?

               4.2.5
                     Mitä tietoa FLEGT-lupien myöntämisestä julkaistaan ja miten usein?

               4.3
                     Lähetyskohtaiset FLEGT-luvat

               4.3.1
                     Koskeeko FLEGT-lupa yksittäistä lähetystä?

               4.3.2
                     Voidaanko vientilähetyksen laillisuus osoittaa valtion varmennus- ja jäljitysjärjestelmillä?

               4.4
                     Myönnettyjä FLEGT-lupia koskevat kyselyt

               Onko käytössä asianmukainen mekanismi unionin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten esittämien FLEGT-lupiin liittyvien kyselyjen käsittelemiseksi liitteessä III esitetyllä tavalla? Keskeisiä kysymyksiä ovat:

               4.4.1
                     Voivatko unionin jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset saada selvennyksiä Hondurasissa myönnetyistä FLEGT-luvista?

               4.4.2
                     Onko unionin jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja Hondurasin FLEGT-lupaviranomaisen välillä otettu käyttöön selkeät viestintämenettelyt?

               4.4.3
                     Onko muilla kansallisilla tai kansainvälisillä sidosryhmillä kanavia esittää kyselyjä myönnetyistä FLEGT-luvista?

               5 JAKSO

               OHJEET SALH-JÄRJESTELMÄN RIIPPUMATONTA TARKASTUSTA VARTEN

               SALH-järjestelmän riippumaton tarkastus on toiminto, joka on riippumaton Hondurasin metsäsektorin sääntelyelimistä. Sen tarkoituksena on tukea FLEGT-lupajärjestelmän uskottavuutta varmistamalla, että kaikki SALH-järjestelmän osa-alueet toimivat tarkoitetulla tavalla.

               5.1
                     Institutionaaliset järjestelyt

               Viranomaisen nimeäminen: Honduras on nimennyt virallisesti viranomaisen, joka suorittaa SALH-järjestelmän riippumattoman tarkastuksen tehokkaasti ja avoimesti.

               Riippumattomuus muista SALH-järjestelmään kuuluvista tehtävistä: Metsävarojen hoitoon tai sääntelyyn osallistuvat organisaatiot ja yksittäiset henkilöt toimivat selvästi erossa riippumattomaan tarkastukseen osallistuvista organisaatioista ja henkilöistä.

               5.1.1
                     Onko hallitus dokumentoinut riippumattoman tarkastajan riippumattomuutta koskevat vaatimukset?

               5.1.2
                     Onko määrätty, että organisaatiot tai henkilöt, joilla on kaupallisia etuja tai institutionaalinen tehtävä Hondurasin metsäsektorilla, eivät voi toimia riippumattomana tarkastajana?

               Riippumattoman tarkastajan nimeäminen: Riippumattomana tarkastajana toimiva organisaatio on nimetty avoimella mekanismilla, ja sen toimintaa varten on selkeät ja julkisesti saatavilla olevat säännöt.

               5.1.3
                     Onko hallitus julkaissut SALH:n riippumattomana tarkastajana toimivan organisaation toimeksiannon?

               5.1.4
                     Onko hallitus dokumentoinut ja julkaissut SALH:n riippumattomana tarkastajana toimivan organisaation nimeämismenettelyn?

               Mekanismi valitusten käsittelemiseksi: Käytössä on mekanismi riippumattoman tarkastuksen havainnoista mahdollisesti syntyvien valitusten ja riitojen käsittelemistä varten. Tällä mekanismilla voidaan käsitellä kaikenlaisia FLEGT-lupajärjestelmän toimintaan liittyviä valituksia.

               5.1.5
                     Onko käytössä dokumentoitu valitusten käsittelymenettely, joka on kaikkien sidosryhmien käytettävissä?

               5.1.6
                     Onko selvää, miten valitukset otetaan vastaan, dokumentoidaan, viedään (tarvittaessa) ylemmälle asteelle ja miten niihin vastataan?

               5.2
                      SALH:n riippumattomana tarkastajana toimiva organisaatio

               Organisaatiota koskevat ja tekniset vaatimukset: SALH:n riippumattomana tarkastajana toimiva organisaatio on riippumaton SALH:n muista osista ja toimii dokumentoidussa hallintorakenteessa noudattaen kansainvälisesti hyväksyttyjen parhaiden käytäntöjen mukaisia käytäntöjä ja menettelyjä.

               5.2.1
                     Toimiiko SALH:n riippumattomana tarkastajana toimiva organisaatio dokumentoidussa hallintorakenteessa, joka täyttää ISO 17021- tai ISO 17065 -standardin tai vastaavan standardin vaatimukset?

               Valvontamenetelmät: SALH:n riippumattoman tarkastajan menetelmät perustuvat näyttöön, ja valvontaa suoritetaan määritellyin vähimmäisväliajoin.

               5.2.2
                     Täsmennetäänkö SALH:n riippumattoman tarkastajan menetelmissä, että kaikki SALH:n toimivuutta koskevat päätelmät perustuvat objektiiviseen näyttöön?

               5.2.3
                     Täsmennetäänkö SALH:n riippumattoman tarkastajan menetelmissä enimmäisaikaväli SALH:n jokaisen osan tarkastamiselle?

               Riippumattoman tarkastuksen soveltamisala: Riippumattomana tarkastajana toimivalla organisaatiolla on toimeksianto, jossa täsmennetään selvästi, mitä on valvottava, ja joka kattaa kaikki sovitut vaatimukset FLEGT-lupien myöntämiselle.

               5.2.4
                     Kattavatko SALH:n riippumattoman tarkastajan menetelmät kaikki SALH:n osat ja täsmennetäänkö niissä seikat, joilla osoitetaan menetelmien tehokkuus?

               Raportointivaatimukset: Raportoiko riippumattomana tarkastajana toimiva organisaatio säännöllisesti yhteiselle täytäntöönpanokomitealle SALH:n eheydestä, mukaan lukien mahdolliset sääntöjen noudattamatta jättämiset ja arvio niiden korjaamiseksi toteutetuista toimista.

               5.2.5
                     Täsmennetäänkö SALH:n riippumattomana tarkastajana toimivan organisaation toimeksiannossa raportointivaatimukset ja raportoinnin tiheys?

               ________________

               LIITE VIII

               Täydentävät ja tukitoimenpiteet

               JOHDANTO

               Tämän sopimuksen tosiasiallinen täytäntöönpano Hondurasissa edellyttää, että sopimuksen noudattamisesta vastaavia instituutioita ja toimijoita varten otetaan käyttöön täydentäviä ja tukitoimenpiteitä.

               Täydentävät ja tukitoimenpiteet on laadittu prosessiin osallistuvien instituutioiden kuulemisten, sopimusneuvotteluiden aikana toteutetuissa kenttätesteissä tehtyjen havaintojen ja saatujen suositusten sekä Hondurasin metsäsektoria koskevista eri tutkimuksista saatujen suositusten perusteella. Toimet, joita ei yksilöity neuvotteluissa, sisällytetään täydentävinä tai ylimääräisinä tukitoimenpiteinä teknisen sihteeristön ja vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta vastaavan interinstitutionaalisen sihteeristön (SIIAVA) työsuunnitelmiin.

               Honduras ryhtyy toteuttamaan työsuunnitelman mukaisia toimenpiteitä sopimuksen voimaantulon jälkeen. Toimenpiteisiin kuuluu asianosaisten instituutioiden nykyisten ja uusien viranomaisten perehdytys, millä varmistetaan sopimusneuvotteluissa hankittujen tietojen ja kokemuksen nopea ja tehokas siirtyminen.

               Täydentävät ja tukitoimenpiteet on jaettu suunnittelua varten viiteen seuraavaan luokkaan:

               −
                     julkisten instituutioiden ja muiden tähän sopimukseen liittyvien toimijoiden välisen koordinoinnin tehostaminen

               −
                     valmiuksien kehittäminen

               −
                     strategiset toimet

               −
                     tutkimukset

               −
                     säädökset.

               Täydentävät ja tukitoimenpiteet on jaettu kolmeen seuraavaan tasoon sen mukaan, kuinka ensisijaista niiden toteutus on:

               −
                     korkea = toimenpiteet, jotka ovat välttämättömiä Hondurasin SALH-järjestelmän käynnistämiseksi

               −
                     keskitaso = hyödylliset toimenpiteet SALH-järjestelmän toiminnan optimoimiseksi tai toimenpiteet, joilla varmistetaan, että suuri osa toimijoista voi noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia ja SALH-järjestelmää

               −
                     matala = sektoria (kuten instituutioita, yksityistä sektoria ja kansalaisyhteiskuntaa) tukevat yleiset toimenpiteet.

               Täydentävien ja tukitoimenpiteiden käsikirjassa kuvaillaan tässä liitteessä lueteltujen toimenpiteiden tavoitteet ja soveltamisala. Käsikirjasta vastaa yhteinen täytäntöönpanokomitea, joka tarkistaa ja päivittää sitä tarvittaessa.

               1.
                     JULKISTEN INSTITUUTIOIDEN JA MUIDEN TÄHÄN SOPIMUKSEEN LIITTYVIEN TOIMIJOIDEN VÄLISEN KOORDINOINNIN TEHOSTAMINEN

               1.1
                     Tehdään ja pannaan täytäntöön instituutioiden välisiä yhteistyösopimuksia tätä sopimusta varten.

               SIIAVA-sihteeristön ja yhteisen täytäntöönpanokomitean kokoonpanoa ja tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien institutionaalisten sopimusten tekemiseksi julkisten instituutioiden välillä laaditaan yhteisymmärryspöytäkirja, jonka osapuolia ovat muun muassa seuraavat: energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente), metsän suojelusta vastaava instituutti (ICF), varallisuusinstituutti (IP), kansallinen maatalousinstituutti (INA), veronkanto- ja perintäosasto (SAR), tullitulojen osasto (DARA), Hondurasin kuntaliitto (AMHON), Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (IHSS), työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS), maatalous- ja kotieläinministeriö (SAG), alkuperäis- ja afrohondurilaisten kansojen kansallinen neuvosto (DINAFROH), julkisten tietojen saatavuudesta vastaava instituutti (IAIP), syyttäjänvirasto (MP), turvallisuusministeriö (SSN, edustaa kansallista turvallisuuspoliisia PNP:tä), puolustusministeriö (SEDENA, edustaa Hondurasin armeijaa FFAA:ta), valtakunnansyyttäjänvirasto (PGR), Hondurasin keskuspankki (BCH), kansallinen metsätieteiden oppilaitos (ESNACIFOR) ja muut ympäristö- ja metsäalojen akateemiset laitokset. Lisäksi tehdään tarpeen mukaan yhteistyösopimuksia tähän sopimukseen osallistuvien eri instituutioiden välistä koordinointia varten.

               1.2
                     Tähän sopimukseen liittyvissä julkisissa instituutioissa tehdään tarvittavat organisatoriset muutokset ja varataan riittävä rahoitus talousarvioista tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi.

               Kukin instituutio ottaa huomioon tämän sopimuksen tekstin ja liitteet, erityisesti tämän liitteen, ja tekee vaaditut talousarvion mukautukset niiden mukaisesti. Valtiovarainministeriö (SEFIN) ryhtyy tarvittaviin toimiin, jotta asiaan liittyvät talousarviovaatimukset, joita MiAmbiente, ICF, IP, INA, SAR, DARA, AMHON, IHSS, STSS, SAG, DINAFROH, IAIP, MP, SSN, SEDENA, PGR, BCH, ESNACIFOR ja muut ympäristö- ja metsäalojen akateemiset laitokset ovat esittäneet, voidaan täyttää. Näitä varoja käytetään tähän sopimukseen liittyvien toimien täytäntöönpanoon, ja ne sisällytetään instituutioiden päivitettyihin strategisiin suunnitelmiin ja vuotuisiin toimintasuunnitelmiin tämän sopimuksen voimaantulopäivää seuraavasta kuuden kuukauden ajanjaksosta alkaen.

               1.3
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön instituutioiden välisiä koordinointistrategioita, millä varmistetaan kunkin instituution vastuulla olevien laillisuustaulukoissa esitettyjen indikaattoreiden ja SALH-vaatimusten täyttyminen.

               SALH-järjestelmän täytäntöönpano yleensä ja ICF:n laillisuuden varmentamisesta vastaavan yksikön toiminta erityisesti edellyttävät tiivistä koordinointia ICF:n ja tähän sopimukseen liittyvien instituutioiden välillä, jotta tiedonkulku mainittuun yksikköön voidaan yhdenmukaistaa. Toteutettavat strategiset toimet koordinoidaan vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta vastaavan interinstitutionaalisen sihteeristön (SIIAVA) kautta.

               1.4
                     Perustetaan mekanismeja tietojen vaihtamiseksi SALH-järjestelmään osallistuvien instituutioiden välillä asettaen etusijalle tietojärjestelmien yhteentoimivuuden.

               Tietojenvaihdoilla lisätään tiedonkulkua SALH-järjestelmän täytäntöönpanosta ja laillisuusindikaattoreiden seurannasta vastaavien instituutioiden järjestelmien välillä. ICF:ään perustettavan laillisuuden varmentamisesta vastaavan yksikön käyttöön luodaan tietokanta. Tällä mahdollistetaan tietojen vuorovaikutus SIRMA-järjestelmän, SNIF-järjestelmän ja ICF:n Geoportalin, muiden instituutioiden järjestelmien ja olemassa olevien ammatillisten järjestöjen järjestelmien välillä.

               Perustetaan tietojärjestelmä, jonka toiminnot räätälöidään yksittäisten instituutioiden täytäntöönpanovalmiuksien mukaisiksi. Tiedonvaihtojärjestelmän vianmäärityksen ja toteutettavuusanalyysin tulosten mukaan järjestelmän joitakin osatekijöitä varten voidaan harkita muita kuin tietoteknisiä ratkaisuja.

               1.5
                     Pannaan täytäntöön laittomien hakkuiden kansallista torjuntastrategiaa koskeva toimintasuunnitelma.

               Tämä monitahoinen strategia koskee tämän sopimuksen täytäntöönpanoa. Se käsittää toimintoja, jotka liittyvät laillisuustaulukoiden useisiin periaatteisiin liitteessä V olevassa 11 jaksossa esitetyn mukaisesti. ICF on yrittänyt useita kertoja panna toimintasuunnitelmaa täytäntöön siinä kuitenkaan onnistumatta pääasiassa puuttuvien taloudellisten resurssien vuoksi. Vuonna 2017 suunniteltiin ja budjetoitiin joidenkin ennalta ehkäisevien ja seurantatoimien täytäntöönpano ensimmäisenä vaiheena sellaisten toimien ja resurssien säännöllisessä vahvistamisessa, joita asianomaiset instituutiot voivat käyttää strategian täytäntöön panemiseksi.

               1.6
                     Luodaan ja toteutetaan menetelmä, jolla seurataan ja arvioidaan tämän sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä.

               Jotta sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä voidaan seurata ja arvioida, kullekin instituutiolle on määritettävä perustaso ja vakiintunut menetelmä, joiden avulla se voi järjestelmällisesti seurata sopimuksen täytäntöönpanossa saavutettua edistystä. Menetelmää käytetään myös sopimuksen vuosikertomusta ja osapuolten suorittamaa sopimuksen puolivuotiskatsausta varten.

               1.7
                     Luodaan ja toteutetaan menetelmä, jolla mitataan tämän sopimuksen vaikutuksia.

               Tämän sopimuksen vaikutusten, ja etenkin sen heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvien vaikutusten, mittaamiseksi on määritettävä perustaso ja vakiintunut menetelmä eri tekijöitä varten, jotta vaikutuksia voidaan mitata järjestelmällisesti 19 artiklan 3 kohdan h alakohdan ja 17 artiklan mukaisesti.

               1.8
                     Pannaan täytäntöön kansallisia metsäalueita ja alkuperäiskansojen alueita koskeva laillistamissuunnitelma.

               Laaditaan ja pannaan täytäntöön erityinen suunnitelma ICF:n, IP:n ja INA:n välisten olemassa olevien sopimusten soveltamiseksi.

               1.9
                     Tehostetaan koordinointia oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten kanssa metsäsektoriin liittyvissä asioissa.

               Tällä toimenpiteellä on tarkoitus kehittää valmiuksia, etenkin kouluttaa tuomareita tietyissä ympäristö- ja metsälakien täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa, ottaen huomioon heidän roolinsa tämän sopimuksen tehokkaassa täytäntöönpanossa.

               1.10
                     Koordinoidaan SALH-valitusmekanismien täytäntöönpanon edellyttämien lakien laadintaa.

               Tällä toimenpiteellä vahvistetaan kunkin liitteessä V olevassa 10 jaksossa kuvatun tahon, joka käsittelee nykyisiä tai tulevia SALH-valituksia, vuorovaikutus, toiminta ja toimivaltuudet. Näihin tahoihin kuuluvat kaikki SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot, riippumaton tarkastusviranomainen, yhteinen täytäntöönpanokomitea ja kansalaisyhteiskunta.

               1.11
                     Parannetaan metsähallintoa vahvistamalla kansalaisvaikuttamista ja ottamalla se virallisesti huomioon.

               ICF allekirjoittaa sopimuksia valmiuksien kehittämisestä ja instituutioiden välisestä koordinoinnista kansalaisjärjestöjen ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen järjestöjen (PIAH) kanssa puutavaran SALH-järjestelmän toiminnan itsenäistä seurantaa varten. Tähän sisältyy paikallisten asukkaiden suorittama metsä- ja teollisuustoimintojen valvonta.

               1.12
                     Perustetaan ja otetaan käyttöön julkisten tietojen hallintajärjestelmä.

               Perustetaan tietokanta, jossa voi tarkastella liitteessä IX esitettyjä yleistä etuja koskevia tietoja sekä muita mahdollisia vastaavanlaisia tietoja.

               2.
                     VALMIUKSIEN KEHITTÄMINEN

               2.1
                     Kehitetään ja pannaan täytäntöön valmiuksien kehittämisohjelma tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvia instituutioita varten.

               ICF ja tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvat instituutiot kehittävät ja panevat täytäntöön koulutusohjelman, joka on mukautettu kunkin instituution vastuualueisiin, tarkoituksena lisätä niiden tietämystä.

               2.2
                     Kehitetään ja pannaan täytäntöön valmiuksien kehittämissuunnitelma metsäsektorin toimijoita varten.

               Tätä sopimusta koskevien neuvottelujen aikaan tehdyissä kenttätesteissä lokakuussa 2016 tuli esiin puutteita metsäsektorin toimijoiden, kuten metsänomistajien, metsätuoteyhtiöiden sekä maatalous- ja metsäalan yhtymien ja pk- ja mikroyritysten, laillisuudessa. Metsäsektorin toimijoiden kurssit suunnitellaan kohdassa 4.4 määritellyn tutkimuksen pohjalta. Suunnitelmaan sisältyy toimijoiden tekninen koulutus, jossa ovat etusijalla pk- ja mikroyritykset ja jossa näiden erityistarpeet otetaan huomioon.

               3.
                     STRATEGISET TOIMET

               3.1
                     Järkeistetään ja yksinkertaistetaan menettelyjä, jotka koskevat valtion instituutioiden metsäsektoritoimintoja.

               Tämä edellyttää, että nykyisiä metsätalouden toimitusketjua koskevia hallinnollisia menettelyjä tarkastellaan yksityiskohtaisesti. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on lisätä metsäsektoriin sijoittamisen houkuttelevuutta ja helpottaa pk- ja mikroyritysten toimintaa keventämällä vapaaehtoiseen kumppanuussopimukseen liittyviä muodollisuuksia kaikissa instituutioissa.

               3.2
                     Arvioidaan ja päivitetään tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvissa instituutioissa käytössä olevia rikkomusten käsittelyä ja seuraamusten määräämistä koskevia menettelyjä.

               Tällä toimenpiteellä tarkastellaan asetuksia ja menettelyjä, joita sovelletaan rikkomus- ja seuraamusasioissa kussakin tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvassa instituutiossa. Toimenpidettä koordinoi SIIAVA.

               3.3
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön riskiperusteinen tarkastus- ja varmennusmenettely.

               Laittomien käytäntöjen vähentäminen on suurin SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista. Näiden käytäntöjen vähentämiseksi on otettava käyttöön kattava riskinhallintamekanismi koko toimitusketjussa ja siten edistettävä oikea-aikaista ja tehokasta varmentamista, kuten liitteessä V olevan 6.1 alajakson 5 kohdassa vahvistetaan.

               3.4
                     Päivitetään ja otetaan käyttöön kansallinen puutavaran jäljittämiseen tarkoitettu tietojärjestelmä (SIRMA) ja ylläpidetään sitä.

               SIRMA dokumentoi korjuu-, tarkastus-, seuranta- ja varmennustoiminnot. Tällä varmistetaan metsätalouden toimitusketjun jäljitettävyys.

               Tämä toimenpide liittyy toimenpiteeseen 3.5, joka koskee SNIF-järjestelmän ja SIRMAn tiedonhallintaan liittyvää vuorovaikutusta.

               3.5
                     Kehitetään uusia moduuleja kansalliseen metsätalouden tietojärjestelmään (SNIF) ja otetaan ne käyttöön.

               Tällä toimenpiteellä mahdollistetaan SIRMAn ja SNIF-järjestelmän välinen vuorovaikutus verkkoyhteyden kautta, jolloin voidaan laatia määriä koskevia valvontaraportteja kaikkia korjuulupia varten. Luvat on hyväksyttävä SNIF-järjestelmällä tehtävällä asiakirjatarkastuksella. Tällä hetkellä SIRMA-järjestelmällä hallinnoidaan suuria määriä tietoja tietyistä korjuuluvista, jotka eivät ole SNIF-järjestelmässä, eli nämä järjestelmät yhdistäviä moduuleja tarvitaan.

               3.6
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön käytäntöjä, joilla hajautetaan metsäsektoriin liittyviä menettelyjä valtion instituutioissa.

               Tämän toimenpiteen tarkoituksena on kehittää ja panna täytäntöön strategia, jolla hajautetaan ja siten nopeutetaan menettelyjä instituutioissa, joita laillisuustaulukoiden indikaattorit koskevat. Lisäksi tarkoituksena on laatia ja panna täytäntöön hajauttamisstrategia, jolla hallinnollinen valta siirretään asteittain ICF:ltä kunnille. Niille siirretään samalla myös tarvittavat resurssit ja valmiudet.

               3.7
                     Laaditaan suojatoimenpiteet tämän sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä heikommassa asemassa olevia ryhmiä varten.

               Näillä kohdennetuilla toimilla pyritään suojelemaan heikommassa asemassa olevien ryhmien oikeuksia. Tämän sopimuksen täytäntöönpanon seuranta- ja arviointimenetelmän ja vaikutusten mittausmenetelmän (täydentävä toimenpide 1.7) toteutuksen myötä voidaan määrittää täydentäviä suojatoimenpiteitä liitteessä V olevassa 12 jaksossa esitettyjen suojatoimenpiteiden lisäksi.

               3.8
                     Kehitetään ja pannaan täytäntöön vaiheittainen strategia, jolla lisätään metsäsektorilla toimivien mikro- ja pk-yritysten laillisuutta.

               Tätä strategiaa varten on laadittava täydentävä toimenpide 4.6 (toimijoiden laskenta), jota tuetaan täydentävillä toimenpiteillä 2.2 (valmiuksien kehittäminen), 3.1 (hallinnollisten menettelyjen nopeuttaminen) ja 3.12 (kannustimet).

               3.9
                     Suunnitellaan ja pannaan täytäntöön kansallinen maankäytön luokitusjärjestelmä.

               Kansallisessa luokitusjärjestelmässä luokitellaan ja seurataan maankäyttöä ajan kuluessa. Mukaan lasketaan metsämaat, metsäalueiden ulkopuolella kasvavat yksittäiset puut ja muuntyyppinen maapeite.

               Luokitteluperusteisiin kuuluvat maankäytön taloudellinen ja yhteiskunnallinen ulottuvuus sekä sen biofyysiset näkökohdat. Järjestelmä suunnitellaan olemassa olevien tai tulevien teknillistieteellisten tutkimusten pohjalta metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain mukaisesti.

               Kansallista luokitusjärjestelmää johtaa ICF, joka vastaa sen suunnittelusta ja täytäntöönpanosta. Sitä tukevat MiAmbiente, SAG, ihmisoikeuksien, oikeuksien, hallinnon ja hajauttamisen sihteeristö sekä INA toimivaltuuksiensa mukaisesti. Järjestelmän suunnitteluun kuuluu erityistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, että käytettävissä on riittävät valmiudet hallinnoida ja ylläpitää sitä ajan kuluessa ja että tuotetut tiedostot ovat saatavilla ja ajantasaisia.

               3.10
                     Päivitetään MiAmbienten ympäristöluokitustaulukko metsäalan yritysten ja puutavaraliikkeiden ympäristölupatodistusta varten.

               Tämän toimenpiteen tarkoituksena on päivittää metsäalan yritysten ja puutavaraliikkeiden toimia koskevat ympäristövaikutusluokat ICF:n ja MiAmbienten välisen koordinoinnin avulla. Luokat julkaistaan ja hyväksytään virallisesti niiden soveltamista varten. Tämän lisäksi luodaan moduuli sellaisten todistusten myöntämiseksi, joilla vain vähäisiä ympäristövaikutuksia aiheuttavat hankkeet vapautetaan ympäristöluvasta. Lisäksi yksinkertaistettuun ympäristölupajärjestelmään luodaan moduuli, jolla vähennetään edellä mainitun todistuksen saamiseen kuluvaa aikaa sellaisten hankkeiden osalta, jotka eivät ole ympäristöluokitustaulukossa.

               3.11
                     Perustetaan työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriöön järjestelmä, joka tallentaa ja hallinnoi metsäsektorin työllisyystietoja.

               Jotta voitaisiin arvioida lainsäädännön noudattamista työsopimuksia, vähimmäispalkan maksamista ja terveys- ja turvallisuustoimenpiteitä koskevien indikaattoreiden osalta (laillisuustaulukoiden 4. periaatteen indikaattorit), työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriön nykyisiä valmiuksia on tehostettava. Tähän pyritään ottamalla käyttöön tietotekninen järjestelmä, johon rekisteröidään kotimaiset metsäsektorin toimijat ja jolla seurataan niiden toimintaa, ottaen huomioon muodollisuuksien yksinkertaistamisen.

               Tietotekninen tietojen tallennus- ja hallinnointijärjestelmä voidaan ottaa käyttöön asteittain mainitun ministeriön asiaankuuluvien osastojen ja kansallisten metsäsektorin toimijoiden valmiuksien mukaan ja luoda yhteys niiden ja muiden instituutioiden, kuten IHSS:n, välille.

               3.12
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön kannustinpohjainen strategia, jossa keskitytään metsäsektorilla toimiviin mikro- ja pk-yrityksiin.

               Tämän toimenpiteen tarkoituksena on panna täytäntöön metsälain 35 § ja 149 § kannustimien osalta ja pyrkiä etsimään keinoja, joilla saatavilla olevia resursseja voidaan käyttää ja asettaa metsätaloustoiminnan edunsaajien, etenkin kyseisen sektorin mikro- ja pk-yritysten, saataville. Nämä kannustimet koskevat myös metsänomistajia.

               3.13
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön kansallinen viestintästrategia tätä sopimusta varten.

               Kansallisen viestintästrategian avulla pyritään levittämään tietoa sopimuksen soveltamisalasta ja tiedottamaan metsäsektorin toimijoille lakien noudattamisesta. Strategia pannaan täytäntöön vaiheittain aloittaen työllisyys- ja sosiaalinäkökohdista.

               3.14
                     Sovitaan politiikoista, joilla pyritään parantamaan ja yhdenmukaistamaan maa- ja metsätalousaloja.

               Tämän toimenpiteen tarkoituksena on arvioida alakohtaisia käytäntöjä maa- ja metsätaloudessa sekä maankäytön suunnittelussa, jotta voitaisiin vähentää metsämaan muuttamista maatalouskäyttöön ja vahvistaa muutosten laillisuutta koskevia tarkastuksia. Tätä prosessia johtavat muiden muassa ICF, MiAmbiente, SAG ja taloudellisen kehityksen sihteeristö (Secretaría de Desarrollo Económico, SDE).

               4.
                     TUTKIMUKSET

               ICF tai tämän liitteen lopussa olevassa täydentävien toimenpiteiden luettelossa mainittu asiaankuuluva instituutio toteuttaa seuraavat tutkimukset koordinoidusti muiden instituutioiden kanssa ja laittaa ne tärkeysjärjestykseen:

               4.1
                     Analyysi institutionaalisista teknisistä ja toiminnallisista valmiuksista tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi

               Analyysi tuottaa institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen tarvittavia tietoja, joten sen tulosten perusteella kehitetään täydentävät toimenpiteet 1.2 ja 2.1.

               4.2
                     Tutkimus tämän sopimuksen vaikutuksista haavoittuvammassa asemassa olevien ryhmien toimeentuloon, mukaan lukien perustason määrittäminen

               Käsite ’haavoittuvammassa asemassa olevat ryhmät’ sisältää muun muassa Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat (PIAH), peltometsätalouden organisaatiot ja pienet puusepänverstaat. Tutkimustulosten avulla kehitetään täydentävä toimenpide 3.7.

               4.3
                     Laillisuuden varmentamisen tasoon liittyvän tullimenettelyn (tuonti ja vienti) tarkastelu sen yhdenmukaistamiseksi tämän sopimuksen mukaisten menettelyjen kanssa

               Tutkimuksessa tarkastellaan tullimenettelyä, joka liittyy puutavaran tuonnin ja viennin laillisuuden varmentamisen tasoon, jotta menettelyä voidaan tarvittaessa päivittää.

               4.4
                     Perustason tutkimus vaatimusten noudattamisesta metsäsektorin toimijoiden keskuudessa, mukaan lukien tämän sopimuksen periaatteiden, perusteiden ja indikaattoreiden kattamista ympäristö-, sosiaali- ja talousnäkökohdista

               Tutkimuksen avulla voidaan aiempaa helpommin panna täytäntöön valvonta- ja varmennusmekanismeja ja suunnitella toimijoiden valmiuksien kehittämisohjelmia.

               4.5
                     Selvitykset perusteollisuuden ja toisen asteen teollisuuden jalostusprosessien tehokkuudesta perustana jäljitettävyysjärjestelmien valvonnan käyttöönotolle

               Selvitykset tuottavat ICF:lle tietoja puunjalostuksen tehokkuudesta perusteollisuudessa, ja niitä käytetään metsäalan yritysten valvonnan toteuttamiseksi.

               4.6
                     Metsäalalla toimivien perusteollisuuden ja toisen asteen teollisuuden yritysten ja puutavaraliikkeiden laskennan päivitys valvonta- ja varmennusmekanismien käyttöön ottamiseksi

               Tätä täydentävää toimenpidettä sovellettaessa ja metsälaissa vahvistetun mukaisesti pienten puusepänverstaiden ja vastaavien työpajojen katsotaan kuuluvan toisen asteen teollisuuteen.

               5.
                     SÄÄDÖKSET

               ICF tai täydentävien toimenpiteiden luettelossa mainittu asiaankuuluva instituutio toteuttaa koordinoidusti muiden tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvien instituutioiden kanssa seuraavat toimet:

               5.1
                     Perustaa ja vakiinnuttaa SIIAVAn säädöksen avulla.

               5.2
                     Laatii ja panee täytäntöön säädöksen asianmukaisesta huolellisuudesta puutuotteiden kotimarkkinoilla.

               5.3
                     Laatii ja panee täytäntöön säädöksen asianmukaisesta huolellisuudesta puutuotteiden tuonnissa.

               5.4
                     Arvioi, päivittää ja panee täytäntöön säännöt kauttakuljetettavia puutavaraa ja puutuotteita sekä maahantuotuja puutavaraa ja puutuotteita koskevista valvontamekanismeista.

               5.5
                     Laatii ja panee täytäntöön asetuksen, jossa määritellään menettelyt laillisuustodistusten ja FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämiseksi.

               5.6
                     Laatii ja panee täytäntöön säännöt metsäalueiden ulkopuolella kasvavien yksittäisten puiden korjaamiseksi.

               Säännöissä vahvistetaan tekniset ja oikeudelliset mekanismit, joiden avulla yksittäisten puiden omistaja voi korjata puut tai jättää ne korjaamatta. Tarkoituksena on, että näiden puiden korjuusta saatava puutavara toimitetaan ensisijaisesti pienille metsäalan yrityksille (puusepänverstaille). Näitä sääntöjä sovelletaan kuitenkin kaikkiin toimijoihin, jotka voivat käyttää tällaista puutavaraa, yrityksen koosta riippumatta.

               5.7
                     Laatii ja panee täytäntöön säännöt puunkorjuusta ei-kaupallisten lupien perusteella.

               Säännöissä vahvistetaan tekniset ja oikeudelliset mekanismit, joiden avulla asianomainen osapuoli (joka voi olla mutta jonka ei tarvitse olla maanomistaja) voi korjata yksittäiset puut omaan käyttöönsä. Ei-kaupallisten lupien perusteella saadut tuotteet eivät päädy toimitusketjuun. ICF kuitenkin rekisteröi ne ja valvoo niitä.

               5.8
                     Laatii ja panee täytäntöön asetuksen ja muita järjestelyjä vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskevan lain täytäntöön panemiseksi.

               Kun vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskevasta laista tulee maassa oikeudellisesti sitova, on laadittava mekanismit sen täytäntöön panemiseksi.

               Hondurasin valtio sitoutuu tätä varten kaikilla tasoilla ja kaikissa elimissä toimivaltuuksiensa mukaisesti, niin pitkälti kuin mahdollista, tukemaan asianomaisen asetuksen laatimista ja varmistaa alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen ja yhteisöjen osallistumisen.

               Lisäksi on laadittava vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskevan lain täytäntöönpanopöytäkirja kansainvälisten vaatimusten mukaisesti. Täytäntöönpanopöytäkirjaa sovelletaan metsäsektoriin, kunnes laki on hyväksytty.

               5.9
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön asetus, jossa vahvistetaan menettelyt viranomaisten tekemien rikkomusten tai vaatimusten noudattamatta jättämisten luokittelemiseksi.

               5.10
                     Laaditaan ja otetaan käyttöön ohjeet rikkomusten käsittelemisestä ja seuraamusten määräämisestä metsäsektorin toimijoille.

               5.11
                     Laaditaan ja pannaan täytäntöön toimeksisaajien toimia koskeva sääntelykehys.

               5.12
                     Tarkistetaan, päivitetään ja otetaan käyttöön paremman metsänhoidon ohjeet ja standardit.

               Ohjeiden ja standardien päivittämisessä kiinnitetään erityisesti huomiota lehtimetsiin, sillä havumetsien käytöstä on jo olemassa säännöt.

               5.13
                     Päivitetään ja pannaan täytäntöön sertifioituja viljelymetsiköitä koskevat säännöt.

               5.14
                     Laaditaan ja otetaan käyttöön ohjeet sen tarkastamiseksi, että suojeluohjelma on hyväksyttyjen vuotuisten toimintasuunnitelmien mukainen.

               5.15
                     Laaditaan ja otetaan käyttöön väline, jolla määritellään kunnallisten ympäristöalan yksiköiden rooli ympäristölupatodistusten myöntämisessä koordinoidusti MiAmbienten ja AMHONin kanssa.

               5.16
                     Arvioidaan, päivitetään ja pannaan täytäntöön säännöt peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmille ottaen huomioon yli 100 hehtaarin kokoiset alueet.

               5.17
                     Kehitetään ja pannaan täytäntöön mekanismi, jolla ICF voi tunnustaa yksityiset metsien sertifiointijärjestelyt.

               6.
                     Rahoitusmekanismit täydentäville ja tukitoimenpiteille

               Osapuolet katsovat, että tarvitaan lisää teknisiä ja taloudellisia resursseja, jotta suurin osa tässä liitteessä tarkoitetuista toimenpiteistä ja muut tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimet voidaan toteuttaa. Näillä resursseilla varmistetaan, että laillisuuden varmentamisen yhteydessä selvästi yksilöidyt instituutiot voivat toteuttaa toimia niin, että niillä on riittävät resurssit, hallintojärjestelmät ja ammattitaitoinen henkilöstö sekä perusteelliset ja tehokkaat mekanismit tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi. Lisäksi niillä varmistetaan, että laittomien hakkuiden perimmäisiin syihin ja niitä edistäviin tekijöihin puututaan. Lisäresurssien myöntämiseen sovelletaan Hondurasille annettavan avun ohjelmasuunnittelun tavanomaisia menettelyjä ja Hondurasin omia talousarviomenettelyjä.

               Tämä tarkoittaa, että jotkin tässä liitteessä tarkoitetuista täydentävistä ja tukitoimenpiteistä voidaan rahoittaa seuraavilla välineillä:

               −
                     Hondurasin valtion omat varat:

               −
                     valtion yleinen talousarvio.

               −
                     Euroopan komission ja/tai unionin jäsenvaltioiden myöntämä apu:

               −
                     hankkeet

               −
                     talousarviotuki (tarvittaessa).

               −
                     Muut rahoituslähteet.

               Osapuolet ovat päättäneet, että jos tarvitaan lisää taloudellisia resursseja, ne aikovat etsiä muita lisärahoituksen lähteitä. Osapuolet huolehtivat tässä yhteydessä tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien toimenpiteiden koordinoimisesta nykyisten ja tulevien kehitysaloitteiden, etenkin REDD+ -ohjelman, kanssa.

               TÄYDENTÄVÄT JA TUKITOIMENPITEET / STRATEGINEN ALA

                        Nro

                        Prioriteetti

                        Luokka

                        Toimi/toiminto

                        Vastuussa oleva instituutio

                        1.1

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Tehdään ja pannaan täytäntöön instituutioiden välisiä yhteistyösopimuksia tämän sopimuksen yhteydessä.

                        ICF, SIIAVA

                        1.2

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Tähän sopimukseen liittyvissä julkisissa instituutioissa tehdään tarvittavat organisatoriset muutokset ja varataan riittävä rahoitus talousarvioista tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi.

                        SEFIN, SIIAVA

                        1.3

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön instituutioiden välisiä koordinointistrategioita, millä varmistetaan kunkin instituution vastuulla olevien laillisuustaulukoissa määritettyjen indikaattoreiden ja SALH-vaatimusten täyttyminen.

                        SIIAVA

                        1.4

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Perustetaan mekanismeja tietojen vaihtamiseksi SALH-järjestelmään osallistuvien instituutioiden välillä asettaen etusijalle tietojärjestelmien yhteentoimivuuden.

                        SIIAVA

                        1.5

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Pannaan täytäntöön laittomien hakkuiden kansallista torjuntastrategiaa koskeva toimintasuunnitelma.

                        ICF, FFAAH, FEMA, PGR, PNP, FTIA, FUSINA.

                        1.6

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Luodaan ja toteutetaan menetelmä, jolla seurataan ja arvioidaan tämän sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä.

                        ICF, SIIAVA

                        1.7

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Luodaan ja toteutetaan menetelmä, jolla mitataan tämän sopimuksen vaikutuksia.

                        ICF, SIIAVA

                        1.8

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Pannaan täytäntöön kansallisia metsäalueita ja alkuperäiskansojen alueita koskeva laillistamissuunnitelma.

                        ICF, INA, IP, AMHON

                        1.9

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Tehostetaan koordinointia oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten kanssa metsäsektoriin liittyvissä asioissa.

                        ICF, FEMA, PGR, korkein oikeus

                        1.10

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Koordinoidaan SALH-valitusmekanismien täytäntöönpanon edellyttämien lakien laadintaa.

                        ICF, SIIAVA

                        1.11

                        Korkea

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Parannetaan metsähallintoa vahvistamalla kansalaisvaikuttamista ja ottamalla se virallisesti huomioon.

                        ICF

                        1.12

                        Keskitaso

                        Koordinoinnin tehostaminen

                        Perustetaan ja otetaan käyttöön kansalaisille suunnattujen tietojen hallintajärjestelmä.

                        SIIAVA

                        2.1

                        Korkea

                        Valmiuksien kehittäminen

                        Kehitetään ja pannaan täytäntöön valmiuksien kehittämisohjelma tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvia instituutioita varten.

                        ICF, SIIAVA, ESNACIFOR ja muut akateemiset laitokset.

                        2.2

                        Keskitaso

                        Valmiuksien kehittäminen

                        Kehitetään ja pannaan täytäntöön valmiuksien kehittämissuunnitelma metsäsektorin toimijoita varten.

                        ICF

                        3.1

                        Korkea

                        Strateginen toimi

                        Järkeistetään ja yksinkertaistetaan menettelyjä, jotka koskevat valtion instituutioiden metsäsektoritoimintoja.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.2

                        Korkea

                        Strateginen toimi

                        Arvioidaan ja päivitetään tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvien instituutioiden rikkomusten käsittelyä ja seuraamusten määräämistä koskevia menettelyjä.

                        SIIAVA

                        3.3

                        Korkea

                        Strateginen toimi

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön riskiperusteinen tarkastus- ja varmennusmenettely.

                        ICF, MiAmbiente, PNP, MP

                        3.4

                        Korkea

                        Strateginen toimi

                        Päivitetään ja otetaan käyttöön kansallinen puutavaran jäljittämiseen tarkoitettu tietojärjestelmä (SIRMA) ja ylläpidetään sitä.

                        ICF

                        3.5

                        Korkea

                        Strateginen toimi

                        Kehitetään uusia moduuleja kansalliseen metsätalouden tietojärjestelmään (SNIF) ja otetaan ne käyttöön.

                        ICF

                        3.6

                        Keskitaso

                        Strateginen toimi

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön käytäntöjä, joilla hajautetaan metsäsektoriin liittyviä menettelyjä valtion instituutioissa.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.7

                        Keskitaso

                        Strateginen toimi

                        Laaditaan suojatoimenpiteet tämän sopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä heikommassa asemassa olevia ryhmiä varten.

                        SIIAVA

                        3.8

                        Keskitaso

                        Strateginen toimi

                        Kehitetään ja pannaan täytäntöön vaiheittainen strategia, jolla lisätään metsäsektorilla toimivien mikro- ja pk-yritysten laillisuutta.

                        SIIAVA

                        3.9

                        Keskitaso

                        Strateginen toimi

                        Suunnitellaan ja pannaan täytäntöön kansallinen maankäytön luokitusjärjestelmä.

                        IP, ICF, INA

                        3.10

                        Keskitaso

                        Strateginen toimi

                        Päivitetään MiAmbienten ympäristöluokitustaulukko metsäalan yritysten ja puutavaraliikkeiden ympäristölupatodistusta varten.

                        ICF, MiAmbiente

                        3.11

                        Keskitaso

                        Strateginen toimi

                        Perustetaan työllisyys- ja sosiaaliturvaministeriöön järjestelmä, joka tallentaa ja hallinnoi metsäsektorin työllisyystietoja.

                        STSS

                        3.12

                        Matala

                        Strateginen toimi

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön kannustinpohjainen strategia, jossa keskitytään metsäsektorilla toimiviin mikro- ja pk-yrityksiin.

                        ICF, SAR, SAG, IHSS, STSS

                        3.13

                        Matala

                        Strateginen toimi

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön kansallinen viestintästrategia tätä sopimusta varten.

                        ICF, SIIAVA

                        3.14

                        Matala

                        Strateginen toimi

                        Sovitaan politiikoista, joilla pyritään parantamaan ja yhdenmukaistamaan maa- ja metsätalousaloja.

                        SDE, ICF, SAG, MiAmbiente, IHCAFE

                        4.1

                        Korkea

                        Tutkimukset

                        Analyysi institutionaalisista teknisistä ja toiminnallisista valmiuksista tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi

                        SIIAVA

                        4.2

                        Korkea

                        Tutkimukset

                        Tutkimus tämän sopimuksen vaikutuksista haavoittuvammassa asemassa olevien ryhmien toimeentuloon, mukaan lukien perustason määrittäminen

                         Sosiaalisen osallisuuden sihteeristö (SEDIS), DINAFROH, ICF

                        4.3

                        Korkea

                        Tutkimukset

                        Laillisuuden varmentamisen tasoon liittyvän tullimenettelyn (tuonti ja vienti) tarkastelu sen yhdenmukaistamiseksi tämän sopimuksen mukaisten menettelyjen kanssa

                        DARA, SAR, ICF

                        4.4

                        Korkea

                        Tutkimukset

                        Perustason tutkimus vaatimusten noudattamisesta metsäsektorin toimijoiden keskuudessa, mukaan lukien tämän sopimuksen periaatteiden, perusteiden ja indikaattoreiden kattamista ympäristö-, sosiaali- ja talousnäkökohdista

                        ICF, SIIAVA

                        4.5

                        Keskitaso

                        Tutkimukset

                        Selvitykset perusteollisuuden ja toisen asteen teollisuuden jalostusprosessien tehokkuudesta perustana jäljitettävyysjärjestelmien valvonnan käyttöönotolle

                        ICF, AMADHO, ESNACIFOR ja muut akateemiset laitokset

                        4.6

                        Keskitaso

                        Tutkimukset

                        Metsäalan perusteollisuuden ja toisen asteen teollisuuden yritysten ja puutavaraliikkeiden laskennan päivitys valvonta- ja varmennusmekanismien käyttöön ottamiseksi

                        ICF

                        5.1

                        Korkea

                        Säädökset

                        Perustetaan ja vakiinnutetaan SIIAVA.

                        SDE, ICF, IP, INA, DINAFROH, MiAmbiente, SAG, SAR, DARA, IAIP, poliisi, FFAA, PGR, IHSS, STSS, ESNACIFOR ja muut akateemiset laitokset

                        5.2

                        Korkea

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön säädös asianmukaisesta huolellisuudesta puutuotteiden kotimarkkinoilla.

                        ICF, PGR, MP

                        5.3

                        Korkea

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön säädös asianmukaisesta huolellisuudesta puutuotteiden tuonnissa.

                        ICF, DARA, BCH

                        5.4

                        Korkea

                        Säädökset

                        Arvioidaan, päivitetään ja pannaan täytäntöön säännöt kauttakuljetettavia puutavaraa ja puutuotteita sekä maahantuotuja puutavaraa ja puutuotteita koskevista valvontamekanismeista.

                        DARA, ICF, SAR

                        5.5

                        Korkea

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön asetus, jossa määritellään menettelyt laillisuustodistusten ja FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämiseksi.

                        ICF

                        5.6

                        Korkea

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön säännöt metsäalueiden ulkopuolella kasvavien yksittäisten puiden korjaamiseksi.

                        ICF

                        5.7

                        Korkea

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön säännöt puunkorjuusta ei-kaupallisten lupien perusteella.

                        ICF

                        5.8

                        Korkea

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön asetus ja muita järjestelyjä vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskevan lain täytäntöön panemiseksi.

                        STSS, DINAFROH, CONPAH, alkuperäiskansojen yhdistykset ja muut asianosaiset järjestöt

                        5.9

                        Keskitaso

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön asetus, jossa vahvistetaan menettelyt viranomaisten tekemien rikkomusten tai vaatimusten noudattamatta jättämisten luokittelemiseksi.

                        SIIAVA

                        5.10

                        Keskitaso

                        Säädökset

                        Laaditaan ja otetaan käyttöön ohjeet rikkomusten käsittelemisestä ja seuraamusten määräämisestä metsäsektorin toimijoille.

                        ICF, SIIAVA

                        5.11

                        Keskitaso

                        Säädökset

                        Laaditaan ja pannaan täytäntöön toimeksisaajien toimia koskeva sääntelykehys.

                        ICF

                        5.12

                        Keskitaso

                        Säädökset

                        Tarkistetaan, päivitetään ja otetaan käyttöön paremman metsänhoidon ohjeet ja standardit.

                        ICF

                        5.13

                        Keskitaso

                        Säädökset

                        Päivitetään ja pannaan täytäntöön sertifioituja viljelymetsiköitä koskevat säännöt.

                        ICF

                        5.14

                        Matala

                        Säädökset

                        Laaditaan ja otetaan käyttöön ohjeet sen tarkastamiseksi, että suojeluohjelma on hyväksyttyjen vuotuisten toimintasuunnitelmien mukainen.

                        ICF

                        5.15

                        Matala

                        Säädökset

                        Laaditaan ja otetaan käyttöön väline, jolla määritellään kunnallisten ympäristöalan yksiköiden rooli ympäristölupatodistusten myöntämisessä koordinoidusti MiAmbienten ja AMHONin kanssa.

                        MiAmbiente, AMHON

                        5.16

                        Matala

                        Säädökset

                        Arvioidaan, päivitetään ja pannaan täytäntöön säännöt peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmille ottaen huomioon yli 100 hehtaarin kokoiset alueet.

                        ICF

                        5.17

                        Matala

                        Säädökset

                        Kehitetään ja pannaan täytäntöön mekanismi, jolla ICF voi tunnustaa yksityiset metsien sertifiointijärjestelyt.

                        ICF

               ________________

               LIITE IX

               Avoimuus ja yleinen tiedonsaanti

               1.
                     JOHDANTO

               Tämän sopimuksen täytäntöönpano edellyttää muun muassa sitä, että FLEGT-kumppanuussopimuksesta, sen tavoitteista, täytäntöönpanosta, seurannasta ja valvonnasta annetaan tietoja. Yhteisen täytäntöönpanokomitean ja kummankin sopimuspuolen on julkaistava tällaiset tiedot, jotta varmistetaan, että kaikki sidosryhmät tuntevat FLEGT-lupajärjestelmän. Samoin tarkoituksena on varmistaa metsänhoidon hyvä hallinto.

               Tämän tavoitteen toteutumiseksi tässä liitteessä esitetään i) julkisesti saataville asetettavat metsätalouteen liittyvät tiedot, ii) kyseisten tietojen julkisesti saataville asettamisesta vastaavat elimet ja iii) mekanismit tietoihin pääsemiseksi.

               Toimenpiteillä, joilla tiedot julkistetaan, varmistetaan, että 1) yhteisen täytäntöönpanokomitean ja muiden tämän sopimuksen täytäntöönpanoon osallistuvien laitosten ja elinten toimet ovat läpinäkyviä ja ymmärrettäviä ja soveltuvat kaikille metsätuotteiden tuotantoketjuun osallistuville sidosryhmille ja suurelle yleisölle; 2) käytössä on mekanismi, jonka avulla sidosryhmät saavat vapaasti keskeisiä metsäsektoria koskevia tietoja; 3) vahvistetaan puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevaa Hondurasin järjestelmää (SALH) siten, että saatavilla on tietoja riippumatonta seurantaa varten, ja 4) saavutetaan tämän sopimuksen yleiset tavoitteet.

               Tämän sopimuksen määräykset ovat julkisen tiedon saatavuutta koskevan Hondurasin lainsäädännön mukaisia, ja näin varmistetaan tietojen saatavuus, niiden säännöllinen levittäminen ja toimittaminen pyynnöstä välittömästi pyytäjälle. Lisäksi tämän liitteen perustana ovat liitteessä II luetellut lait, asetukset ja sopimukset sekä ne, joihin viitataan liitteessä V.

               Avoimuusmekanismin ansiosta sidosryhmillä on pääsy sellaisiin tietoihin, joilla on merkitystä seurattaessa sopimuksen täytäntöönpanoa, sekä keskeisiin metsäsektorin tietoihin, jotta voidaan vahvistaa tämän sektorin hallintoa Hondurasissa.

               2.
                     TAVOITTEET

               −
                     Vahvistetaan kansallisen metsänhoitojärjestelmän ja FLEGT-lupajärjestelmän uskottavuutta ja hallintoa,

               −
                     lisätään Hondurasin julkisesti saataville asettaman tiedon näkyvyyttä,

               −
                     varmistetaan metsäsektoria koskevan tiedon levittäminen ja

               −
                     mahdollistetaan sidosryhmien osallistuminen tämän sopimuksen täytäntöönpanon seurantaan.

               3.
                     TAUSTA

               Tämän liitteen määräykset ovat avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta annetun lain mukaisia; Hondurasin kansallinen kongressi hyväksyi lain 30. joulukuuta 2006. Lain tavoitteena on kehittää ja noudattaa kansallista avoimuuspolitiikkaa sekä taata, että kaikilla henkilöillä on oikeus saada julkisia tietoja, ja näin vahvistaa oikeusvaltiota ja lujittaa demokratiaa osallistamalla kansalaiset.

               Avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta annetun lain 6 §:llä edistetään avoimuuden kulttuuria ja sitä, että kansalaiset saavat tietoa. Pykälässä määrätään myös, että laitosten, joita tämä laki koskee, on annettava työntekijöilleen säännöllisesti koulutusta, joka koskee tiedon saatavuutta ja avoimuutta sekä julkishallinnon läpinäkyvyyttä, ja pidettävä tämä koulutus ajan tasalla.

               Kaikilla julkisilla laitoksilla Hondurasissa on lain noudattamiseksi oma nk. avoimuusportaali, joka tarjoaa suurelle yleisölle tietoa laitoksesta, sen tehtävistä, valtuuksista, toimista ja resurssien hallinnasta. Lisäksi jokaisella laitoksella on tiedottaja, jonka vastuulla on vastata kansalaisten kyselyihin ja antaa pyynnöstä tietoja, jos näitä tietoja ei ole luokiteltu luottamuksellisiksi. Pyydetyt tiedot voidaan antaa suoraan niitä pyytäneelle henkilölle tai ne voidaan lähettää faksitse, postitse tai sähköpostitse.

               Lain 17 §:n mukaan julkiset tiedot luokitellaan luottamuksellisiksi silloin, kun tietojen julkistaminen aiheuttaisi suuremman haitan kuin mitä hyötyä tiedoista olisi suurelle yleisölle tai jos tietojen paljastamisen vaarantaisi tai vahingoittaisi

               1)
                     kansallista turvallisuutta;

               2)
                     kenen tahansa henkilön hengen, turvallisuuden ja terveyden, humanitaarista apua, lasten ja muiden henkilöiden lakisääteisiä etuja tai habeas data ‑takuuta;

               3)
                     rikosten ehkäisyyn ja tutkintaan sekä syytetoimiin liittyvien luottamuksellisten tutkimusten etenemistä tai oikeuden toteutumista;

               4)
                     maan perustuslailla ja muilla laeilla suojattuja etuja;

               5)
                     kansainvälisiä neuvotteluja ja suhteita; ja

               6)
                     Hondurasin tai sen hallinnon talous-, finanssi- tai rahoitusvakautta.

               Kansallisella instituutilla metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF) on – metsäsektorin hallinnon lujittamiseksi – viestintästrategia, jolla ohjataan tähän sopimukseen liittyvää suoraa viestintää Hondurasissa.

               Viestintästrategia koostuu ohjeista, joiden tavoitteena on parantaa viestintää ja lisätä Hondurasin metsänhoitoa koskevan työn näkyvyyttä niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin. Strategiassa ehdotetaan vaihtoehtoja, joilla voidaan lisätä useiden sidosryhmien (yksityissektorin, kansalaisyhteiskunnan ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen) työn synergioita, jotta – strategisen ja koordinoidun viestinnän avulla – voidaan hyödyntää nykyisiä ja tulevia viestintämahdollisuuksia.

               Jos Hondurasissa ymmärretään yleisesti nykyistä paremmin maan ponnistelut tämän sopimuksen edistämiseksi ja metsähallinnon vahvistamisesta saatavat sosiaaliset edut, se kannustaa suurta yleisöä osallistumaan aktiivisemmin hyvän hallinnon edistämiseen ja lisää julkisten laitosten uskottavuutta.

               4.
                     JULKAISTAVAT TIEDOT

               4.1
                     Tiedot, jotka yhteisen täytäntöönpanokomitean on julkaistava

               a)
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean rakenne ja toiminta.

               b)
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean kokousten pöytäkirjat ja tehdyt päätökset.

               c)
                     Yhteisen täytäntöönpanokomitean vuosikertomukset, joissa on erityisesti seuraavat tiedot:

               −
                     edistyminen tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa sovittuun määräaikaan mennessä ja kaikki sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset;

               −
                     Hondurasiin tuodun puutavaran ja puutuotteiden määrä sekä sopimuspuolten toimenpiteet alkuperältään laittomien puutavaran ja puutuotteiden maahantuonnin estämiseksi, jotta FLEGT-lupajärjestelmän eheys säilyy;

               −
                     tapaukset, joissa FLEGT-lupajärjestelmää ei ole noudatettu Hondurasissa, ja toimenpiteet tällaisiin tapauksiin puuttumiseksi, mukaan luettuna FLEGT-lupahakemusten hylkääminen;

               −
                     niiden tapausten määrä, joissa unionin tullipisteisiin on tuotu puutavaraa ja puutuotteita ilman FLEGT-lupaa, ja tuodun puutavaran ja puutuotteiden määrät;

               −
                     toimet alkuperältään laittomien puutavaran ja puutuotteiden viennin estämiseksi unionin ulkopuolisille markkinoille tai tällaisen puutavaran ja puutuotteiden myynnin estämiseksi kansallisilla markkinoilla;

               −
                     luettelo Hondurasin myöntämistä FLEGT-luvista;

               −
                     unioniin FLEGT-lupajärjestelmän nojalla tuotujen puutuotteiden määrät harmonoidun järjestelmän (HS) nimikkeiden mukaan jaoteltuna, sekä unionin jäsenvaltio, jossa tuonti unioniin tapahtui.

               d)
                     Riippumatonta tarkastusta koskevat yleiset tiedot, muun muassa:

               −
                     riippumattoman tarkastuksen periaatteet;

               −
                     ilmoitus tarkastuksesta;

               −
                     riippumattoman tarkastajan tehtävänmääritykset, tarkastusmatkaraportit ja tarkastuskertomukset;

               −
                     tarkastajaa ja riippumatonta tarkastusta koskevat valitukset ja niiden käsittely.

               e)
                     Ohjeet laillisuuden varmentamiseksi, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä II.

               f)
                     Aikataulu tämän sopimuksen soveltamiseksi, tiivistelmä toteutetuista toimista ja sopimuksen täytäntöönpanossa edistymistä koskeva arvio, johon sisältyvät tiedot siitä, miten liitteessä VIII vahvistettujen täydentävien toimenpiteiden toteuttamisessa edistytään.

               4.2
                     Tiedot tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ja toimivuudesta

               −
                     Tämän sopimuksen teksti, sen liitteet ja kaikki sopimukseen tehdyt muutokset.

               4.2.1
                     SALH-järjestelmää koskevat tiedot

               −
                     Hondurasin SALH-järjestelmää koskeva asiakirja-aineisto,

               −
                     ohjeet laillisuuden varmentamiseksi, sellaisena kuin se on määritelty liitteessä II, ja

               −
                     menettely FLEGT-lupien myöntämiseksi.

               4.2.2
                     Tiedot tätä sopimusta koskevista rakenteista ja menettelyistä

               −
                     Luettelo tähän sopimukseen osallistuvista laitoksista/organisaatioista,

               −
                     laillisuuden varmentamisesta vastaavan yksikön rakenne ja toiminta sekä

               −
                     FLEGT-lupia myöntävän yksikön rakenne ja toiminta.

               4.2.3
                     Tähän sopimukseen liittyvä asiakirja-aineisto

               −
                     Laittomien hakkuiden kansallinen torjuntastrategia,

               −
                     FLEGT-kumppanuussopimusta koskeva viestintästrategia ja hallinnon parantaminen metsäsektorilla sekä

               −
                     erityissuunnitelma maan omistusoikeuden laillistamiseksi.

               4.3
                     Maantieteellinen tieto

               −
                     Poliittinen ja hallinnollinen jako,

               −
                     kasvipeite,

               −
                     suojellut alueet,

               −
                     ilmoitetut pienvaluma-alueet,

               −
                     hyväksytyt metsänhoitosuunnitelmat yksityisesti, kansallisesti tai kunnallisesti (ejido) omistettuja maa-alueita varten,

               −
                     alueet, jotka on kirjattu luovuttamattomia julkisia metsäresursseja koskevaan luetteloon, ja

               −
                     ICF:n nimissä rekisteröidyt saantokirjat ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen alueiden rekisteröidyt saantokirjat.

               4.4
                     Metsänhoitoa ja metsänkorjuuta koskevat tiedot

               −
                     Vuoden aikana hyväksytyt hoitosuunnitelmat,

               −
                     vuoden aikana hyväksytyt vuotuiset toimintasuunnitelmat,

               −
                     vuoden aikana hyväksytyt pelastussuunnitelmat,

               −
                     vuoden aikana hyväksytyt peltometsätalousjärjestelmien erityissuunnitelmat,

               −
                     vuoden aikana annetut metsänistutustodistukset,

               −
                     vuoden aikana hyväksytty viljelymetsikköjen korjuu,

               −
                     kansallisten metsien korjuu tarjouskilpailujen kautta (tapauksen mukaan),

               −
                     hoitosopimukset yhteisöille, järjestäytyneille ryhmille sekä luonnollisille tai oikeushenkilöille,

               −
                     ICF:ään rekisteröidyt metsäteollisuuden jalostusyritykset ja puutavaraliikkeet sekä

               −
                     vuosittain korjattujen tuotteiden ja sivutuotteiden määrät lupa-, metsä- ja maanhallintaoikeustyypeittäin ja metsäalueittain.

               4.5
                     Puutavaratuotantoa koskevat tiedot

               −
                     Jalostettujen puutuotteiden vuosittainen tuotanto metsätyypeittäin, metsäalueittain ja metsäteollisuusyrityksittäin.

               4.6
                     Kansainvälistä kauppaa koskevat tiedot

               −
                     Puutuotteiden tuonti-/vientirekisteri, jossa eritellään määrät, tuotetyypit ja kauppaa käyvät maat,

               −
                     puutavaran julkaistut kotimarkkinahinnat ja

               −
                     myönnetyt CITES-todistukset.

               4.7
                     Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

               Kaikkien tulojen keruuseen sovelletaan yleisen metsäasetuksen 503 §:ää. Tulot kerätään lomakkeiden avulla ja maksut suoritetaan Hondurasin valtionkassaan.

               Tulot, jotka ICF on kerännyt käyttäen metsälaissa sille myönnettyjä valtuuksia ja hoitaen muun muassa metsälaissa sille asetettuja tehtäviä, julkaistaan viran puolesta säännöllisesti sähköisesti tai tietotekniikkaa käyttäen ja, jos tämä ei ole mahdollista, painettuna (julkisen tiedon saatavuudesta annetun lain 13 §).

               a)
                     ICF:n hallinnollisesta toiminnasta saatavia tuottoja koskeva raportti

               Kun on kyse metsänkorjuusta ja maksujen, kantohintojen ja verojen suorittamisesta, päätettiin lisätä julkaistaviin tietoihin myös seuraavat:

               1)
                     Maksut ICF:lle hallintokuluista, jotka aiheutuivat yksityisomistuksessa ja kunnallisessa (ejido) omistuksessa olevien metsien hoitosuunnitelmien ja vuotuisten toimintasuunnitelmien hyväksymisestä ja seurannasta (yleisen metsäasetuksen 507 §). Tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen maksettavat maksut vahvistetaan päätöslauselmassa GG-486-1996 (mäntypuu) ja päätöslauselmassa GG-MP-104-2007 (lehtipuu), ja maksuja voidaan muuttaa. Jos palvelumaksujen määriä muutetaan, muutokset julkaistaan uusissa päätöslauselmissa.

               2)
                     ICF:lle maksetaan kantohinta mänty- tai lehtipuun korjuusta kansallisessa omistuksessa olevissa metsissä, niin kuin määrätään ICF:n laatimassa sopimuksessa nro 033-2015, jota voidaan muuttaa. Kaikki päätöslauselmiin tehdyt muutokset julkaistaan.

               b)
                     Muita tuottoja koskevat raportit

               1)
                     Metsälaissa ja sen täytäntöönpanoasetuksessa vahvistetuista rikoksista ja rikkomuksista määrättävien sakkojen ja sanktioiden maksaminen. ICF määrää metsärikoksista sakkoja ja sanktioita, sellaisina kuin niistä on säädetty metsää koskevista hallinnollisista rikoksista määrättäviä sakkoja ja sanktioita koskevassa erityisasetuksessa (ICF:n sopimus nro 010-2014), ja hallinnoi niitä.

               4.8
                     Metsää koskevat rikokset ja rikkomukset

               Tiedot kaikista metsärikoksista, jotka on saatettu tuomioistuimen käsiteltäväksi ja joista on annettu lopullinen ratkaisu.

               5.
                     TIEDOTUSMEKANISMIT

               Sopimuspuolet sitoutuvat varmistamaan kaikkien tämän sopimuksen puitteissa toteutettavien toimien avoimuuden. Jos siis alalla toimiva toinen sidosryhmä esittää tietopyynnön, sopimuspuolet antavat tämän käyttöön kaikki hyödylliset tiedot.

               Tietojen julkistamisessa on käytettävä ainakin seuraavia välineitä ja kanavia:

               Viralliset raportit ja painotuotteet

               −
                     Hondurasin metsäsektoria koskevat tiedot julkaistaan ICF:n vuotuisissa metsätilastoissa; joissa kerrotaan suurelle yleisölle, mitä metsäsektorilla tapahtuu. Lisäksi edistetään yhteyksiä metsäsektorin eri sidosryhmien välillä tavoitteena saada nämä sijoittamaan varoja painotuotteisiin (tiedotteet, lehtiset, julisteet jne.) ja julkaisemaan ajantasaista tietoa. Unioni julkaisee vapaaehtoiset FLEGT-kumppanuussopimukset Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kunkin maan vuosikertomus FLEGT-sopimuksesta on painettu tietolähde näistä sopimuksista.

               Internetsivustot

               −
                     ICF perustaa omalle verkkosivustolleen sivun, jossa on linkit kaikkiin tämän sopimuksen toimintaan osallistuviin laitoksiin ja organisaatioihin. ICF:n Geoportalissa julkaistaan Hondurasin metsäsektoria koskevaa maantieteellistä tietoa.

               −
                     Unioni julkaisee tietoa yhteisestä täytäntöönpanokomiteasta (ks. kohta 4.1) ja tästä sopimustekstistä (ks. kohta 4.2) sekä linkin ICF:n verkkosivustolle EU:n Hondurasin-edustuston ja Euroopan komission verkkosivustoilla.

               Muut tiedotustavat

               −
                     Sidosryhmäfoorumit

               −
                     avoimet kokoukset

               −
                     lehdistötilaisuudet

               −
                     videot ja

               −
                     radio ja televisio.

               6.
                     MUILTA SIDOSRYHMILTÄ SAADUT TIEDOT

               Avoimuuden nimissä julkisten laitosten, kansalaisjärjestöjen, yksityisten kehitysjärjestöjen ja hankkeiden, jotka toteuttavat metsäsektoriin liittyviä toimia, olisi luotava ICF:n kanssa koordinointimekanismit tätä sopimusta koskevien tietojen julkisen saatavuuden helpottamiseksi ja työskenneltävä hallinnon parantamiseksi metsäsektorilla omien verkkosivustojensa ja ICF:n verkkosivuston kautta. Sen lisäksi myös tällaisten organisaatioiden toiminnasta olisi tiedotettava sivulla, joka on ICF:n virallisella verkkosivustolla.

               Viestintämekanismeja on parannettava, jotta ICF saa tietoa kaikenlaisesta metsäsektoriin liittyvästä tuesta, jonka antamiseen unioni osallistuu muiden laitosten tai organisaatioiden kautta. Tätä varten sopimuspuolet sopivat järjestävänsä säännöllisiä koordinointikokouksia ICF:n ja EU:n Hondurasin-edustuston välillä.

               ________________

               LIITE X

               Yhteinen täytäntöönpanokomitea

               Sopimuspuolet perustavat seurannasta ja päätöksenteosta vastaavan elimen, yhteisen täytäntöönpanokomitean, tämän sopimuksen 19 artiklan mukaisesti. Yhteinen täytäntöönpanokomitea vastaa sopimuksen täytäntöönpanosta ja valvonnasta, mukaan lukien riippumattoman tarkastuksen hallinnointi. Lisäksi yhteinen täytäntöönpanokomitea helpottaa osapuolten välistä vuoropuhelua ja tietojenvaihtoa. Yhteinen täytäntöönpanokomitea koostuu Hondurasin metsäsektorin eri sidosryhmien eli julkisen ja yksityisen sektorin, kansalaisyhteiskunnan, Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen, paikallisyhteisöjen ja tarpeen mukaan muiden ryhmien edustajista.

               Yhteisen täytäntöönpanokomitean tehtäviä ovat erityisesti seuraavat:

               a)
                     Tämän sopimuksen hallinnoinnin osalta:

               1.
                     Se julkaisee vuosittain kertomuksen tämän sopimuksen täytäntöönpanosta liitteen IX mukaisesti.

               2.
                     Se esittää suosituksen FLEGT-lupajärjestelmän käyttöönottopäivästä puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH) toiminnan arvioinnin ja liitteessä VII esitettyjen arviointiperusteiden perusteella.

               3.
                     Se laatii, tarkastaa, päivittää ja hyväksyy tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat asiakirjat ja menettelyt, kuten SALH-järjestelmän varmennuskäsikirjan, täydentävien ja tukitoimenpiteiden käyttöönottoa koskevat ohjeet sekä tämän sopimuksen täytäntöönpanoaikataulun.

               4.
                     Se tarkastelee edistymistä tämän sopimuksen mukaisille eri toimille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ja määräaikojen noudattamisessa sekä sopimuksen täytäntöönpanossa edellä mainittujen, sen vastuulla olevien täytäntöönpanoa koskevien asiakirjojen ja menettelyjen perusteella. Lisäksi se ehdottaa ja hyväksyy toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan sopimuksen toimintaa.

               5.
                     Se analysoi ja kirjaa ylös kaikki tähän sopimukseen tehtävät tarvittavat muutokset. Yhteinen täytäntöönpanokomitea myös analysoi vähintään kerran kahdessa vuodessa kaikki tämän sopimuksen ja sen liitteiden tarkistukset tai päivitykset, joita saatetaan tarvita Hondurasin hallinnollisten, institutionaalisten ja sääntelykehysten muutosten huomioon ottamiseksi.

               6.
                     Se käsittelee sopimuspuolten esiin tuomia huolenaiheita ja ratkaisee mahdolliset ristiriidat, joita voi esiintyä tämän sopimuksen 11 artiklan täytäntöönpanon aikana.

               7.
                     Se käsittelee sopimuspuolten esiin tuomia huolenaiheita ja ratkaisee mahdolliset ristiriidat, joita voi esiintyä tämän sopimuksen 24 artiklan täytäntöönpanon aikana.

               8.
                     Se julkaisee avoimesti yhteisen täytäntöönpanokomitean laatimia raportteja ja muistioita.

               b)
                     Tämän sopimuksen seurannan ja arvioinnin osalta:

               1.
                     Se sopii menettelystä tämän sopimuksen täytäntöönpanon ja vaikutuksen valvomiseksi ja arvioimiseksi.

               2.
                     Se seuraa yleistä edistymistä tämän sopimuksen täytäntöönpanossa, mukaan lukien SALH-järjestelmän toiminta.

               3.
                     Se toteuttaa saatavilla olevien tietojen perusteella säännöllisesti yhteisiä toimia, joiden avulla arvioidaan tämän sopimuksen tehokkuutta ja vaikutusta.

               4.
                     Se seuraa markkinoiden tilannetta ja laatii siitä säännöllisesti raportteja, tilaa tarvittaessa tutkimuksia ja antaa suosituksia toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä puutavaramarkkinoiden tilasta saatujen tietojen perusteella.

               5.
                     Se arvioi tämän sopimuksen sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia asiaa koskevien ja sopimuspuolten yhdessä hyväksymien hyvien käytäntöjen ja perusteiden mukaisesti sekä käsittelee arvioinnin perusteella esiin tulevia ongelmia.

               6.
                     Se tunnistaa tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät vaikeudet ja ehdottaa sopivia toimenpiteitä niiden ratkaisemiseksi.

               c)
                     Tämän sopimuksen riippumattoman tarkastuksen osalta:

               1.
                     Se ilmoittaa olevansa vastustamatta sopimuspuolten valitseman riippumattoman tarkastajan nimittämistä ja tarvittaessa sen sopimuksen uusimista.

               2.
                     Se hyväksyy riippumattoman tarkastuksen menettelykäsikirjan ja aikataulun liitteen VI mukaisesti.

               3.
                     Se tarkastaa ja hyväksyy riippumattomana tarkastajana toimivan organisaation raportit, tutkii FLEGT-lupajärjestelmän toimintaan liittyvät mahdolliset valitukset ja hallinnoi suositusten täytäntöönpanoa kummankin sopimuspuolen alueella.

               4.
                     Se tilaa riippumatonta tarkastusta koskevia lisäraportteja, jos sellaisia pyydetään.

               5.
                     Se tutkii riippumattoman tarkastajan työstä tehdyt valitukset ja hyväksyy käyttöön otettavat toimenpiteet.

               6.
                     Se julkaisee raportteja SALH-järjestelmän riippumattomasta tarkastuksesta liitteiden VI ja IX mukaisesti.

               7.
                     Se valvoo tarvittaessa toimenpiteitä, joita toteutetaan riippumattoman tarkastajan havaitsemien ongelmien käsittelemiseksi.

               d)
                     Sidosryhmien tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja seurantaan osallistumisen osalta:

               1.
                     Se toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, joilla se edistää sidosryhmien osallistumista tämän sopimuksen täytäntöönpanoon.

               2.
                     Se antaa suosituksia valmiuksien kehittämisvaatimuksista tämän sopimuksen onnistunutta täytäntöönpanoa varten ja valvoo niiden toteuttamista. Lisäksi se antaa tarvittaessa suosituksia siitä, onko lisättävä yksityissektorin, kansalaisyhteiskunnan, paikallisyhteisöjen ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen valmiuksia tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten ja niiden osallistumista siihen metsänhoidosta annettujen Hondurasin lakien ja asetusten mukaisesti.

               3.
                     Se perustaa tarvittaessa työryhmiä tai muita täydentäviä elimiä tehtäviin, jotka edellyttävät erityisasiantuntemusta tai palautetta sidosryhmiltä.

               4.
                     Se hyväksyy yhteisen täytäntöönpanokomitean säännöt ja valvoo niiden täytäntöönpanoa.

               ________________

                     (1)

                        Hondurasissa lehtipuulajeista saatava puu määritellään lehtipuista peräisin olevaksi puuksi.

                     (2)

                        EUVL L 347, 30.12.2005, s. 1.

                     (3)

                        Komission asetus (EY) N:o 1024/2008, annettu 17 päivänä lokakuuta 2008, yksityiskohtaisista toimenpiteistä Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY)

                     N:o 2173/2005 täytäntöön panemiseksi (EUVL L 277, 18.10.2008, s. 23).

                     (4)

                        Luovutus vapaaseen liikkeeseen on unionin tullimenettely. Unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 201 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan luovutus vapaaseen liikkeeseen sisältää seuraavat toimet: a) mahdollisen maksettavan tuontitullin kantaminen; b) tarvittaessa muiden maksujen kantaminen näiden maksujen kantamisesta voimassa olevien asiaankuuluvien säännösten mukaisesti; c) kauppapoliittisten toimenpiteiden sekä kieltojen ja rajoitusten soveltaminen, jollei niitä ole pitänyt soveltaa jo aiemmin (kyseisessä tapauksessa tarkastetaan FLEGT-luvan olemassaolo); ja d) tavaroiden tuontia koskevien muiden muodollisuuksien noudattaminen. Muiden kuin unionitavaroiden luovutus vapaaseen liikkeeseen antaa niille unionitavaroiden tullioikeudellisen aseman.

                     (5)

                        Oikeusviranomaisilla tarkoitetaan niitä valtion virkamiehiä, jotka ovat oikeusjärjestelmän toimijoita ja joiden pääasiallisena tehtävänä on huolehtia kansalaisten oikeuksien toteutumisesta. Perustuslain 314 §:n mukaan tuomioistuimet vastaavat lain soveltamisesta yksittäistapauksissa, tuomioiden antamisesta ja niiden täytäntöönpanosta; ne voivat tarvittaessa pyytää apua lainvalvontaviranomaisilta.

                     (6)

                        Metsiin, suojelualueisiin sekä luonnonvaraiseen kasvistoon ja eläimistöön keskittyvät neuvoa-antavat neuvostot ovat kansalaisvaikuttamisen elimiä, jotka neuvovat ja tukevat ICF:ää ja toimivat kansallisella, alueellisella, kunnallisella ja yhteisötasolla (metsälain 21–28 §).

                     (7)

                        Asetuksella nro 32-2011 annettu erityislaki valtiosta riippumattomien kehitysjärjestöjen edistämiseksi (Ley Especial de Fomento para las Organizaciones No Gubernamentales de Desarrollo).

                     (8)

                        Tässä sopimuksessa tarkoitettu riippumaton tarkastus on eri asia kuin riippumaton metsänvalvonta, ja sillä voidaan täydentää maan muiden sosiaalisten valvontaelinten työtä.

                     (9)

                        ISO/CEI 17021:2006. Vaatimustenmukaisuuden arviointi – Vaatimukset johtamisjärjestelmiä auditoiville ja sertifioiville elimille.

                     (10)

                        ISO 19011:2002 Laadunhallinta- ja/tai ympäristöjärjestelmien auditointiohjeet.