Avis juridique important

|

51997PC0489(03)

/* KOM/97/0489 lopull. - CNS 97/0255 */  Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) ihmisille eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 2309/93 muuttamisesta

Virallinen lehti nro C 335 , 06/11/1997 s. 0015

Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93 muuttamisesta (97/C 335/13) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 489 lopull. - 97/0255(CNS) (Komission esittämä 7 päivänä lokakuuta 1997)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäneuvosto antoi ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön luvananto- ja valvontamenettelyistä sekä Euroopan lääkearviointiviraston (jäljempänä "virasto") perustamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1993 asetuksen (ETY) N:o 2309/93 (1),virastoa ei ole pidettävä voittoa tavoittelevana yhteisönä,koska virasto on yhteisöoikeudellinen laitos, olisi säädettävä, että sen varojen ylijäämät siirretään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sen jälkeen, kun tulevia menoja varten on tarvittaessa tehty varaus ja kun viraston perimien maksujen hintaa on mahdollisesti tarkistettu,lupaan määrien ottamiseksi edellä tarkoitettuun varaukseen tarvitaan komission suostumus ja komissio ilmoittaa asiaa koskevista päätöksistään neuvostolle ja parlamentille,olisi yhdenmukaistettava yhteisön hajautettujen erillisvirastojen varainhoitoa koskevat säännökset etenkin virastolle tehtävien tarkastusten osalta,komission varainhoidon valvojalla on parhaat edellytykset hoitaa viraston varainhoidon valvojan tehtävää, jaon suotavaa ottaa Euroopan parlamentti mukaan vastuuvapauden myöntämismenettelyyn,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 2309/93 57 artiklaana) lisätään 6 kohdan jälkeen 6 a kohta seuraavasti:"6 a) Tulojen todetut ylijäämät suhteessa varainhoitovuoden tosiasiallisiin menoihin siirretään yhteisön avustuksen vähentämisen jälkeen Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon, johon ne otetaan sekalaisina tuloina. Hallintoneuvosto voi kuitenkin antaa luvan varaukseen tulevia menoja varten. Määrien ottamiseksi edellä tarkoitettuun varaukseen tarvitaan komission suostumus, jonka se antaa kuultuaan Euroopan parlamenttia."b) korvataan 8 kohta seuraavasti:"8) Komission varainhoidon valvoja valvoo viraston kaikkiin menoihin sitoutumista ja niiden maksamista sekä kaikkien tulojen toteamista ja perimistä."c) korvataan 9 kohdan toinen alakohta seuraavasti:"Tilintarkastustuomioistuin tutkii taseen perustamissopimuksen 188 c artiklan mukaisesti."d) korvataan 10 kohta seuraavasti:"10) Hallintoneuvosto myöntää Euroopan parlamentin suosituksesta johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden."2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL L 214, 24.8.1993, s. 1.


				|

		52013PC0507

			Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Biskajanlahden sardellin kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta kalastuskaudeksi 2013/2014 /* COM/2013/0507 final - 2013/0236 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Kunkin vuoden jälkipuoliskolla
vahvistettavissa kalastusmahdollisuuksia koskevissa neuvoston asetuksissa ei
enää määritetä Biskajanlahdella kalastettavaa sardellia koskevaa suurinta
sallittua saalista (TAC), koska kannan biologia seuraa erilaista vuosittaista
sykliä ja koska asiasta on annettu tieteellinen lausunto. Sardellia koskeva TAC
on määritettävä suunnilleen kunkin vuoden heinäkuussa.
Neuvosto vahvisti kyseisen kannan
kalastuksessa 1. päivästä heinäkuuta 2012 30. päivään kesäkuuta 2013
sovellettavan TACin neuvoston asetuksella (EY) N:o 694/2012. Tämä TAC ja sen
jakautuminen asianomaisten jäsenvaltioiden kesken olisi nyt vahvistettava
seuraavaksi 12 kuukauden jaksoksi.
2.           KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTEN
ARVIOINTIEN TULOKSET
Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä
ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä
joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002 asetettujen
yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden mukaisesti kalastusmahdollisuudet
olisi vahvistettava käytettävissä olevien tieteellisten lausuntojen perusteella
ja ottaen huomioon biologiset ja sosioekonomiset näkökohdat varmistaen samalla
eri kalastussektorien välinen oikeudenmukainen kohtelu.
Biskajanlahden sardellikantaa koskeva,
tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) heinäkuussa 2013
antama lausunto perustuu kalastuskauteen, joka alkaa 1. heinäkuuta 2013 ja
päättyy 30. kesäkuuta 2014.
STECFin lausunnossa arvioidaan kutevan kannan
biomassaksi noin 56 055 tonnia. Ottaen huomioon 29. heinäkuuta 2009
annettu komission ehdotus[1]
asetukseksi pitkän aikavälin suunnitelman vahvistamisesta Biskajanlahden
sardellikannalle ja kyseistä kantaa hyödyntäville kalastuksille ja koska
ehdotuksen perustana oleva vaikutusten arviointi sisältää tuoreimmat arviot
kannan kalastusmahdollisuuksia koskevien päätösten vaikutuksista, asetuksessa
(EU) N:o 694/2012 vahvistetaan tälle kannalle TAC ehdotuksessa vahvistetun
pyyntisäännön mukaisesti.
Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES)
käyttämiä menetelmiä ja biologisia parametrejä sardellikannan tilanteen
arvioimiseksi on tarkasteltu uudelleen vuonna 2013. Kyseisten uusien
tieteellisten tietojen perusteella saattaa lähitulevaisuudessa olla aiheellista
paitsi tarkistaa 29. heinäkuuta 2009 annetun komission ehdotuksen mukaista
voimassa olevaa pyyntisääntöä, myös harkita uudelleen muita kalastuksen
hoitotoimenpiteitä. Tällöin saatetaan ehdottaa vastaavia muutoksia. Siihen
asti, kun kyseinen uudelleentarkastelu on saatu päätökseen, on aiheellista
jatkaa voimassa olevan pyyntisäännön soveltamista, koska sen on vahvistettu
säilyvän varotoimenpiteenä, mutta myös koska sillä taataan saaliin
ennustettavuus ja kalastussektorin säilyminen vakaana. Asianomainen alueellinen
neuvoa-antava toimikunta (lounaisten vesialueiden neuvoa-antava toimikunta) on
seurannut tätä tieteellistä kehitystä, ja sen jäsenten keskuudessa käydyt
epäviralliset neuvottelut osoittavat, että ne hyväksyvät tämän lähestymistavan.
Alueellinen neuvoa-antava toimikunta on mukana tulevassa, pyyntisäännön ja
muiden mahdollisten hoitotoimenpiteiden, kuten sääntelykauden, uudelleen
arvioimista koskevassa työssä, jota komissio tekee tieteellisten
neuvoa-antavien elintensä avulla.
Näin ollen 1. heinäkuuta 2013 alkavan ja 30.
kesäkuuta 2014 päättyvän kalastuskauden TACiksi olisi edellä mainitussa
ehdotuksessa esitetyn pyyntisäännön mukaisesti vahvistettava 17 100 tonnia.
Neuvostoa pyydetään hyväksymään tämä ehdotus
mahdollisimman pian, jotta kalastajat voivat suunnitella uuden kalastuskauden
toimintansa.
2013/0236 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON ASETUS
Biskajanlahden sardellin
kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta kalastuskaudeksi 2013/2014
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Neuvoston tehtävänä on
vahvistaa kutakin kalastusta tai kalastusryhmää koskevat
kalastusmahdollisuudet. Kyseiset kalastusmahdollisuudet olisi jaettava
jäsenvaltioiden kesken siten, että varmistetaan kunkin jäsenvaltion
kalastustoiminnan suhteellinen vakaus kunkin kannan tai kantaryhmän osalta ja
ottamalla asianmukaisesti huomioon elollisten vesiluonnonvarojen
säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa
20 päivänä joulukuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2371/2002[2] vahvistetut yhteisen
kalastuspolitiikan tavoitteet.
(2)       Yksinkertaistamisen ja kannan
asianmukaisen hoitamisen vuoksi on aiheellista vahvistaa Biskajanlahden
(ICES-suuralue VIII) sardellikannan TAC ja jäsenvaltioiden kiintiöt vuotuiseksi
kalastuksenhoitokaudeksi, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta ja päättyy seuraavan
vuoden 30 päivänä kesäkuuta, sen sijaan, että ne vahvistettaisiin kalenterivuoden
mukaiseksi hallinnointijaksoksi. Kalastukseen olisi kuitenkin sovellettava
asetuksen (EU) N:o 39/2013[3]
sisältämiä, kiintiöiden käytön edellytyksiä koskevia yleisiä säännöksiä.
(3)       Biskajanlahden sardellin
kalastuskauden 2013/2014 TAC olisi vahvistettava käytettävissä olevien
tieteellisten lausuntojen perusteella sekä ottaen huomioon biologiset ja
sosioekonomiset näkökohdat varmistaen samalla eri kalastussektorien välinen
oikeudenmukainen kohtelu.
(4)       Jotta varmistettaisiin
Biskajanlahden sardellikannan monivuotinen hoitaminen, komissio antoi 29
päivänä heinäkuuta 2009 ehdotuksen asetukseksi pitkän aikavälin suunnitelman
vahvistamisesta Biskajanlahden sardellikannalle ja kyseistä kantaa
hyödyntäville kalastuksille. Koska ehdotuksen perustana oleva vaikutusten
arviointi sisälsi tuoreimmat arviot kannan hoitamista koskevien päätösten
vaikutuksista, on aiheellista vahvistaa Biskajanlahden sardellikannan TAC sen
mukaisesti. Tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF)
heinäkuussa 2013 antamassa lausunnossa kutevan kannan biomassaksi arvioitiin
noin 56 055 tonnia. Näin ollen 1 päivänä heinäkuuta 2013 alkavan ja 30
päivänä kesäkuuta 2014 päättyvän kalastuskauden TACiksi olisi vahvistettava
17 100 tonnia.
(5)       TACien ja kiintiöiden
vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta 6
päivänä toukokuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96[4] 2 artiklan mukaisesti on
tarpeen määrittää, missä määrin Biskajanlahden sardellikantaan sovelletaan
mainitussa asetuksessa säädettyjä toimenpiteitä.
(6)       Kalastuskauden 2013/2014
alkamisen ja vuosittaisten saalisilmoitusten vuoksi tämän asetuksen olisi
tultava voimaan viipymättä, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä
heinäkuuta 2013,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Biskajanlahden sardellin
kalastusmahdollisuudet
1.           Sardellikannan suurin
sallittu saalis (TAC) ja sen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken 1 päivänä
heinäkuuta 2013 alkavalla ja 30 päivänä kesäkuuta 2014 päättyvällä
kalastuskaudella ICES-suuralueella VIII, sellaisena kuin se on määriteltynä
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 218/2009[5], esitetään seuraavassa
(tonneina elopainoa):
 Laji: || Sardelli Engraulis encrasicolus || ICES-alue: || VIII (ANE/08.)
 Espanja || 15 390 ||   || Analyyttinen TAC
 Ranska || 1 710 ||
 EU || 17 100 ||
   ||   ||
 TAC || 17 100 ||
2.           Edellä 1 kohdassa
vahvistettuun kalastusmahdollisuuksien jakamiseen ja käyttöön sovelletaan
asetuksen (EU) N:o 39/2013 8 ja 10 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.
3.           Edellä 1 kohdassa
tarkoitettuun kantaan sovelletaan asetuksen (EY) N:o 847/96 soveltamiseksi
analyyttistä TACia. Mainitun asetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 4 artiklaa
sovelletaan.
2 artikla
Tietojen siirtäminen
Kun jäsenvaltiot lähettävät komissiolle
ICES-suuralueella VIII pyydettyjen sardellien purettujen saaliiden määriin
liittyviä tietoja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009[6] 33 ja 34 artiklan mukaisesti,
niiden on käytettävä kannan koodia ANE/08.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä
heinäkuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               KOM(2009) 399 lopullinen.
[2]               EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.
[3]               Neuvoston asetus (EU) N:o 39/2013, annettu 21 päivänä
tammikuuta 2013, EU:n alusten käytettävissä olevien, kansainvälisten
neuvottelujen alaan tai sopimusten soveltamisalaan kuulumattomien tiettyjen
kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta
vuodeksi 2013 (EUVL L 23, 25.1.2012, s. 1).
[4]               EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3.
[5]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY)
N:o 218/2009, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, Koillis-Atlantilla
kalastavien jäsenvaltioiden nimellissaaliiden määriä koskevien tilastojen
toimittamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 70).
[6]               Neuvoston asetus (EY) N:o 1224/2009, annettu 20 päivänä
marraskuuta 2009, yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on
varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY)
N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o
2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o
676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008
muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94
ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1).


				|

		52014PC0585

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Ecuadorin alkuperätuotteiden tullikohtelusta /* COM/2014/0585 final - 2014/0287 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Ecuadorin kanssa käydyt neuvottelut sen
liittymisestä EU:n sekä Kolumbian ja Perun välillä tehtyyn kauppasopimukseen
saatiin päätökseen 17. heinäkuuta 2014. Näiden neuvottelujen perusteella
Ecuadorin liittymispöytäkirja, jäljempänä ”liittymispöytäkirja”, parafoitiin
[...].
Jotta vältyttäisiin tarpeettomilta kaupan
häiriöiltä ennen kuin liittymispöytäkirjan hyväksyntä- ja soveltamismenettelyt
saadaan päätökseen, on tarpeen varmistaa, ettei liittymispöytäkirjan
parafointipäivänä sovellettavia tulleja koroteta eikä Ecuadorin
alkuperätuotteista kanneta uusia tulleja. Sen vuoksi tämän asetusehdotuksen
mukaan tullit on pidettävä tasolla, jota sovellettiin Ecuadoriin
liittymispöytäkirjan parafointipäivänä.
Tätä asetusta sovelletaan 1. tammikuuta 2015
alkaen siihen asti, kun liittymispöytäkirjan voimaantulosta (tai soveltuvin
osin siitä päivästä, jona sen tilapäinen soveltaminen alkaa) on kulunut kuusi
kuukautta, tai 31. joulukuuta 2016 asti riippuen siitä, kumpi tapahtuu aiemmin.
Tällaisen soveltamisajan ansiosta sekä EU että myös Ecuador saavat riittävästi
aikaa toteuttaa tarvittavat sisäiset menettelyt liittymispöytäkirjan
soveltamiseksi. Kolumbian ja Perun kanssa on käytävä tarvittavat konsultaatiot
lisäpöytäkirjasta ja niiden on hyväksyttävä kyseinen pöytäkirja ennen kuin
komission päätös liittymispöytäkirjan allekirjoittamista ja tilapäistä
soveltamista koskevasta ehdotuksesta neuvoston päätöksiksi voidaan antaa. Tämä
saattaa aiheuttaa lisäviivästyksiä. Tämän asetuksen ja lisäpöytäkirjan
soveltamisen mahdollinen kuuden kuukauden päällekkäisyys katsotaan
tarpeelliseksi mahdollistamaan talouden toimijoiden sopeutuminen uusiin
tullimenettelyihin.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Ei sovelleta.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT
OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 2 kohta.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Asetusehdotuksella säilytetään nykyiset
markkinoillepääsyä koskevat järjestelyt, joten se ei tältä osin aiheuta uusia
rahoitusvaikutuksia EU:n talousarvioon. Jos sitä ei kuitenkaan sovellettaisi,
tulleja kannettaisiin mahdollisesti enemmän.
Kyseistä määrää on vaikea ennakoida,
mutta se olisi joka tapauksessa melko alhainen. Ecuadoriin nykyisin sovellettavan
markkinoillepääsyjärjestelmän, jonka voimassaolo päättyy 1. tammikuuta 2015,
aiheuttamat tullisäästöt ovat noin 215 miljoonaa euroa (vuoden 2013 kauppaa
koskevien lukujen perusteella). Ecuadorin vienti EU:hun on erittäin
keskittynyttä ja 95 prosenttia näistä säästöistä saadaan lähinnä viidestä
tuoteryhmästä, joista kannettava tulli on keskimäärin 16 prosenttia. Näin ollen
kaikkia koskevien tullien kantaminen näistä tuotteista vähentäisi huomattavasti
niiden vientiä EU:hun, mikä pienentäisi EU:n talousarvioon kohdistuvaa
tosiasiallista vaikutusta entisestään
2014/0287 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
Ecuadorin alkuperätuotteiden tullikohtelusta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Euroopan unionin ja sen
jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun välillä 26 päivänä kesäkuuta 2012
allekirjoitetun kauppasopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 329 artiklassa
määrätään, että muut Andien yhteisön jäsenmaat voivat liittyä sopimukseen.
(2)       Ecuador pyysi neuvottelujen
aloittamista uudelleen unionin kanssa sopimukseen liittymiseksi, ja nämä
neuvottelut käytiin vuonna 2014. Näiden neuvottelujen perusteella Ecuadorin
liittymistä sopimukseen koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’liittymispöytäkirja’,
parafoitiin [...].
(3)       Liittymispöytäkirjan
parafoimisen jälkeen on tarpeen vahvistaa väliaikainen vastavuoroinen
järjestely vapaakauppa-alueen perustamiseksi Ecuadorin kanssa, jotta
tarpeettomat kaupan häiriöt vältetään. Näin ollen liittymispöytäkirjan
parafoimispäivänä sovellettuja tulleja ei koroteta eikä Ecuadorin
alkuperätuotteisiin sovelleta uusia tulleja 1 päivästä tammikuuta 2015.
(4)       Sen vuoksi tässä asetuksessa
säädetään, että Ecuadoriin sovellettavat tullit on pidettävä
[liittymispöytäkirjan parafointipäivän] tasolla 1 päivästä tammikuuta 2015.
(5)       Tämä toimenpide ei rajoita
neuvoston asetusten (EY) N:o 597/2009[1],
(EY) N:o 1225/2009[2]
tai (EY) N:o 260/2009[3]
mukaisten toimenpiteiden toteuttamista.
(6)       Ehtona tämän asetuksen
mukaisen tullikohtelun soveltamiselle Ecuadorin olisi pidättäydyttävä ottamasta
käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja tai uusia
määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä unionista
peräisin olevassa tuonnissa tai korottamasta voimassa olevien tullien ja
maksujen määriä tai ottamasta käyttöön mitään muita rajoituksia
[liittymispöytäkirjan parafointipäivästä].
(7)       Sen varmistamiseksi, että
Ecuador säilyttää sitoumuksensa ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia sekä
ympäristönsuojelua ja hyvää hallintoa koskevien kansainvälisten yleissopimusten
suhteen, tämän toimenpiteen soveltamisen olisi edellytettävä kyseisten
yleissopimusten jatkuvaa ja vaikuttavaa täytäntöönpanoa.
(8)       Jotta petoksen riskiltä
vältyttäisiin, tässä asetuksessa säädetyn tullikohtelun saamisen olisi
edellytettävä, että Ecuador noudattaa asiaankuuluvia tuotteiden
alkuperäsääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä.
(9)       On tarpeen säätää yhteisen
tullitariffin mukaisten tullien kantamisesta sellaisista Ecuadorin
alkuperätuotteista, jotka komission tutkimuksen perusteella aiheuttavat tai
uhkaavat aiheuttaa vakavia vaikeuksia samankaltaisten tai suoraan kilpailevien
tuotteiden tuottajille unionissa.
(10)     Jos jotain tässä asetuksessa
säädettyä edellytystä ei noudateta, komissiolle olisi siirrettävä
täytäntöönpanovalta keskeyttää tilapäisesti tässä asetuksessa säädetty
tullikohtelu kokonaan tai osittain. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[4] mukaisesti.
(11)     Tätä asetusta sovelletaan
kuuden kuukauden ajan liittymispöytäkirjan asiaankuuluvien määräysten
voimaantulopäivästä tai niiden tilapäisen soveltamisen alkamispäivästä enintään
31 päivään joulukuuta 2016,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
a)           ’tullikohtelulla’ 2 artiklan
mukaista Ecuadorin alkuperätuotteista kannettavaa tullia ja niihin
sovellettavaa kohtelua;
b)           ’yhteisen tullitariffin mukaisilla
tulleilla’ annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87[5] liitteen I toisessa
osassa eriteltyjä tulleja, lukuun ottamatta tariffikiintiöissä kannettavia
tulleja;
c)           ’Ecuadorin alkuperätuotteella
(alkuperätuotteilla)’ tuotetta (tuotteita), joka (jotka) täyttää (täyttävät)
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92[6]
II osaston 2 luvun alkuperävaatimukset ja 2 artiklan säännösten nojalla
haetusta tullikohtelusta riippuen joko komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93[7] IV osaston 1 luvun tai
2 luvun 1 jakson alkuperävaatimukset.
2 artikla
Tullikohtelu
1.           Ecuadorin alkuperätuotteisiin
[pöytäkirjan parafointipäivänä] sovellettavia tulleja ei saa korottaa eikä
kyseisen päivän jälkeen saa ottaa käyttöön uusia tulleja näille tuotteille.
2.           Edellä 1 kohdassa säädettyä
tullikohtelua sovelletaan rajoittamatta asetusten (EY) N:o 597/2009, (EY) N:o
1225/2009 tai (EY) N:o 260/2009 mukaisten toimenpiteiden toteuttamista.
3 artikla
Tullikohtelun
myöntämisedellytykset
Edellä 2 artiklassa määritellyn tullikohtelun myöntäminen edellyttää,
että
a)           noudatetaan 1 artiklan c alakohdassa
tarkoitettuja alkuperäsääntöjä ja niihin liittyviä menettelyjä, mukaan lukien
soveltuvin osin [liittymispöytäkirjan parafointipäivänä] sovellettavia
tosiasiallista hallinnollista yhteistyötä koskevat säännökset;
b)           Ecuador pidättäytyy ottamasta
käyttöön uusia tulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja ja uusia
määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä unionista
tulevassa tuonnissa tai korottamasta voimassa olevia tulleja tai maksuja ja ottamasta
käyttöön mitään muita rajoituksia [liittymispöytäkirjan parafointipäivästä];
c)           Ecuador jatkaa tämän asetuksen
liitteessä lueteltujen yleissopimusten ja pöytäkirjojen ratifiointia ja
tosiasiallista täytäntöönpanoa ja hyväksyy varauksetta täytäntöönpanotoimiensa
raportointivelvollisuudet, säännöllisen seurannan ja uudelleentarkastelun
ratifioimiensa yleissopimusten ja pöytäkirjojen määräysten mukaisesti;
d)           tehdään yhteistyötä Euroopan
komission kanssa ja annetaan kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi,
noudattaako Ecuador c alakohdan vaatimuksia;
e)           Ecuador jatkaa ponnisteluja Euroopan
unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun välisen kauppasopimuksen
liittymispöytäkirjan allekirjoittamiseksi ja ratifioimiseksi.
4 artikla
Tilapäinen
keskeyttäminen
Jos komission mielestä on tarpeeksi näyttöä siitä, että 3 artiklassa
säädettyjä edellytyksiä ei noudateta, se voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä
keskeyttääkseen tilapäisesti tullikohtelun kaikilta tai tietyiltä Ecuadorin
alkuperätuotteilta. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 6 artiklan 2
kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
5
artikla
Suojalauseke
Jos jonkin Ecuadorin alkuperätuotteen
tuontimäärä ja/tai hintataso aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia vaikeuksia
samanlaisten tai suoraan kilpailevien tuotteiden tuottajille unionissa,
yhteisen tullitariffin tullit voidaan ottaa uudelleen käyttöön kyseiselle
tuotteelle soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o
19/2013[8]
säädettyjä menettelysääntöjä noudattaen.
6 artikla
Komiteamenettely
1.           Tämän asetuksen 4 artiklan
soveltamiseksi komissiota avustaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 248 a
artiklalla perustettu tullikoodeksikomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU)
N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
7 artikla
Voimaantulo,
soveltaminen ja voimassaolon päättyminen
1.           Tämä asetus tulee voimaan
seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
2.           Tätä asetusta sovelletaan 1
päivästä tammikuuta 2015.
3.           Tämän asetuksen voimassaolo
päättyy kuuden kuukauden kuluttua liittymispöytäkirjan voimaantulosta tai,
soveltuvin osin, sen tilapäisen soveltamisen alkamispäivästä taikka 31 päivänä
joulukuuta 2016 riippuen siitä, mikä näistä tapahtuu ensin. Jos tämän asetuksen
soveltaminen päättyy ennen 31 päivää joulukuuta 2016, komissio julkaisee
ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               Neuvoston asetus (EY) N:o 597/2009, annettu 11 päivänä
kesäkuuta 2009, muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta
tuetulta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93).
[2]               Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä
marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51).
[3]               Neuvoston asetus (EY) N:o 260/2009, annettu 26 päivänä
helmikuuta 2009, tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä (EUVL L 84,
31.3.2009, s. 1).
[4]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista,
joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä
(EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).
[5]               Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä
heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä
tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).
[6]               Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä
lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).
[7]               Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä
heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston
asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253,
11.10.1993, s. 1).
[8]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 19/2013,
annettu 15 päivänä tammikuuta 2013 , Euroopan unionin ja sen
jäsenvaltioiden sekä Kolumbian ja Perun välisen kauppasopimuksen kahdenvälisen
suojalausekkeen ja banaaneja koskevan vakautusmekanismin täytäntöönpanosta
(EUVL L 17, 19.1.2013, s. 1).
LIITE
3
artiklan c alakohdassa tarkoitetut yleissopimukset ja pöytäkirjat
Keskeiset
ihmisoikeuksia ja työntekijöiden oikeuksia koskevat YK:n/ILO:n yleissopimukset
1.           Yleissopimus joukkotuhontana
pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi (1948)
2            Kaikkinaisen rotusyrjinnän
poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus (1965)
3.           Kansalaisoikeuksia ja
poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (1966)
4.           Taloudellisia, sosiaalisia ja
sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (1966)
5.           Kaikkinaisen naisten
syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus (1979)
6.           Kidutuksen ja muun julman,
epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen
yleissopimus (1984)
7.           Yleissopimus lapsen
oikeuksista (1989)
8.           Yleissopimus, joka koskee
pakollista työtä (nro 29) (1989)
9.           Yleissopimus, joka koskee
ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden
suojelua (nro 87) (1948)
10.         Yleissopimus, joka koskee
järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden soveltamista (nro
98) (1949)
11.         Yleissopimus, joka koskee
samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa (nro 100)
(1951)
12.         Yleissopimus, joka koskee
pakkotyön poistamista (nro 105) (1957)
13.         Yleissopimus, joka koskee
työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää (nro
111) (1958)
14.         Yleissopimus, joka koskee
työhön pääsemiseksi vaadittavaa vähimmäisikää (nro 138) (1973)
15.         Yleissopimus, joka koskee
lapsityön pahimpien muotojen kieltämistä ja välittömiä toimia niiden
poistamiseksi (nro 182) (1999)
Ympäristönsuojelua
ja hyvän hallinnon periaatteita koskevat yleissopimukset
16.         Villieläimistön ja -kasviston
uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus (1973)
17.         Montrealin pöytäkirja
otsonikerrosta heikentävistä aineista (1987)
18.         Vaarallisten jätteiden maan
rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus
(1989)
19.         Biologista monimuotoisuutta
koskeva yleissopimus (1992)
20.         Ilmastonmuutosta koskeva
Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus (1992)
21.         Cartagenan
bioturvallisuuspöytäkirja (2000)
22.         Pysyviä orgaanisia yhdisteitä
koskeva Tukholman yleissopimus (2001)
23.         Ilmastonmuutosta koskevan
Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirja (1998)
24.         Yhdistyneiden Kansakuntien
huumausaineyleissopimus (1961)
25.         Psykotrooppisia aineita
koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus (1971)
26.         Huumausaineiden ja
psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan tehty Yhdistyneiden
Kansakuntien yleissopimus (1988)
27.         Korruption vastainen
Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus (2004)


				|

		52015PC0046

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista /* COM/2015/046 final - 2015/0026 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
”Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja
investointeihin” on ensisijainen tavoite uudelle komissiolle. Komissio on
vuoden 2015 työohjelmassaan sitoutunut aloitteisiin, joilla edistetään
työmarkkinoille pääsyä ja työllistettävyyttä. Tähän sisältyvät toimet, joilla
tuetaan jäsenvaltioita nuorten työllisyyden parantamisessa. Nyt käsillä oleva
nuorisotyöllisyysaloitetta koskeva ehdotus on yksi keinoista, joilla tätä
ensisijaista tavoitetta viedään viipymättä eteenpäin.
Nuorisotyöllisyysaloite hyväksyttiin
vastauksena Eurooppa-neuvoston helmikuussa 2013 esittämään korkean tason
poliittiseen kehotukseen puuttua ennennäkemättömän korkeaan
nuorisotyöttömyyteen tietyillä Euroopan unionin (EU) alueilla, joilla tilanne
on erityisen vaikea. Helmikuun 2013 Eurooppa-neuvostossa ja sitä seuranneissa
neuvoston päätelmissä korostettiin jälleen kerran, että etusijalle tulisi
asettaa nuorten työllisyyden edistäminen. Eurooppa-neuvosto kehotti myös
käyttämään EU:n talousarviota tueksi jäsenvaltioiden pyrkimyksille torjua
nuorisotyöttömyyden kasvua. Nuorisotyöllisyysaloitteesta on määrä antaa
lisärahoitusta nuorten työllisyyden edistämiseen alueilla, jotka kärsivät
nuorisotyöttömyydestä eniten, muun muassa panemalla täytäntöön neuvoston
suositus nuorisotakuun perustamisesta. Nuorisotyöllisyysaloitteesta myönnettävä
tuki kohdennetaan pelkästään ja välittömästi nuorille, joilla ei ole työtä tai
koulutuspaikkaa. Toisin kuin Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) siitä ei voida
tukea järjestelmiä ja rakenteita. Nuorisotyöllisyysaloite kuuluu osana ESR:n
ohjelmiin, ja ohjelmajärjestelyt voivat olla erityisiä toimenpideohjelmia,
toimintalinjoja tietyn toimenpideohjelman puitteissa tai osia yhdestä tai
useammasta toimintalinjasta.
Nuorisotyöttömyystilanteen kiireellisyyden
vuoksi komissio on alusta alkaen ehdottanut erityisiä säännöksiä
nuorisotyöllisyysaloitteeseen osoitettujen kokonaismäärärahojen sitomiseksi
(etupainotteisesti) kahdelle ensimmäiselle vuodelle ohjelmakaudella 2014–2020,
jotta nuorisotoimenpiteet voidaan ottaa käyttöön nopeasti ja laajasti ja jotta
niistä saadaan välittömiä tuloksia. Nuorisotyöllisyysaloitteen toimet on sen
vuoksi toteutettava periaatteessa vuoden 2018 loppuun mennessä toisin kuin muut
Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) – joihin Euroopan
sosiaalirahasto kuuluu – tuettavat toimet, joiden kesto ulottuu vuoteen 2023.
Lisäksi päätettiin, että nuorisotyöllisyysaloitteen menot ovat tukikelpoisia 1.
syyskuuta 2013 alkaen ja että nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat
eivät edellytä kansallista osarahoitusta. Vuosien 2014–2020 sääntelykehys
sisältää myös muita säännöksiä nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanon
nopeuttamiseksi.
Nuorisotyöllisyysaloitteen lyhyempi
täytäntöönpanoaika merkitsee sitä, että täytäntöönpanon edistymisestä kentällä
ensimmäisinä vuosina riippuu, onnistuuko aloite eli voidaanko sillä puuttua
ongelmaan, josta tällä hetkellä kärsii Euroopassa seitsemän miljoonaa nuorta
vailla työtä tai koulutuspaikkaa. Jos nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpano
viivästyy edelleen, jäsenvaltioiden pyrkimykset ja toimet nuorisotyöttömyyden
torjumiseksi todennäköisesti vaarantuvat.
Nyt kun ESR-asetuksen ja
nuorisotyöllisyysaloitteen hyväksymisestä on kulunut vuosi, voidaan kuitenkin
todeta, etteivät tulokset vastaa alkuperäisiä odotuksia.
Nuorisotyöllisyysaloitteen sitoumusten etupainotteinen toteutus ja muut
nuorisotyöllisyysaloitetta palvelevat erityistoimenpiteet eivät ole johtaneet
odotettuun nopeaan varojen käyttöönottoon. Pääsyitä tähän ovat käynnissä olevat
neuvottelut asianomaisista toimenpideohjelmista ja vastaavien
täytäntöönpanojärjestelyjen käyttöönotto jäsenvaltioissa, viranomaisten
rajalliset valmiudet käynnistää hanke-ehdotuspyyntöjä ja käsitellä hakemuksia
ripeästi sekä riittämätön ennakkorahoitus tarvittavien toimenpiteiden
käynnistämiseksi. Jäsenvaltiot ovat ottaneet viimeksi mainitun asian esiin
poliittisella tasolla. Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet eri tasoilla, muun
muassa työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden
neuvoston (EPSCO) kokouksissa ja kahdenvälisissä tapaamisissa komission kanssa,
että niillä on suuria vaikeuksia käynnistää toimia, koska käytettävissä oleva
rahoitus ei riitä ennakkomaksuihin tuensaajille. Euroopan parlamentti on
tahollaan ilmaissut huolensa nuorisotyöllisyysaloitteen hitaasta
käynnistymisestä. Tilanne on erityisen vaikea niissä jäsenvaltioissa, joissa
nuorisotyöttömyys on suurinta, koska näiden maiden julkiseen talouteen
kohdistuu myös enemmän rajoituksia ja rahoituksesta on niissä enemmän puutetta.

Komissio on tähän mennessä hyväksynyt 28
yhteensä 34 toimenpideohjelmasta, joilla nuorisotyöllisyysaloite pannaan
täytäntöön, ja neuvotellut loppuun neljä muuta ohjelmaa, joiden
hyväksymismenettely on vielä kesken. Lisäksi neuvosto hyväksyi vuonna 2014
joukon maakohtaisia suosituksia, joissa jäsenvaltioita kehotettiin tehostamaan
toimiaan nuorisotyöttömyyden vähentämiseksi. Jäsenvaltiot ovat ottamassa
käyttöön hallinnollisia valmiuksia ja ohjelmien täytäntöönpanojärjestelyjä
kuluvalle kaudelle, ja komissio on tukenut tätä prosessia antamalla teknistä
neuvontaa. Nyt käsillä oleva ehdotus on komission välitön ennakkorahoitukseen
liittyvä toimi, jolla on määrä vastata jäsenvaltioiden esille tuomaan
ongelmaan.
Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa
vahvistetut ensimmäisten ennakkomaksujen tasot ovat nykyisellään osoittautuneet
riittämättömiksi, jotta voitaisiin paikata tämänhetkistä rahoitusvajetta ja –
ottaen huomioon nuorisotyöllisyysaloitteeseen kytkeytyvä poliittinen sitoumus –
tukea pyrkimyksiä puuttua kestämättömän korkeaan nuorisotyöttömyyteen EU:ssa
nopeasti ja välittömästi. Yksittäisen toimenpideohjelman hyväksymisen
yhteydessä välittömästi maksettava ensimmäinen ennakkomaksu on tällä hetkellä
yksi prosentti unionin kyseiseen toimenpideohjelmaan maksamasta osuudesta (tai
1,5 % rahoitustukea saavien jäsenvaltioiden osalta). Lisäksi jäsenvaltiolle
suoritettavat välimaksut voidaan maksaa ainoastaan sellaisten kustannusten
perusteella, jotka ovat jo aiheutuneet tuensaajille ja jotka on maksettu, mikä
jäsenvaltion on varmennettava. Välimaksuilla korvataan tuensaajille jo
aiheutuneita menoja. Tämän vuoksi välimaksuista ei voida suorittaa
ennakkomaksuja tuensaajille.
Tämä tilanne yhdistettynä siihen, että
useampia nuoria uhkaa köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen, edellyttää
lisätoimia nuorisotyöllisyysaloitteen erityispiirteisiin puuttumiseksi.
Nuorisotyöllisyysaloitteen etupainotteista toteutusta olisi tuettava siten,
että voidaan käytännössä varmistaa nopea rahoituksen saanti ohjelmakauden
ensimmäisinä vuosina. Erityisesti on tarpeen varmistaa, että
nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöön paneviin toimenpideohjelmiin maksettava
ensimmäinen ennakkomaksu riittää kattamaan maksut tuensaajille toimien
käynnistämiseksi ja toteuttamiseksi. Muista yhteisesti hallinnoiduista
ohjelmista poiketen nuorisotyöllisyysaloitetta tuetaan erityismäärärahoilla,
jotka tulevat kokonaan EU:n talousarviosta. Nuorisotyöllisyysaloitteen
erityismäärärahat ovat näin ollen ainoa yhteisen hallinnoinnin puitteisiin kuuluva
rahoituslähde, joka on vapautettu kansallista osarahoitusta koskevasta
vaatimuksesta. Nyt käsillä olevassa ehdotuksessa esitetään, että
nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoista vuonna 2015 saatavilla oleva
ensimmäinen ennakkomaksu korotetaan noin yhteen miljardiin euroon. Ehdotuksella
ei muuteta ensimmäisiä ennakkomaksuja, jotka suoritetaan ESR:stä
nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöön paneviin toimenpideohjelmiin, eikä
nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoista vuonna 2016 maksettavaa ensimmäistä
ennakkomaksua. Sillä ei myöskään muuteta muista ERI-rahastoista
osarahoitettaviin muihin ohjelmiin maksettavaa ensimmäistä ennakkomaksua.
Ehdotettua nuorisotyöllisyysaloitteen
erityismäärärahoista maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korotusta, joka
kohdistetaan nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin
(ohjelmajärjestelyjen muodosta riippumatta), pidetään riittävänä ja kaikilta
osin nuorisotyöllisyysaloitteeseen sovellettavien erityissääntöjen mukaisena.
Lisäksi tämän ehdotuksen tarkoituksena on mukauttaa nuorisotyöllisyysaloitteen
ennakkomaksujen profiilia koheesiopolitiikan ohjelmia vastaavaksi, jotta
nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkomaksut olisivat samantasoisia kuin yleensä
muissa ohjelmissa. Tässä mielessä ehdotuksen tavoitteena on varmistaa
nuorisotyöllisyysaloitteen ja koheesiopolitiikan varojen tasapuolinen kohtelu.
Jäsenvaltioiden olisi käytettävä ensimmäinen
ennakkomaksu yksinomaan maksuihin tuensaajille nuorisotyöllisyysaloitteesta
tuettavan ohjelman täytäntöönpanossa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 81
artiklan 2 kohdan mukaisesti ja annettava se viipymättä vastuuelimen käyttöön.
Jotta ennakkorahoituksen korotus johtaisi välittömästi
nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoon, tässä ehdotuksessa esitetään näitä
toimenpideohjelmia varten, että jos 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen
voimaantulosta komissio ei ole saanut välimaksuja koskevia maksatushakemuksia,
joissa nuorisotyöllisyysaloitteesta tuleva unionin rahoitusosuus on vähintään
50 prosenttia ennakkomaksun lisämäärästä, ennakkomaksun lisämäärä on maksettava
takaisin komissiolle.
Tämä ehdotus vastaa Euroopan unionin
poliittista sitoumusta antaa välitöntä tukea nuorten integroitumiseen
työmarkkinoille.
Lopuksi on huomattava, että tämä ehdotus
jäsenvaltioille maksettavien ennakkomaksujen korottamisesta ei muuta
kansallisten määrärahojen jo sovittua yleistä rahoitusprofiilia, vaan siinä
pelkästään esitetään EU:n talousarviossa nuorisotyöllisyysaloitetta varten jo
vahvistettujen määrärahojen aikaistamista. Näin ollen ehdotus tarjoaa
jäsenvaltioille joustavuutta saada käyttöön kyseistä rahoitusta ja hyödyntää
sitä perusteellisemmin, mikä helpottaa nuorisotyöllisyysaloitteen
täytäntöönpanoa ja auttaa käynnistämään toimenpiteitä, jotka edistävät suoraan
eurooppalaisten nuorten pääsyä työmarkkinoille erityisesti tarjoamalla
työpaikkoja ja oppisopimus- ja harjoittelupaikkoja.
Jos ehdotusta ei hyväksytä,
nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpano viivästyisi edelleen paljon vastoin
Eurooppa-neuvoston kehotusta toimia kiireellisesti. Jos rahoituksen
välittömästä saatavuudesta ei huolehdita, olennaiset ja kipeästi tarvitut
poliittiset toimet nuorten integroimiseksi työmarkkinoille vaikeutuisivat
merkittävästi.
Tässä yhteydessä on kiireellinen tarve lisätä
rahoitusta, joka on saatavilla ohjelmakauden alkupuolella
nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimiin. Tämän vuoksi on tarpeen lisätä
nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahojen ensimmäistä ennakkomaksua, jotta
nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanoa voidaan nopeuttaa. Nostamalla
ennakkomaksu ehdotetulle tasolle saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus
ylittämättä nuorisotyöllisyysaloitetta varten käytettävissä olevaa
talousarviota.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Ulkoisia sidosryhmiä ei kuultu.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT
OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
Asetukseen (EU) N:o 1304/2013 ehdotetaan
lisättäväksi uutena säännöksenä 22 a artikla ensimmäisen ennakkomaksun
korottamisesta nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettavia toimenpideohjelmia
varten.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotettu muutos ei edellytä muutoksia
monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen
vuotuisiin enimmäismääriin, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1311/2013
liitteessä I. Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia ohjelmakaudella
2014–2020.
Maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen
jakautuminen nuorisotyöllisyysaloitetta varten säilyy muuttumattomana.
Maksumäärärahojen lisätarve
nuorisotyöllisyysaloitteesta maksettaviin ensimmäisiin ennakkomaksuihin vuonna
2015 katetaan kokonaisuudessaan vuoden 2015 talousarviossa
nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoiksi osoitetuista määrärahoista.
Ehdotetun muutoksen ei siksi pitäisi johtaa maksamattomiin saataviin vuosina
2014–2020.
2015/0026 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin
kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin
maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun korottamista
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 164 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[1],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[2],
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Unionin jatkuvan korkean
nuorisotyöttömyyden takia on perustettu erityinen nuorisotyöllisyysaloite
tarjoamaan tukea nuorille, joilla ei ole työ- tai koulutuspaikkaa,
nuorisotyöttömyydestä eniten kärsivillä alueilla. Nopean toiminnan
varmistamiseksi nuorisotyöttömyyden torjunnassa Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013[3]
ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013[4] säännöksillä
mahdollistetaan nuorisotyöllisyysaloitteeseen osoitettujen varojen nopeampi
käyttöönotto, muun muassa kaikkien varojen sitominen ohjelmakauden kahden
ensimmäisen vuoden aikana, nuorisotyöllisyysaloitteen erityisten
toimenpideohjelmien hyväksyminen ennen kumppanuussopimuksen toimittamista
komissiolle ja nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettavien toimien menojen
tukikelpoisuus 1 päivästä syyskuuta 2013 alkaen.
(2)       Julkisen talouden rajoitteet
jäsenvaltioissa ja käytettävissä olevan rahoituksen puuttuminen ohjelmakauden
alkuvaiheessa ovat viivästyttäneet huomattavasti nuorisotyöllisyysaloitteen
täytäntöönpanoa. Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistetaan tasot
ensimmäiselle ennakkomaksulle, jonka maksamisella varmistetaan, että
jäsenvaltioilla on käytössään varat tarjota tuensaajille tukea
toimenpideohjelmien täytäntöönpanon alusta alkaen. Nuorisotyöllisyysaloitteen
yhteydessä näitä määriä on pidetty riittämättöminä tarvittavien maksujen
suorittamiseksi tuensaajille toimien täytäntöönpanoa varten.
(3)       Ottaen huomioon
jäsenvaltioiden talousarviorajoitteet ohjelmakauden alkuvaiheessa, kiireellinen
tarve puuttua nuorisotyöttömyyteen ja nuorisotyöllisyysaloitteen
erityispiirteet on aiheellista vahvistaa säännöksiä asetuksen (EU)
N:o 1303/2013 täydentämiseksi, jotta voidaan lisätä
nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan
ensimmäisen ennakkomaksun määrää vuonna 2015. Jotta jäsenvaltioilla olisi
käytössään riittävät varat suorittaa maksuja tuensaajille, jotka vastaavat
nuorisotyöttömyyteen kohdennettujen toimien täytäntöönpanosta, nuorisotyöllisyysaloitteen
erityismäärärahoista olisi maksettava vuonna 2015 ensimmäisen ennakkomaksun
lisämäärä nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin
täydennyksenä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti maksettaville
ennakkomaksuille.
(4)       Sen varmistamiseksi, että
ensimmäisen ennakkomaksun lisämäärä käytetään nuorisotyöllisyysaloitteen
välittömään täytäntöönpanoon, olisi säädettävä, että kyseinen määrä maksetaan
takaisin komissiolle, jos nuorisotyöllisyysaloitteesta suoritettava unionin rahoitusosuus
ei ole riittävänsuuruinen komissiolle osoitetuissa välimaksuja koskevissa
maksatushakemuksissa 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.
(5)       Tässä asetuksessa säädettyjen
toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi
tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan
unionin virallisessa lehdessä,
(6)       Asetusta (EY) N:o 1304/2013
olisi sen vuoksi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Lisätään asetukseen (EU) N:o 1304/2013
22 a artikla seuraavasti:
”22 a
artikla
Ennakkomaksun
lisämäärän maksaminen nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin
toimenpideohjelmiin
1.           Asetuksen (EU)
N:o 1303/2013 134 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti
maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun lisäksi nuorisotyöllisyysaloitteen
erityismäärärahoista maksetaan vuonna 2015 ensimmäinen ennakkomaksu kaikkiin
nuorisotyöllisyysaloitteesta tuettaviin toimenpideohjelmiin
ohjelmajärjestelyjen muodosta riippumatta 18 artiklan mukaisesti siten, että nuorisotyöllisyysaloitteen
erityismäärärahoista maksettava ensimmäinen ennakkomaksu nostetaan 30
prosenttiin.
2.           Edellä olevan 1 kohdan
mukaisesti maksettavan ennakkomaksun lisämäärän laskemiseksi on vähennettävä
määrät, jotka maksetaan nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoista
toimenpideohjelmiin asetuksen (EU) N:o 1303/2013 134 artiklan 1
kohdan b alakohdan mukaisesti.
3.           Jos 12 kuukauden kuluttua
tämän asetuksen voimaantulosta jäsenvaltiot eivät esitä välimaksuja koskevia
maksatushakemuksia, joissa nuorisotyöllisyysaloitteesta maksettava unionin
rahoitusosuus on vähintään 50 prosenttia ennakkomaksun lisämäärästä, niiden on
maksettava 1 kohdan mukaisesti maksettu ennakkomaksun lisämäärä
kokonaisuudessaan takaisin komissiolle. Tämä takaisinmaksu ei vaikuta
nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahoista kyseiseen toimenpideohjelmaan
suoritettavaan rahoitusosuuteen.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä
sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                                              Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                                                Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoite
(Tavoitteet)
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(Hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
              3.3.2. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen rahoitusosuudet
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Ehdotus
Euroopan sosiaalirahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) N:o 1304/2013 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee nuorisotyöllisyysaloitteesta
tuettaviin toimenpideohjelmiin maksettavan ensimmäisen ennakkomaksun
korottamista
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[5]
4
Työllisyys, sosiaaliasiat ja osallisuus
040264
Nuorisotyöllisyysaloite
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.

¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen.[6]
x Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoite (Tavoitteet)
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Ei
sovelleta
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite nro
Ei
sovelleta
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Ei
sovelleta
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Ei
sovelleta
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Ei
sovelleta
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Lyhyellä tai pitkällä
aikavälillä täytettävät vaatimukset
Ei
sovelleta
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Ei
sovelleta
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Ei
sovelleta
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Ei
sovelleta
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
–
x Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2015 ja päättyy
31.12.2023.
–
x Rahoitusvaikutukset vuonna 2015
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(Hallinnointitavat)[7]
¨ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
–
¨ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
–
¨  toimeenpanovirastoja
x Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty:
–
¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
–
¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille
(tarkennettava)
–
¨Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
–
¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille
elimille
–
¨ julkisoikeudellisille elimille;
–
¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille
on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden
täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
–       Jos käytetään useampaa kuin yhtä
hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Ei sovelleta
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
Ei
sovelleta
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut riskit
Ei
sovelleta
2.2.2.     Tiedot käyttöön otetusta
sisäisen valvonnan järjestelmästä
Ei
sovelleta
2.2.3.     Arvio tarkastusten
kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta
Ei
sovelleta
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Ei
sovelleta
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…] || JM/EI-JM[8] || EFTA-mailta[9]   || Ehdokasmailta[10]   || Kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 Älykäs ja osallistava kasvu || 04.0264 [Nuorisotyöllisyysaloite]   || JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || Ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/ EI || KYLLÄ/EI
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
Ehdotettu muutos ei edellytä muutoksia
monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen
vuotuisiin enimmäismääriin, jotka vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1311/2013
liitteessä I.
Maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen
jakautuminen nuorisotyöllisyysaloitetta varten säilyy muuttumattomana.
Maksumäärärahojen lisätarve
nuorisotyöllisyysaloitteesta maksettaviin ensimmäisiin ennakkomaksuihin vuonna
2015 katetaan vuoden 2015 talousarviossa ESR:ään ja
nuorisotyöllisyysaloitteeseen osoitetuista määrärahoista (Osasto 04 –
Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat).
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Numero 1 || Älykäs ja osallistava kasvu
 PO: EMPL ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018[11] || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.0264 [Nuorisotyöllisyysaloite]   || Sitoumukset || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksut || (2) || 0 || 930,000 || 0 || 0 || -930,000 || 0 || 0 || 0
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[12]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ei sovelleta ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 PO EMPLin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksut || =2+2a +3 || 0 || 930,000 || 0 || 0 || -930,000 || 0 || 0 || 0
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksut || (5) || 0 || 930,000 || 0 || 0 || -930,000 || 0 || 0 || 0
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 1 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksut || =5+ 6 || 0 || 930,000 || 0 || 0 || -930,000 || 0 || 0 || 0
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEIDEN 1–4 määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 PO: <…….> ||
  Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 <….> PO YHTEENSÄ || Määrärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi N[13] || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEIDEN 1–5 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
x Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[14]   || Keskimäär. Kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[15] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERITYISTAVOITE 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
x Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi N [16] || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[17]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Henkilöresursseihin ja
muihin hallintomenoihin käytettävien määrärahojen tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa
toteutetulla määrärahojen uudelleenjärjestelyillä sekä tarvittaessa sellaisilla
lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä
vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.2.3.2.            Henkilöresurssien arvioitu tarve
–
x Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 ||   || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N + 2 || vuosi N + 3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||   ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[18]   ||
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [19]   || - päätoimipaikassa   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli
talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto
voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion
puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt ||
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
x Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen
otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
rahoitusosuudet
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
x Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj.
euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[20]
 vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
[1]               EUVL C , , s. .
[2]               EUVL C , , s. .
[3]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä päivänä joulukuuta 2013, Euroopan
aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan
maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja
kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan
aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan
meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
320).
[4]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
470).
[5]               ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[6]               Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
[7]               Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[9]               EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[10]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[11]             Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 136 artiklan mukaisesti
ennakkomaksut on perusteltava (selvitettävä) 31. joulukuuta 2018 mennessä
ilmoitettujen nuorisotyöllisyysaloitteen menojen yhteydessä.
[12]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[13]             Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[14]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[15]             Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”.
[16]             Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[17]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[18]             AC = sopimussuhteiset toimihenkilöt, AL = paikalliset
toimihenkilöt, END = kansalliset asiantuntijat, INT = vuokrahenkilöstö, JED =
nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
[19]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[20]             Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
vastaava 25 prosentin osuus.


Avis juridique important

|

52003PC0504

Ehdotus neuvoston asetukseksi tietyn Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonnissa sovellettavan asetuksella (EY) N:o 408/2002 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tietyn Vietnamista tuotavan sinkkioksidin tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei, ja tietyn piidioksidin kanssa sekoitetun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuontia  /* KOM/2003/0504 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI tietyn Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonnissa sovellettavan asetuksella (EY) N:o 408/2002 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tietyn Vietnamista tuotavan sinkkioksidin tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei, ja tietyn piidioksidin kanssa sekoitetun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuontia(komission esittämä)PERUSTELUT1. Maaliskuussa 2002 neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 408/2002 lopullisia polkumyyntitulleja, joiden suuruus vaihtelee 6,9 ja 28 prosentin välillä ja joita sovellettiin sellaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuontiin, jonka puhtausaste on vähintään 93 prosenttia, jäljempänä 'sinkkioksidi'.2. Suurimmasta osasta sinkkioksidin yhteisötuotannosta vastaavien tuottajien puolesta jätettiin pyyntö, jonka perusteella komissio pani joulukuussa 2002 vireille tutkimuksen väitteestä, jonka mukaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonnissa sovellettavia toimenpiteitä kierretään tuomalla sinkkioksidia Vietnamin kautta tai tuomalla sinkkioksidia muiden aineiden (erityisesti piidioksidin) kanssa sekoitettuna.3. Tutkimuksessa havaittiin, että sinkkioksidin tuonti Vietnamista yhteisöön oli lisääntynyt huomattavasti lopullisten polkumyyntitullien käyttöönoton ja samanaikaisesti tapahtuneen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin vähentymisen jälkeen. Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että sinkkioksidia tuodaan piidioksidin kanssa sekoitettuna. Sinkkioksidin tuonti Vietnamista ja piidioksidin kanssa sekoitettuna alkoi maaliskuussa 2002 tapahtuneen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tälle kehitykselle ei voitu vahvistaa mitään taloudellista perustetta tai muita riittäviä perusteita kuin sinkkioksidista kannettavan polkumyyntitullin välttäminen.4. Tämän vuoksi ehdotetaan, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta sinkkioksidista kannettava 28 prosentin polkumyyntitulli kannetaan myös Vietnamista tuotavasta sinkkioksidista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei, ja sinkkioksidista, joka esitetään tullille Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piidioksidin kanssa sekoitettuna.Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI tietyn Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonnissa sovellettavan asetuksella (EY) N:o 408/2002 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tietyn Vietnamista tuotavan sinkkioksidin tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei, ja tietyn piidioksidin kanssa sekoitetun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuontiaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96  [1], sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1972/2002  [2], ja erityisesti sen 13 artiklan,[1]  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.[2]  EYVL L 305, 7.11.2002, s. 1.ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:A. MENETTELY1. Voimassa olevat toimenpiteet(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 408/2002  [3] , jäljempänä 'alkuperäinen asetus', käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja, joiden suuruus vaihtelee 6,9 ja 28 prosentin välillä ja joita sovelletaan sellaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuontiin, jonka puhtausaste on vähintään 93 prosenttia, jäljempänä 'sinkkioksidi'.[3]  EYVL L 62, 5.3.2002, s. 7.2. Pyyntö(2) Komissio vastaanotti 18 päivänä marraskuuta 2002 asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 13 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön tutkia Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonnissa käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden väitettyä kiertämistä. Pyynnön jätti Eurometaux sellaisten tuottajien puolesta, jotka vastaavat suurimmasta osasta sinkkioksidin tuotannosta yhteisössä.(3) Pyynnössä väitettiin, että sen jälkeen kun Kiinasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonnissa oli otettu käyttöön polkumyyntitoimenpiteet, kaupan rakenteessa oli tapahtunut muutos, joka ilmeni kyseisen tuotteen Vietnamista tulevan tuonnin merkittävänä kasvuna samaan aikaan kuin tuonti Kiinan kansantasavallasta väheni huomattavasti.(4) Tämän kauppavirroissa tapahtuneen muutokseen väitettiin johtuvan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin uudelleenlastaamisesta Vietnamin kautta. Lisäksi väitettiin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa sinkkioksidia sekoitetaan muiden, piidioksidin kaltaisten aineiden kanssa, jolloin sitä ei luokitella asianomaiseen Taric-koodiin. Edelleen väitettiin, että koska tuotteen perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset eivät muutu, mainituille käytännöille ei ollut riittävästi perusteita tai muuta taloudellista perustetta kuin voimassa olevat Kiinasta peräisin olevasta sinkkioksidista kannettavat polkumyyntitullit.(5) Pyynnön esittäjä väitti niin ikään, että Kiinasta peräisin olevasta sinkkioksidista kannettavien voimassa olevien polkumyyntitullien korjaavat vaikutukset olivat kumoutuneet hintojen ja määrien osalta ja että tuonti tapahtui polkumyynnillä verrattuna aiemmin määritettyihin normaaliarvoihin.3. Vireillepano(6) Komissio pani vireille tutkimuksen asetuksella (EY) N:o 2261/2002  [4] , jäljempänä 'vireillepanoasetus', ja velvoitti perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla tulliviranomaiset kirjaamaan 20 päivästä joulukuuta 2002 alkaen Taric-koodiin 2817 00 00 11 kuuluvan Vietnamista tulevan sinkkioksidin tuonnin riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei, sekä Taric-koodiin 2817 00 00 19 kuuluvan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan muiden aineiden kanssa sekoitetun sinkkioksidin tuonnin.[4]  EYVL L 344, 19.12.2002, s. 12.4. Tutkimus(7) Komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallan ja Vietnamin viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta. Kyselylomakkeet lähetettiin Kiinan kansantasavallan ja Vietnamin tuottajille/viejille sekä pyynnössä nimetyille yhteisön tuojille ja alkuperäisen tutkimuksen perusteella komission tuntemille tuojille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tutkimuksen vireillepanoa koskevassa asetuksessa asetetussa määräajassa.(8) Viisi Kiinan kansantasavallan tuottajaa/viejää toimitti täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen, kun taas yksikään Vietnamin tuottajista/viejistä ei vastannut siihen. Myös neljä yhteisön tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Komissio teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:Etuyhteydettömät tuojat:- Norkem Ltd, Knutsford, Yhdistynyt kuningaskunta;- Norkem B.V., Enkhuizen, Alankomaat;- Almiberia, S.A., San Antonio de Benagéber, Espanja;- Explorer, s.r.l, Sassuolo, Italia.Kiinan tuojat/viejät:- Liuzhou Fuxin Chemical Industry Co. Ltd, Liuzhou, Kiina;- Liuzhou Nonferrous Metals Smelting Co. Ltd, Liuzhou, Kiina, ja siihen etuyhteydessä oleva viejä;- Liuzhou Nonferrous Metals Smelting Import & Export Co. Ltd, Liuzhou, Kiina.5. Tutkimusajanjakso(9) Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välisen ajan. Tietoja kerättiin vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson väliseltä ajalta sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut muutoksia.B. TUTKIMUKSEN TULOKSET1. Yleistä/yhteistyön astea) Vietnam(10) Yksikään Vietnamin tuottaja/viejä ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa. Asianomaisille yrityksille tehtiin selväksi, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen. Vietnamin hallitus (kauppaministeriö) ilmoitti tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, että Vietnamista peräisin olevaa sinkkioksidia ei ole viety yhteisöön vuonna 2002 ja että Vietnamin viranomaiset eivät ole myöntäneet todistuksia Vietnamista peräisin olevan sinkkioksidin viennille.b) Kiinan kansantasavalta(11) Eurostatin mukaan viisi tutkimuksessa yhteistyötä tekevää Kiinan tuottajaa/viejää vastasi lähes kaikesta CN-koodiin 2817 00 00 kuuluvan sinkkioksidin tuonnista Kiinan kansantasavallasta tutkimusajanjaksona.(12) Olisi huomattava, että sellaisten yritysten osuus, jotka tekevät yhteistyötä käynnissä olevassa tutkimuksessa, oli vain 22 prosenttia yhteisöön suuntautuvasta kokonaisviennistä alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksona. Tämä tarkoittaa, että yritykset, jotka kieltäytyvät yhteistyöstä käynnissä olevassa tutkimuksessa, veivät suurimman osan alkuperäiseen tutkimukseen kuuluneista vientimääristä. Näille yhteistyöstä kieltäytyneille yrityksille tehtiin selväksi, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen.(13) Yksi kiinalainen yritys, jolle vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa yksilöllinen tulli ja johon komissio tekee määräaikaistarkastuksia kuuden kuukauden välein  [5], väitti, että sen ei tarvinnut vastata kyselylomakkeeseen, koska komissio oli tehnyt aiemmin tarkastuskäynnin yritykseen määräaikaistarkastusten yhteydessä ja että kaikki käynnissä olevassa tutkimuksessa pyydetyt tiedot olivat jo käytettävissä. Yritykselle ilmoitettiin kuitenkin, että sen on vastattava kyselylomakkeeseen, koska muita tarkoituksia ja eri ajanjaksoa varten kerätyt tiedot eivät ole riittävät käynnissä olevaa tutkimusta varten. Käynnissä olevassa tutkimuksessa pyydetyt vientitiedot eivät käy riittävän hyvin ilmi aiemmin toimitetuista valvontakertomuksista. Koska yritys ei vastannut kyselylomakkeeseen, sille ilmoitettiin, että sitä pidetään yhteistyöstä kieltäytyvänä osapuolena ja että päätelmät tehdään sen osalta käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.[5]  Alkuperäisasetuksen johdanto-osan 59 kappale.2. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote(14) Alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty tarkasteltavana oleva tuote on tällä hetkellä CN-koodiin ex 2817 00 00 (Taric-koodi 2817 00 00* 12) luokiteltava sinkkioksidi (kemiallinen kaava ZnO), jonka puhtausaste on vähintään 93 prosenttia.(15) Tutkimuksessa kävi ilmi, että kyseistä tuotetta (sinkkioksidia) tuodaan yhteisöön kahdessa eri muodossa: joko sinkkioksidina tai piidioksidin kanssa sekoitettuna sinkkioksidina. Tutkimuksessa on myös käynyt ilmi, että sinkkioksidin sekoittaminen piidioksidin kanssa ei muuta tarkasteltavana olevan tuotteen fyysisiä eikä kemiallisia perusominaisuuksia, sillä sinkkioksidin molekyylirakenne ja kemialliset ominaisuudet pysyvät muuttumattomina. Lisäksi tutkimus osoitti, että esimerkiksi silloin kun tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään keraamisten tiilten valmistuksessa - joka on yksi tärkeimmistä sinkkioksidin käyttötarkoituksista - se on joka tapauksessa sekoitettava useiden muiden aineiden, kuten piidioksidin, kanssa jotta sitä voidaan käyttää tiilten valmistuksessa.(16) Koska yhteistyöstä kieltäydyttiin ja koska kaupan rakenne on muuttunut johdanto-osan 20 ja 21 kappaleessa kuvatun mukaisesti, on pääteltävä, että Kiinan kansantasavallasta yhteisöön viedyllä sinkkioksidilla ja Vietnamista tuodulla sinkkioksidilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Niitä olisi tästä syystä pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.(17) Käytettävissä olevien tietojen perusteella on näin ollen todettava, että piidioksidin kanssa sekoitetulla sinkkioksidilla on edelleen sinkkioksidin yksilölliset ominaisuudet ja että sitä on tämän vuoksi pidettävä samana tuotteena kuin sinkkioksidia, jota ei ole sekoitettu muiden aineiden kanssa. Tämän vuoksi piidioksidin kanssa sekoitettua sinkkioksidia ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa sinkkioksidia pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.3. Kaupan rakenteen muutos(18) Kuten johdanto-osan 4 kappaleessa todetaan, kaupan rakenteen muutoksen väitettiin johtuvan joko siitä, että tuote uudelleenlastattiin Vietnamissa, tai siitä, että sinkkioksidi sekoitettiin muiden aineiden, kuten piidioksidin, kanssa.a) Vietnamista tuotava sinkkioksidi(19) Koska kaikki vietnamilaiset yritykset kieltäytyivät yhteistyöstä, Vietnamista yhteisöön suuntautuneen viennin määrä oli vahvistettava käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi käytettiin Eurostatin CN-tason tietoja, jotka olivat parhaat tällaisessa tilanteessa käytettävissä olevat tiedot, Vietnamista yhteisöön suuntautuneen viennin hintojen ja määrien vahvistamiseksi.(20) Sinkkioksidia ei tuotu Vietnamista ollenkaan vuosina 2000 ja 2001, mutta tutkimusajanjakson lopussa (syyskuu 2002) viennin määrä oli 6 523 tonnia. Tuonti aloitettiin Vietnamista maaliskuussa 2002, eli samaan aikaan, kuin lopullinen tulli otettiin käyttöön. Sinkkioksidia tuotiin yhteisöön Kiinan kansantasavallasta 47 326 tonnia vuonna 2000 (alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajankohta) ja 35 732 tonnia vuonna 2001, ja tutkimusajanjaksona tuonti oli laskenut 16 873 tonniin. Vienti Kiinan kansantasavallasta on siis vähentynyt huomattavasti alkuperäisen polkumyyntitutkimuksen vireillepanon jälkeen.(21) Kiinan kauppatilastoista kerättyjen tietojen mukaan ennen toimenpiteiden käyttöön ottoa Kiinan kansantasavallasta vietiin Vietnamiin sinkkioksidia 1 643 tonnia vuonna 2000 ja 2 029 tonnia vuonna 2001. Vuonna 2002 vienti kuitenkin kasvoi voimakkaasti 12 609 tonniin. Maaliskuussa 2002 tapahtuneen tullien käyttöönoton ja syyskuussa 2002 tapahtuneen tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana vientimäärä oli 8 482 tonnia. Kuten edellä todetaan, kyseisenä aikana Vietnamista vietiin yhteisöön 6 523 tonnia sinkkioksidia. Näin ollen Kiinasta peräisin olevan sinkkioksidin tuonti Vietnamiin kasvoi vuonna 2002 lähes samassa tahdissa kuin vienti Vietnamista yhteisöön samana ajanjaksona.(22) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kaupan rakenne on muuttunut selkeästi ja että tämä tapahtui molempien viejämaiden osalta samaan aikaan kun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan sinkkioksidiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2002.b) Piidioksidin kanssa sekoitettu sinkkioksidi(23) Pyynnössä väitettiin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva sinkkioksidi esitettiin tullille muiden aineiden kanssa sekoitettuna ja se ilmoitettiin tulliselvitettäväksi toiseen tullinimikkeeseen yhteisöön tuotaessa. Yhdeltä yhteistyötä tehneeltä tuojalta saatuja tietoja varmennettaessa vahvistui todeksi, että sinkkioksidia on tuotu piidioksidin kanssa sekoitettuna. Tuotteet oli ostettu eräältä kiinalaiselta tuottajalta/viejältä, joka kieltäytyi yhteistyöstä tutkimuksessa, ja tuotteet ilmoitettiin tulliselvitettäviksi yhden jäsenvaltion tulliviranomaisten antaman sitovan tariffitiedon perusteella CN-koodiin 3824 90 99, minkä vuoksi kyseiseen tuontiin ei sovelleta polkumyyntitulleja.(24) Tämän tuojan osalta on vahvistettu, että sinkkioksidin tuonti piidioksidin kanssa sekoitettuna alkoi sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2002. Koska kuitenkin yhteistyötä tekevien tuojien osuus yhteisön kokonaistuonnista on vain 65 prosenttia, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että muut yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat soveltaneet samaa käytäntöä. Pyyntö sisälsikin todisteita siitä, että ainakin yksi tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytynyt tuoja on ehkä soveltanut tätä käytäntöä.(25) Koska tässä tutkimuksessa yhteistyötä tehneiden viejäyritysten osuus oli vain 22 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson viennistä, mutta lähes 100 prosenttia käynnissä olevan tutkimuksen tutkimusajanjakson viennistä, ja koska kokonaisvienti Kiinan kansantasavallasta yhteisöön on vähentynyt 47 367 tonnista 16 873 tonniin, voidaan kohtuudella päätellä, että osa viennin vähennyksestä voidaan selittää piidioksidin kanssa sekoitetun sinkkioksidin tuonnilla. Koska yhteistyön aste oli alhainen, pääteltiin, että Kiinasta on voitu tuoda yhteisöön huomattavia määriä sinkkioksidia piidioksidin kanssa sekoitettuna sellaisiin CN-koodeihin luokiteltuna, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja.(26) Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien parhaiden tietojen perusteella vahvistettiin kaupan rakenteen muuttuminen, joka tapahtui samaan aikaan kun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat polkumyyntitoimenpiteet tulivat voimaan maaliskuussa 2002.4. Riittämättömät perusteet tai taloudelliset perusteet(27) Koska yhteistyöstä kieltäydyttiin ja koska edellä mainittu osui ajallisesti yksiin tarkasteltavana olevaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa, on kaupan rakenteen muutoksen katsottava johtuneen polkumyyntitullien käyttöönotosta eikä niinkään perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitetuista riittävistä perusteista tai muusta taloudellisesta perusteesta.(28) Tätä päätelmää tukee se, että Vietnamista peräisin olevaa sinkkioksidia ei ole Vietnamin viranomaisten mukaan viety ollenkaan yhteisöön. Lisäksi näiden suuntauksien vastaavuuden perusteella voidaan päätellä, että tuonti Kiinan kansantasavallasta Vietnamiin ei ollut tarkoitettu Vietnamin markkinoille vaan jälleenvientiin. (Ks. johdanto-osan 20 ja 21 kappale).(29) Piidioksidin kanssa sekoitetun sinkkioksidin kaupan rakenteen muuttumiselle ei voitu antaa riittäviä perusteita eikä muuta taloudellista perustetta. Piidioksidi on itse asiassa halvempaa yhteisössä ja sitä on yleensä tarjolla siellä runsaasti, ja tämän vuoksi ei ole taloudellisia perusteita kuljettaa piidioksidia Kiinasta, sillä tämä lisää tarpeettomasti kuljetuskustannuksia. Piidioksidin kanssa sekoitetun sinkkioksidin tuonti alkoi samaan aikaan kuin polkumyyntitoimenpiteet tulivat voimaan. Sekoituksen viejä kieltäytyi yhteistyöstä, ja lisäksi tuoja ei pystynyt kumoamaan olettamusta, että polkumyyntitullien maksaminen haluttiin välttää, koska se ei esittänyt hyväksyttäviä syitä siihen, miksi sekoitus tehtiin maassa, josta se vietiin.(30) Tämän vuoksi pääteltiin, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta sinkkioksidista kannettavien polkumyyntitullien välttämistä lukuun ottamatta ei voitu esittää hyväksyttäviä syitä siihen, miksi tarkasteltavana olevan kaupan rakenne muuttui.5. Tullin korjaavien vaikutusten kumoutuminen samankaltaisten tuotteiden hintojen ja/tai määrien osalta(31) Johdanto-osan 20 ja 21 kappaleessa esitetyn kauppavirtoja koskevan analyysin perusteella on ilmeistä, että yhteisön tuonnin rakenteessa tapahtui toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen selvä muutos ja että kyseisen selvästi nähtävissä olevan kauppavirtojen muutoksen vuoksi polkumyyntitoimenpiteiden korjaavat vaikutukset kumoutuivat yhteisön markkinoille tuotujen määrien osalta.(32) Viejien kieltäydyttyä yhteistyöstä Vietnamista tuotujen tuotteiden hintojen osalta kävi Eurostatin tiedoista ilmi, että Vietnamin vientihinnat olivat vieläkin alhaisemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinan kansantasavallan osalta vahvistetut vientihinnat. Näin ollen on syytä olettaa, että vietäessä kyseessä olevia tuotteita Vietnamista yhteisöön hinnat alittavat alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun vahingon korvaavan tason.(33) Koska yhteistyöstä kieltäydyttiin, sekoituksena tuodun sinkkioksidin hintojen osalta oli turvauduttava parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin eli yhteistyössä toimineen tuojan toimittamiin lukuihin, joiden osalta tällainen käytäntö havaittiin. Näistä tiedoista kävi ilmi, että kyseisen yrityksen maksamat tuontihinnat alittavat alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun vahingon korvaavan tason.(34) Tästä syystä päätellään, että tullin korjaavat vaikutukset ovat tarkasteltavana olevan tuonnin seurauksena kumoutuneet sekä hintojen että määrien osalta.6. Todisteet polkumyynnistä verrattuna samankaltaisten tuotteiden aikaisemmin määritettyihin normaaliarvoihin(35) Sen määrittämiseksi, voidaanko Vietnamista yhteisöön tutkimusajanjaksona tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisöön tuodun piidioksidin kanssa sekoitetun sinkkioksidin osalta todeta tapahtuneen polkumyyntiä, käytettiin Eurostatin tietojen ja yhteistyötä tehneen tuojan antamien lukujen perusteella vahvistettuja vientihintoja. Vietnamista tapahtuneen tuonnin osalta todettiin, että Vietnamin vientihinnat olivat yli 15 prosenttia alhaisemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut Kiinan vientihinnat. Piidioksidin kanssa sekoitetun sinkkioksidin vientihintojen osalta todettiin, että sekoituksen sisältämän piidioksidin määrän huomioon ottaen ne ovat 22 prosenttia alhaisemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut Kiinan vientihinnat.(36) Muistutettakoon, että perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti todisteet polkumyynnin olemassaolosta on todettava samankaltaisten tuotteiden aikaisemmin määritettyihin normaaliarvoihin verrattuna, mutta uuden polkumyyntimarginaalin määrittämistä ei edellytetä. Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti aiemmin vahvistettuna normaaliarvona käytetään alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä normaaliarvoa. Samaan aikaan Amerikan Yhdysvaltojen todettiin olevan soveltuva markkinatalousvertailumaa Kiinan kansantasavallalle.(37) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Nämä oikaisut tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetuksen, vakuutuksen ja käsittelyn osalta.(38) Kun alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettua normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja tutkimusajanjakson vientihintojen painotettua keskiarvoa, joka ilmaistiin cif-hinnan prosenttiosuutena tullittomana yhteisön rajalla, verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti, kävi ilmi, että polkumyyntiä oli tapahtunut sekä Vietnamista tapahtuvassa sinkkioksidin tuonnissa että piidioksidin kanssa sekoitetun sinkkioksidin tuonnissa.C. TOIMENPITEET(39) Edellä mainittujen perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitettua kiertämistä koskevien päätelmien perusteella ja perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavat voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet olisi laajennettava koskemaan saman tuotteen Vietnamista tapahtuvaa tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei.(40) Koska todettiin, että eräissä tapauksissa sinkkioksidi esitettiin tullille piidioksidin kanssa sekoitettuna ainoastaan sen vuoksi, että tuote luokiteltaisiin eri tavalla ja vältyttäisiin tullin maksamiselta, on tarpeen varmistaa, että sinkkioksidista kannetaan tullit myös silloin, kun sitä tuodaan piidioksidin kanssa sekoitettuna. Tällaisissa tapauksissa tullit olisi kannettava suhteessa sekoituksen sisältämään sinkkioksidin määrään.(41) Laajennetun tullin olisi oltava kaikkiin muihin yrityksiin alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti sovellettava tulli.(42) Perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että toimenpiteitä voidaan toteuttaa kirjattua tuontia vastaan kirjaamispäivästä alkaen, ja tämän mukaisesti polkumyyntitulli olisi kannettava Vietnamista tuodusta sinkkioksidista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta piidioksidin kanssa sekoitetusta sinkkioksidista, jotka saapuivat yhteisöön vireillepanoasetuksen mukaisesti rekisteröityinä.(43) Tullien kiertäminen tapahtuu yhteisön ulkopuolella. Perusasetuksen 13 artiklan tarkoituksena on ehkäistä toimenpiteiden kiertoa vaikuttamatta sellaisiin toimijoihin, jotka voivat todistaa, että he eivät harjoita toimenpiteiden kiertämistä, mutta kyseisessä artiklassa ei ole erityissäännöksiä sellaisten viejien käsittelemisestä, jotka voivat todistaa, että he eivät harjoita toimenpiteiden kiertämistä. Tämän vuoksi näyttää tarpeelliselta sallia viejien, jotka eivät ole vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksona ja jotka eivät ole etuyhteydessä mihinkään laajennetun polkumyyntitullin alaisiin viejiin tai tuojiin, hakea vapautusta tällaista tuontia koskevista toimenpiteistä. Viejien, jotka harkitsisivat pyynnön esittämistä laajennetusta polkumyyntitullista vapautumiseksi, olisi täytettävä kyselylomake, jotta komissio voi määrittää, voidaanko vapautus myöntää. Vapautus voitaisiin myöntää sen jälkeen, kun on arvioitu kyseisen tuotteen markkinatilanne, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttö, hankinnat, myynti ja näyttö polkumyynnistä, sekä ottaen huomioon, millä todennäköisyydellä käytäntöä harjoitetaan ilman riittäviä perusteita tai muuta taloudellista perustetta. Tavallisesti komissio tekisi myös tarkastuskäynnin. Pyynnöt olisi toimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti yrityksen mahdollisia tuotantotoiminnan ja vientimyynnin muutoksia koskevat tiedot. Tuojat saisivat kuitenkin vapautuksen toimenpiteistä 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti siinä määrin kuin niiden tuonti on peräisin viejiltä, joille kyseinen vapautus on myönnetty.(44) Kun vapautus katsotaan aiheelliseksi, komissio ehdottaa asetuksen muuttamista vastaavasti neuvoa-antavaa komiteaan kuultuaan.D. MENETTELY(45) Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi laajentaa voimassa olevaa lopullista polkumyyntitullia, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia, jotka antaisivat aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Laajennetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sinkkioksidin (kemiallinen kaava ZnO), jonka puhtausaste on vähintään 93 prosenttia ja joka tavallisesti esitetään tullille CN-koodiin 2817 00 00 (Taric-koodeihin 2817 00 00*12 ja 2817 00 00*18) luokiteltuna, tuontiin sovellettava 28 prosentin polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 408/2002, koskemaan myös Vietnamista tuotavan sinkkioksidin (kemiallinen kaava ZnO), jonka puhtausaste on vähintään 93 prosenttia (Taric-koodi 2817 00 00*12), tuontia (riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Vietnam vai ei) sekä piidioksidin kanssa sekoitettuna tullille esitettävän sinkkioksidin tuontia (sinkkioksidin puhtauden on oltava sekoituksessa vähintään 93 prosenttia). Jälkimmäisessä tapauksessa tulli kannetaan suhteessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sekoituksen (Taric-koodi 3824 90 99*87) sisältämän sinkkioksidin, jonka puhtausaste on vähintään 93 prosenttia, määrään.2. Tämän artiklan 1 kohdalla laajennettu tulli kannetaan asetuksen (EY) N:o 2261/2002 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 384/96 13 artiklan 3 kohdan sekä 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti kirjatussa tuonnissa.3. Tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä sovelletaan.2 artikla1. Tämän asetuksen 1 artiklassa laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin yhteisön virallisista kielistä, ja hakijan valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto TRADE Linja B Toimisto: J-79 05/17 B - 1049 Bryssel Faksi: (32 2) 295 65 05 Teleksi: COMEU B 218772. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio voi antaa päätöksellä luvan vapauttaa sellaiset yritykset 1 artiklalla laajennetun tullin soveltamisesta, jotka eivät kierrä asetuksella (EY) N:o 408/2002 käyttöön otettua polkumyyntitullia, ja ehdottaa asetuksen muuttamista vastaavasti.3 artiklaTulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan asetuksen (EY) N:o 2261/2002 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.4 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja