Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0241

Ehdotus: neuvoston päätös bifentriinin jättämisestä sisällyttämättä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja kyseistä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta  /* KOM/2009/0241 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 25.5.2009KOM(2009) 241 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSbifentriinin jättämisestä sisällyttämättä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja kyseistä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta(KOMISSION ESITTÄMÄ)PERUSTELUTLiitteenä olevalla ehdotusluonnoksella neuvoston päätökseksi pyritään siihen, että bifentriini jätetään sisällyttämättä tehoaineena neuvoston direktiiviin 91/414/ETY sisältyvään sallittujen tehoaineiden luetteloon (liite I) ja että kyseistä tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat peruutetaan. Sisällyttämättä jättämistä koskeva ehdotus perustuu erinäisiin kyseisen tehoaineen arvioinnin aikana esiin tulleisiin avoimiin kysymyksiin.Neuvoston direktiivillä 91/414/ETY luodaan yhdenmukaistetut puitteet kasvinsuojeluaineiden lupia ja markkinoille saattamista varten. Kasvinsuojeluaineina käytettävät tehoaineet arvioidaan ja niille annetaan lupa yhteisön tasolla, minkä jälkeen ne lisätään mainitun direktiivin liitteessä I olevaan luetteloon. Jäsenvaltiot arvioivat tehoaineita sisältävät yksittäiset kasvinsuojeluaineet ja antavat niille luvan yhdenmukaistettujen sääntöjen mukaisesti.Esittelevä jäsenvaltio eli tässä tapauksessa Ranska arvioi alustavasti toimialan toimittamat tiedot ja toimitti arviointikertomusluonnoksen. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen järjesti alustavasta arvioinnista vertaisarvioinnin ja toimitti komissiolle bifentriinia koskevan riskinarvioinnin 30. syyskuuta 2008.Kyseisen tehoaineen arvioinnissa tuli esiin joitakin avoimia kysymyksiä. Ilmoittajan säädetyssä määräajassa toimittamien tietojen perusteella ei pystytty arvioimaan, aiheuttaako merkittävä tehoaineen hajoamistuote ( TFP-happo ) mahdollisesti pohjaveden saastumista. Lisäksi epäillään, että kuluttajille aiheutuvaa riskiä on voitu aliarvioida, sillä jäämistä on vähän tietoa eikä bifentriinin kahden isomeerin metaboliaa ole tutkittu. Selkärankaisille vesieläimille aiheutuvan riskin vuoksi tehoaineelle ei todennäköisesti löydy ekotoksikologisesti hyväksyttyjä käyttötapoja, sillä tehoainetta on todettu kertyvän kaloihin eikä kertymisen vaikutuksista ole vielä varmuutta. Lisäksi on todettu, että nisäkkäille (pitkän aikavälin riski ja sekundaarinen myrkytys), lieroille (pitkän aikavälin riski) ja muille kuin kohdelajina oleville niveljalkaisille (pelto-oloissa) aiheutuu suuria riskejä; muille kuin kohdelajina oleville kasveille ja maaperän mikro-organismeille aiheutuvia riskejä ei ole tutkittu riittävästi.Sisällyttämättä jättämistä koskeva päätösluonnos toimitettiin 12. maaliskuuta 2009 elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle, jossa-  15 jäsenvaltiota äänesti puolesta (164 ääntä)-  9 jäsenvaltiota äänesti vastaan (132 ääntä)-  3 jäsenvaltiota pidättyi äänestämästä (49 ääntä).Komitea ei antanut lausuntoa. Näin ollen direktiivin 91/414/ETY 19 artiklan ja neuvoston päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan nojalla edellytetään, että komissio toimittaa neuvostolle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä ja neuvostolla on kolme kuukautta aikaa tehdä päätös määräenemmistöllä.Päätösluonnosta ei anneta Euroopan parlamentin tarkasteltavaksi (neuvoston päätöksen 1999/468/EY 8 artikla).Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSbifentriinin jättämisestä sisällyttämättä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja kyseistä ainetta sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY[1] ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdansekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltio voi 12 vuoden kuluessa kyseisen direktiivin tiedoksi antamisesta sallia, että markkinoille saatetaan sellaisia kasvinsuojeluaineita, jotka sisältävät kyseisen direktiivin liitteeseen I kuulumattomia tehoaineita ja jotka ovat jo olleet markkinoilla kaksi vuotta direktiivin tiedoksi antamisen jälkeen, samalla kun kyseisiä tehoaineita tutkitaan vaiheittain työohjelman mukaisesti.(2) Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000[2] ja (EY) N:o 1490/2002[3] vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa on mukana bifentriini.(3) Bifentriini vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu asetusten (EY) N:o 451/2000 ja (EY) N:o 1490/2002 säännösten mukaisesti ilmoittajan ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Lisäksi kyseisissä asetuksissa nimetään esittelijöinä toimivat jäsenvaltiot, joiden on toimitettava asiaa koskevat arviointikertomukset ja suositukset Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’EFSA’, asetuksen (EY) N:o 1490/2002 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Bifentriinin osalta esittelevä jäsenvaltio oli Ranska, ja kaikki asiaa koskevat tiedot toimitettiin 15 päivänä joulukuuta 2005.(4) Jäsenvaltiot ovat tarkastelleet arviointikertomusta vertaistarkasteluna ja EFSA arviointityöryhmässään, ja se esitettiin komissiolle 30 päivänä syyskuuta 2008 EFSAn bifentriinia koskevan tieteellisen kertomuksen[4] muodossa. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet kyseistä kertomusta elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja komission tarkastelukertomus bifentriinista valmistui 12 päivänä maaliskuuta 2009.(5) Kyseisen tehoaineen arvioinnissa tuli esiin joitakin avoimia kysymyksiä. Ilmoittajan säädetyssä määräajassa toimittamien tietojen perusteella ei pystytty arvioimaan, aiheuttaako merkittävä tehoaineen hajoamistuote ( TFP-happo ) mahdollisesti pohjaveden saastumista. Lisäksi epäillään, että kuluttajille aiheutuvaa riskiä on voitu aliarvioida, sillä jäämistä on vähän tietoa eikä bifentriinin kahden isomeerin metaboliaa ole tutkittu. Selkärankaisille vesieläimille aiheutuvan riskin vuoksi tehoaineelle ei todennäköisesti löydy ekotoksikologisesti hyväksyttyjä käyttötapoja, sillä tehoainetta on todettu kertyvän kaloihin eikä kertymisen vaikutuksista ole vielä varmuutta. Lisäksi on todettu, että nisäkkäille (pitkän aikavälin riski ja sekundaarinen myrkytys), lieroille (pitkän aikavälin riski) ja muille kuin kohdelajina oleville niveljalkaisille (pelto-oloissa) aiheutuu suuria riskejä; muille kuin kohdelajina oleville kasveille ja maaperän mikro-organismeille aiheutuvia riskejä ei ole tutkittu riittävästi. Säädetyssä määräajassa toimitettujen tietojen perusteella ei tästä syystä ollut mahdollista määrittää, täyttyvätkö kriteerit bifentriinin sisällyttämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.(6) Komissio on pyytänyt ilmoittajaa toimittamaan vertaisarvioinnin tuloksia koskevat huomautuksensa ja ilmoittamaan, aikooko se edelleen esittää tehoainetta koskevan hakemuksensa. Ilmoittajan toimittamat huomautukset on tutkittu huolellisesti. Esitetyistä perusteluista huolimatta edellä mainitut kysymykset ovat jääneet ratkaisematta, ja EFSAlle toimitettujen ja sen asiantuntijakokouksissa arvioitujen tietojen perusteella tehdyt arvioinnit eivät ole osoittaneet, että bifentriinia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voitaisiin odottaa yleisesti täyttävän ehdotetuissa käyttöolosuhteissa direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan vaatimukset.(7) Bifentriinia ei pitäisi tästä syystä sisällyttää direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.(8) Olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että bifentriinia sisältäville kasvinsuojeluaineille myönnetyt luvat peruutetaan määräajan kuluessa, niitä ei uusita eikä tällaisille tuotteille myönnetä enää uusia lupia.(9) Jäsenvaltioiden myöntämä lisäaika bifentriinia sisältävien kasvinsuojeluaineiden nykyisten varastojen hävittämiselle, säilyttämiselle, markkinoille saattamiselle ja käytölle olisi rajattava 12 kuukauteen niin, että nykyisiä varastoja voitaisiin käyttää enää yhtenä kasvukautena, millä varmistetaan, että bifentriinia sisältäviä kasvinsuojeluaineita on viljelijöiden saatavilla 18 kuukauden ajan tämän päätöksen hyväksymisestä.(10) Tällä päätöksellä ei rajoiteta mahdollisuutta esittää direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan säännösten mukainen hakemus bifentriinin mahdolliseksi sisällyttämiseksi kyseisen direktiivin liitteeseen I; asiaa koskevista yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 33/2008[5].(11) Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaBifentriinia ei sisällytetä tehoaineena direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.2 artiklaJäsenvaltioiden on varmistettava, ettäa) bifentriinia sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat peruutetaan viimeistään [ LISÄTÄÄN PÄIVÄMÄÄRÄ, JOKA ON KUUSI KUUKAUTTA TÄMÄN PÄÄTÖKSEN HYVÄKSYMISESTÄ ];b) bifentriinia sisältäville kasvinsuojeluaineille ei myönnetä lupia eikä niiden lupia uusita tämän päätöksen julkaisemispäivästä lähtien.3 artiklaJäsenvaltioiden direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti myöntämän lisäajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja sen on päätyttävä viimeistään [ LISÄTÄÄN PÄIVÄMÄÄRÄ, JOKA ON 18 KUUKAUTTA TÄMÄN PÄÄTÖKSEN HYVÄKSYMISESTÄ ].4 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä […].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.[2] EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.[3] EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23.[4] EFSA Scientific Report (2008) 186, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bifenthrin, lopullinen versio: 30. syyskuuta 2008.[5] EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5–12.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52005PC0169

Ehdotus neuvoston päätös muuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja Bt 176) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa direktiivin 2001/18/EY mukaisesti  /* KOM/2005/0169 lopull. */

	Bryssel 26.04.2005KOM(2005) 169 lopullinenEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenisen maissin ( Zea mays L. linja Bt 176) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa direktiivin 2001/18/EY mukaisesti(KOMISSION ESITTÄMÄ)PERUSTELUT1. Muuntogeenisen maissin ( Zea mays L. linja Bt 176) markkinoille saattamiseen on annettu lupa neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 23 päivänä tammikuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/98/EY.2. Ranskan viranomaiset antoivat 5 päivänä helmikuuta 1997 luvan tuotteen markkinoille saattamiseen.3. Direktiivin 90/220/ETY korvanneen direktiivin 2001/18/EY 35 artiklan 1 kohdan mukaan niihin geneettisesti muunnettujen organismien markkinoille saattamista koskeviin ilmoituksiin, joiden osalta menettelyä ei ole saatettu päätökseen ennen 17 päivää lokakuuta 2002, sovelletaan direktiivin 2001/18/EY säännöksiä.4. Direktiivin 90/220/ETY 16 artiklan mukaisesti Itävallan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä helmikuuta 1997 komissiolle päätöksestään kieltää väliaikaisesti kyseessä olevan muuntogeenisen maissin käyttö ja myynti sekä syyt tähän.5. Elintarvikealan tiedekomitea, eläinten ravitsemusta käsittelevä tiedekomitea ja torjunta-aineita käsittelevä tiedekomitea katsoivat, että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä sellaista uutta ja olennaista tieteellistä todistusaineistoa, jota ei olisi otettu huomioon asiaa alun perin arvioitaessa ja joka edellyttäisi komiteoiden kyseisestä tuotteesta antamien alkuperäisten lausuntojen tarkistamista.6. Itävallan viranomaiset toimittivat 9 päivänä toukokuuta 1997 lisätietoja, jotka koskevat hyönteisten Bt-toksiiniresistenssin todennäköistä kehittymisnopeutta.7. Torjunta-aineita käsittelevä tiedekomitea oli jo ottanut täysin huomioon hyönteisten Bt-maissiresistenssin kehittymisen ympäristövaikutusten näkökohdat.8. Itävalta toimitti 9 päivänä tammikuuta sekä 9 ja 17 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle lisätietoja linjan Bt 176 maissia koskevien kansallisten toimenpiteidensä tueksi.9. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä uutta tieteellistä todistusaineistoa, joka mitätöisi linjan Bt 176 maissin ympäristöriskien arvioinnin ja antaisi tästä syystä oikeutuksen kyseisen tuotteen käytön ja myynnin kieltämiseen Itävallassa.10. Tällaisissa olosuhteissa direktiivin 2001/18/EY 23 artiklassa edellytetään, että komissio tekee päätöksen direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sekä soveltaen päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ja ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.11. Koska elintarvikealan tiedekomitea, eläinten ravitsemusta käsittelevä tiedekomitea ja torjunta-aineita käsittelevä tiedekomitea sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoivat, että tuote ei ole vaaraksi ihmisten terveydelle tai ympäristölle, komissio on valmistellut päätösluonnoksen, jossa kehotetaan Itävaltaa kumoamaan linjan Bt 176 maissia koskevat toimenpiteensä.12. Päätösluonnos toimitettiin päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustetulle komitealle lausuntoa varten.13. Komitea ei antanut lausuntoa 29 päivänä marraskuuta 2004 toteutetun kuulemisen jälkeen, jolloin komission on päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävä viipymättä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja annettava siitä tieto Euroopan parlamentille.14. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetään, että neuvosto voi tällaisen kannan asianmukaisesti huomioon ottaen tehdä määräenemmistöllä päätöksen ehdotuksesta kolmen kuukauden kuluessa direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jos neuvosto on näiden kolmen kuukauden aikana ilmaissut määräenemmistöllä vastustavansa ehdotusta, komissio tarkastelee sitä uudelleen. Jos neuvosto ei ole tämän määräajan päättyessä antanut ehdotettua täytäntöönpanosäädöstä eikä ilmoittanut vastustavasta kannastaan, komissio antaa ehdotetun täytäntöönpanosäädöksen.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenisen maissin ( Zea mays L. linja Bt 176) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa direktiivin 2001/18/EY mukaisesti(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY[1] ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:Geneettisesti muunnetun maissin ( Zea mays L.), jolla yhdistetyn muuntamisen avulla on Bt-endotoksiinigeenin sille antamat insektisidiset ominaisuudet ja lisääntynyt sietokyky glufosinaattiammonium-nimiselle rikkakasvien torjunta-aineelle, markkinoille saattamisesta neuvoston direktiivin 90/220/ETY mukaisesti 23 päivänä tammikuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/98/EY[2] on päätetty, että tuotteen markkinoille saattamiseen annetaan lupa.Ranskan viranomaiset antoivat 5 päivänä helmikuuta 1997 luvan tuotteen markkinoille saattamiseen.Direktiivin 90/220/ETY[3] korvanneen direktiivin 2001/18/EY 35 artiklan 1 kohdan mukaan geneettisesti muunnettujen organismien markkinoille saattamista koskeviin ilmoituksiin, joiden osalta menettelyä ei ole saatettu päätökseen ennen 17 päivää lokakuuta 2002, sovelletaan direktiivin 2001/18/EY säännöksiä.Itävalta ilmoitti 14 päivänä helmikuuta 1997 komissiolle päätöksestään väliaikaisesti kieltää kyseessä olevan muuntogeenisen maissin käyttö ja myynti sekä syyt tähän direktiivin 90/220/ETY 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti.Tiedekomiteat katsoivat, että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä sellaista uutta ja olennaista tieteellistä todistusaineistoa, jota ei olisi otettu huomioon asiaa alun perin arvioitaessa ja joka edellyttäisi komiteoiden kyseisestä tuotteesta antamien alkuperäisten lausuntojen tarkistamista.Itävallan viranomaiset toimittivat 9 päivänä toukokuuta 1997 lisätietoja, jotka koskevat hyönteisten Bt-toksiiniresistenssin todennäköistä kehittymisnopeutta.Torjunta-aineita käsittelevä tiedekomitea oli jo ottanut täysin huomioon hyönteisten Bt-maissiresistenssin kehittymisen ympäristövaikutusten näkökohdat.Itävalta toimitti 9 päivänä tammikuuta sekä 9 ja 17 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle lisätietoja linjan Bt 176 maissia koskevien kansallisten toimenpiteidensä tueksi.Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi, että Itävallan esittämät tiedot eivät sisällä uutta tieteellistä todistusaineistoa, joka mitätöisi linjan Bt 176 maissin ympäristöriskien arvioinnin ja antaisi tästä syystä oikeutuksen kyseisen tuotteen käytön ja myynnin kieltämiseen Itävallassa.Nykyisen tietämyksen perusteella ei ole syytä epäillä tuotteen olevan vaaraksi ihmisten terveydelle tai ympäristölle.Itävallan olisi tästä johtuen kumottava kyseiset toimenpiteet.Direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustettu komitea, jota kuultiin komission päätösluonnoksessa esitetyistä toimenpiteistä 29 päivänä marraskuuta 2004, ei ole antanut niistä lausuntoa mainitun direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaItävallan toteuttamat toimenpiteet muuntogeenisen maissin, jonka markkinoille saattamiseen on annettu lupa päätöksellä 97/98/EY, käytön ja myynnin kieltämiseksi eivät ole oikeutettuja direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan säännösten perusteella.2 artiklaItävallan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän päätöksen noudattamiseksi 20 päivän kuluessa päätöksen tiedoksi antamisesta.3 artiklaTämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.Tehty Brysselissä […] 2005.Neuvoston puolestaPuheenjohtaja

[1] EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

[2] EYVL L 31, 1.2.1997, s. 69.

[3] EYVL L 117, 8.5.1990, s. 15.


Avis juridique important

|

51999PC0314

Ehdotus neuvoston päätökseksi rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteiden osalta  /* KOM/99/0314 lopull. */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteiden osalta (komission esittämä)PERUSTELUTTiivistelmä1. Rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetulla neuvoston direktiivillä 89/106/ETY pyritään poistamaan sellaiset tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, jotka aiheutuvat kansallisten tuotestandardien, teknisten hyväksyntöjen tai muiden teknisten eritelmien eroavaisuuksista tai eroista säännöksissä, jotka liittyvät yleisen edun kannalta tärkeisiin turvallisuusvaatimuksiin ja muihin vaatimuksiin, joita säännellään kansallisin laein, säännöksin ja hallinnollisin määräyksin.2. Tätä tarkoitusta varten direktiivissä säädetään muun muassa, että komission on laadittava toimeksiantoja, joiden pohjalta Euroopan standardointikomitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) voivat vahvistaa yhdenmukaistettuja standardeja. Mikäli tietty tuote on tällaisen yhdenmukaistetun standardin mukainen, tuotteen voidaan olettaa soveltuvan sille ilmoitettuun käyttötarkoitukseen.3. Vakuutus siitä, että tuote vastaa yhdenmukaistettua standardia (tai muuta yhdenmukaistettua eritelmää) voidaan antaa useaa vaihtoehtoista menettelyä noudattaen. Direktiivin 13 artiklan 4 kohdan mukaan komissio määrittelee tietyn tuotteen tai tuoteryhmän vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatettavan menettelyn kuultuaan direktiivin 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua pysyvää komiteaa. Vaatimusten-mukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatettava menettely määritellään yksityis-kohtaisesti EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan mukaisesti tehtävällä päätöksellä noudattaen direktiivin 89/106/ETY 20 artiklaa.4. Laatiessaan päätösehdotuksia komissio ottaa huomioon direktiivin 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tekniset seikat, samassa artiklassa mainitun periaatteen, jonka mukaan kussakin tapauksessa valitaan turvallisuusseikat huomioon ottaen vähiten työläs menettely sekä yleisen suhteellisuusperiaatteen.5. Koska kyseisen direktiivin monimutkaisuus hidastaa täytäntöönpanoa ja vaatimusten-mukaisuusmenettelyt saattavat aiheuttaa valmistajille kohtuuttomia rasitteita, direktiivi valittiin mukaan ensimmäiseen sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamista koskevaan SLIM-ohjelmaan, jonka perusteella direktiivin täytäntöönpanoa on nopeutettava ja direktiiviä itseään parannettava ja yksinkertaistettava. Samasta syystä komissio - noudattaen kuitenkin tiukasti edellä mainittuja vaatimuksia - kiinnittää erityistä huomiota vaatimustenmukaisuusvakuutuksen edellyttämien menettelyjen toiminnallisiin näkökohtiin. Kyseisten menettelyjen kustannukset saattavat tietyissä tapauksissa johtaa huomattaviin eroihin kilpailuolosuhteissa markkinoilla yleensä pk-yrityksille haitallisella tavalla.6. Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio toimitti 2 päivänä joulukuuta 1997 rakennusalan pysyvälle komitealle luonnoksen päätökseksi kuuden lasituoteryhmän vaatimustenmukaisuuden arvioinnista. Äänestyksessä olivat läsnä kaikki jäsenvaltiot, ja komission luonnosta vastaan annettiin 53 ääntä ja puolesta 34 ääntä. Kyseisen kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että jotkut edustajat äänestivät luonnosta vastaan, koska tuoteryhmälle 5/6 (tarkemmin sanottuna eristyslasilevyille) olisi pitänyt määritellä7. tiukempi vaatimustenmukaisuusmenettely. Koska komission esittämät toimenpiteet eivät olleet komitean lausunnon mukaisia, komissio tekee neuvostolle direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisen ehdotuksen.I. JohdantoRakennustuotedirektiivin yhteydessä yhdenmukaistetut standardit ovat sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tärkeämmässä asemassa kuin muiden uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien kohdalla. Nykymuotoisen rakennustuotedirektiivin tapauksessa yhdenmukaistetut tekniset eritelmät (standardit tai eurooppalaiset tekniset hyväksynnät) ovat käytännössä pakollisia, koska vaihtoehtoista mahdollisuutta CE-merkin saamiseen olennaisten vaatimusten suoran täyttymisen kautta ei ole olemassa siitä yksinkertaisesta syystä, että direktiivissä ei ole määritelty olennaisia vaatimuksia rakennustuotteille.Tässä tapauksessa uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien markkinatoiminnan toinen tärkeä osatekijä, vaatimustenmukaisuusvakuutus, liittyy poikkeuksetta saatavilla oleviin teknisiin eritelmiin eikä olennaisiin vaatimuksiin sinänsä. Tästä syystä sekä tuotteiden ja tuoteperheiden suuren valikoiman vuoksi direktiivissä ei säädetä erityisestä menettelystä vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamista varten. Sen sijaan siinä annetaan komissiolle valtuudet päättää direktiivin 19 artiklassa tarkoitetun pysyvän komitean kuulemisen jälkeen tiettyyn tuotteeseen tai tuoteperheeseen sovellettavasta menettelystä. Menettelyn määrittelemisessä otetaan huomioon direktiivin 13 artiklan sisältämät vaatimukset.Samaisen 13 artiklan mukaisesti valitaan kussakin tapauksessa turvallisuusseikat huomioon ottaen vähiten työläs menettely. Lisäksi komissio ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon SLIM-ohjelman sisältämät yksinkertaistamista ja tehostamista koskevat periaatteet sekä yleisen suhteellisuusperiaatteen.Eristyslasilevyjen tuoteryhmän osalta näyttäisi siltä, että edellä mainittu pysyvä komitea ei ole näistä seikoista samaa mieltä komission kanssa, joten ehdotetut toimenpiteet eivät ole pysyvän komitean 2 päivänä joulukuuta 1997 antaman lausunnon mukaiset.II. Komission pysyvälle komitealle toimittamaan tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamista koskevaan luonnokseen liittyvät menettelylliset näkökohdata.  Direktiivissä 89/106/ETY säädetyn järjestelmän mukainen päätösDirektiivissä 89/106/ETY säädetään muun muassa, että komission on laadittava toimeksiantoja, joiden pohjalta CEN/CENELEC voivat vahvistaa yhdenmukaistettuja standardeja. Lisäksi komission on laadittava luonnos päätökseksi, jossa määritellään, millä tavoin tietty rakennustuote on testattava, jotta voidaan antaa vakuutus siitä, että se vastaa yhdenmukaistetun normin vaatimuksia. Valittavana on kaksi tapaa osoittaa vaatimustenmukaisuus: joko valmistaja valvoo vaatimustenmukaisuutta tehtaan sisäisen laadunvalvonnan avulla [1] tai arviointiin ja valvontaan osallistuu lisäksi hyväksytty tarkastuslaitos (13 artiklan 3 kohta). Kussakin tapauksessa valitaan vähiten työläs menettely ottaen huomioon turvallisuusseikat (13 artiklan 4 kohdan viimeistä edellinen kappale). Päätöksenteon tukena käytetään 13 artiklan 4 kohdassa olevia perusteita.[1]  Direktiivin 89/106/ETY liitteessä III olevassa 1 kohdassa määritellään tehtaan sisäinen laadunvalvonta valmistajan suorittamaksi jatkuvaksi laadunvalvonnaksi. Kaikki valmistajan asettamat arvot, vaatimukset ja määräykset dokumentoidaan järjestelmällisesti toimintaohjeita ja menettelytapoja koskevaksi kirjalliseksi selvitykseksi. Tällä laadunvalvontajärjestelmää koskevalla dokumentoinnilla varmistetaan yhtenäinen perusta laadun varmistamiselle, ja se antaa mahdollisuuden tarkastaa, ovatko tuotteelta vaaditut ominaisuudet toteutuneet ja onko laadunvalvontajärjestelmä tehokas.Vaatimustenmukaisuusvakuutuksen antamisessa noudatettava menettely määritellään EY:n perustamissopimuksen 249 artiklan mukaisesti tehtävällä päätöksellä noudattaen direktiivin 89/106/ETY 20 artiklaa. Tämän mukaisesti komissio toimittaa luonnokset pysyvälle komitealle, jonka on annettava lausunto EY:n perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa määrätyllä enemmistöllä. Komitea on menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 13 päivänä heinäkuuta 1987 tehdyssä neuvoston päätöksessä [2] määritellyn menettely III:n mukainen sääntelykomitea.[2]  EYVL L 197, 18.7.1987, s. 33.b. Pysyvän komitean lausunto komission luonnoksestaKomissio esitteli kyseisen päätösluonnoksen pysyvälle komitealle 2 päivänä joulukuuta 1997. Äänestyksessä olivat läsnä kaikki jäsenvaltiot, ja komission luonnosta vastaan annettiin 53 ääntä ja puolesta 34 ääntä [3]. Kyseisen kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että jotkut edustajat äänestivät luonnosta vastaan, koska tuoteryhmälle 5/6 (tarkemmin sanottuna eristyslasilevyille) olisi pitänyt määritellä tiukempi vaatimustenmukaisuusmenettely. [3]  Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Luxemburg, Portugali ja Suomi äänestivät komission luonnosta vastaan. Tanska, Kreikka, Irlanti, Alankomaat, Itävalta, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta äänestivät komission luonnoksen puolesta.Koska komission esittämät toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia, komissio tekee neuvostolle direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisen ehdotuksen.III. Komission neuvostolle antamaan tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamista koskevaan ehdotukseen liittyvät sisällölliset näkökohdata.  Ehdotetut vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytDirektiivin liitteissä I ja II käsitellään yleisesti vaatimustenmukaisuuden osoittamis-menettelyjä. Lopullinen vaihtoehto määrätään liitteessä III, jossa määritellään kuhunkin loppukäyttöön tarkoitetulle tuotteelle siihen sovellettava vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely.1.  Vähiten työläs menettely [4][4]  Tämä menettely vastaa direktiivin 89/106/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan ii alakohdan vaihto-ehtoa 3, ja siihen on viitattu ehdotuksessa numerolla 4. Vähiten työläs menettely on valittu kolmelle loppukäyttötarkoitukselle: 1.  Komission päätöksen 96/603/EY [5] mukaisen A-luokan materiaalit tai komission päätöksen 94/611/EY-{}- [6] D-, E- tai F-luokan materiaalit (tuoteryhmä 2/6). Ehdotus noudattaa edellä mainituissa päätöksissä käytettyjä luokituksia; tai[5]  Neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan soveltamisesta rakennusmateriaalien osalta tehdyn komission päätöksen 94/611/EY mukaiseen luokkaan A "ei vaikuta tuleen" kuuluvien tuotteiden luettelon vahvistamisesta tehty komission päätös 96/603/EY, EYVL L 267, 19.10.1996, s. 23.[6]  Direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan soveltamisesta rakennusmateriaalien osalta 9 päivänä syys-kuuta 1994 tehty komission päätös 94/611/EY, EYVL L 241, 16.9.1994, s. 25, suomenk. erityispainos, alue 13, nide 27, s. 32. (Paloteknisiä ominaisuuksia koskeva ns. euroluokittelupäätös). 2.  päätöstä 96/603/EY vastaava komission päätös ulkoisista paloteknisistä määräyksistä (tuoteryhmä 3/6), tai3.  muut kuin päätöksessä luetellut käyttötarkoitukset (tuoteryhmä 6/6).2.  Hyväksytyn tarkastuslaitoksen osallistuminen [7][7]  Tämä menettely vastaa direktiivin 89/106/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan ii alakohdan vaihto-ehtoa 2, ja siihen on viitattu ehdotuksessa numerolla 3. Hyväksytyn testauslaboratorion suorittama tuotteen alkutestaus vaaditaan seuraaville tuotteille:1.  Komission päätöksen 94/611/EY A-, B- tai C-luokkaan kuuluvat tuotteet (tuote-ryhmä 2/6). Komissio noudattaa edellä mainitussa päätöksessä käytettyä luokitusta; 2.  tuotteet, joiden käyttötarkoituksista on annettu ulkoisia paloteknisiä määräyksiä (tuoteryhmä 3/6). Komissio noudattaa päätöstä 96/603/EY vastaavaa päätöstä ulkoisista paloteknisistä määräyksistä,3.  varmuuslasina toimivat tuotteet (tuoteryhmä 4/6), tai4.  eristyslasina toimivat tuotteet (tuoteryhmä 5/6).3.  Hyväksytyn tarkastuslaitoksen osallistuminen laajennetuin testaus- ja valvontavaltuuksin [8][8]  Tämä menettely vastaa direktiivin 89/106/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan i alakohtaa ilman pistokoenäytteiden testausta, ja siihen on viitattu ehdotuksessa numerolla 1. Tietyissä perustelluissa erityistapauksissa on valittu järjestelmä, jossa edellytetään hyväksytyltä tarkastuslaitokselta tuotteen alkutestauksen lisäksi myös tehtaan alkutarkastusta, tehtaan sisäisen laadunvalvonnan alkutarkastusta sekä tehtaan sisäisen laadunvalvonnan jatkuvaa valvontaa, arviointia ja hyväksyntää. Tämä valmistajalle taloudellisesti ja logistisesti raskas menettely koskee tuotteita, jotka on tarkoitettu:1.  käytettäväksi palonkestävänä rakenteena tai palo-osastoinnissa (tuoteryhmä 1/6), tai2.  käytettäväksi luodin- tai räjähdyksenkestävänä lasina (tuoteryhmä 4/6).b.  Eristyslasia koskeva vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelyKomission ehdotuksessa otetaan huomioon SLIM-ohjelma, ja se perustuu oikeudellisesti EY:n perustamissopimukseen ja direktiiviin 89/106/ETY. Koska komission on valittava turvallisuusseikat huomioon ottaen vähiten työläs menettely, sen on noudatettava suhteellisuusperiaatetta. Menettely ei siis saa olla raskaampi kuin tavoitteiden saavuttamiseksion tarpeen. Valmistajan itsensä antama vakuutus vaatimustenmukaisuudesta on asetettava etusijalle. Tästä periaatteesta voidaan poiketa ainoastaan, kun se on turvallisuussyistä välttämätöntä.Tarkasteltaessa vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelyn suhteellisuutta direktiiviin 89/106/ETY yhteydessä on arvioitava sitä, voidaanko valitulla menettelyllä varmistaa rakennustuotteelle sellaiset ominaisuudet, että rakennuskohde voi täyttää direktiivissä 89/106/ETY tarkoitetut olennaiset vaatimukset.Eristyslasin avulla rakennuskohde voi täyttää olennaiset vaatimukset, jotka liittyvät meluntorjuntaan sekä energiansäästöön ja lämmöneristykseen. Meluntorjunnasta säädetään direktiivin 89/106/ETY liitteessä I olevassa 5 kohdassa seuraavasti:Rakennuskohde on suunniteltava ja rakennettava siten, että melu, jonka alaiseksi rakennuksen sisällä tai lähellä olevat henkilöt joutuvat, pysyy niin alhaisella tasolla, ettei se vaaranna heidän terveyttään ja että nämä henkilöt pystyvät nukkumaan, lepäämään ja työskentelemään tyydyttävissä olosuhteissa.Energiansäästöstä ja lämmöneristyksestä direktiivin 89/106/ETY liitteessä I olevassa kohdassa 6 säädetään seuraavasti:Rakennuskohde ja sen lämmitys-, jäähdytys- ja ilmanvaihtolaitteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että energiankulutus sitä käytettäessä on vähäinen ottaen huomioon alueen ilmastolliset olosuhteet ja käyttäjät.Olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan useilla toisiinsa liittyvillä tekijöillä, erityisesti rakennuskohteen suunnittelulla, rakennustöiden toteuttamisella ja vaadittavilla huoltotoimenpiteillä sekä rakennustuotteiden ominaisuuksilla, suorituskyvyllä ja käytöllä [9]. Tällaisena tuotteena voi toimia myös eristyslasi. Eristyslasilevyillä voidaan vähentää ilmassa kulkeutuvaa melua [10] ja rakennuskohteiden energiantarvetta. Näistä syistä on yhden-mukaistetun standardin mukaisesti testattava useita ominaisuuksia: kykyä eristää suoraan ilmassa kulkeutuvaa melua sekä lämpö- ja säteilyominaisuuksia [11].[9]  Komission tiedonanto neuvoston direktiiviä 89/106/ETY koskevista tulkinta-asiakirjoista, EYVL C 62, 28.2.1994, s. 140 ja s. 153.[10]  Ks. ed. alaviite s. 145.[11]  CONSTRUCT 97/221 Rev 1, valtuudet CEN/CENELEC:lle yhdenmukaistettujen standardien vahvistamiseksi tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteille. Eristyslasin valmistuksessa liitetään yhteen lasilevyjä, joiden väliin sijoitetaan joko ilmaa tai jalokaasua ja/tai jotka ovat erityispinnoitettuja. Merkittäviä tekijöitä monitasolasin valmistuksessa ovat levyjen kerrostaminen ja pinnoittamisessa täydellinen pintakäsittely. Suunnittelu- tai valmistusvirheet heikentävät tuotteen teknisiä ominaisuuksia ja vaikuttavat haitallisesti edellä mainittujen olennaisten vaatimusten täyttymiseen.Eristyslasin merkitystä yhtenä useista keinoista täyttää rakennuskohteiden meluntorjuntaan sekä energiansäästöön ja lämmöneristykseen liittyvät olennaiset vaatimukset on pidettävä huomattavana, joskaan ei ratkaisevana. Tämän vuoksi tuotteen ominaisuuksien vaihtelun vaikutus sen suorituskykyyn olennaisten vaatimusten täyttymisen kannalta on pieni tai keskiluokkaa. Tuotantoprosessissa saattaa kuitenkin syntyä virheitä. Kerrosten yhdistäminen epätiiviisti heikentää kerroslasin haluttuja ominaisuuksia. Epätasaisesti levitetty ja laikuttuva pinnoite ei pysty tehokkaasti vähentämään rakennuskohteen energiantarvetta. Tällaisten riskien eliminoimiseksi komissio ehdottaa, että riippumaton testauslaboratorio testaa prototyypin avulla suunnitteluun ja tuotantoon liittyvät muuttujat. Tämän jälkeen valmistajan on valvottava alkutestauksessa tarkasteltuja ominaisuuksia omassa tuotannon laadunvalvonta-järjestelmässään.Tätä tiukemmat rajoitukset eristyslasin valmistajille vaikuttavat kohtuuttomilta, varsinkin kun testattavat tuoteominaisuudet (suoraan ilmassa kulkeutuvan äänen eristäminen sekä lämpö- ja säteilyominaisuudet) eivät vaikuta turvallisuuteen. Lisäksi voidaan todeta, etteivät jäsenvaltiot pystyneet vakuuttavasti perustelemaan, miksi ehdotus olisi väärin suhteutettu.Yleisesti ottaen on todettava, että enemmistö jäsenvaltioiden edustajista hallintokomiteassa ei aina noudata suhteellisuusperiaatetta. Huolimatta EY:n perustamissopimuksesta ja direktiivin 89/106/ETY 13 artiklan 4 kohdan nimenomaisesta säännöksestä sekä komission pyrkimyksistä luoda valmistajien kannalta mahdollisimman vähän työlästä lainsäädäntöä hallintokomitean jäsenet eivät pystyneet pääsemään puolueettomaan ja hyväksyttävään ratkaisuun. Kyseisessä tapauksessa jäsenvaltiot jopa pyysivät kolmannen osapuolen osallistumista testaukseen laajemmin kuin niiden omassa oikeusjärjestyksessä on määrätty. Euroopan yhteisön oikeutta käytetään siis väärin tiukempien sääntöjen luomiseksi markkinoilla toimijoille.Tällainen toiminta vaikeuttaa jatkuvasti direktiivin 89/106/ETY tavoitteiden saavuttamista, mikä ei ole oikeudellisesti eikä taloudellisesti hyväksyttävää. Pyrkimys ottaa käyttöön tiukempia ja siten kalliimpia menettelyjä tuotteiden hyväksymiseen käyttämällä järjestelmällisesti kolmatta osapuolta ei ole direktiivin mukaista eikä vastaa Euroopan yhteisön toimintaperiaatteita yhteisön sisämarkkinoiden luomiseksi. Tällainen toiminta ei myöskään millään tavalla alenna tuotantokustannuksia ja paranna kilpailukykyä.Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI  rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelystä neuvoston direktiivin 89/106/ETY 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteiden osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon rakennusalan tuotteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/106/ETY [12], sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/68/ETY [13], ja erityisesti sen 13 artiklan 4 kohdan,[12]  EYVL L 40, 11.2.1989, s. 12.[13]  EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1.ottaa huomioon komission ehdotuksen [14],[14]   EYVL Csekä katsoo seuraavaa:) Komission on valittava direktiivin 89/106/ETY 13 artiklan 3 kohdan mukaisesta kahdesta menettelystä rakennusalan tuotteiden vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi "vähiten työläs menettely ottaen huomioon turvallisuusseikat". Tämä tarkoittaa, että on tarpeen päättää, onko tietyn tuotteen tai tuoteryhmän osalta valmistajan vastuulla oleva tehtaan sisäinen laadun-valvontajärjestelmä tarvittava ja riittävä edellytys vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi vai tarvitaanko 13 artiklan 4 kohdassa mainittujen perusteiden täyttymiseen liittyvistä syistä hyväksytyn varmentamiselimen osallistumista.) Mainitun 13 artiklan 4 kohdassa säädetään, että näin valittu menettely esitetään toimeksiannoissa ja teknisissä eritelmissä. Sen vuoksi on suotavaa määritellä tuotteiden tai tuoteryhmien käsite käytettäväksi toimeksiannoissa ja teknisissä eritelmissä.) Mainitun 13 artiklan 3 kohdassa esitetyt kaksi menettelyä kuvaillaan yksityiskohtaisesti direktiivin 89/106/ETY liitteessä III. Sen vuoksi on tarpeen määritellä selkeästi menetelmät, joilla näitä kahta menettelyä toteutetaan liitteen III mukaisesti jokaisen tuotteen tai tuoteryhmän osalta, koska liitteessä III annetaan etusija tietyille menetelmille.) Menettely, jota tarkoitetaan 13 artiklan 3 kohdan a alakohdassa, vastaa liitteessä III olevan 2 kohdan ii alakohdassa säädettyjen menettelyjen vaihtoehtoa 1 ilman jatkuvaa valvontaa ja vaihtoehtoja 2 ja 3, ja menettely, jota tarkoitetaan 13 artiklan 3 kohdan b alakohdassa, vastaa liitteessä III olevan 2 kohdan i alakohdassa säädettyjä menettelyjä ja liitteessä III olevan 2 kohdan ii alakohdassa säädettyjen menettelyjen vaihtoehtoa 1 jatkuvalla valvonnalla.) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet eivät ole pysyvä rakennusalan komitean lausunnon mukaiset.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaLiitteessä I mainittujen tuotteiden ja tuoteryhmien vaatimustenmukaisuus on osoitettava menettelyllä, jossa valmistaja on yksin vastuussa tehtaan sisäisestä laadunvalvontajärjestelmästä, jolla varmistetaan, että tuote on asiaa koskevien teknisten eritelmien mukainen.2 artiklaLiitteessä II mainittujen tuotteiden vaatimustenmukaisuus on osoitettava menettelyllä, jossa valmistajan vastuulla olevan tehtaan sisäisen laadunvalvontajärjestelmän lisäksi tuotteita tai niiden sisäistä laadunvalvontaa hyväksytty varmentamiselin valvoo ja arvioi.3 artiklaLiitteen III mukainen vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely esitetään yhden-mukaistettujen standardien toimeksiannoissa.4 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä  Neuvoston puolesta PuheenjohtajaLIITE ITasaiset ja taivutetut lasilevyt (mukaan lukien peruslasi, käsitelty lasi, erikois- tai varmuuslasi, pinnoitettu, kalvopinnoitettu, emaloitu, pintakäsitelty tai peililasi):Kaikkiin käyttötarkoituksiin lukuun ottamatta:- käyttöä lasikokoonpanoissa, jotka on erityisesti tarkoitettu palonkestäviksi rakenteiksi,- käyttöä luodin- tai räjähdyksenkestävänä lasina.Profiililasi (lankavahvisteinen tai vahvistamaton):Kaikkiin käyttötarkoituksiin lukuun ottamatta:- käyttöä lasikokoonpanoissa, jotka on erityisesti tarkoitettu palonkestäviksi rakenteiksi.Eristyslasilevyt:Kaikkiin käyttötarkoituksiin lukuun ottamatta:- käyttöä lasikokoonpanoissa, jotka on erityisesti tarkoitettu palonkestäviksi rakenteiksi,- käyttöä luodin- tai räjähdyksenkestävänä lasina.Lasitiilet:Käytettäviksi ei-kantavissa sovellutuksissa lukuun ottamatta:- käyttöä luodin- tai räjähdyksenkestävänä rakenteena.Lasitiiliset seinälevyt:Käytettäviksi kaikissa ei-kantavissa sovellutuksissa lukuun ottamatta:- käyttöä palo-osastoissa,- käyttöä luodin- tai räjähdyksenkestävänä rakenteena.LIITE IITasaiset ja taivutetut lasilevyt (mukaan lukien peruslasi, käsitelty lasi, erikois- tai varmuuslasi, pinnoitettu, kalvopinnoitettu, emaloitu, pintakäsitelty tai peililasi):Käyttö luodin- tai räjähdyksenkestävänä lasina.Käyttö lasikokoonpanoissa, jotka on erityisesti tarkoitettu palonkestäviksi rakenteiksi.Profiililasi (lankavahvisteinen tai vahvistamaton):Käyttö lasikokoonpanoissa, jotka on erityisesti tarkoitettu palonkestäviksi rakenteiksi.Eristyslasilevyt:Käyttö luodin- tai räjähdyksenkestävänä lasina.Käyttö lasikokoonpanoissa, jotka on erityisesti tarkoitettu palonkestäviksi rakenteiksi.Lasitiilet:Käyttö luodin- tai räjähdyksenkestävänä rakenteena.Lasitiiliset seinälevyt:Käyttö palo-osastoissa.Käyttö luodin- tai räjähdyksenkestävänä rakenteena.LIITE IIIHuomautus: Niiden tuotteiden osalta, joita käytetään useampaan kuin yhteen jäljempänä mainituissa tuoteryhmissä eriteltyyn käyttötarkoitukseen, hyväksytylle elimelle kyseisten vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelyjen mukaisesti kuuluvat tehtävät kumuloituvat.Tuoteryhmä: tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteet (1/6)Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytAlla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta Euroopan standardointikomitean Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN/CENELEC) edellytetään määrittelevän asianomaisiin yhdenmukaistettuihin standardeihin seuraava(t) vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely(t):>TAULUKON PAIKKA> Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1.2.3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen ominaisuuden tarkistamista, jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä suhteessa.Tuoteryhmä: tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteet (2/6)Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytAlla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta Euroopan standardointikomitean Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN/CENELEC) edellytetään määrittelevän asianomaisiin yhdenmukaistettuihin standardeihin seuraava(t) vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely(t):>TAULUKON PAIKKA>* A-luokan materiaalit, joiden paloteknistä käyttäytymistä ei päätöksen 96/603 nojalla tarvitse testata. Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1.2.3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen ominaisuuden tarkistamista, jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä suhteessa.Tuoteryhmä: tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteet (3/6)Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytAlla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta Euroopan standardointikomitean Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN/CENELEC) edellytetään määrittelevän asianomaisiin yhdenmukaistettuihin standardeihin seuraava(t) vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely(t):>TAULUKON PAIKKA>* vahvistetaan paloturvallisuussäännöksiä käsittelevän ryhmän kanssa käytävissä neuvotteluissa. Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1.2.3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen ominaisuuden tarkistamista, jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä suhteessa.Tuoteryhmä: tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteet (4/6)Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytAlla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta Euroopan standardointikomitean Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN/CENELEC) edellytetään määrittelevän asianomaisiin yhdenmukaistettuihin standardeihin seuraava(t) vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely(t):>TAULUKON PAIKKA> Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1.2.3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen ominaisuuden tarkistamista, jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä suhteessa.Tuoteryhmä: tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteet (5/6)Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytAlla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta Euroopan standardointikomitean Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN/CENELEC) edellytetään määrittelevän asianomaisiin yhdenmukaistettuihin standardeihin seuraava(t) vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely(t):>TAULUKON PAIKKA> Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1.2.3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen ominaisuuden tarkistamista, jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä suhteessa.Tuoteryhmä: tasolasi-, lasiprofiili- ja lasitiilituotteet (6/6)Vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettelytAlla lueteltujen tuotteiden ja käyttötarkoituksen (käyttötarkoitusten) osalta Euroopan standardointikomitean Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CEN/CENELEC) edellytetään määrittelevän asianomaisiin yhdenmukaistettuihin standardeihin seuraava(t) vaatimustenmukaisuuden osoittamismenettely(t):>TAULUKON PAIKKA> Menettelyn määrittelyn on oltava sellainen, että se voidaan toteuttaa myös silloin, kun suorituskykyä ei tarvitse määrittää tietyn ominaisuuden osalta, koska ainakin yhdellä jäsenvaltiolla ei ole lakisääteisiä vaatimuksia tämän ominaisuuden suhteen (ks. direktiivin 89/106/ETY 2 artiklan 1 kohta ja tulkintaa koskevien asiakirjojen lauseke 1.2.3 soveltuvin osin). Näissä tapauksissa valmistajalta ei edellytetä kyseisen ominaisuuden tarkistamista, jos valmistaja ei halua antaa vakuutusta tuotteen suorituskyvystä tässä suhteessa.


				|

		52013PC0930

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen 2009/831/EY muuttamisesta sen soveltamisajan osalta /* COM/2013/0930 final - 2013/0446 (CNS) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä
sopimuksessa (SEUT-sopimus), jota sovelletaan EU:n syrjäisimpiin alueisiin,
kuten Madeiran itsehallintoalueeseen ja Azoreiden itsehallintoalueeseen, ei
periaatteessa sallita sitä, että paikallisia tuotteita verotetaan eri tavalla
kuin Portugalin tai muiden jäsenvaltioiden tuotteita. SEUT-sopimuksen 349
artiklassa määrätään kuitenkin, että syrjäisimpien alueiden hyväksi voidaan
toteuttaa erityistoimenpiteitä kyseisten alueiden taloudellisiin ja
sosiaalisiin oloihin vaikuttavien pysyvien haittojen vuoksi.
Marraskuun 10 päivänä 2009 tehdyllä neuvoston
päätöksellä 2009/831/EY[1],
joka on tehty EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 artiklan nojalla,
Portugalille annetaan lupa soveltaa 31. joulukuuta 2013 saakka alennettua
valmisteverokantaa Madeiran itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja
kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä Azoreiden itsehallintoalueella siellä
tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin alkoholijuomiin.
Päätöksen 2 artiklassa kyseinen poikkeus rajoitetaan koskemaan vain tiettyjä
tuotteita. Portugali voi soveltaa näihin tuotteisiin valmisteverokantaa, joka
on pienempi kuin direktiivin 92/84/ETY[2]
3 artiklassa alkoholille säädetty täysi valmisteverokanta ja kyseisellä
direktiivillä vahvistettu alkoholin vähimmäisvalmisteverokanta, mutta se saa
olla enintään 75 prosenttia pienempi kuin alkoholin tavanomainen kansallinen
valmisteverokanta.
Päätöksessä 2009/831/EY esitetään
erityistoimenpiteiden toteuttamisen perusteet, joihin kuuluvat tilojen pieni
koko ja hajanaisuus sekä koneistuksen vähäisyys. Lisäksi saarille kuljetetaan
tiettyjä raaka-aineita ja pakkausmateriaaleja, joita ei tuoteta paikallisesti,
ja tämä aiheuttaa enemmän kustannuksia kuin pelkkä valmiin tuotteen kuljetus.
Lisäkustannuksia aiheutuu myös laitteistojen kuljetuksesta ja asentamisesta
näille syrjäisille saarialueille. Lisäksi tuottajille koituu sellaisia
ylimääräisiä kustannuksia, joista yleensä vastaa paikallistalous, kuten
suurempia työvoima- ja energiakustannuksia.
Alennus, joka on 75 prosenttia, ei ole
suurempi kuin on tarpeen sellaisten lisäkustannusten kompensoimiseksi, joita
koituu toimijoille edellä mainittujen Madeiran ja Azoreiden syrjäisestä
sijainnista johtuvien erityispiirteiden vuoksi.
Koska veroetuus ei ylitä sitä, mikä on tarpeen
lisäkustannusten kompensoimiseksi, ja koska kyseeseen tulevat määrät ovat
pieniä, toimenpide ei heikennä unionin oikeusjärjestyksen yhtenäisyyttä eikä
sen johdonmukaisuutta. Lisäksi veroetuus rajoittuu tuotteiden kulutukseen
kyseisillä alueilla.
Portugalin viranomaiset ovat pyytäneet, että
lupaa soveltaa alennettua valmisteverokantaa Madeiran itsehallintoalueella
siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja likööreihin sekä Azoreiden
itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin likööreihin ja
tislattuihin alkoholijuomiin pidennettäisiin 31. joulukuuta 2020 saakka. Luvan
uusiminen on vahvistettava sekä SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukaisella
neuvoston päätöksellä että valtiontuesta annettavalla komission päätöksellä.
SEUT-sopimuksen 349 artiklan mukainen neuvoston päätös ei rajoita päätöstä,
jonka komissio tekee valtiontukisääntöjen mukaisesti tämän toimenpiteen
jatkamisesta.
Komissio antoi 28. kesäkuuta 2013 uudet
alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosiksi 2014–2020. Kyseiset
suuntaviivat ovat osa laajempaa strategiaa, jonka tavoitteena on uudistaa
valtiontukien valvontaa ja lisätä kasvua sisämarkkinoilla edistämällä
tehokkaampia tukitoimenpiteitä ja keskittämällä komission täytäntöönpanotoimet
tapauksiin, joilla on suurin vaikutus kilpailuun.
Koska suuntaviivat tulevat voimaan 1.
heinäkuuta 2014, vaikuttaa aiheelliselta pidentää päätöksen 2009/831/EY
soveltamisaikaa kuudella kuukaudella, jotta sen voimassaolon päättymispäivä olisi
sama päivä, jona nykyisten suuntaviivojen voimassaolo päättyy.
2.           SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Koska tämä ehdotus koskee ainoastaan voimassa
olevan neuvoston päätöksen soveltamisajan pidentämistä tietynpituisella ajalla
(kuudella kuukaudella) samoilla edellytyksillä kuin aiemmin, vaikutusten
arviointi ei vaikuta tarpeelliselta.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Ehdotetun toimen lyhyt
kuvaus
Toimella jatketaan päätöksen 2009/831/EY
soveltamisaikaa. Kyseisellä päätöksellä Portugalille annetaan lupa soveltaa
alennettua valmisteverokantaa tiettyihin tuotteisiin, joita tuotetaan ja
kulutetaan paikallisesti Madeiran itsehallintoalueella ja Azorien
itsehallintoalueella.
Oikeusperusta
SEUT-sopimuksen 349 artikla.
Toissijaisuusperiaate
Ainoastaan neuvostolla on SEUT-sopimuksen 349
artiklan perusteella valtuudet toteuttaa syrjäisimpien alueiden hyväksi
erityistoimenpiteitä, joilla mukautetaan perussopimusten, myös yhteisten
politiikkojen, soveltamista kyseisiin alueisiin syrjäisimpien alueiden
taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen vaikuttavien pysyvien haittojen
vuoksi.
Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen
mukainen.
Suhteellisuusperiaate
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen
seuraavista syistä:
Ehdotuksen tarkoituksena on pidentää päätöksen
2009/831/EY soveltamisaikaa kuudella kuukaudella, jotta sen voimassaolon
päättymispäivä olisi sama päivä, jona vuosina 2014–2020 sovellettavat
alueellista valtiontukea koskevat suuntaviivat tulevat voimaan.
Sääntelytavan valinta
Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston päätös.
Muut sääntelytavat eivät soveltuisi
seuraavasta syystä:
Muutettava asiakirja on neuvoston päätös, joka
on tehty samaa oikeusperustaa (SEUT-sopimuksen 349 artikla, joka oli aiemmin
EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohta) käyttäen.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotus ei vaikuta Euroopan unionin
talousarvioon.
2013/0446 (CNS)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
päätöksen 2009/831/EY muuttamisesta sen
soveltamisajan osalta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 349 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[3],
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Marraskuun 10 päivänä 2009
tehdyllä neuvoston päätöksellä 2002/831/EY, joka on tehty EY:n
perustamissopimuksen 299 artiklan 2 artiklan nojalla, Portugalille annetaan
lupa soveltaa 31 päivään joulukuuta 2013 saakka alennettua valmisteverokantaa
Madeiran itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja
likööreihin sekä Azoreiden itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja
kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin alkoholijuomiin. Päätöksen 2
artiklassa kyseinen poikkeus rajoitetaan koskemaan tiettyjä tuotteita.
Portugali voi soveltaa näihin tuotteisiin valmisteverokantaa, joka on pienempi
kuin direktiivin 92/84/EY 3 artiklassa alkoholille säädetty täysi
valmisteverokanta ja kyseisellä direktiivillä vahvistettu alkoholin
vähimmäisvalmisteverokanta, mutta se saa olla enintään 75 prosenttia
pienempi kuin alkoholin tavanomainen kansallinen valmisteverokanta.
(2)       Alennetun valmisteverokannan
soveltamisella luodaan eriytetty verotus, joka hyödyttää joidenkin tuotteiden
paikallista tuotantoa. Tämä on valtiontukea, joka edellyttää komission
hyväksyntää.
(3)       Komissio vahvistaa, että
verokannan alentamiseen olisi edelleen annettava lupa, jotta voitaisiin
kompensoida Madeiralla ja Azoreilla tuotettavien tislattujen alkoholijuomien
epäedullista kilpailuasemaa, joka johtuu korkeammista tuotanto- ja
markkinointikustannuksista.
(4)       Komissio hyväksyi 28 päivänä
kesäkuuta 2013 alueellista valtiontukea koskevat suuntaviivat vuosiksi
2014–2020[4].
Suuntaviivoissa esitetään, miten jäsenvaltiot voivat myöntää tukea yrityksille
epäedullisessa asemassa olevien alueiden kehittämiseksi Euroopassa vuosina
2014–2020. Nämä suuntaviivat, jotka tulevat voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2014,
ovat osa laajempaa strategiaa, jonka tavoitteena on uudistaa valtiontukien
valvontaa ja lisätä kasvua sisämarkkinoilla edistämällä tehokkaampia
tukitoimenpiteitä ja keskittämällä komission täytäntöönpanotoimet tapauksiin,
joilla on suurin vaikutus kilpailuun.
(5)       On aiheellista pidentää
päätöksen 2009/831/EY soveltamisaikaa kuudella kuukaudella, jotta sen
voimassaolon päättymispäivä olisi sama päivä, jona vuosina 2014–2020
sovellettavat alueellista valtiontukea koskevat suuntaviivat tulevat voimaan.
(6)       Olisi varmistettava, että
Portugali voi soveltaa kyseisiä alennuksia siitä alkaen, kun päätöksellä
2009/831/EY myönnetyn vastaavan luvan voimassaolo päättyy. Pyydetyn uuden luvan
olisi sen vuoksi tultava voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Korvataan päätöksen 2009/831/EY 5 artiklassa
päivämäärä ”31 päivään joulukuuta 2013” päivämäärällä ”30 päivään kesäkuuta
2014”.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se
hyväksytään, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Portugalin
tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 2009,
luvan antamisesta Portugalille soveltaa alennettuja valmisteverokantoja
Madeiran itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja kulutettaviin rommiin ja
likööreihin sekä Azoreiden itsehallintoalueella siellä tuotettaviin ja
kulutettaviin likööreihin ja tislattuihin alkoholijuomiin (EUVL L 197,
13.11.2009, s. 9).
[2]              Neuvoston direktiivi 92/84/ETY, annettu 19 päivänä
lokakuuta 1992, alkoholin ja alkoholijuomien valmisteverojen määrien
lähentämisestä (EYVL L 316, 31.10.1992, s. 29).
[3]               EUVL C , , s. .
[4]               C (2013) 3769, 28.6.2013.


Avis juridique important

|

51995PC0149

Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon käytön edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000)

Virallinen lehti nro C 250 , 26/09/1995 s. 0004

Ehdotus neuvoston päätökseksi yhteisön monivuotisen ohjelman hyväksymisestä Euroopan multimedia-alan tiedontuottajayritysten kehityksen tukemiseksi ja multimediatiedon käytön edistämiseksi syntymässä olevassa tietoyhteiskunnassa (INFO 2000) (95/C 250/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(95) 149 lopull. - 95/0156(CNS)(Komission 30 päivänä kesäkuuta 1995 esittämä)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettäEuroopan tiedontuotantoteollisuus voi merkittävästi edistää yhteisön talouskasvua, kilpailukyvyn vahvistumista ja työllisyyden kehitystä, kuten valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys - 2000-luvun haasteet ja näkymät" (1) esitetään,Eurooppa-neuvosto päätti Brysselin kokouksessaan 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 edellä mainitun valkoisen kirjan perusteella toteuttaa toimintasuunnitelman, johon kuuluu konkreettisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla, erityisesti sellaisiin tiedon perusrakenteisiin ja uusiin sovelluksiin liittyen, joihin tarvitaan uutta tietosisältöä,Eurooppa-neuvosto kiinnitti Korfun kokouksessaan 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 huomiota tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason ryhmän suosituksiin, sellaisina kuin ne on esitetty "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta" -kertomuksessa (2), ja korosti, että yhteisöllä ja jäsenvaltioilla on tärkeä osuus tietoyhteiskunnan luomisessa antamalla poliittinen sysäys, luomalla selkeä ja vakaa säännös- ja lakikehys sekä näyttämällä esimerkkiä aloilla, jotka kuuluvat niiden piiriin,komission toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelma" (3) tunnustetaan tiedon tuotannon merkitys ja edellytetään, että komissio ehdottaa tapoja, joilla voidaan edistää suotuisien olosuhteiden luomista, joissa tiedontuottajat voivat soveltaa taitojaan ja tuotteitaan uuteen multimediaympäristöön ja edistää uusien tietopalveluiden entistä suurempaa käyttöä,neuvosto korosti 28 päivänä syyskuuta 1994 (4) erityisesti Euroopan tiedontuotantoteollisuuden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn edistämisen kiireellisyyttä, ottaen huomioon kulttuurin monimuotoisuus sekä näiden tuotteiden yhteiskunnallinen vaikutus,Eurooppa-neuvosto korosti Essenin kokouksessaan 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 tiedontuotannon merkitystä tietoyhteiskunnan toteutumisessa,neuvoston 3 ja 4 päivänä huhtikuuta 1995 antamassa päätöslauselmassa kulttuurista ja multimediasta (5) korostettiin multimedian merkitystä tiedontuotantoteollisuuden kehittämisen helpottamiseksi ja kansalaisten pääsyn parantamiseksi kulttuuriperinnön pariin sekä jäsenvaltioiden ja unionin liikkeellepanevaa asemaa korkealaatuisten kulttuuriin liittyvien multimediaohjelmien luomisessa, tuotannossa ja jakelussa,unionin tiedontuotantoa koskevan politiikan kolme pitkän ajan strategista tavoitetta ovat helpottaa Euroopan tiedontuotantoteollisuuden kehitystä, tehdä uusien tietopalvelujen myötävaikutus kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen Euroopassa mahdollisimman suureksi ja tehostaa kehittyneiden tietopalvelujen myötävaikutusta Euroopan kansalaisten ammatilliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuurialan kehitykseen,Euroopan multimedian tiedontuotantoteollisuuden ja markkinoiden kehitykselle on lukuisia esteitä, jotka hidastavat siirtymistä tietoyhteiskuntaan,yhteisön on hyödynnettävä sitä vahvaa kilpailuasemaa, joka sillä on joillakin tiedontuotannon aloilla, ja vahvistettava asemaansa muilla tiedontuotannon aloilla,tietopalveluiden käyttäjien tarpeet, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten sekä yhteisön heikommassa asemassa olevien alueiden osalta, vaativat erityistä huomiota,olisi säädettävä toimenpiteitä, joilla edistetään pienten ja keskisuurten -yritysten (pk) osallistumista tähän ohjelmaan,jäsenvaltioiden tietopalveluiden tarjonnan ja käytön erilaiset kehitysasteet vaativat erityistä huomiota, ottaen huomioon yhteisön sisäinen yhteenkuuluvuus ja kaksitasoiseen tietoyhteiskuntaan liittyvät vaarat,tähän ohjelmaan sisältyvien Euroopan tiedontuotantoteollisuuden aseman vahvistamiseen pyrkivän politiikan toimien avulla on täydennettävä muita sisältötuotannon toimia, erityisesti audiovisuaaliseen alaan liittyviä tomia (6),kaikkien tiedontuotantopolitiikan toimien on täydennettävä muita kansallisia ja yhteisön aloitteita, kuten komission toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelm" erityisesti esitetään, ja ne on toteutettava komission koulutukseen (7) ja ammatillisen koulutukseen (8) sekä tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen (9) ja pk-yrityksiin (10) liittyvissä ohjelmissa ja aloitteissa,tämän ohjelman edistymistä olisi seurattava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen sopeuttamiseksi tarvittaessa multimedian tiedontuotantomarkkinoiden muutoksiin; ohjelman edistymistä olisi aikanaan arvioitava puolueettomasti, jotta saadaan tarvittavaa taustatietoa tulevien tiedontuotantopolitiikan toimien tavoitteiden määrittelemiseksi; ohjelman lopussa siitä saadut tulokset arvioidaan lopullisesti ja niitä verrataan tässä päätöksessä asetettuihin tavoitteisiin,tämän ohjelman toimet eivät millään tavoin rajoita yhteisön kilpailusääntöjen soveltamista,tämän ohjelman toteuttamiseksi voi olla aiheellista osallistua yhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa, jaon tarpeen määrittää ohjelman kesto,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Hyväksytään ohjelma, jolla on seuraavat tavoitteet:- multimediatiedon kysynnän ja käytön edistäminen;- suotuisien olosuhteiden luominen Euroopan multimediatiedon tuotantoteollisuudelle;- Euroopan kansalaisten ammatillisen, yhteiskunnallisen ja kulttuuriin liittyvän kehityksen tukeminen.2 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi seuraavat toimet toteutetaan komission ohjauksessa liitteessä I annettujen toimintalinjojen ja liitteessä III esitettyjen yksityiskohtaisten toteuttamisjärjestelyjen mukaisesti:- kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminen;- Euroopan julkisen alan tiedon hyödyntäminen;- Euroopan multimediamahdollisuuksien toteuttaminen;- tukitoimet.3 artikla Ohjelma kattaa neljän vuoden jakson 1 päivästä tammikuuta 1996 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999.4 artikla 1. Komissio on vastuussa ohjelman toteuttamisesta.2. Jäljempänä 5 artiklassa määrättyä menettelyä sovelletaan:- työohelmaan;- budjettimenojen jakamiseen;- ehdotuspyyntöjen sisältöön;- ohjelman arviointitoimenpiteisiin;- kaikkiin poikkeamiin liitteessä III määrätyistä säännöistä;- osallistumiseen kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen hankkeisiin.5 artikla 1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.3. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.4. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.6 artikla Kun 5 artiklassa tarkoitettu komitea on tutkinut riippumattomien asiantuntijoiden laatiman arviointikertomuksen 2 artiklassa tarkoitettujen toimintalinjojen toteutuksessa saaduista tuloksista, komissio antaa sen ohjelman puolivälissä ja lopussa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Komissio voi näiden tulosten perusteella esittää ehdotuksia ohjelman suuntauksen muuttamiseksi.7 artikla Tähän ohjelmaan osallistuminen voi olla avointa, tavallisesti ilman komission taloudellista tukea, kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeushenkilöille ja kansainvälisille järjestöille, jos osallistuminen edistää tehokkaasti ohjelman toteuttamista ottaen huomioon molemminpuolisen edun periaate.8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys - 2000-luvun haasteet ja näkymät" KOM(93) 700 lopullinen, 5 päivänä joulukuuta 1993, luku 5 A "Tietoyhteiskunta"(2) "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - suosituksia Euroopan neuvostolle", Bryssel, 26 päivänä toukokuuta 1994(3) KOM(94) lopullinen, 19 päivänä kesäkuuta 1994, "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan - toimintasuunnitelma"(4) Neuvoston 1787:nnen kokouksen päätelmät 9561/94 (paino 197), 28 päivänä syyskuuta 1994(5) Audiovisuaalisia ja kulttuuriasioita käsittelevän neuvoston istunto N:o 1841, 3 ja 4 päivänä huhtikuuta 1995, neuvoston asiakirja 6072/95, 24 päivänä maaliskuuta 1995(6) Neuvoston päätös 93/424/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, toimintasuunnitelmasta kehittyneiden televisiopalveluiden luomiseksi Eurooppaan (EYVL N:o L 196, 5.8.1993, s. 48); KOM(94) 523 8 päivänä helmikuuta 1995, "Politique Audio-visuelle. Créer un environnement favorable à l'essor des entreprises de l'industrie europeénne des programmes (MEDIA II 1996-2000)"; neuvoston direktiivi 89/552/ETY, annettu 3 päivänä lokakuuta 1989, "Televisio ilman rajoja" (EYVL N:o L 298, 17.10.1989, s. 23)(7) KOM(93) 708 lopullinen, 3 päivänä helmikuuta 1994(8) Neuvoston 6 päivänä joulukuuta 1994 tehty päätös (EYVL N:o L 340, 29.12.1994, s. 8)(9) Neljäs puiteohjelma Euroopan yhteisön toimista tutkimuksen sekä teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla (1994-1998), hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1110/94/EY, 26 päivänä huhtikuuta 1994 (EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1)(10) KOM(94) 207 lopullinen, 3 päivänä kesäkuuta 1994LIITE I INFO 2000:N TOIMINTALINJAT Toimintalinja 1: Kysynnän edistäminen ja tietoisuuden lisääminenUusien multimedia-alan tietotuotteiden ja -palveluiden mahdollisuuksia koskevan tiedon puute on tärkeä kysyntää rajoittava tekijä. Tällä toimintalinjalla pyritään korjaamaan tilannetta lisäämällä kansallisella tai alueellisella tasolla käynnissä oleviin tietoisuutta lisääviin ja käyttäjäryhmiä koskeviin toimiin eurooppalainen ulottuvuus. Heikommassa asemassa olevien alueiden ja reuna-alueiden kysynnän kehityksen tukemiseen kiinnitetään erityistä huomiota.1.1. Uusien markkinoiden luominen lisäämällä tietoisuutta Euroopan tasolla erityisten käyttäjäryhmien avullaIMPACT-ohjelmassa on luotu jäsenvaltioissa olevien sellaisten järjestöjen verkosto, joiden tehtävänä on toteuttaa uusiin tietopalveluihin liittyviä tietoisuuden lisäämis- ja tiedotuskampanjoita. Erilaiset järjestöt, kuten kauppakamarit, ammattijärjestöt tai julkiset laitokset, hoitavat tätä tehtävää eri jäsenvaltioissa. Toimimalla eurooppalaisessa verkostossa nämä järjestöt voivat lisätä toimintaansa eurooppalaisen ulottuvuuden.INFO 2000 -ohjelmassa tätä menestyksellistä toimintatapaa jatketaan ja laajennetaan. Yhteisön mukanaolo verkostossa liikkeellepanijana ja yhteensovittajana lisää erillisten toimien arvoa ja asettaa nämä toimet selkeään eurooppalaiseen yhteyteen. Sen lisäksi, että komissio antaa taloudellista tukea erityistoimille, joissa on eurooppalainen ulottuvuus, se myös rohkaisee taitotiedon ja kokemusten vaihtoa, yhteisten viestintä- ja tietolaitteistojen käyttöä ja eri järjestöjen välistä yhteistyötä yhteishankkeissa.Verkostoon kuuluvat järjestöt hoitavat seuraavia tehtäviä:- tarjoavat pääsyn tietokokoelmiin ja -luetteloihin kaikkialla Euroopan unionissa;- esittelevät ja helpottavat pääsyä tiedon valtaväylille;- tiedottavat käyttäjille heidän tiedontarpeitaan mahdollisesti tyydyttävistä lähteistä, sekä kansallisesti että kansainvälisesti;- järjestävät yhteensovitettuja eurooppalaisia tietoisuutta lisääviä kampanjoita kansallisella ja alueellisella tasolla;- edistävät käyttäjien koulutusta.Näiden tomien pääasiallisena kohteena ovat pienet ja keskisuuret yritykset sekä kirjastot. Varsinainen tarkkojen kohderyhmien valinta jää kansallisten ja alueellisten järjestöjen tehtäväksi, koska ne ovat lähimpänä kohderyhmiä.Ehdotuspyynön jälkeen kaikkiaan 30-50 järjestöä valitaan osallistumaan verkostoon. Valintarperusteisiin kuuluvat paikallisten tietomarkkinoiden tuntemus, läheisyys ennakoituihin kohderyhmiin ja valmius työskennellä eurooppalaisessa verkostossa. Rohkaistaan toimia, joilla pyritään edistämään naisten etuja uusissa tietopalveluissa.Verkosto on yhteistyössä muiden asiaankuuluvien kansallisten järjestöjen kanssa. Se on läheisessä yhteydessä muihin EU:n tukemiin elimiin ja verkostoihin, joilla on sitä täydentävä tehtävä, kuten tietoyhteiskunnan hanketoimisto (ISPO), eurooppalaiset tietokeskukset (EIC:t), liiketoiminnan yhteistoimintaverkosto (BC-NET), VALUE-jakelukeskukset ja yliopistojen yrityskoulutuskumppanuudet (UETP:t). Näihin verkostoihin osallistuvia järjestöjä voitaisiin valita ehdotuspyynnöistä. Samansuuntaisia tai päällekkäisiä verkostoja pyritään välttämään. Muiden neljännen tutkimuspuiteohjelman mukaisesti toteutettujen tietoisuutta lisäävien toimien, kuten edistynyt viestintäteknologia ja -palvelut (ACTS) -ohjelman ja Telematics-ohjelman avulla pyritään saavuttamaan synergiaa ja aloittamaan uutta toimintaa.1.2. Yleiseurooppalaisten käyttäjäryhmien rohkaiseminenKukoistava kysyntä on tärkeää terveiden markkinoiden kehittymiselle multimedian kaltaisten kehittyneiden tietotuotteiden ja -palveluiden osalta. Tietomarkkinoilla tapahtuvien nopeiden muutosten vuoksi säännöllinen toimittajien ja käyttäjien välinen vuoropuhelu voi helpottaa siirtymiskehitystä. Yleensä toimittajaosapuoli on käyttäjiä paremmin järjestäytynyt sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Kahdella niistä kolmesta alueesta, jotka muodostavat multimediateollisuuden - tietotekniikassa ja televiestinnässä - käyttäjäpuoli järjestäytyy entistä enemmän sekä kansallisella että Euroopan tasolla.Multimediateollisuuden kolmannella alueella - tiedontuotantoteollisuudessa - kysyntäpuoli on hajanainen ja paljon vähemmän järjestäytynyt. Tietosisällön tuottajien ja käyttäjien väliset suhteet ovat perinteisesti olleet epäsuoria; ne ovat kulkeneet välittäjien kautta. Uusien viestintäverkostojen vaikutuksesta tilanne on nyt kuitenkin muuttumassa. Myös sisältöalalla tunnetaan yhä selvemmin tarve kehittää suoria suhteita tuottajien ja käyttäjien välille. Kansallisella tasolla ammatilliset järjestöt ja teollisuuden alojen järjestöt alkavat käsitellä tätä kysymystä. Euroopaan multimedian sisältömarkkinoiden myönteisen kehityksen kannalta on kuitenkin tärkeää, että käyttäjäryhmiä syntyy myös Euroopan tasolla.INFO 2000 -ohjelman suunnitelluilla toimilla pyritään edistämään tätä kehitystä kannustamalla kansallisten käyttäjäryhmien yhteistoimintaa ja kokemusten vaihtoa ja näin edistämään eurooppalaisten ryhmittymien syntymistä. Käyttäjien tärkeimpien ongelmien, esimerkiksi laadunvarmistuksen ja luotettavuuskysymysten ratkaisemiseksi kehitetään erityistoimenpiteitä. Tietoisuutta lisäävien yksiköiden verkostoa käytetään eri jäsenvaltioiden tilanteen analysoimiseksi, ja niillä on liikkeellepaneva tehtävä yleiseurooppalaisten käyttäjäryhmien luomisessa.Toimintalinja 2: Euroopan julkisen alan tiedon hyödyntäminenEuroopan julkisen alan tieto on kätketty voimavara, joka odottaa hyödyntämistään. Julkinen ala kerää ja tuottaa valtavia määriä tietoa, josta suuri osa on kiinnostavaa yksityisten ihmisten ja liikeyritysten kannalta ja jota voidaan käyttää raaka-aineena yksityisen alan tietoteollisuuden tuottamissa lisäarvoa tarjoavissa tietopalveluissa. Alueellisen, kansallisen tai eurooppalaisen tason viralliset tilastopalvelut ovat esimerkki tästä.Kolme toimiryhmää edistää erityisesti julkisen alan roolin vahvistamista ja sen mahdollisuuksien hyödyntämistä Euroopan tasolla:- poliittisten ohjelmien kehittäminen julkisen alan tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä varten,- Euroopan julkisen alan tietoja koskevien hakemistojen yhdistäminen,- julkisen alan tiedontuotantovoimavarojen saaminen käyttöön.Huomiota kiinnitetään erityisesti unionin reuna-alueiden tiedonsaannin parantamiseen.2.1. Poliittisten ohjelmien kehittäminen julkisen alan tietojen saatavuutta ja hyödyntämistä vartenJulkisen alan tiedon saatavuutta koskevat säännöt ovat eri jäsenvaltioissa hyvin erilaisia tai niitä ei joissain tapauksissa ole lainkaan. Kun siirtyminen tietoyhteiskuntaan edistyy, tästä tilanteesta saattaa muodostua este yksityisten ihmisten ja yritysten täydelle osallistumiselle kaikkialla Euroopassa, ja sen seurauksena mahdollisuudet saattavat jakautua epätasaisesti. Tämän vuoksi Euroopan tasolla tarvitaan aloitteita sellaisten poliittisten ohjelmien kehittämiseksi, joilla helpotetaan julkisen alan hallitseman tiedon saantia ja sen hyödyntämistä, erityisesti Eurooppaa hyödyttävien tietovoimavarojen osalta.Komissio antaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja markkinaosapuolisen kanssa vihreän kirjan, jossa tutkitaan tilannetta eri jäsenvaltioissa, EU:n suhteellista asemaa maailmanlaajuisessa yhteydessä ja erilaisia mahdollisuuksia lähentää kansallisia lähestymistapoja. Tämän vihreän kirjan perustaksi tehdään vertailevia tutkimuksia eri valtioiden tilanteesta ja edistetään kansallisten kokemusten vaihtoa.2.2. Euroopan julkisen alan tiedon hakemistojen yhdistäminenUseissa jäsenvaltioissa ollaan toteuttamassa käytännön aloitteita julkisen alan tiedon saatavuuden parantamiseksi. Euroopan tietoyhteiskunnassa on varmistettava, että tarvittava julkisen alan tieto on entistä helpommin kaikkien niiden Euroopan yksityisten ihmisten ja liikeyritysten saatavilla, joita tällainen tieto saattaa kiinnostaa.Komissio tukee aloitteita Euroopan julkisen alan tiedon hakemistojen tuottamiseksi yleisessä muodossa, jolloin ne voidaan liittää toisiinsa ja niihin voidaan päästä mistä tahansa Euroopassa.Ehdotuspyyntöjen mukaisesti tuetaan esitutkimushankkeita sellaisten tietohakemistojen tuottamiseksi, joilla on edellä mainitut ominaisuudet. Näissä esitutkimushankkeissa voidaan käsitellä olemassa olevien kansallisten tai alueellisten tietohakemistojen liittämistä toisiinsa kansalliset rajat ylittäen sekä uusien hakemistojen tuottamista yhteistyönä. Erityisesti kannustetaan esitutkimushankkeita, jotka perustuvat yksityiseen ja julkiseen kumppanuuteen ja monikielisten ratkaisujen käyttöön.2.3. Julkisen alan tiedontuotantovoimavarojen käyttäminenEurooppaa on siunattu runsailla julkisen alan, kuten museoiden, kirjastoiden, tekijänoikeus- ja patenttitalletusjärjestelmien, opetus- ja koulutuselinten, historiallisten arkistojen ja arkkitehtonisten kohteiden, valvonnassa olevilla "tietokokoelmilla" kuten niitä voitaisiin nimittää. Nämä tietokokoelmat on otettava käyttöön, jos Eurooppa aikoo hyödyntää tätä kulttuuri- ja talousomaisuuttaan kaupallisesti ja toteuttaa kehittyneen tekniikan mahdollisuuksia julkisen alan palvelujen tueksi. Ne ovat keskeinen unionin voimatekijä kansainvälisessä tietoyhteiskunnassa, ja ne lukuisat kaupat, joilla joitakin kokoelmia koskevaa määräysvaltaa on siirretty yksityisille yrityksille, joista kaikki eivät ole olleet eurooppalaisia, ovat jo korostaneet niiden kaupallisia ja strategisia mahdollisuuksia.Suurin osa näistä tietokokoelmista on vielä analogisessa muodossa, mutta niitä digitalisoidaan yhä enemmän. INFO 2000 -ohjelmalla pyritään saamaan nämä digitaaliset kokoelmat yksityisen alan käytettäviksi.Tämän vuoksi komissio tukee digitaalisia tietokokoelmia käsittelevien eurooppalaisten luetteloiden luomista ja näiden luetteloiden yhdistämistä verkoksi kaikkialla EU:ssa. Tämä tarkoittaa sitä, että on määritettävä yhteinen standardiesitysmuoto näitä kokoelmia varten ja yhdistettävä ne henkisen omaisuuden kauppajärjestelmiin. Ehdotuspyyntöjen perusteella tarjotaan tukea hakemistojen luomiseksi ja niiden yhdistämiseksi henkisen omaisuuden oikeuksien kauppajärjestelmiin. Tähän liittyviä standardeja ja määrittelyjä kehitetään tutkimusten sekä alan vaikuttajista koostuvien työryhmien avulla.Toimintalinja 3: Euroopan multimediatiedon mahdollisuuksien toteuttaminenSiirtyminen "kirjoituksesta kuvaruutuun" muuttaa nopeasti ja perinpohjaisesti tiedontuotantoteollisuuden rakennetta ja sen eri toimijoiden rooleja. Kansainvälistyminen ja multimedia ovat avainsanoja tässä suhteessa. Tietosisältö itse ja sen uudet luomis-, pakkaus- ja markkinointitavat ovat yhä enemmän päävoimia näissä muutoksissa.Näistä muutoksista selviytyminen ja syntyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen ovat pääasiassa asianomaisten teollisuudenalojen vastuulla. Lukuun ottamatta maailmanlaajuisesti toimivien suuryritysten pientä joukkoa Euroopan tiedontuotantoala koostuu kuitenkin pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Näiden on vaikea sopeutua nopeasti kehittyviin kansainvälisiin multimediamarkkinoihin ja muutosten nopeuteen. Lisäksi alkukustannukset ovat suuret korkealuokkaisten multimedianimikkeiden tuotannossa, ja Euroopan markkinat ovat kulttuuri- ja kieliesteiden pirstomat. Tämän vuoksi on paljon vaikeampaa saavuttaa se kriittinen massa, joka tarvitaan alkusijoituksen saamiseksi takaisin.Tämä asettaa Euroopan multimediakustantajat, jotka ovat tottuneet toimimaan kansallisessa tai alueellisessa ympäristössä, epäsuotuisaan asemaan verrattuna kilpailijoihin muualla maailmassa. Yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntämisestä tulee elintärkeää maailmanlaajuisen kilpailukyvyn kannalta.Tällä toimintalinjalla pyritään lievittämään Euroopan multimediatuottajien suhteellista kilpailuhaittaa muotoutuvilla multimediamarkkinoilla:- edistämällä laadukasta eurooppalaista multimediatiedon tuotantoa,- suosimalla käytännöllistä lähestymistapaa multimediaoikeuksien kauppaamisessa,- kehittämällä ja vaihtamalla parhaita liiketoiminnan käytäntöjä.3.1. Laadukkaan euroopalaisen multimediatiedon edistäminenLaadukkaan eurooppalaisen multimediatiedon tuotantoa edistetään kolmella strategisella alalla: Euroopan kulttuuriperinnön taloudellinen hyödyntäminen, yrityspalvelut pk-yrityksille ja maantieteellinen tieto. IMPACT-ohjelman esitutkimustoimet näillä aloilla ovat osoittaneet yleiseurooppalaiseen lähestymistapaan liittyvät ongelmat ja luoneet perustan INFO 2000:ssa toteutettaville lisätoimille.Monikieliset vuorovaikutteiset multimediatuotteet voivat perustua käytettävissä olevan tietosisällön runsaudelle, kun kielimuurit ja muut kansallisten ja alueellisten markkinoiden rajoitukset voitetaan. Sen lisäksi, että vahva eurooppalainen liiketoiminta tällä alalla tuo taloudellista hyötyä, se todennäköisesti edesauttaa kulttuuristen ominaispiirteiden ja kielten moninaisuuden säilyttämistä. Se myös auttaa kansalaisia ymmärtämään Euroopan kulttuurien moninaisuutta eri jäsenvaltioissa ja alueilla.Edellä mainituilla aloilla - Euroopan kulttuuriperintö, pk-yritysten palvelut ja maantieteellinen tieto - pyydetään ehdotuksia, joilla tuetaan yleiseurooppalaisen multimediatiedon kehittämisen alku- ja esikaupallisia vaiheita. Tuen pitäisi auttaa yrityksiä voittamaan esteitä, jotka liittyvät tietosisällön monikieliseen ja monikulttuuriseen (uudelleen)käyttöön ja kansalliset rajat ylittävään yhteistoimintaan. Näihin alkuvaiheisiin sisältyisi tuotteen määrittely, yhteistyökumppaneiden etsintä, neuvottelut lisenssien vaihdosta, yhteisen jakelun suunnittelu ja niin edelleen, aina prototyypin valmistamiseen asti.Tukea annetaan hankkeille, jotka osoittavat Euroopan laajuisen monikielisen lähestymistavan toteuttamiskelpoisuuden, sisältävät suuren riskitekijän, edistävät voimakkaasti markkinoiden kehittymistä ja joissa käyttäjillä on merkittävä osuus. Erityisiä lisäkannustimia voidaan käyttää pk-yritysten sekä epäsuotuisten ja reuna-alueiden osallistumisen edistämiseksi.Ehdotuspyynnöt sovitetaan tarkoin yhteisön RAPHAËL-ohjelmaan, pk-yrityksiä ja käsityöalaa tukevaan yhtenäisohjelmaan sekä kaupan, matkailun ja sosiaalitalouden alakohtaisen politiikan toimiin.3.2. Multimedia-alan henkisen omaisuuden oikeuksien kauppaPerinteisesti oikeuksien hallinta on järjestetty aloittain (teksti, ääni, kuva, video jne.) ja maakohtaisesti. Multimedia-aikakauden kynnyksellä tästä tilanteesta on entistä enemmän muodostumassa este multimediatiedon markkinoiden kehitykselle, koska erilaisten oikeuksien tunnistamiseen ja hankkimiseen vaadittava aika ja työmäärä kasvavat voimakkaasti sitä mukaa, kun tietolajien määrä ja oikeuksien omistajien maiden määrä kasvavat. Pienet yhtiöt ja uudet mediatulokkaat kärsivät eniten nykyisestä järjestelmästä, koska ne saattavat haluta käyttää uudelleen jo olemassa olevaa aineistoa.Yleiseurooppalaisen multimediatiedon kehittäminen vaatii uusien eri jäsenvaltioiden panosta. Toimivat ja tehokkaat menetelmät multimediaoikeuksien kauppaamiseksi Euroopan tasolla ovat olennaisia Euroopan multimedia-alan tiedontuotantoteollisuuden kehitykselle.Annettavalla ehdotuspyynnöllä haetaan esitutkimusehdotuksia, joilla luodaan perusta multimediaoikeuksien elektroniselle rajat ylittävälle kaupalle. Lisäksi aloitetaan tutkimuksia, joilla selvitetään, miten Euroopan multimediaan liittyvät erilaiset henkisen omaisuuden oikeuksien kaupankäyntijärjestelmät voivat toimia yhdessä. Pienten ja keskisuurten yritysten avuksi kehitetään käytännön työkaluja, joiden avulla voidaan parhaiten hankkia, hyödyntää ja suojata multimediaoikeuksia. Nämä toimet perustuvat neljännen puiteohjelman asiaankuuluviin tutkimuksen ja teknologian kehityksen toimiin.Vaikka yhteisymmärryksen saavuttaminen voi olla vaikeaa, saattaa oikeudellisten vaatimusten yhtenäistäminen ja järkeistäminen olla tarpeen pitkällä aikavälillä.3.3. Parhaiden liiketoiminnan käytäntöjen kehittäminen ja vaihtoTukea myönnetään toimille, jotka tähtäävät parhaiden liiketoimintakäytäntöjen kehittämiseen ja vaihtoon Euroopan tasolla. Tällaiset toimet käsittävät tiedontuotannon toimialojen osalta tärkeiden liiketoimintojen kuvauksia, kuten menetelmiä henkisen omaisuuden hankkimiseksi ja tieto-omaisuuden arvioimiseksi ja menetelmiä henkisen omaisuuden hankkimiseksi ja tieto-omaisuuden arvioimiseksi ja hoitamiseksi sekä multimedian kuluttajaraatien kokemusten vaihtoa multimediatuotteiden ja -palvelusten tutkimiseksi ja arvioimiseksi.Näitä toimia toteutetaan tutkimuksilla, työryhmillä, seminaareilla ja julkaisuilla. Euroopan tiedontuotantoteollisuuden järjestöt ovat kiinteästi tässä mukana.4. TukitoimetOhjelmatukitoimilla pyritään voimistamaan ohjelman keskeisten toimien vaikutuksia kiinnittämällä huomiota joukkoon laaja-alaisia kysymyksiä, jotka koskevat koko ohjelmaa.4.1. Multimedia-alan tiedontuotantomarkkinoiden tarkkailu ja analyysiSäännöllisin väliajoin tiedontuotantoteollisuuden, käyttäjäyhteisöjen ja jäsenvaltioiden kokeneet asiantuntijat kutsutaan koolle tarkkailemaan ja analysoimaan multimedian vaikutusta tiedontuotantoteollisuuteen ja tiedon arvoketjun eri osiin sekä keskustelemaan aiheesta. Näitä kokouksia järjestettäessä käytetään mahdollisuuksien mukaan nykyaikaisia multimediatieto- ja viestintämahdollisuuksia.Kokousten kokoonpano heijastaa tiedontuotannon, -jakelun ja -käytön eri osia Euroopan unionissa sekä erilaisia sääntelyyn liittyviä seikkoja (esimerkiksi henkilötietojen suojaa), jotka vaikuttavat tietosisältöön. Näin kokoukset toimivat paikkana, jossa tiedontuotantoteollisuuden eri alat, Euroopan tason ja kansalliset päättäjät sekä tietomarkkinoiden toimittajat ja kuluttajat voivat keskustella, vaihtaa kokemuksia ja tehdä yhteistyötä.Tapaamisissa keskitytään:- pitkän aikavälin suunnitelmiin, jotka saatetaan ajan tasalle aina, kun se on perusteltua markkinoilla, tekniikassa, teollisuudessa ja politiikassa tapahtuneen tärkeän kansainvälisen kehityksen vuoksi,- eri alojen ja eri jäsenvaltioiden markkinatoimijoiden kannalta keskeisiin yleisesti kiinnostaviin kysymyksiin, kuten oikeudellisiin näkökohtiin ja laadunvarmistukseen,- markkinoiden kehityksen esteisiin ja asianmukaisiin suosituksiin teollisuudelle, hallinnolle ja käyttäjille näiden esteiden voittamiseksi,- INFO 2000:n toteuttamiseen tekemällä suosituksia suuntauksista ja ensisijaisista tavoitteista.Toteutetaan tutkimuksia, jotta voitaisiin tarkkailla Euroopan ja maailmanlaajuisten tietomarkkinoiden muutoksia ja analysoida keskeisiä kysymyksiä perinpohjaisesti.4.2. Multimedian tietosisältöstandardien käytön levittäminenTiedon järjestämisen ja esittämisen standardit ja tietosisällön koodikielelle muuntamisen standardit, mukaan lukien terminologia, ovat olennaisia asiakirjojen ja julkaisujen vaihdon helpottamiseksi sekä sen vuoksi, että tehdään mahdolliseksi tietosisällön hyödyntäminen, sen saatavuus, ylläpito ja uudelleenkäyttö.IMPACT-ohjelmassa tällä alalla alkanutta työtä jatketaan ja laajennetaan. Tuetaan toimia, jotka lisäävät olemassa olevien tietosisältöstandardien tuntemusta ja edistävät niiden käyttöä työryhmien ja sähköisten foorumien avulla ja julkaisemalla kertomuksia paperilla ja sähköisesti.4.3. Taitojen kehittämisen rohkaiseminen Euroopan tasollaJotta voitaisiin edistää taitojen kehittymistä, asianmukaisia eurooppalaisia yhdistyksiä on rohkaistava kehittämään ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tarjotaan Euroopan tiedontuottajille tarvittavat taidot multimedian ja vuorovaikutteisuuden aikakaudelle siirtymiseksi. Tuettavat toimet perustuvat tavallisesti kolmivaiheiseen lähestymistapaan:- kiireellisimpien koulutustarpeiden tunnistaminen,- kokeilukurssien kehittäminen ehdotettujen toimien vaikutuksen ja tehokkuuden arvioimiseksi,- toimien käynnistäminen asiaankuuluvilla tiedontuotantoteollisuuden aloilla sekä koulutusjärjestelmissä ja ammatillisissa koulutusjärjestelmissä.Kahta ensimmäistä vaihetta voitaisiin tukea INFO 2000:ssa. Kolmas vaihe kuuluisi SOCRATES- ja LEONARDO-ohjelmien kaltaisten ohjelmien alaan, jolloin saavutettaisiin tärkeitä kerrannaisvaikutuksia.Tiedontuotantoteollisuutta kuullaan laajalti kiireellisten tarpeiden ja keskeisten alueiden tunnistamiseksi. Yliopistojen ja ammatillisten oppilaitosten edustajat ovat läheisesti mukana näissä aloitteissa. Yhteisön tehtävänä on pääasiassa tämän kehityksen edistäminen, yhteensovittaminen ja mahdolliseksi tekeminen.LIITE II KUSTANNUSTEN SUUNTAA-ANTAVA JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA>Tämä erittely ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tietty hanke voi liittyä useisiin toimiin.LIITE III KEINOT INFO 2000 -OHJELMAN TOTEUTTAMISEKSI 1. Komissio toteuttaa ohjelman liitteessä I määrätyn teknisen sisällön mukaisesti.2. Ohjelma toteutetaan epäsuorilla toimilla ja, aina kun se on mahdollista, kustannusten jakoperiaatetta noudattaen. Yhteisön rahoituksen osuus kustannusten jakoon perustuvissa hankkeissa on yleensä alle 50 prosenttia hankkeen kustannuksista, ja osuus pienenee asteittain hankkeen lähestyessä markkinoille siirtymistä. Erityisiä lisäkannustimia voidaan tarjota pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja heikommassa asemassa olevien alueiden osallistumisen edistämiseksi.3. Kustannusten jakoon perustuvien hankkeiden valinta tapahtuu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavan tavanomaisen ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti. Ehdotuspyyntöjen sisältö määritellään läheisessä yhteistyössä alan asiantuntijoiden kanssa ja päätöksen 5 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tärkein kriteeri valittaessa tuettavia hankkeita ehdotuspyyntöjen kautta on niiden mahdollinen kyky edistää ohjelman tavoitteita. Toteuttamismenettelyissä otetaan huomioon kaikenlaatuisten markkinoilla toimivien osapuolien edut ja edistetään niiden osallistumista ohjelmaan.4. Komissio voi myös toteuttaa ehdotuspyyntöä joustavamman rahoitussuunnitelman kannustaakseen yhteenliittymien syntymistä, erityisesti pk-yritysten ja epäsuotuisten alueiden yritysten osalta, tai muita tutkimustoimia muilla tiedontuotantomarkkinoiden alueilla. Tällaista suunnitelmaa voitaisiin käyttää pysyvästi.5. Komissio varautuu käsittelemään ne poikkeustapaukset, joissa pyytämättä saadaan hanke-ehdotus, johon liittyy erityisen lupaava ja merkittävä tiedontuotantomarkkinoiden kehityssuunta, erittäin innovatiivinen lähestymistapa tai poikkeuksellinen tekniikka tai metodologia ja jota ei voida jättää käsiteltäväksi tavanomaisen ehdotuspyyntömenettelyn mukaisesti. Markkinahäiriöiden välttäminen pysyy tavoitteena.6. Yksityiskohtaiset järjestelyt 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen menettelyiden osalta toteutetaan neuvoa-antavan komitean menettelynä (menettely I) ja komission varainhoitoasetusten mukaisesti. Ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.7. Komission tutkimus- ja palvelusopimusten järjestelmässä täysin rahoittamat hankkeet toteutetaan tarjouspyyntöinä komission varainhoitoasetuksen mukaisesti. Avoimuutta toteutetaan julkaisemalla työohjelma ja levittämällä sitä ammattiyhdistyksille ja muille asianmukaisille elimille.8. Ohjelman toteuttamiseksi komissio toteuttaa myös valmistelevia, samanaikaisia ja tukevia toimia, joiden avulla saavutetaan ohjelman yleiset tavoitteet ja kunkin toimintalinjan eritystavoitteet. Tähän kuuluvat muun muassa seuraavat toimet: tätä ohjelmaa tukevat tutkimukset ja selvitykset; tulevia toimia valmistelevat ennakkotoimet; toimenpiteet, joilla helpotetaan ohjelmaan osallistumista ja parannetaan ohjelman tuottamien tulosten saatavuutta; tulosten levittämiseen, edistämiseen ja hyödyntämiseen liittyvät toimet ja julkaisut; ohjelmaan liittyvien mahdollisten sosioekonomisten vaikutusten analyysi sekä tukitoimet, kuten multimedia-alan tietosisältömarkkinoiden tarkkailu ja analysointi, multimedian tietosisältöä koskevien standardien levittäminen ja taitojen kehittämisen rohkaiseminen Euroopan tasolla.9. Kansainvälisten järjestöjen osallistumista tähän ohjelmaan voidaan poikkeustapauksissa rahoittaa samoin perustein kuin yhteisöön sijoittautuneiden oikeushenkilöiden osallistumista.