               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.8.2020
            COM(2020) 357 final
            2020/0164(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustetun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee neuvoston päätöstä unionin puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvassa assosiaatiokomiteassa Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisessä assosiaatiosopimuksessa olevan tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatiosopimus

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tavoitteena on tukea asteittaista taloudellista yhdentymistä ja poliittisen assosiaation syventämistä Georgian ja Euroopan unionin, jäljempänä ’osapuolet’, välillä. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2016.

               2.2.Assosiaatiokomitea

               Assosiaatiokomitea on sopimuksella perustettu elin, jolla on sopimuksen 408 artiklan 3 kohdan nojalla valtuudet hyväksyä päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja aloilla, joilla assosiaationeuvosto on siirtänyt sille toimivallan. Nämä päätökset sitovat osapuolia, joiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin päätösten panemiseksi täytäntöön.

               Kuten sopimuksen 408 artiklan 4 kohdassa määrätään, assosiaatiokomitea kokoontuu kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa käsitelläkseen kaikkia sopimuksen IV osaston kauppaan ja kaupan liitännäistoimenpiteisiin liittyviä kysymyksiä. Assosiaatiokomitean ja alakomiteoiden työjärjestyksen, jäljempänä ’työjärjestys’, 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea koostuu Euroopan komission ja Georgian korkean tason virkamiehistä, jotka vastaavat kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista. Euroopan komission tai Georgian edustaja, joka vastaa kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista, toimii kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean puheenjohtajana EU–Georgia-assosiaationeuvoston päätöksen 1/2014
                  1
                liitteessä II olevan 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kokouksiin osallistuu myös Euroopan ulkosuhdehallinnon edustaja.

               Sopimuksen 408 artiklan 3 kohdan ja työjärjestyksen 11 artiklan 1 kohdan nojalla assosiaatiokomitea hyväksyy päätöksensä osapuolten yhteisellä sopimuksella sen jälkeen, kun osapuolten sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Assosiaatiokomitean puheenjohtaja allekirjoittaa päätökset tai suositukset, ja assosiaatiokomitean sihteerit todistavat ne oikeaksi.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               3.1.Assosiaatiokomitean suunnitellut säädökset

               Tässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi vahvistetaan unionin kanta sopimuksella perustetussa assosiaatiokomiteassa tehtävään päätökseen, joka koskee tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämistä.

               Säädös, joka kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen 408 artiklan 3 kohdan mukaisesti sitova.

               Liitteen XIII päivittäminen on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon unionin säännöstön kehittyminen tullin osa-alueilla sen jälkeen, kun sopimusneuvottelut saatettiin päätökseen marraskuussa 2013. Ehdotus on sopimuksen 406 ja 418 artiklassa määrättyjen osapuolten velvollisuuksien mukainen.

               Tämä ehdotus on yhdenmukainen unionin muun ulkosuhteita koskevan politiikan kanssa, erityisesti Georgiaan liittyvän Euroopan naapuruuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa, ja edistää sen täytäntöönpanoa.

               Sopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista määräyksistä on tehty vaikutusten ennakkoarviointi vuonna 2008, minkä jälkeen komission kauppapolitiikan pääosasto teki vuonna 2012 kaupan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin
                  2
               . Näiden tuloksia käytettiin pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevan sopimuksen neuvotteluprosessissa. Huhtikuussa 2008 tehdyssä tutkimuksessa, joka koski Euroopan unionin ja Georgian välisen vapaakauppasopimuksen taloudellista toteutettavuutta ja yleisiä taloudellisia vaikutuksia ja seurauksia, vahvistettiin, että kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevien määräysten täytäntöönpanolla ei olisi negatiivisia vaikutuksia unioniin, sen säännöstöön tai sen politiikkaan, mutta sillä olisi positiivinen vaikutus Georgian taloudelliseen kehitykseen. Ehdotuksella ei ole negatiivisia vaikutuksia unionin talous-, sosiaali- tai ympäristöpolitiikkaan.

               Sopimukseen ei sovelleta REFIT-ohjelman menettelyjä tässä vaiheessa, siitä ei aiheudu kustannuksia unionin pk-yrityksille, eikä se aiheuta ongelmia digitaalisen ympäristön näkökulmasta.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

               4.1.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

               Assosiaatiokomitea on Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustettu elin. Sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaan assosiaatiokomitean on kokoonnuttava kauppaan liittyvässä kokoonpanossa keskustelemaan kaikista kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista.

               Sopimuksen 406 artiklan 3 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvostolla on valtuudet päivittää tai muuttaa sopimuksen liitteitä. Sopimuksen 408 artiklan 2 kohdan mukaan assosiaationeuvosto voi siirtää assosiaatiokomitealle toimivaltaansa, myös valtuudet tehdä sitovia päätöksiä. Assosiaationeuvosto siirsi 17. marraskuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 3/2014 kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvalle assosiaatiokomitealle toimivallan päivittää tai muuttaa tiettyjä kauppaan liittyviä liitteitä.

               Säädökset, jotka assosiaatiokomiteaa pyydetään antamaan, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset sitovat osapuolia sopimuksen 408 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Näin ollen EU:n ja Georgian kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvassa assosiaatiokomiteassa otettava unionin kanta on vahvistettava SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

               Päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2. Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

               Suunnitellun säädöksen päätavoitteena ja sisältönä on helpottaa osapuolten välistä kauppaa päivittämällä sopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan IV osastossa olevan tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liite XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen). Suunniteltu säädös kuuluu näin ollen 207 artiklassa tarkoitetun yhteisen kauppapolitiikan piiriin.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Päätösehdotuksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska assosiaatiokomitean säädöksellä muutetaan assosiaatiosopimusta, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen hyväksymisen jälkeen.

               2020/0164 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustetun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni teki Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä 2014/494/EU, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2016.

               (2)Sopimuksen 406 artiklan 3 kohdan mukaan assosiaationeuvostolla on toimivalta päivittää tai muuttaa sopimuksen liitteitä.

               (3)Sopimuksen 408 artiklan 2 kohdan mukaan assosiaationeuvosto voi siirtää assosiaatiokomitealle toimivaltaansa, myös valtuudet tehdä sitovia päätöksiä.

               (4)Assosiaationeuvosto siirsi 17 päivänä marraskuuta 2014 annetun assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/2014 1 artiklan nojalla kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvalle assosiaatiokomitealle toimivallan päivittää tai muuttaa sopimuksen liitteitä, jotka liittyvät muun muassa sopimuksen IV osaston (kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 5 lukuun (Tullimenettelyjen ja kaupan helpottaminen), siltä osin kuin 5 luvussa ei ole erityisiä määräyksiä, jotka koskevat näiden liitteiden päivittämistä tai muuttamista.

               (5)Kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa olevan assosiaatiokomitean on määrä hyväksyä seuraavassa kokouksessaan päätös sopimuksessa olevan tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämisestä.

               (6)On aiheellista vahvistaa kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvassa assosiaatiokomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu päätös tulee olemaan unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän EU–Georgia-assosiaatiokomitean kokouksessa unionin puolesta otettava kanta liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn luonnokseen.

               2 artikla

               Kun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 321, 12.11.2018, s. 60–69.

                     (2)

                        https://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/policy-evaluation/sustainability-impact-assessments/

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.8.2020
            COM(2020) 357 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustetun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen

               LIITE

               KAUPPAAN LIITTYVIEN KYSYMYSTEN KOKOONPANOSSA OLEVAN EU:N JA GEORGIAN ASSOSIAATIOKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2018,

               annettu xx.xx.2020,

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisessä assosiaatiosopimuksessa olevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) muuttamisesta

               KAUPPAAN LIITTYVIEN KYSYMYSTEN KOKOONPANOSSA OLEVA ASSOSIAATIOKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan ja 465 artiklan 3 kohdan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatiosopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 27 päivänä kesäkuuta 2014, ja se tuli voimaan heinäkuussa 2016.

               (2)Sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että osapuolet haluavat viedä uudistus- ja lähentymisprosessia eteenpäin Georgiassa ja edistää siten asteittaista taloudellista yhdentymistä ja syventää poliittista assosiaatiota sekä saavuttaa taloudellisen yhdentymisen laaja-alaisella sääntelyn lähentämisellä.

               (3)Georgia sitoutui sopimuksen 75 artiklan mukaisesti lähentämään lainsäädäntöään EU:n tullilainsäädäntöön, kuten sopimuksen liitteessä XIII vahvistetaan.

               (4)Ottaen huomioon, että sopimuksen liitteessä XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) lueteltu EU:n säännöstö on kehittynyt huomattavasti sen jälkeen, kun neuvottelut sopimuksesta saatiin päätökseen, tämä kehitys olisi otettava mainitussa liitteessä huomioon,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan sopimuksen liite XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) tämän päätöksen liitteellä.

               2 artikla

               Tämä sopimus on laadittu bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja georgian kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty ...

                        Kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa

                        olevan assosiaatiokomitean puolesta

                        Puheenjohtaja

                        Sihteerit

               LIITE

               5 LUVUN LIITE XIII

               Tullilainsäädännön lähentäminen

               Tullikoodeksi

               Neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (UTK)

               Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään mainittuun asetukseen neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta, lukuun ottamatta mainitun asetuksen seuraavia säännöksiä: 1 ja 4 artikla, 27 artiklan 1 kohdan b alakohta, 53, 81 ja 82 artikla, 87 artiklan 4 kohta, 89 artiklan 2 kohdan a alakohta, 155–157 artikla, 211 artiklan 4 kohdan b alakohta, 227 artikla, 233 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 284–288 artikla.

               Osapuolten on tarkistettava lähentäminen UTK:n – Erityismenettelyt – 210 artiklaan ennen edellä tarkoitetun määräajan umpeutumista.

               Lähentäminen 247 artiklaan arvioidaan parhaan pyrkimyksen periaatetta noudattaen.

               Yhteinen passitusmenettely ja hallinnollinen yhtenäisasiakirja (SAD)

               Tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamisesta 20 päivänä toukokuuta 1987 tehty yleissopimus

               Yhteisestä passitusmenettelystä 20 päivänä toukokuuta 1987 tehty yleissopimus

               Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään edellä mainittuihin yleissopimuksiin, mikä voi tapahtua myös jos Georgia liittyy niihin, neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta.

               Tullittomuus

               Yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta 16 päivänä marraskuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1186/2009

               Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään mainitun asetuksen I ja II osastoon neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta.

               Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 608/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta

               Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään mainitun asetuksen määräyksiin kolmen vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta, lukuun ottamatta asetuksen 26 artiklaa. Lähentämistä asetukseen (EU) N:o 608/2013 koskeva velvoite ei sinällään aiheuta Georgialle velvoitetta soveltaa toimenpiteitä silloin, kun jotakin teollis- ja tekijänoikeutta ei suojata sen teollis- ja tekijänoikeutta koskevien lainsäädännön ja asetusten nojalla.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.8.2020
            COM(2020) 361 final
            2020/0166(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevan tulliyleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen muuttamista koskevaan ehdotukseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä TIR-carnet’isiin
                  1
                merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevalla tulliyleissopimuksella perustetussa hallinnollisessa komiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta useisiin kyseiseen sopimukseen suunniteltuihin muutoksiin.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskeva tulliyleissopimus

               TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälisestä kuljetuksesta 14. marraskuuta 1975 tehdyn tulliyleissopimuksen, jäljempänä ’TIR-yleissopimus’, tarkoituksena on helpottaa tavaroiden kansainvälistä kuljetusta lähtötullitoimipaikoista määrätullitoimipaikkoihin niin monen maan kautta kuin on tarpeen. Sopimus tuli voimaan vuonna 1978. Marraskuussa 2019 yleissopimuksessa oli 76 osapuolta eli 75 valtiota ja Euroopan unioni. Euroopan unionista tuli TIR-yleissopimuksen
                  2
                osapuoli 20. kesäkuuta 1983. Myös kaikki jäsenvaltiot ovat sen osapuolia.

               2.2.Hallinnollinen komitea

               Hallinnollinen komitea toimii TIR-yleissopimuksen puitteissa. Hallinnollisen komitean tehtävänä on käsitellä ja hyväksyä TIR-yleissopimuksen muutokset. Ehdotuksista äänestetään, ja kullakin osapuolena olevalla valtiolla, joka on edustettuna hallinnollisen komitean istunnossa, on yksi ääni. Unionilla on yksinomainen toimivalta TIR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa tulliasioissa. Yleissopimuksen 52 artiklan 3 kohdan mukaisesti unionilla ei kuitenkaan tulli- ja talousliittona ole omaa äänioikeutta jäsenvaltioidensa äänioikeuden lisäksi. Kaikki jäsenvaltiot ovat äänivaltaisia osapuolia.

               TIR-yleissopimuksen muutokset hyväksytään läsnä olleiden ja äänestykseen osallistuneiden osapuolten kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä. Päätösvaltaisuus edellyttää, että vähintään kolmasosa sopimusvaltioista osallistuu päätöksen tekemiseen.

               2.3.Suunniteltu hallinnollisen komitean säädös

               Hallinnollisen komitean on määrä tehdä lokakuussa 2020 pidettävässä 73. istunnossaan päätös TIR-yleissopimukseen ehdotettujen muutosten hyväksymisestä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on

               velvoittaa toimivaltaiset viranomaiset käyttämään paperilomakkeiden (MAF) sijaan sähköistä kansainvälistä TIR-tietokantaa, jäljempänä ’ITDB’, toimittaessaan TIR-carnet’iden käyttöä koskevan luvan tai luvan peruuttamisen TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle, jäljempänä ’TIRExB’;

               tehdä TIR-toimenpiteiden toteuttamiseen hyväksyttyjen tullitoimipaikkojen luettelon julkaiseminen pakolliseksi ITDB:ssä;

               antaa sopimuspuolille mahdollisuus myöntää asianmukaisesti valtuutetuille henkilöille kansallisen lainsäädännön mukaisesti suurempia helpotuksia yleissopimuksen määräysten soveltamiseen;

               selkeyttää TIR-yleissopimuksen tekstiä, joka koskee etukäteen määrätyn kuljetusreitin käyttöä tulliliiton sisällä, ja päivittää tupakka- tai alkoholikuljetuksen TIR-carnet’ta koskeva enimmäismäärä, joka voidaan vaatia.

               Suunnitellusta säädöksestä tulee osapuolia sitova TIR-yleissopimuksen 59 ja 60 artiklan mukaisesti.

               TIR-yleissopimuksen 59 artikla koskee sopimuksen artiklaosan muuttamista ja kuuluu seuraavasti: ”Jollei 60 artiklan määräyksistä muuta johdu, jokainen ehdotettu muutos, josta on ilmoitettu edellä olevan kohdan mukaisesti, tulee voimaan kaikkia sopimuspuolia sitovana kolmen kuukauden kuluttua ehdotetun muutoksen ilmoittamispäivää seuraavan 12 kuukauden ajanjakson päättymisestä edellyttäen, ettei sanotun ajanjakson aikana mikään sopimusvaltioista ole esittänyt ehdotettua muutosta koskevaa vastalausetta Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille. Mikäli ehdotettua muutosta koskeva vastalause on esitetty tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti, muutoksen ei katsota tulleen hyväksytyksi eikä sillä ole mitään vaikutusta.”

               TIR-yleissopimuksen 60 artikla koskee sopimuksen liitteiden muuttamista ja kuuluu seuraavasti: ”Jokainen 59 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti käsitelty muutosehdotus liitteisiin 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 tulee voimaan päivänä, jonka hallinnollinen komitea määrää muutoksen hyväksymispäivänä, jollei kyseisen komitean samaan aikaan asettamaan edellistä aikaisempaan määräpäivään mennessä viisi sopimusvaltiota tai yksi viidesosa sopimusvaltioista, riippuen siitä, kumpi lukumäärä on pienempi, esitä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille muutosta koskevaa vastalausettaan. Hallinnollinen komitea päättää tässä kohdassa tarkoitetuista määräpäivistä läsnä olleiden ja äänestykseen osallistuneiden jäsenten kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä.”

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tämä muutospaketti vauhdittaa TIR-yleissopimuksen nykyaikaistamista, joka on jo edennyt hyvin, koska tulevan kansainvälisen eTIR-järjestelmän oikeudellinen kehys hyväksyttiin historiallisesti hallinnollisen komitean 72. istunnossa helmikuussa 2020. Muutoksilla myös selkeytetään TIR-yleissopimuksen teknisiä näkökohtia.

               Ensinnäkin TIR-yleissopimuksen osapuolet helpottavat TIR-carnet’n tulevan digitalisoinnin edellytyksiä ja vahvistavat TIR-tietojen luotettavuutta ottamalla käyttöön pakollisen ITDB-sovelluksen, jolla TIR-carnet’n haltijoita koskevat tiedot toimitetaan TIRExB:lle, sekä TIR-toimenpiteiden toteuttamiseen hyväksyttyjä tullitoimipaikkoja koskevan luotettavan kansainvälisen verkkotietokannan.

               Tämän tavoitteen saavuttamiseksi 38 artiklaa, siihen liittyviä selittäviä huomautuksia ja liitettä 9 muutetaan siten, että takaajayhdistykset velvoitetaan toimittamaan viipymättä kaikki TIR-menettelyn käyttöön oikeutettujen henkilöiden tiedot TIRExB:lle. Lisäksi uudessa 45 artiklaa koskevassa selittävässä huomautuksessa täsmennetään, että luettelo TIR-toimenpiteiden toteuttamiseen hyväksytyistä lähtötullitoimipaikoista, välitullitoimipaikoista ja määrätullitoimipaikoista on julkaistava TIRExB:n valvomassa sähköisessä ITDB-sovelluksessa.

               Unioni käyttää jo ITDB:tä ja puoltaa sen käytön tekemistä pakolliseksi kaikille TIR-sopimuspuolille, koska se edistää unionin tullipolitiikan mukaista yleistä tavoitetta digitalisoida TIR-menettely laajemmin helpottamalla entisestään reaaliaikaista sähköistä tiedonsiirtoa sopimuspuolten, järjestöjen ja kansainvälisten organisaatioiden välillä.

               Toiseksi lisäämällä liitteeseen 6 uusi 49 artiklaa koskeva selittävä huomautus sopimuspuolet voivat halutessaan myöntää suurempia helpotuksia yleissopimuksen määräysten soveltamiseen.

               Nämä helpotukset myönnettäisiin ainoastaan, jos ne koskevat TIR-menettelyn moitteettoman kulun varmistavan tekniikan soveltamista, valtuutetuille henkilöille annettavia selkeitä ohjeita sellaisten erityistehtävien suorittamisesta, jotka TIR-yleissopimuksen nojalla annetaan tavallisesti tulliviranomaisten hoidettaviksi, sekä sellaisen kirjanpitojärjestelmän käyttöä, jonka avulla tulliviranomaiset voivat tehdä tullitarkastuksia ja valvoa menettelyä.

               Unioni tukee sopimuspuolten uutta mahdollisuutta ehdottaa TIR-carnet'n haltijalle suurempia helpotuksia, jotta TIR-järjestelmä säilyisi talouden toimijoita houkuttelevana vaihtoehtona.

               Lopuksi voidaan todeta, että 20 artiklaan ja 8 artiklaa koskevaan selittävään huomautukseen tehtäviä muutoksia voidaan pitää teknisinä, koska 20 artiklaan tehtävällä muutoksella selvennetään etukäteen määrätyn reitin käyttöä tulliliiton sisällä ja 8 artiklaan tehtävällä muutoksessa saatetaan ajan tasalle tupakka- tai alkoholikuljetuksen TIR-carnet’ta koskeva enimmäismäärä, joka voidaan vaatia takaajayhdistyksiltä.

               Ehdotetuista muutoksista järjestettiin kuulemisia jäsenvaltioiden kanssa TIR-tulliasiantuntijoiden työryhmässä (Geneve-koordinointi). Kuulemisia järjestettiin myös YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) kuljetuksiin liittyviä tullikysymyksiä käsittelevän työryhmän istunnoissa.

               Sisäisessä koordinoinnissa sekä jäsenvaltioiden kanssa TIR-tulliasiantuntijoiden työryhmässä käydyissä keskusteluissa kävi selvästi ilmi, että ehdotettuja muutoksia kannatetaan laajasti. Euroopan tietosuojavaltuutetulle lähetettiin kirje 23. maaliskuuta 2020, mutta hän ei muistutuksesta huolimatta ole vastannut 11. kesäkuuta 2020 mennessä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Hallinnollinen komitea on sopimuksella eli TIR-yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädöksellä, joka hallinnollisen komitean on määrä antaa, on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on TIR-yleissopimuksen 59 ja 60 artiklan mukaisesti sitova kansainvälisen oikeuden nojalla.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Päätösehdotuksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska hallinnollisen komitean säädöksellä muutetaan TIR-yleissopimusta ja sen liitteitä, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun säädös on annettu.

               2020/0166 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevan tulliyleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen muuttamista koskevaan ehdotukseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälisestä kuljetuksesta 14 päivänä marraskuuta 1975 tehty tulliyleissopimus, jäljempänä ’TIR-yleissopimus’, hyväksyttiin Euroopan talousyhteisön puolesta neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2112/78
                  4
               , ja se tuli voimaan yhteisössä 20 päivänä kesäkuuta 1983
                  5
               .

               (2)TIR-yleissopimuksen konsolidoitu toisinto julkaistiin neuvoston päätöksen 2009/477/EY liitteenä, ja sen mukaan komissio julkaisee yleissopimukseen tulevaisuudessa tehtävät muutokset ja ilmoittaa niiden voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (3)TIR-yleissopimuksen 59 ja 60 artiklan nojalla TIR-yleissopimuksen hallinnollinen komitea, jäljempänä ’hallinnollinen komitea’, voi hyväksyä muutoksia TIR-yleissopimukseen ja sen liitteisiin läsnä olleiden ja äänestykseen osallistuneiden sopimuspuolten kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä.

               (4)Hallinnollisen komitean on määrä hyväksyä 15 päivänä lokakuuta 2020 pidettävässä 73. istunnossaan tai jossakin sitä seuraavista istunnoista useita muutoksia TIR-yleissopimukseen ja sen liitteisiin.

               (5)On aiheellista vahvistaa hallinnollisessa komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska muutokset tulevat sitomaan unionia.

               (6)TIR-järjestelmän nykyaikaistamisen vauhdittamiseksi on tarpeen velvoittaa toimivaltaiset viranomaiset siirtämään TIR-carnet’n haltijoiden lupia ja tällaisten lupien peruutuksia koskevat tiedot TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle sähköisesti ja ottamaan käyttöön TIR-kuljetuksia hyväksyviä tullitoimipaikkoja koskeva luotettava kansainvälinen verkkotietokanta, mikä edellyttää TIR-yleissopimuksen 38 artiklan ja liitteen 9 muuttamista sekä 45 artiklaa koskevan uuden selittävän huomautuksen lisäämistä.

               (7)Jotta TIR-yleissopimuksesta tehtäisiin houkuttelevampi sekä talouden toimijoille että tulliviranomaisille, on tarpeen antaa sopimuspuolille mahdollisuus myöntää asianmukaisesti valtuutetuille henkilöille suurempia helpotuksia TIR-yleissopimuksen määräysten soveltamiseen lisäämällä siihen 49 artiklaa koskeva uusi selittävä huomautus.

               (8)TIR-yleissopimuksen määräysten selventämiseksi on tarpeen tarkentaa etukäteen määrätyn reitin käyttöä tulliliittojen sisällä muuttamalla TIR-yleissopimuksen 20 artiklaa sekä korottaa suositeltua enimmäismäärää, joka voidaan vaatia takaajayhdistyksiltä tupakka- tai alkoholikuljetusten TIR-carnet’iden osalta, muuttamalla TIR-yleissopimuksen 8 artiklaa koskevaa selittävää huomautusta.

               (9)Sen vuoksi hallinnollisessa komiteassa unionin puolesta otettavan kannan olisi perustuttava tämän päätöksen liitteenä oleviin muutosluonnoksiin. Tämä ei rajoita mahdollisuutta tehdä sellaisia vähäisiä muutoksia muutosluonnoksiin, jotka eivät ole olennaisia ja joista unionin edustajat sopivat TIR-yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa ilman uutta neuvoston päätöstä.

               (10)Komission olisi esitettävä unionin kanta. Unionin jäsenvaltioiden olisi esitettävä unionin kanta TIR-yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa käytävässä virallisessa äänestyksessä toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevan tulliyleissopimuksen, jäljempänä ’TIR-yleissopimus’, hallinnollisen komitean 73. istunnossa tai jossakin sitä seuraavista istunnoista unionin puolesta otettava kanta perustuu tämän päätöksen liitteenä oleviin muutosluonnoksiin.

               2 artikla

               Komissio esittää 1 artiklassa tarkoitetun kannan. Unionin jäsenvaltiot esittävät unionin kannan TIR-yleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa käytävässä virallisessa äänestyksessä toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        TIR on lyhenne sanoista ”Transports Internationaux Routiers” (kansainväliset maantiekuljetukset).

                     (2)

                        Neuvoston asetus (ETY) N:o 2112/78, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, TIR-carnet'isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevan Genevessä 14 päivänä marraskuuta 1975 tehdyn tulliyleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 252, 14.9.1978, s. 1).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Neuvoston asetus (ETY) N:o 2112/78, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, TIR-carnet'isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevan Genevessä 14 päivänä marraskuuta 1975 tehdyn tulliyleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 252, 14.9.1978, s. 1).

                     (5)

                        EYVL L 31, 2.2.1983, s. 13.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.8.2020
            COM(2020) 361 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskevan tulliyleissopimuksen hallinnollisessa komiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta yleissopimuksen muuttamista koskevaan ehdotukseen

               LIITE

               TIR-YLEISSOPIMUKSEN MUUTOKSET

               Kansainvälisen TIR-tietokannan (ITDB) pakollista käyttöä koskevat muutokset

               1. 38 artiklan 2 kohta

               Korvataan ilmaisu yhden viikon kuluessa ilmaisulla viipymättä

               2. Liitteessä 6 olevaa 38 artiklan 2 kohtaa koskeva selittävä huomautus

               Korvataan ilmaisu Lainmukaisen vaatimuksen, jonka mukaan TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle on ilmoitettava, jos henkilöltä on kielletty määräajaksi tai pysyvästi yleissopimuksen mukainen toiminta, katsotaan täyttyvän ilmaisulla Lainmukainen vaatimus, jonka mukaan TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle on ilmoitettava, jos henkilöltä on kielletty määräajaksi tai pysyvästi yleissopimuksen mukainen toiminta, täyttyy

               3. Liitteessä 6 olevassa liitteessä 9 olevan II osan 4 kohtaa koskeva selittävä huomautus

               Korvataan ilmaisu Tietojen toimittamista koskevien 4 kohdassa esitettyjen lainmukaisten vaatimusten katsotaan täyttyvän, jos käytetään ilmaisulla Edellä 4 kohdassa esitetyt tiedot on toimitettava käyttäen

               4. Liitteessä 9 olevan II osan 4 kohta

               Korvataan ilmaisu yhden viikon kuluessa ilmaisulla viipymättä

               5. Liitteessä 9 olevan II osan 4 kohta

               Korvataan ilmaisu liitteenä olevan lupamallin (MAF) mukaisesti ilmaisulla

               , kuten seuraavat:

               a) hallinnollisen komitean määrittämän yhdenmukaistetun mallin mukaisesti muodostettu yksilöllinen tunnistusnumero, jonka takaajayhdistys on antanut henkilölle yhteistyössä sen kansainvälisen järjestön kanssa, johon yhdistys kuuluu;

               b) henkilön tai yrityksen nimi ja osoite ja liikeyritysten osalta myös vastuussa olevien johtajien nimet;

               c) yhteyshenkilö ja kattavat yhteystiedot; ja

               d) rekisteröintinumero tai kansainvälisen kuljetusluvan numero tai muu (soveltuvin osin).

               6. Liitteessä 9 olevan II osan 5 kohta

               Korvataan nykyinen teksti ilmaisulla Yhdistysten on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille ja TIR:n toimeenpanevalle neuvostolle kaikki luvanhaltijoiden tietoja koskevat muutokset viipymättä, kun asia tulee niiden tietoon.

               7. Liitteessä 9 olevan II osan lupamalli (MAF)

               Poistetaan liitteessä 9 olevaan II osan liitteenä oleva MAF ja sen perässä oleva teksti.

               TIR-toimenpiteiden toteuttamiseen hyväksyttyjen tullitoimipaikkojen luettelon pakollista julkaisemista ITDB:ssä koskevat muutokset

               1. Liitteeseen 6 lisättävä uusi selittävä huomautus 0.45-1

               Lisätään uusi TIR-yleissopimuksen 45 artiklaa koskeva selittävä huomautus 0.45-1seuraavasti:

               ”0.45-1 Määräys, jossa edellytetään TIR-toimenpiteiden toteuttamiseen hyväksyttyjä lähtötullitoimipaikkoja, välitullitoimipaikkoja ja määrätullitoimipaikkoja koskevan luettelon julkaisemista, katsotaan täytetyksi myös silloin, kun käytetään asianmukaisesti sähköisiä sovelluksia, jotka TIR-sihteeristö on kehittänyt tätä varten TIR:n toimeenpanevan neuvoston valvonnassa.”

               2. Liitteessä 6 oleva selittävä huomautus 0.45

               Numeroidaan nykyinen selittävä huomautus 0.45 uudelleen selittäväksi huomautukseksi 0.45-2.

               Sopimuspuolten liikenteenharjoittajille mahdollisesti myöntämiä suurempia helpotuksia koskeva muutos

               Lisätään uusi 49 artiklaa koskeva selittävä huomautus seuraavasti:

               0.49
                     Sopimuspuolet voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti antaa valtuutetuille henkilöille mahdollisuuden myöntää suurempia helpotuksia yleissopimuksen määräysten soveltamiseen. Kun toimivaltaiset viranomaiset myöntävät tällaisia helpotuksia, myöntämisedellytyksiin olisi kuuluttava ainakin tieto- ja viestintäteknologian käyttäminen TIR-menettelyn moitteettoman kulun varmistamiseksi, vapautus tavaroiden, maantiekulkuneuvon, ajoneuvoyhdistelmän tai kontin esittämisestä TIR-carnet’n kanssa lähtö- tai määrätullitoimipaikassa sekä asianmukaisesti valtuutetuille henkilöille annetut ohjeet suorittaa tiettyjä TIR-yleissopimuksessa tulliviranomaisille määrättyjä tehtäviä, kuten erityisesti TIR-carnet’n täyttäminen ja leimaaminen sekä tullisinettien kiinnittäminen tai tarkastaminen. Asianmukaisesti valtuutettujen henkilöiden, joille on myönnetty suurempi helpotus, olisi otettava käyttöön kirjanpitojärjestelmä, jonka perusteella tulliviranomaiset voivat tehdä tehokkaita tullitarkastuksia, valvoa menettelyä ja tehdä pistokokeita. Suurempia helpotuksia olisi myönnettävä rajoittamatta yleissopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa määrättyä TIR-carnet’n haltijoiden vastuuta.

               Muut muutokset

               1. 20 artikla

               Korvataan ilmaisu Tulliviranomaiset voivat määrätä oman maansa alueella ilmaisulla Toimivaltaiset tulliviranomaiset voivat määrät yhden sopimuspuolen tai useiden tulli- tai talousliiton muodostavien sopimuspuolten alueella

               2. Liitteessä 6 olevaa 8 artiklan 3 kohtaa koskeva selittävä huomautus

               Korvataan ilmaisu 200 000 Yhdysvaltain dollaria ilmaisulla 400 000 euroa


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.8.2020
            COM(2020) 362 final
            2020/0167(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen liitteen IV muuttamista koskevien ehdotusten tekemisestä Euroopan unionin puolesta sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa sekä Euroopan unionin kannasta muiden sopimuspuolten ehdotuksiin liitteen IV ja muiden liitteiden muuttamiseksi

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Tämä ehdotus koskee neuvoston päätöstä Baselin yleissopimuksen liitteen IV muuttamista koskevien ehdotusten tekemisestä Euroopan unionin puolesta vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa (CoP-15). Sopimuspuolten konferenssi on määrä pitää 19.– 30. heinäkuuta 2021. Tämä ehdotus kattaa myös unionin neuvottelukannan muiden sopimuspuolten ehdotuksiin asianomaisiin liitteisiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               2.1.Vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus

               Vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, hyväksyttiin 22. maaliskuuta 1989, ja se tuli voimaan vuonna 1992. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen sopimuspuolia
                  1
               . Yleissopimus sitoo nyt 187:ä sopimuspuolta.

               Yleissopimuksen vaatimuksia sovelletaan sen 1 artiklassa määriteltyyn ja liitteessä VIII lueteltuun vaaralliseen jätteeseen sekä muuhun liitteessä II mainittuun jätteeseen, joka sisältää kotitalouksista kerätyn jätteen ja kotitalousjätteiden polttamisesta syntyvät jäämät sekä 1. tammikuuta 2021 alkaen tietyntyyppiset muovijätteet. Yleissopimuksen liitteessä IX luetellaan myös jätteet, joita yleissopimuksen vaatimukset eivät koske, paitsi jos tällaiset jätteet sisältävät liitteessä I olevaan luokkaan kuuluvaa ainetta siinä määrin, että niillä on jokin liitteessä III mainittu vaarallinen ominaisuus. Sähkö- ja elektroniikkalaiteromu luetellaan liitteessä VIII (nimike A1180), jos se on vaarallista, ja liitteessä IX (nimike B1110), jos se ei ole vaarallista. Liitteessä II ei ole sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia nimikkeitä.

               Yleissopimuksen liitteessä IV luetellaan ja täsmennetään jätehuoltotoimenpiteet, joita pidetään ”käsittelynä” (disposal) yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa olevan määritelmän mukaisesti. Yleissopimuksessa ’käsittelyllä’ (disposal) tarkoitetaan sekä loppukäsittelytoimia, kuten kaatopaikalle sijoittamista ja polttamista (lueteltu liitteessä IV olevassa A osassa), että ”hyväksikäyttötoimia” eli hyödyntämistoimia (recovery), kuten kierrätystä ja muita hyödyntämistoimia (lueteltu liitteessä IV olevassa B osassa).

               Liitteessä IV olevan luettelon merkitys on se, että jätteenä pidetään yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan määritelmän mukaisesti ainoastaan ”ainetta tai esinettä, joka käsitellään, aiotaan käsitellä tai on määrätty käsiteltäväksi” ja käsittelyllä tarkoitetaan ”kaikkia yleissopimuksen liitteessä IV mainittuja toimenpiteitä”. Yleissopimuksen vaatimuksia sovelletaan siten ainoastaan liitteessä IV lueteltuihin käsittelymenetelmiin (loppukäsittelytoimiin). Tämän liitteen olisi näin ollen katettava kaikki mahdolliset jätehuoltotoimet, joita toteutetaan tai saatetaan toteuttaa käytännössä, riippumatta siitä, toteutetaanko ne kansallisen tai kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti tai pidetäänkö niitä ympäristön kannalta kestävinä. Jos näin ei olisi, se loisi porsaanreikiä yleissopimuksen vaatimuksiin nähden.

               Yleissopimuksen tärkeimmät vaatimukset ovat seuraavat:

               ·Kielletään liitteessä VIII vaaralliseksi luetteloidun jätteen vienti OECD-maista muihin kuin OECD-maihin
                  2
               .

               ·Liitteessä II lueteltujen erityistä huomiota vaativien jätteiden tai liitteessä VIII lueteltujen vaarallisten jätteiden, joihin ei sovelleta edellä mainittua vientikieltoa, vientiä, tuontia ja kauttakuljetusta koskeva valvontajärjestelmä, jäljempänä ’PIC-menettely’. PIC-menettely tarkoittaa, että viennistä on ilmoitettava etukäteen vienti- tai kauttakulkumaiden toimivaltaisille viranomaisille. Ilmoituksen tekee viejämaa, joka voi myös vaatia tuottajia tai viejiä ilmoittamaan asiasta viejämaan toimivaltaisen viranomaisen välityksellä. Ilmoitus on tehtävä kirjallisesti, ja siinä on oltava yleissopimuksen V A liitteessä mainitut selitykset ja tiedot. Jätteen vienti voidaan toteuttaa vain, jos ja kun kaikki kyseessä olevat maat ovat antaneet kirjallisen suostumuksensa. (Yleissopimuksen 6 artikla).

               2.2.Sopimuspuolten konferenssi

               Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi on yleissopimuksen pääasiallinen päättävä elin. Sillä on valtuudet muuttaa yleissopimuksen liitteitä ja se kokoontuu joka toinen vuosi.

               Yleissopimuksen liitteiden I, III ja IV ja niihin liittyvien liitteen IX näkökohtien tarkistus aloitettiin sopimuspuolten konferenssin 12. kokouksessa (CoP-12) päätöksellä BC-12/1
                  3
               .

               Sopimuspuolten konferenssin 13. kokouksessa (CoP-13) päätettiin perustaa edellä mainittujen liitteiden tarkistamista varten asiantuntijatyöryhmä. Se koostuu 50 jäsenestä, jotka nimetään sopimuspuolista Yhdistyneiden kansakuntien viiden alueellisen ryhmän tasapuolisen maantieteellisen edustuksen pohjalta. Työryhmässä on mukana EU:n ja sen jäsenvaltioiden edustajia komissiosta, Virosta, Saksasta, Alankomaista ja Puolasta. Neuvoston kansainvälisten ympäristöasioiden työryhmä (WPIEI) on koordinoinut kirjallisia ja suullisia kannanottoja. Sopimuspuolten konferenssin 13. kokouksessa sovittiin, että asiantuntijatyöryhmän olisi asetettava etusijalle liitteen IV ja siihen liittyvien liitteen IX näkökohtien käsittely. EU ja sen jäsenvaltiot toimittivat vuosina 2017–2019 yleissopimuksen sihteeristölle ja asiantuntijatyöryhmälle alustavat ehdotukset liitteen IV muuttamiseksi.

               Sopimuspuolten konferenssin 14. kokouksessa (CoP-14) päätöksellä BC-14/16 asiantuntijatyöryhmän toimeksiantoa laajennettiin siten, että se tarkastelee myös kahta nykyistä sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevaa kohtaa eli liitteessä IX olevaa nimikettä B1110 ja liitteessä VIII olevaa vastaavaa nimikettä A1180 sekä liitteiden I, III ja IV tarkistamisen vaikutuksia yleissopimuksen muihin liitteisiin ja sopimuspuolten konferenssin asiaa koskeviin päätöksiin. Sopimuspuolten konferenssin 14. kokous pyysi päätöksellään BC-14/16 asiantuntijatyöryhmää jatkamaan työtään seuraavasti: Muutosehdotuksista neuvotellaan ja ne mahdollisesti hyväksytään sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa liitteiden IV, VIII (A1180) ja IX (B1110) osalta.

               Asiantuntijatyöryhmä on antanut useita suosituksia ja vaihtoehtoja, joita sopimuspuolet voivat harkita, jos ne haluavat esittää ehdotuksia sopimuspuolten konferenssin 15. kokousta varten. Baselin yleissopimuksen sihteeristön asettama määräaika yleissopimuksen liitteiden muuttamista koskevien ehdotusten esittämiselle päättyy 4. joulukuuta 2020, kun otetaan huomioon sopimuspuolten konferenssin lykkääminen toukokuusta heinäkuuhun 2021.

               Ehdotusten tarkoituksena on muuttaa ja selkeyttää yleissopimuksen liitteessä IV lueteltujen käsittelymenetelmien (loppukäsittelytoimien) kuvauksia. Jos ehdotukset hyväksytään, ne parantavat oikeudellista selkeyttä ja helpottavat siten jätteiden siirtojen valvontaa ja laittomien siirtojen estämistä. Niillä tuetaan myös ympäristön kannalta järkevää jätehuoltoa maailmanlaajuisesti ja edistetään siirtymistä kohti maailmanlaajuista kiertotaloutta.

               EU ja sen jäsenvaltiot ovat esittäneet vuosina 2017–2019 yleissopimuksen sihteeristölle ja asiantuntijatyöryhmälle alustavia ehdotuksia liitteessä IV olevasta käsittelymenetelmien luettelosta. Ehdotuksista keskusteltiin muiden asiantuntijatyöryhmään osallistuvien sopimuspuolten kanssa. Asiantuntijatyöryhmä keskusteli myös suosituksista, jotka koskevat sähkö- ja elektroniikkalaiteromun luokittelua liitteissä VIII ja IX.

               Jos sopimuspuolten 15. kokouksessa sovitaan muutoksista, ne on tehtävä myös EU:n jätepuitedirektiiviin 2008/98/EY
                  4
                (luettelo jätehuoltotoimista vastaa yleissopimuksen liitettä IV) ja EU:n jätesiirtoasetukseen (EY) N:o 1013/2006
                  5
                (sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevat erityiset kohdat vastaavat yleissopimuksen liitteitä VIII ja IX).

               2.3.Suunniteltu säädös

               Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi ehdotetaan seuraavaa:

               Muutetaan yleissopimuksen liitettä IV sen yleisen johdannon, kuvausten ja johdantotekstin osalta siten, että erotetaan ja selitetään loppukäsittelyn ja hyödyntämisen (hyväksikäytön) käsitteet ja selvennetään, että soveltamisalaan kuuluvat kaikki jätehuoltotoimet.

               Saatetaan ajan tasalle ja selkeytetään liitteessä IV olevia jätehuoltotoimien kuvaukset ja varmistetaan, että kaikki toimet, myös väliaikaiset toimet, kuuluvat yleissopimuksen vaatimusten piiriin.

               Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi kattaa periaatteessa myös unionin neuvottelukannan, jos muut sopimuspuolet ehdottavat lisämuutoksia asianomaisiin liitteisiin, jollei paikan päällä tehtävästä koordinoinnista muuta johdu. Tällaiset ehdotukset voivat koskea yleissopimuksen liitteessä IV olevaa luetteloa jätehuoltotoimista sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia kohtia, jotka ovat tällä hetkellä liitteissä VIII ja IX ja jotka voitaisiin sisällyttää myös liitteeseen II.

               Yleissopimuksen liitteiden muutokset on pantava täytäntöön muuttamalla direktiiviä 2008/98/EY ja asetusta (EU) N:o 1013/2006. Direktiivissä 2008/98/EY on luettelo yleissopimuksen liitettä IV vastaavista jätehuoltotoimista, ja asetukseen (EY) N:o 1013/2006 sisältyvät sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevat erityiset kohdat, jotka vastaavat yleissopimuksen liitteitä VIII ja IX.

               EU:n ulkopuolelle suuntautuvaa vientiä koskevat muutokset toiminnanharjoittajien ja viranomaisten kannalta riippuvat siitä, minkälaisista muutoksista mahdollisesti sovitaan (erityisesti siitä, mitä liitteitä lopulta muutetaan), jätetyypistä ja vastaanottomaista.

               Yleissopimuksen liitteen IV muutoksilla ei ole suoria vaikutuksia jätteiden vientiin tai muihin siirtoihin, mutta niillä selkeytetään niiden jätehuoltotoimien kuvausta, jotka on toteutettava jätteen siirron jälkeen. Tämä helpottaa viranomaisten suorittamaa jätteiden siirtojen valvontaa ja auttaa niitä soveltamaan yleissopimuksen vaatimuksia laittomien siirtojen estämiseksi. Niillä tuetaan myös ympäristön kannalta kestävää jätehuoltoa maailmanlaajuisesti ja edistetään siirtymistä kohti maailmanlaajuista kiertotaloutta.

               Siltä osin kuin yleissopimuksen liitteeseen II tai VIII lisätään uusia sähkö- ja elektroniikkalaiteromuluokkia ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitettä V olisi muutettava vastaavasti, tällaisten jätteiden vienti EU:sta muihin kuin OECD-maihin kiellettäisiin asetuksen (EU) N:o 1013/2006 36 artiklan nojalla. Kyseisten jätteiden viennissä OECD-maiden sisällä olisi periaatteessa noudatettava PIC-menettelyä. Näiden yleissopimukseen tehtyjen muutosten täytäntöönpano asetuksella (EY) N:o 1013/2006 johtaisi myös siihen, että Baselin yleissopimuksen liitteisiin II tai VIII äskettäin sisällytettyjen jätteiden EU:n sisäiset siirrot kuuluisivat ilmoitusmenettelyn piiriin asetuksen (EY) N:o 1013/2006 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan nojalla.

               Menettelyä Baselin yleissopimuksen liitteiden muuttamiseksi säännellään yleissopimuksen 17 ja 18 artiklalla. Sopimuspuolet voivat esittää muutoksia, ja sihteeristön on toimitettava ne kaikille sopimuspuolille vähintään kuusi kuukautta ennen kokousta. Lisäksi muutokset on hyväksyttävä sopimuspuolten konferenssissa. Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova yleissopimuksen 18 artiklan 2 artiklan c alakohdan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”Liite tulee voimaan kaikkien tämän yleissopimuksen sopimuspuolten tai asianomaisen pöytäkirjan sopimuspuolten osalta, jotka eivät ole tehneet edellä b kohdassa tarkoitettua ilmoitusta, kuuden kuukauden kuluttua päivästä, jona tallettaja on lähettänyt ilmoituksen.”

               3.UNIONIN PUOLESTA OTETTAVA KANTA

               Unionin olisi tehtävä yleissopimuksen liitettä IV koskevia ehdotuksia, joiden tavoitteena on:

               ·muuttaa yleissopimuksen liite IV siten, että siihen sisällytetään yleinen johdanto, jossa erotetaan selvästi ilmaisut ”loppukäsittely” ja ”hyödyntäminen”, selvennetään, että soveltamisalaan kuuluvat kaikki käytännössä toteutettavat tai mahdollisesti toteutettavat jätehuoltotoimet riippumatta niiden oikeudellisesta asemasta ja siitä, pidetäänkö niitä ympäristön kannalta kestävinä, ja että se kattaa myös toimet, jotka toteutetaan ennen muita toimia (”väliaikaiset toimet”).

               ·muuttaa liite IV siten, että siihen sisällytetään kuvaukset ja johdantotekstit, joissa selitetään, mitä tarkoitetaan loppukäsittelytoimilla, joihin ei liity hyödyntämistä, (liitteessä IV oleva A osa) ja hyödyntämistoimilla (liitteessä IV oleva B osa); ja

               ·muuttaa liite IV siihen jo sisältyvien toimien ja uusien toimien lisäämisen osalta muun muassa siten, että päivitetään ja selvennetään toimien kuvauksia siten, että ne vastaavat tieteellistä, teknistä ja muuta kehitystä, jota on tapahtunut sen jälkeen, kun yleissopimus hyväksyttiin vuonna 1989, ja varmistetaan, että yleissopimuksen vaatimukset kattavat kaikki toimet, joita ei ole erikseen mainittu.

               Edellä mainittujen ehdotusten tavoitteena on

               ·varmistaa, että yleissopimuksen asianmukaisia valvontamekanismeja sovelletaan täysimääräisesti ja että jos ehdotukset hyväksytään, ne parantavat jätteiden siirtojen valvontaa ja helpottavat jätteiden laittomien siirtojen ehkäisemistä;

               ·parantaa oikeudellista selkeyttä ja yhteistä käsitystä ja tulkintaa sopimuspuolten jätehuoltotoimista;

               ·sekä tukea ympäristön kannalta kestävää jätehuoltoa maailmanlaajuisesti ja edistää siirtymistä kohti maailmanlaajuista kiertotaloutta.

               Jos muut sopimuspuolet ehdottavat asianomaisiin liitteisiin muutoksia, joilla voitaisiin saavuttaa samat tavoitteet kuin unionin ehdotuksella, unioni voisi periaatteessa tukea tällaisia ehdotuksia. Tämä voi koskea liitteessä IV olevaa toimien luetteloa sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia nimikkeitä, jotka tällä hetkellä sisältyvät liitteeseen VIII (A1180) ja IX (B1110), ja se voisi koskea myös liitteeseen II ehdotettuja sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia uusia nimikkeitä (erityistä huomiota vaativien jätteiden luokat). Ehdotuksilla, jotka koskevat sähkö- ja elektroniikkalaiteromun luokittelua liitteisiin II ja VIII, voitaisiin varmistaa edellä mainittujen tavoitteiden saavuttaminen yhdessä niistä jätevirroista, jotka aiheuttavat eniten huolta ympäristölle ja terveydelle ja joilla on myös yksi suurimmista mahdollisuuksista edistää kiertotaloutta.

               Yleissopimuksen määräykset pannaan unionissa täytäntöön jätteistä annetulla direktiivillä 2008/98/EY, jonka liitteissä I–II luetellaan Baselin yleissopimuksen liitettä IV vastaavat jätehuoltotoimet, ja asetuksella (EY) N:o 1013/2006, jolla säännellään vientiä unionista ja tuontia unioniin sekä siirtoja jäsenvaltioiden välillä (1 artikla). Direktiiviä ja asetusta sovelletaan myös Euroopan talousalueella (ETA).

               Kun yleissopimuksen liitteisiin II ja VIII on hyväksytty muutoksia, ne olisi saatettava osaksi unionin lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 2008/98/EY ja asetusta (EY) N:o 1013/2006. Asetukseen (EY) N:o 1013/2006 tehdyt muutokset voisivat merkitä sitä, että liitteessä II lueteltujen uusien jäteluokkien siirtoihin EU:ssa ja ETA:ssa sovellettaisiin uusia valvontatoimenpiteitä ja näiden jätteiden vienti kiellettäisiin muihin kuin OECD-maihin. Vaikka tämä tilanne olisi edellä mainituista syistä myönteinen EU:sta tapahtuvan viennin kannalta, sillä voisi olla kielteisiä ja ongelmallisia vaikutuksia EU:n ja ETA:n sisäisiin muovijätteen siirtoihin, kun jäte on tarkoitettu kierrätettäväksi, koska siirtoihin sovellettaisiin uusia ilmoitusmenettelyjä. Näihin siirtoihin sovelletaan jo ympäristönsuojeluvaatimuksia unionin jätelainsäädännön perusteella, ja uusien hallinnollisten menettelyjen käyttöönotto voisi monimutkaistaa kierrätystä ja lisätä sen kustannuksia EU:ssa, vaikka siitä saataisiin ainoastaan rajallisia etuja ympäristön kannalta.

               Jotta voidaan säilyttää tämänhetkinen tilanne unionissa ja ETA:ssa (eli yleissopimuksen valvontajärjestelmää ei sovelleta), olisi tarpeen ilmoittaa kyseessä olevat säännökset yleissopimuksen sihteeristölle yleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti ja toteuttaa tarvittavat toimet OECD:n päätöksen puitteissa. Yleissopimuksen 11 artikla mahdollistaa sen, että sopimuspuolet voivat tehdä kahdenvälisiä, monenvälisiä tai alueellisia sopimuksia tai järjestelyjä, jotka koskevat rajatylittäviä jätteiden siirtoja edellyttäen, että sellaiset sopimukset tai järjestelyt eivät poikkea yleissopimuksen edellyttämästä ympäristöä suojelevasta käsittelystä. Näiden sopimusten tai järjestelyjen määräykset eivät saa olla ympäristönsuojelun kannalta lievempiä kuin yleissopimuksen määräykset, ottaen erityisesti huomioon kehitysmaiden edut. Yleissopimuksen 11 artiklan mukaisia ilmoituksia on tehty esimerkiksi OECD:n päätöksestä.

               Näin ollen tässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään, että unioni ilmoittaa yleissopimuksen 11 artiklan mukaisesti säännökset, joita sovelletaan kyseisiin uusien jäteluokkien siirtoihin unionissa ja ETA:ssa, sikäli kuin nämä säännökset eroavat suunnitellusta säädöksestä, täsmentäen, että unionin säännökset perustuvat yleissopimuksen mukaiseen ympäristön kannalta kestävään jätehuoltoon. Lisäksi on ilmoitettava OECD:n sihteeristölle edellä kuvatusta tilanteesta, koska yleissopimuksen liitteiden muutokset ja edellä mainittu OECD:n päätös liittyvät toisiinsa.

               4.OIKEUSPERUSTA

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssi on yleissopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka sopimuspuolten konferenssin on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti. Se vaikuttaa EU:n lainsäädännön eli direktiivin 2008/98/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 soveltamisalaan ja sisältöön. Direktiivillä ja asetuksella pannaan täytäntöön yleissopimus muun muassa säätämällä jätehuoltotoimien luettelosta ja menettelyistä, jotka koskevat vientiä unionista ja tuontia unioniin sekä siirtoja jäsenvaltioiden välillä. Direktiiviä ja asetusta sovelletaan myös Euroopan talousalueella. Kun yleissopimuksen liitteitä on muutettu, muutokset olisi saatettava osaksi edellä mainittua direktiiviä ja asetusta. Tästä tehtäisiin mahdollisesti poikkeus EU:n sisäisten jätesiirtojen osalta.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2020/0167 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen liitteen IV muuttamista koskevien ehdotusten tekemisestä Euroopan unionin puolesta sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa sekä Euroopan unionin kannasta muiden sopimuspuolten ehdotuksiin liitteen IV ja muiden liitteiden muuttamiseksi

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskeva Baselin yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan vuonna 1992, ja unioni teki sen neuvoston päätöksellä 93/98/ETY
                  6
               .

               (2)Yleissopimus pannaan unionissa täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1013/2006
                  7
               . Jätteistä 19 päivänä marraskuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY
                  8
                sisältää yleissopimuksen liitteessä IV olevan luettelon jätehuoltotoimista.

               (3)Yleissopimuksen 15 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaan sopimuspuolten konferenssi harkitsee ja hyväksyy tarpeen mukaan muutoksia yleissopimukseen. Yleissopimukseen tehtävät muutokset hyväksytään sopimuspuolten konferenssin kokouksessa.

               (4)Unionin tai jonkin muun yleissopimuksen sopimuspuolen yleissopimuksen 17–18 artiklan nojalla esittämän ehdotuksen perusteella sopimuspuolten konferenssi voi heinäkuussa 2021 pidettävässä 15. kokouksessaan harkita muutoksia yleissopimuksen liitteisiin II, IV, VIII ja IX.

               (5)Unionin olisi tehtävä ehdotuksia yleissopimuksen liitteen IV muuttamiseksi siten, että siihen sisällytetään yleinen johdanto, jossa erotetaan selvästi ilmaisut ”loppukäsittely” ja ”hyödyntäminen” (hyväksikäyttö), selvennetään, että soveltamisala kattaa kaikki käytännössä toteutettavat tai mahdollisesti toteutettavat jätehuoltotoimet riippumatta niiden oikeudellisesta asemasta ja siitä, pidetäänkö niitä ympäristön kannalta kestävinä, ja että se kattaa myös toimet, jotka toteutetaan ennen muita toimia (”väliaikaiset toimet”). Liitteeseen sisällytetään kuvaukset ja johdantotekstit, joissa selitetään, mitä tarkoitetaan loppukäsittelytoimilla (liitteessä IV oleva A osa) ja hyödyntämistoimilla (liitteessä IV oleva B osa); ja päivitetään ja selvennetään toimien kuvauksia siten, että ne vastaavat tieteellistä, teknistä ja muuta kehitystä, jota on tapahtunut sen jälkeen, kun yleissopimus hyväksyttiin vuonna 1989, ja varmistetaan, että yleissopimuksen vaatimukset kattavat kaikki toimet, joita ei ole erikseen mainittu.

               (6)Liitteessä IV olevat jätehuoltotoimien kuvaukset ovat yleisiä, ja niitä voitaisiin selventää edelleen. Unionin olisi sen vuoksi tuettava sitä, että sopimuspuolten konferenssi laatii selittäviä ilmoituksia tai ohjeita näiden toimien sisällön selventämiseksi edelleen. Näissä ilmoituksissa tai ohjeissa olisi annettava selityksiä ja esimerkkejä soveltamisalaan kuuluvista toimista, eikä niitä pitäisi sisällyttää yleissopimuksen tekstiin.

               (7)Edellä mainittujen ehdotusten tavoitteena on varmistaa, että yleissopimuksen asianmukaisia valvontamekanismeja sovelletaan täysimääräisesti ja että jos ne hyväksytään, ne parantavat jätteiden siirtojen valvontaa; helpottavat laittomien siirtojen estämistä; parantavat oikeudellista selkeyttä ja luovat yhteistä käsitystä ja tulkintaa sopimuspuolten jätehuoltotoimista; sekä tukevat ympäristön kannalta kestävää jätehuoltoa maailmanlaajuisesti ja edistävät siirtymistä kohti maailmanlaajuista kiertotaloutta.

               (8)Unionin olisi lisäksi periaatteessa tuettava yleissopimuksen muiden sopimuspuolten myöhemmin ehdottamia muutoksia, jotka koskevat liitteessä IV olevaa jätehuoltotoimien luetteloa, sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia nimikkeitä, jotka tällä hetkellä sisältyvät liitteeseen VIII (A1180) ja IX (B1110), sekä liitteessä II ehdotettuja tällaisia jätteitä koskevia uusia nimikkeitä (erityistä huomiota edellyttävät jäteluokat) edellyttäen, että niillä voidaan saavuttaa samat tavoitteet kuin unionin ehdotuksen taustalla olevilla tavoitteilla.

               (9)On aiheellista vahvistaa sopimuspuolten konferenssissa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu säädös (yleissopimuksen liitteiden muuttaminen) on unionia sitova ja vaikuttaa unionin lainsäädännön eli direktiivin 2008/98/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 soveltamisalaan ja sisältöön.

               (10)On aiheellista säilyttää vaarattoman sähkö- ja elektroniikkalaiteromun siirtojen nykyinen tilanne unionissa ja ETA:ssa, minkä vuoksi ei ole aiheellista käyttää valvontajärjestelmää, joka perustuu siihen, että tällaisia siirtoja koskeva merkintä mahdollisesti lisätään yleissopimuksen liitteeseen II. Tätä varten unionin olisi tarpeen mukaan käytettävä OECD:n päätöksessä
                  9
                vahvistettuja menettelyjä sekä menettelyä, jonka mukaisesti sopimuspuolten tai muiden kuin sopimuspuolten kanssa tehdään kahdenvälisiä, monenvälisiä tai alueellisia sopimuksia tai järjestelyjä, jotka koskevat vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maan rajan ylittäviä siirtoja yleissopimuksen
                  10
                11 artiklan mukaisesti, sen varmistamiseksi, että vaarattomien jätteiden siirtojen valvontaa ei lisätä unionissa ja ETA:ssa yleissopimuksen liitteeseen II tehtyjen muutosten seurauksena.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa unioni pyrkii seuraaviin tavoitteisiin:

               (a)varmistetaan, että sovelletaan kaikilta osin yleissopimuksen asianmukaisia valvontamekanismeja, parannetaan jätteiden siirtojen valvontaa ja helpotetaan jätteiden laittomien siirtojen ehkäisemistä;

               (b)parannetaan oikeudellista selkeyttä ja sopimuspuolten yhteisymmärrystä ja tulkintaa liitteessä IV tarkoitetuista ”loppukäsittelytoimista” (käsittelymenetelmistä);

               (c)tuetaan ympäristön kannalta järkevää jätehuoltoa maailmanlaajuisesti ja edistetään siirtymistä kohti maailmanlaajuista kiertotaloutta.

               2.Edellä 1 kohdassa lueteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi unioni tekee Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokousta varten seuraavat ehdotukset:

               (a)muutetaan yleissopimuksen liite IV siten, että siihen sisällytetään yleinen johdanto, jossa erotetaan selvästi ilmaisut ”loppukäsittely” ja ”hyödyntäminen”, selvennetään, että soveltamisala kattaa kaikki käytännössä toteutettavat tai mahdollisesti toteutettavat jätehuoltotoimet riippumatta niiden oikeudellisesta asemasta ja siitä, pidetäänkö niitä ympäristön kannalta kestävinä, ja että se kattaa myös toimet, jotka toteutetaan ennen muita toimia (”väliaikaiset toimet”).

               (b)muutetaan liite IV siten, että siihen sisällytetään kuvaukset ja johdantotekstit, joissa selitetään, mitä tarkoitetaan loppukäsittelytoimilla (liite IV A) ja hyödyntämistoimilla (liite IV B); ja

               (c)päivitetään ja selvennetään toimien kuvaukset liitteessä IV siten, että ne vastaavat tieteellistä, teknistä ja muuta kehitystä, jota on tapahtunut sen jälkeen, kun yleissopimus hyväksyttiin vuonna 1989, ja varmistetaan lisäämällä liitteeseen IV kaiken kattavat määräykset, että yleissopimuksen vaatimukset kattavat kaikki toimet, joita ei ole erikseen mainittu.

               3.Edellä olevan a–c kohdan mukainen yksityiskohtainen ehdotus on tämän päätöksen liitteenä. Komissio toimittaa tämän ehdotuksen unionin puolesta yleissopimuksen sihteeristölle.

               4.Unioni tukee sitä, että sopimuspuolten konferenssi laatii selittäviä ilmoituksia tai ohjeita, joilla entisestään selvennetään loppukäsittelytoimien sisältöä liitteessä IV. Näitä selittäviä ilmoituksia tai ohjeita ei pitäisi sisällyttää itse yleissopimukseen.

               2 artikla

               Unioni voi tukea muiden yleissopimuksen sopimuspuolten ehdottamia muutoksia, jotka koskevat

               1.liitteessä IV olevaa luetteloa jätehuoltotoimista;

               2.sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia nimikkeitä, jotka tällä hetkellä sisältyvät liitteeseen VIII (A1180) ja IX (B1110); ja

               3.liitteeseen II ehdotettuja uusia sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia nimikkeitä (erityistä huomiota vaativat jäteluokat),

               edellyttäen, että ne edistävät 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen unionin tavoitteiden saavuttamista.

               3 artikla

               Unionin edustajat voivat jäsenvaltioita kuullen sopia 1 ja 2 artiklassa tarkoitetun kannan tarkentamisesta sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa tapahtuvan kehityksen valossa paikalla tapahtuvien koordinointikokousten aikana ilman neuvoston uutta päätöstä.

               4 artikla

               Jos yleissopimuksen asiaankuuluvia liitteitä muutetaan Baselin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa, unioni toteuttaa tarpeellisissa määrin OECD:n päätöksen ja yleissopimuksen 11 artiklan
                  11
                edellyttämät toimenpiteet varmistaakseen, että nykyinen vaarattomien jätteiden siirtoja koskeva valvonta säilyy ennallaan unionissa ja ETA:ssa.

               5 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 93/98/ETY vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan yleissopimuksen (Baselin yleissopimus) tekemisestä yhteisön puolesta, EYVL L 39, 16.2.1993, s. 1.

                     (2)

                        Joulukuussa 2019 voimaan tulleessa yleissopimuksen 4 a artiklassa kielletään kaikki yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävät siirrot kustakin liitteessä VII mainitusta valtiosta (sopimuspuolet, muut OECD:n ja EU:n jäsenvaltiot ja Liechtenstein) yleissopimuksen liitteeseen VII kuulumattomiin valtioihin.

                     (3)

                        Lisätietoja on Baselin yleissopimuksen sivustolla osoitteessa
                  http://www.basel.int/Implementation/LegalMatters/LegalClarity/ReviewofAnnexes/AnnexesI,III,IVandrelatedaspectsofAnnexes/tabid/6269/Default.aspx

                     (4)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä, sellaisena kuin se on muutettuna, EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta, EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

                     (6)

                        Neuvoston päätös 93/98/ETY, tehty 1 päivänä helmikuuta 1993, vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan yleissopimuksen (Baselin yleissopimus) tekemisestä yhteisön puolesta (EYVL L 39, 16.2.1993, s. 1).

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta, EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

                     (8)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä, sellaisena kuin se on muutettuna, EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

                     (9)

                        Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) neuvoston päätös C(2001)107/FINAL hyödynnettävien jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen valvonnasta tehdyn päätöksen C(92)39/FINAL tarkistamisesta, jäljempänä ’OECD:n päätös’.

                     (10)

                        On huomattava, että unioni on edennyt pitkälle Baselin yleissopimuksen 11 artiklan mukaisen menettelyn käytössä, joten sitä ei ehkä ole tarpeen mainita tässä neuvoston päätöksessä.

                     (11)

                        Ks. alaviite 10.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 7.8.2020
            COM(2020) 362 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            vaarallisten jätteiden maanrajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen liitteen IV muuttamista koskevien ehdotusten tekemisestä Euroopan unionin puolesta sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksessa sekä Euroopan unionin kannasta muiden sopimuspuolten ehdotuksiin liitteen IV ja muiden liitteiden muuttamiseksi

               LIITE

               EU:n ehdotus muutoksiksi Baselin yleissopimuksen liitteeseen IV (ehdotus liitteen IV uudeksi tekstiksi)

               Liite IV
                  1

               Käsittelymenetelmät (loppukäsittelytoimet)

               Loppukäsittelytoimet jakautuvat kahteen luokkaan: hyödyntämistoimiin ja loppukäsittelytoimiin, joihin ei liity hyödyntämistä. A osa kattaa loppukäsittelytoimet, joihin ei liity hyödyntämistä, ja B osa hyödyntämistoimet.

               Tämä liite kattaa loppukäsittelytoimet, mukaan lukien väliaikaiset toimet.

               Tämä liite kattaa kaikki loppukäsittelytoimet riippumatta niiden oikeudellisesta asemasta ja siten riippumatta siitä, ovatko ne ympäristön kannalta kestäviä.

               A.
                     Loppukäsittelytoimet, joihin ei liity hyödyntämistä

               Loppukäsittelytoimi, johon ei liity hyödyntämistä, ei ole hyödyntämistoimi, vaikka toimen toissijaisena seurauksena olisi aineiden tai energian talteenotto.

               D*1
                     Sijoittaminen maan päällä olevalle kaatopaikalle, joka on eristetty ympäristöstä

               D*2
                     Allastaminen (esimerkiksi nestemäisen tai lietemäisen jätteen sijoittaminen kaivoihin, jätelammikoihin tai patoaltaisiin)

               D*3
                     Sijoittaminen maalle muutoin kuin D*1 ja D*2 kohdan kattamilla toimilla (esim. pysyvä varastointi maan päällä)

               D*4
                     Pysyvä varastointi maan alla (esim. säiliöiden sijoittaminen kaivokseen)

               D*5
                     Sijoittaminen maahan muutoin kuin D*4 kohdan kattamilla toimilla (esim. injektoiminen kaivoihin, suolakupuihin tai luontaisesti esiintyviin muodostumiin)

               D*6
                     Maaperäkäsittely (esimerkiksi biologinen hajottaminen tai kemiallinen käsittely maaperässä)

               D*7
                     Päästäminen vesistöön, lukuun ottamatta meriä

               D*8
                     Päästäminen meriin, myös sijoittaminen merenpohjaan

               D*9
                     Päästäminen ilmakehään (esim. puristettujen tai nesteytettyjen kaasujen poisto)

               D*10
                     Muu lämpökäsittely kuin B osassa olevan R*5 kohdan kattamat toimet (esim. poltto)

               D*11
                     Muut loppukäsittelytoimet kuin D*1– D*10 kohtien kattamat toimet

               D*12
                     Biologinen käsittely ennen toimittamista johonkin A osassa mainittuun toimeen

               D*13
                     Fysikaalis-mekaaninen käsittely (esim. haihduttaminen, kuivaaminen), fysikaalis-kemiallinen käsittely (esim. liuotinuutto), kemiallinen käsittely (esim. neutralointi, saostaminen) tai immobilisointi (esim. stabilointi, kiinteytys) ennen toimittamista johonkin A osassa mainittuun toimeen

               D*14
                     Muu kuin D*15 kohdan kattama mekaaninen käsittely (esim. purkaminen, lajittelu, murskaaminen, paalaus, pelletointi, paloittelu, muokkaus, erottelu) ennen toimittamista johonkin A osassa mainittuun toimeen

               D*15     Sekoittaminen, mukaan lukien yhdistäminen, ennen toimittamista johonkin A osassa mainittuun toimeen

               D*16      Uudelleen pakkaaminen ennen toimittamista johonkin A osassa mainittuun toimeen

               D*17
                     Muu kuin D*12–D*16 kohdan kattama käsittely ennen toimittamista johonkin A osassa mainittuun toimeen

               D*18
                     Tilapäinen varastointi odotettaessa jonkin A osassa mainitun toimen toteuttamista

               B.
                     Hyödyntämistoimet

               Hyödyntämistoimi on toimi, jonka pääasiallisena tuloksena jätettä voidaan käyttää hyödylliseen tarkoitukseen joko tuotantolaitoksessa tai yleensä taloudessa korvaamalla muita materiaaleja, joita olisi muutoin käytetty erityiseen tarkoitukseen, tai jätteen valmistelemista tällaista tarkoitusta varten.

               R*1
                     Valmistelu uudelleenkäyttöön (tarkistaminen, puhdistaminen, korjaaminen, kunnostus)

               R*2
                     Orgaanisten aineiden kierrätys

               R*3
                     Metallien ja metalliyhdisteiden kierrätys

               R*4
                     Muiden epäorgaanisten aineiden kierrätys

               R*5
                     Lämpökäsittely, jonka pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa energiaa

               R*6
                     Muu hyödyntäminen kuin R*1–R*5 kohtien kattamat toimet

               R*7
                     Biologinen käsittely ennen toimittamista johonkin B osassa mainittuun toimeen

               R*8
                     Fysikaalis-mekaaninen käsittely (esim. haihduttaminen, kuivaaminen), fysikaalis-kemiallinen käsittely (esim. liuotinuutto) tai kemiallinen käsittely (esim. neutralointi, saostaminen) ennen toimittamista johonkin B osassa mainittuun toimeen

               R*9
                     Muu mekaaninen käsittely kun R*10 kohtaan sisältyvät toimet (esim. purkaminen, lajittelu, murskaaminen, paalaus, pelletointi, paloittelu, kunnostus, erottelu) ennen toimittamista johonkin B osassa mainittuun toimeen

               D*10     Sekoittaminen, mukaan lukien yhdistäminen, ennen toimittamista johonkin B osassa mainittuun toimeen

               R*11     Uudelleen pakkaaminen ennen toimittamista johonkin B osassa mainittuun toimeen

               R*12
                     Muu kuin R*7–R*9 kohdan kattama käsittely ennen toimittamista johonkin B osassa mainittuun toimeen

               R*13
                     Tilapäinen varastointi odotettaessa jonkin B osassa mainitun toimen toteuttamista

                     (1)

                        Tähän liitteeseen tehtävät muutokset tulevat voimaan [päivämääränä, joka on kahden vuoden kuluttua siitä, kun sopimuspuolten konferenssi on hyväksynyt muutokset], ja asteriskeja ei enää käytetä [päivämäärästä, joka on neljä vuotta siitä, kun sopimuspuolten konferenssin hyväksymisestä].


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.8.2020
            COM(2020) 367 final
            2020/0170(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen (Budjettikohta 12 02 01 – Rahoituspalvelut)
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Sisämarkkinoiden edellyttämän oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi ETA:n sekakomitean on otettava kaikki asiaankuuluva unionin lainsäädäntö osaksi ETA-sopimusta mahdollisimman pian sen antamisen jälkeen ja lisäksi mahdollistettava ETA:n EFTA-valtioiden osallistuminen ETA:n kannalta merkityksellisiin EU:n toimiin ja ohjelmiin.

                  Neuvoston päätösehdotuksen liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella muutetaan ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Tämä on tarpeen, jotta ETA:n EFTA-valtiot voivat osallistua EU:n talousarviosta rahoitettaviin unionin ohjelmiin ja toimiin. Tässä tapauksessa muutoksen tarkoituksena on antaa ETA:n EFTA-valtioille (Norja, Islanti ja Liechtenstein) mahdollisuus osallistua unionin toimiin, jotka liittyvät varainhoitovuodeksi 2020 laadittuun Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sisältyvään budjettikohtaan 12 02 01 ”Rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen”.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Liitteenä oleva sekakomitean päätösluonnos noudattaa täysin ETA-sopimuksen tavoitetta edistää sopimuspuolten välisten kaupallisten ja taloudellisten suhteiden jatkuvaa ja tasapainoista vahvistumista yhdenvertaisten kilpailun edellytysten pohjalta sekä samojen sääntöjen noudattamista yhdenmukaisen Euroopan talousalueen luomiseksi.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Sekakomitean päätös on myös yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa, erityisesti koska sen tavoitteena on suojata EU:n sisämarkkinoiden yhtenäisyyttä.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Neuvoston ehdotuksen aineellinen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

                  Ehdotuksen menettelyllisen oikeusperustan muodostaa Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohta, jonka mukaan neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta unionin puolesta esitettävän kannan tällaisiin päätöksiin.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä:

                  Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän ehdotuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistaminen, vaan se voidaan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteen saavuttamiseksi eli sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistamiseksi.

               •Toimintatavan valinta

                  ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaisesti valittu säädöstyyppi on ETA:n sekakomitean päätös. ETA:n sekakomitea varmistaa ETA-sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon ja toiminnan. Tätä varten se tekee päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  ETA:n EFTA-valtioiden on osallistuttava unionin talousarvion budjettikohdan 12 02 01 ”Rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen ja kehittäminen” rahoittamiseen. Tarkka määrä määritetään ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti, kun tämä luonnos neuvoston päätökseksi on hyväksytty.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  EU:n talousarviopolitiikan mukaisesti osallistuminen EU:n toimintaan on mahdollista vasta, kun vastaava rahoitusosuus on maksettu. ETA-sopimuksen pöytäkirjan 32 mukaisesti ETA:n EFTA-valtiot maksavat rahoitusosuutensa vuosittain viimeistään 31. elokuuta sen jälkeen, kun Euroopan komissio on vahvistanut rahoituspyynnön ja toimittanut sen ETA:n EFTA-valtioille viimeistään 15. elokuuta.

                  Sen vuoksi sekakomitean päätösluonnosta sovelletaan takautuvasti tammikuusta lähtien, jotta voitaisiin kattaa tammikuun ja elokuun välinen ajanjakso. ETA-sopimuksessa määrätty yhteistyön jatkuvuus varmistetaan tällä tavoin koko kalenterivuoden ajaksi.

                  Takautuva soveltaminen ei vaikuta asianomaisten henkilöiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin, ja se noudattaa luottamuksensuojan periaatetta.

               2020/0170 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen

                  (Budjettikohta 12 02 01 – Rahoituspalvelut)

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94
                  1
                ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sopimus Euroopan talousalueesta
                  2
               , jäljempänä ’ETA-sopimus’, tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994.

               (2)ETA-sopimuksen 98 artiklan mukaan ETA:n sekakomitea voi päättää muuttaa muun muassa ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31.

               (3)ETA-sopimuksen pöytäkirjaan 31 sisältyy määräyksiä, jotka koskevat yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.

               (4)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä rahoituspalveluja koskevissa unionin toimissa, jotka rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta.

               (5)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin jatkaa 31 päivän joulukuuta 2019 jälkeen.

               (6)ETA:n sekakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               ETA:n sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn ETA:n sekakomitean päätösluonnokseen.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (2)

                        EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.8.2020
            COM(2020) 367 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            ETA:n sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamiseen (Budjettikohta 12 02 01 – Rahoituspalvelut)

               LIITE

               ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

               N:o […],

               annettu […],

               yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta

               ETA:N SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)On aiheellista jatkaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten välistä yhteistyötä rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamista ja kehittämistä koskevissa unionin toimissa, jotka rahoitetaan unionin yleisestä talousarviosta.

               (2)Sen vuoksi ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi muutettava, jotta tätä laajennettua yhteistyötä voitaisiin tehdä 1 päivästä tammikuuta 2020,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 olevan 7 artiklan 11 kohdassa ilmaisu ”ja 2019” ilmaisulla ”, 2019 ja 2020”.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty.

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

               3 artikla

               Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

               Tehty Brysselissä

                  ETA:n sekakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

                  ETA:n sekakomitean sihteerit