				|

		52011PC0665

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Verkkojen Eurooppa -välineestä /* KOM/2011/0665 lopullinen - 2011/0302 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Komissio teki 29.
kesäkuuta 2011 ehdotuksen[1]
seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020: ”Eurooppa
2020 -strategiaa tukeva talousarvio”. Ehdotuksessaan komissio päätti esittää,
että luodaan uusi integroitu väline ensisijaiseen infrastruktuuriin
investoimiseksi EU:ssa liikenteen, energian ja televiestinnän alalla. Välineen
nimi on ”Verkkojen Eurooppa”.
Järkevät,
kestävät ja kokonaisuudessaan yhteenliitetyt liikenne-, energia- ja
digitaaliset verkot ovat eurooppalaisten sisämarkkinoiden loppuun saattamisen
edellytys. Lisäksi investoinnit tärkeimpiin infrastruktuureihin, joista saadaan
merkittävää Euroopan tason lisäarvoa, voivat parantaa Euroopan kilpailukykyä
hitaan kasvun ja tiukkojen julkisten talousarvioiden vaikeissa taloudellisissa
olosuhteissa. Tällaiset investoinnit ovat myös ratkaisevia pyrittäessä
saavuttamaan EU:n kestävän kasvun tavoitteet, jotka on esitetty Eurooppa 2020
-strategiassa, sekä EU:n energian ja ilmastopolitiikan alalla asettamat 20-20-20-tavoitteet[2].
Tässä asetuksessa
vahvistetaan Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevat säännökset. Asetuksessa
hyödynnetään työ, joka on tehty valmisteltaessa kaikkien kolmen alan (liikenne,
energia ja televiestintä) poliittisen kehyksen uudelleentarkastelua seuraavaa
monivuotista rahoituskehystä (2014–2020) varten. SEUT-sopimuksen 170 artiklan
mukaisesti kullekin alalle ehdotetaan uusia suuntaviivoja ottaen Verkkojen
Eurooppa -aloite huomioon. Näin ollen liikenteen, energian ja televiestinnän
alojen uudistetut suuntaviivat ja Verkkojen Eurooppa -väline muodostavat
johdonmukaisen sääntelypaketin.
Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana
infrastruktuuriin on käytetty yhä vähemmän rahaa. Talous- ja finanssikriisi on
kuitenkin palauttanut mieliin tarpeen investoida infrastruktuuriin.
Talouskriisin aikana kohdennetut investoinnit infrastruktuurin uusimiseen tai
rakentamiseen ovat olleet merkittävä osa piristys- ja elvytyssuunnitelmia EU:n
ja jäsenvaltioiden tasolla. Niillä on pyritty tukemaan kokonaiskysyntää siten,
että samalla varmistetaan käytettyjen varojen pitkän aikavälin tuotto. Kriisi
on etenkin osoittanut, kuinka tärkeitä infrastruktuurit ovat Euroopan talouden
tulevaisuudelle.
Todelliset sisämarkkinat eivät ole mahdolliset
ilman saumattomia yhteyksiä sen kaikkien osien välillä, kuten Montin raportista[3] käy ilmi.
Liikenneyhteydet, sähköverkot ja laajakaistaverkot ovat toimivalle,
yhdennetylle talousalueelle ja sen sosiaaliselle ja alueelliselle
lähentymiselle elintärkeät. Kuitenkin vaikka sääntelyn lähentyminen etenee
EU:ssa ja markkinat integroituvat – viimeksi energian alalla, jolla
hyväksyttiin ja tuli voimaan kolmas liberalisointipaketti – rajat ylittävä
fyysinen yhteenliittäminen laahaa kehityksen perässä. Varsinkin uusissa
jäsenvaltioissa on puuttuvia yhteyksiä, jotka luovat jakolinjoja Euroopan
unionin keskeisten alueiden ja syrjäseutujen välillä ja haittaavat unionin
sisäisen kaupan kehittymistä edelleen ja uusien talouden alojen, kuten
sähköisen kaupan, kasvua.
Huomattavia
investointitarpeita on yksilöity. Euroopan energiainfrastruktuurin kehittämisen
painopisteitä koskevista suuntaviivoista (jäljempänä ’Euroopan laajuisen
energiainfrastruktuurin suuntaviivat’) annetussa asetusehdotuksessa yksilöidään
energia-alan 12 ensisijaista käytävää ja aluetta, joita on neljä kullakin
seuraavalla sektorilla: sähkön ja kaasun siirto (tähän sisältyy älyverkkojen
käyttöönotto), sähkönsiirron valtaväylät ja rajat ylittävät
hiilidioksidiverkot. Euroopan energiajärjestelmä vaatii noin biljoonan euron
suuruiset investoinnit vuoteen 2020 mennessä. On arvioitu, että tästä määrästä
200 miljardin suuruiset investoinnit tarvitaan pelkästään sähkö- ja
kaasuverkkoinvestointeihin, joilla on eurooppalaista merkitystä. Tästä kokonaisinvestoinnista 100 miljardia euroa olisi saatava
markkinoilta ilman tukia, kun taas toisen 100 miljardin euron kokoaminen
edellyttää julkisen sektorin toimia tarvittavien investointien
aikaansaamiseksi.
Liikennealalla on
yksilöity Euroopan laajuinen ns. ydinverkko käyttäen yleiseurooppalaista suunnittelumetodiikkaa.
Tämä ydinverkko, jossa sekä tavara- että matkustajaliikenne kulkee tehokkaasti
ja vähin päästöin, rakentuu laajalti olemassa olevalle infrastruktuurille. Kun
puuttuvat yhteydet on rakennettu, pullonkauloja poistettu ja tehostettujen multimodaalisten
yhdistelmien käyttöä lisätty, ydinverkko hoitaa suuren osan sisämarkkinoiden
liikennevirroista. Liikenteen kysyntään vastaavan EU:n infrastruktuurin kehittämisestä on
arvioitu aiheutuvan vuosina 2010–2030 yli 1,5 biljoonan euron kustannukset koko
EU:n jäsenvaltioiden liikenneverkkojen osalta. Euroopan laajuisten
liikenneverkkojen loppuun saattaminen edellyttää noin 500 miljardia euroa
vuoteen 2020 mennessä. Tästä 250 miljardia euroa tarvitaan puuttuvien
yhteyksien rakentamiseen ja pullonkaulojen poistamiseen ydinverkossa.
Televiestintäverkkojen osalta tärkeänä
tavoitteena on digitaalialan sisämarkkinoiden loppuun saattamista haittaavien
(digitaalisten) pullonkaulojen poistaminen. Tämä tarkoittaa, että koko
laajakaistaverkkoa on tarpeen yleisesti parantaa ja että on perustettava
digitaalisten palvelujen infrastruktuureja, jotka mahdollistavat
eurooppalaisten julkisten palvelujen johdonmukaisen digitaalisen käyttöönoton. Nämä sekä fyysiset että palveluperustaiset digitaaliset verkot ovat
avainasemassa älykkään kasvun mahdollistamisessa. Osana
digitaalistrategiaa peruslaajakaistaliittymä olisi oltava jokaisen
eurooppalaisen saatavilla vuoteen 2013 mennessä ja nopea tai ultranopea
liittymä vuoteen 2020 mennessä. Syyskuussa 2010 komissio luonnosteli tarvittavat
toimet niiden noin 270 miljardin euron suuruisten investointien
käynnistämiseksi, jotka tarvitaan ultranopean laajakaistan tuomiseen kaikkien
eurooppalaisten kotitalouksien ja yritysten ulottuville vuoteen 2020 mennessä.
Nykyisissä olosuhteissa yksityisen sektorin on katettava osa näistä
investoinneista. Tavoitteiden saavuttamiseen vaadittavien investointien on
arvioitu nousevan 270 miljardiin euroon. Ilman unionin tukitoimia yksityiseltä
sektorilta ei kuitenkaan liene saatavissa enempää kuin 50 miljardia euroa
vuoteen 2020 mennessä. Puuttuu siis jopa 220 miljardia euroa. Koska
digitaalisten investointien tuomat sosiaaliset hyödyt ovat selvästi suuremmat
kuin yksityiset investointikannustimet, markkinoiden piristämiseksi tarvitaan
kohdennettuja julkisia toimia.
Komission
yksiköiden tätä asetusta valmistellessa tekemästä analyysista kävi ilmi, että
vaikka markkinoiden ja kansallisten talousarvioiden odotetaan osallistuvan
suurelta osin tarvittavien infrastruktuurien toteuttamiseen asiaankuuluvien investointien
ja hinnoittelujärjestelmien kautta, jotkin investoinnit eivät toteudu tai ne
toteutuvat vasta kauan vuoden 2020 jälkeen, jos EU ei ryhdy toimiin. Näin ollen
EU:n talousarviosta tarvitaan merkittävää rahoitusta seuraavan monivuotisen
rahoituskehyksen aikana, jotta voidaan varmistaa, että EU:n ensisijaiset
infrastruktuurit todella toteutetaan.
Jotta EU:n talousarviovarojen vaikuttavuutta
parannettaisiin, komissio esittää, että innovatiivisia rahoitusvälineitä
hyödynnetään nykyistä järjestelmällisemmin. Näin tarjottaisiin vaihtoehto
perinteisille avustuksille ja tilkittäisiin strategisten investointien
rahoituspuutteita. Innovatiivisten rahoitusvälineiden tärkeänä etuna on se,
että ne luovat EU:n talousarviolle suuremman kerrannaisvaikutuksen kuin
perinteiset välineet edistämällä ja houkuttelemalla muuta julkista ja
yksityistä rahoitusta EU:n edun mukaisille hankkeille. Ne tuovat investoinnin
rahoitukseen vipuvaikutuksen ja näin lisäävät EU:n talousarvion vaikutusta.
Nykyisen rahoituskehyksen mukaisesti Euroopan
investointipankin kanssa perustetuista rahoitusvälineistä, kuten Euroopan
laajuisia verkkoja koskevien liikennehankkeiden lainavakuusvälineestä, saatuun
kokemukseen nojaten komissio ehdottaa, että merkittävä osa Verkkojen Eurooppa
-välineen kautta rahoitettavista toimista toteutetaan rahoitusvälineiden
avulla. Erityisesti käytetään Eurooppa 2020 -hankejoukkovelkakirjoja[4] koskevaa
aloitetta keinona turvata tärkeimmät Euroopan strategisen edun mukaiset
investoinnit.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
2.1       Kuuleminen
ja asiantuntijoiden neuvot
Tästä asetuksesta
on kuultu laajasti sidosryhmiä, EU:n toimielimiä ja muita elimiä,
jäsenvaltioita, alueellisia ja paikallisia viranomaisia, työmarkkinaosapuolia
ja talouden toimijoita, akateemisia piirejä ja kansainvälisiä instituutioita.
Valmistelussa otettiin huomioon myös vuosiksi 2007–2013 hyväksyttyjen ohjelmien
väliraportit sekä monet muut tutkimukset ja asiantuntijaneuvot.
Kaikkien kolmen alan osalta sidosryhmät toivat
esiin muun muassa seuraavia seikkoja:
Kuulemisen perusteella paljastuu laaja
yksimielisyys sitä, että Euroopan tason lisäarvoa tuovan infrastruktuurin
kehityksen nopeuttaminen vaatii lisää EU:n tukea.
Sidosryhmät esittivät EU:n rahoituksen
kohdentamista Euroopan laajuisten verkkojen toimintapoliittisiin tavoitteisiin
esimerkiksi parantamalla koordinointia eri rahoitusvälineiden (erityisesti
koheesiorahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston), Euroopan laajuisia verkkoja
koskevien ohjelmien ja Euroopan investointipankin toimien välillä.
Sidosryhmät näkevät tarjolla olevien
rahoitusvälineiden kirjon laajentamisen keinona mukauttaa tuet nykyistä
paremmin hankkeiden erityistarpeisiin, mahdollistaa toimivat hankerakenteet ja
houkutella uusia investoijia. Suunniteltu hankejoukkovelkakirja-aloite soveltuu
erityisen hyvin suuriin investointeihin, joita rahoitetaan Verkkojen Eurooppa
-välineestä.
2.2       Vaikutusten
arviointi
Nyt
ehdotettavasta asetuksesta on tehty vaikutustenarviointi, joka koski
mahdollisia vaihtoehtoja toteuttaa Verkkojen Eurooppa -väline
toimintapoliittisena aloitteena eli vaihtoehtoja, jotka koskevat kyseisen
välineen toimintasääntöjen määrittelyä. Vaikutusten arviointi lähti liikkeelle
Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevasta yleisestä tavoitteesta, joka
asetettiin monivuotista rahoituskehystä koskevassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020
-strategiaa tukeva talousarvio”[5].
Tarkoituksena on nopeuttaa sen infrastruktuurin kehittämistä, jota EU tarvitsee
saavuttaakseen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet sekä energian ja
ilmastopolitiikan alalla asetetut ns. 20-20-20-tavoitteet. Vaikutusten
arvioinnissa hyödynnettiin sidosryhmien kuulemisista saatua aineistoa sekä
arviointitutkimuksia, joita on tehty TEN-verkkojen kehittämiseen rahoitustukea
nykyisin antavista EU:n ohjelmista.
Toimintapoliittisten
vaihtoehtojen vaikutusten arvioinnissa keskityttiin erityisesti kahden
tärkeimmän tavoitteen saavuttamiseen vaikuttavalla, tehokkaalla ja
johdonmukaisella tavalla:
1) EU-varojen
vipuvaikutuksen lisääminen: määritellään rahoituksen muodot, menetelmät ja
säännöt, joiden avulla varmistetaan mahdollisimman suuri vipuvaikutus
houkuteltaessa julkista ja yksityistä rahoitusta hankkeille, joilla on
eurooppalainen tai sisämarkkinaulottuvuus, erityisesti ensisijaisille verkoille,
jotka on toteutettava vuoteen 2020 mennessä ja joilla parhaiten taataan
Euroopan tasolla saatava lisäarvo; tällaisia hankkeita voivat olla tarvittaessa
myös kolmansissa maissa sijaitsevat hankkeet.
2) EU:n
osarahoittamien hankkeiden oikea-aikaisen toteuttamisen helpottaminen:
määritellään seuranta- ja arviointimekanismit, joissa palkitaan onnistumisesta
ja rokotetaan EU:n varojen tehottomasta käytöstä.
Toimintapoliittisten
vaihtoehtojen arvioinnissa oli samanaikaisesti otettava huomioon unionin kaksi
yleistä poliittista tavoitetta: on saavutettava alakohtaiset poliittiset
tavoitteet infrastruktuurin alalla siten kuin ne määritellään SEUT-sopimuksen
170 ja 171 artiklassa, ja toisaalta on yksinkertaistettava EU:n
rahoitussääntöjä hyödyntämällä alojen sisäisiä ja välisiä synergioita. Komissio
on vahvasti sitoutunut molempiin tavoitteisiin[6]. Koska nämä kaksi poliittista tavoitetta
eivät kuitenkaan ole täysin yhteensopivat, Verkkojen Eurooppa -välineen
toimintasääntöjen määrittelyyn liittyvien vaihtoehtojen arvioinnissa
noudatettiin tärkeää periaatetta, jota noudattaen yritettiin löytää
tarkoituksenmukainen tasapaino alakohtaisten toimintapoliittisten tavoitteiden
johdonmukaisuuden ja synergioiden maksimoinnin välillä.
Alun perin tarkasteltiin yhdeksää tärkeintä toimintapoliittista
vaihtoehtoa, alkaen perimmäisestä syystä sille, miksi komissio päätti ehdottaa
Verkkojen Eurooppa -välineen perustamista: EU:n nykyisten rahoituspuitteiden
yksinkertaistaminen alakohtaisia synergioita hyödyntämällä. Toimintapoliittiset
vaihtoehdot rakennettiin yhdistelemällä skenaarioita, jotka vastaavat
taloudenpidon sääntöjen yksinkertaistamisen kolmea perusvaihtoehtoa
(alakohtaisten sääntöjen yhdenmukaistamista mahdollisimman vähän,
mahdollisimman paljon ja siltä väliltä tai ”à la carte”) kahdella
toimintapoliittisen osallistumisen alueella, jotka vastaavat kahta edellä
yksilöityä tärkeintä erityistavoitetta (vipuvaikutus investointeihin ja
ohjelman toteuttaminen).
Toimintavaihtoehtojen
valikoima sijoittui siten kahden ääripään väliin. Yhdessä ääripäässä sekä
investointien vipuvaikutuksen että ohjelman toteutuksen vähimmäisharmonisointi
tarkoitti tilannetta, jossa perustettaisiin kokonaan erilliset erityissäännöt
ja asetelmat EU:n rahoituksen tarjoamiselle Verkkojen Eurooppa -välineestä
kullakin alalla. Toisessa ääripäässä oli toimintapoliittinen vaihtoehto, jossa
yhdenmukaistettaisiin sekä investointien vipuvaikutus että ohjelman
täytäntöönpanosäännöt. Tällöin kyseisillä kolmella alalla olisi täysin samat
Verkkojen Eurooppa -välineestä saatavan rahoituksen käyttöön liittyvät
rahoitussäännöt ja ohjelmahallintoasetelmat. Näiden ääripäiden väliin jäävissä
vaihtoehdoissa aloilla oli joissakin asioissa samat ja toisissa erilliset
alakohtaiset säännöt ja asetelmat, eli vaihtoehdot olivat erilaisia
yhdistelmiä, joissa sääntöjä yhdenmukaistettaisiin mahdollisimman paljon tai
vaihtelevasti jollakin alalla ja alakohtaisia sääntöjä yhdenmukaistettaisiin
vaihtelevasti tai mahdollisimman vähän toisella alalla.
Näiden
toimintapoliittisten vaihtoehtojen vaikutusten arvioinnissa päädyttiin edellä
mainittujen tavoitteiden saavuttamisen tavoite huomioon ottaen siihen, että
kahdella vaihtoehdolla voitaisiin parhaiten varmistaa, että Verkkojen Eurooppa
-väline ja sen toimintasäännöt tukevat EU:n edun mukaisen infrastruktuurin
kehittämisen nopeuttamista. Nämä kaksi vaihtoehtoa ovat seuraavat:
- Toimintapoliittinen
vaihtoehto, jossa säännöt yhdenmukaistettaisiin vaihtelevasti (eli jotkin
säännöt olisivat samat ja toiset pysyisivät alakohtaisina sekä investointien
vipuvaikutuksen että ohjelman toteuttamisen alueella), olisi paras vaihtoehto
kaikkien asiaankuuluvien EU:n poliittisten tavoitteiden johdonmukaisuuden
kannalta.
- Toimintapoliittinen
vaihtoehto, jossa investointien vipuvaikutukseen liittyvät säännöt yhdenmukaistettaisiin
vaihtelevasti ja ohjelman toteuttamiseen liittyvät säännöt mahdollisimman
laajalti, voisi puolestaan olla parempi kustannustehokkuuden kannalta.
Viimeksi mainitulla
vaihtoehdolla voisi kuitenkin olla pidemmän aikavälin haitallinen vaikutus,
joka liittyy valmiuksiin vastata alakohtaisiin erityistilanteisiin esimerkiksi
varojen ohjelmasuunnittelussa. Tämä voisi pitkällä aikavälillä mitätöidä osan
alussa saaduista kustannussäästöistä. Näin ollen päädyttiin siihen, että tietty
määrä alakohtaista joustavuutta myös Verkkojen Eurooppa -välineen ohjelman
toteuttamisessa olisi paras vaihtoehto varmistamaan, että välineelle asetetut
tavoitteet saavutetaan.
Tässä asetuksessa olevat Verkkojen Eurooppa
-välineestä myönnettävien varojen käyttöä koskevat säännöt on laadittu edellä
kuvatun vaikutustenarvioinnin huomioiden ja päätelmien pohjalta.
2.3       Verkkojen
Eurooppa -välineestä EU:n tasolla saatava lisäarvo
Sidosryhmien kuulemisprosessissa ja
vaikutustenarvioinnin yhteydessä tehdyssä analyysissa korostui, että Verkkojen
Eurooppa -välineen lisäarvo yhteisinä rahoituspuitteina ilmenisi neljällä
tavalla:
(1)
Yhteiset puitteet yksinkertaistaisivat
TEN-infrastruktuurin rahoitukseen liittyvää EU:n oikeudellista kehystä. Sillä
varmistettaisiin myös johdonmukainen lähestymistapa EU:n hankerahoitukseen
kaikilla kolmella alalla.
(2)
Samalla yksi ainoa EU:n infrastruktuurirahasto ja
rahoituskehys takaisi johdonmukaisen ja avoimen lähestymistavan EU:n
rahoitukseen, mikä toisi varmuutta ja valtavan potentiaalin houkutella enemmän
yksityisen sektorin rahoitusta. Rahoitusvälineet olisivat käytettävissä
keskitetyllä ja koordinoidulla tavalla, mikä tekisi niistä yksityisten
sijoittajien ja kumppaneina toimivien rahoituslaitosten kannalta
houkuttelevampia ja parantaisi tällaisten kumppanuuksien vaikuttavuutta.
(3)
Lisäksi taloudellisten infrastruktuurihankkeiden,
verkkojen ja alojen keskinäisen riippuvuuden asteittainen lisääntyminen
mahdollistaisi mittakaavaetujen toteutumisen. Integroidut EU:n
infrastruktuurirahoituksen puitteet voisivat mahdollistaa alojen välisten
synergioiden hyödyntämisen hankkeiden kehittämisen ja toteuttamisen tasolla,
mikä voisi tuoda kustannussäästöjä ja/tai tehostaa hyödyntämistä ja lisätä
tuottoja.
(4)
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä mainittakoon, että
yhteiset puitteet perustuvat saadulle kokemukselle ja parhaiden käytäntöjen
vaihdolle alojen välillä, minkä ansiosta EU:n rahoituksen vaikuttavuutta ja
tehokkuutta voidaan parantaa.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
Euroopan
laajuisista verkoista määrätään SEUT-sopimuksen 170 artiklassa, jossa sanotaan:
”unioni myötävaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja
kehittämiseen liikenteen, teletoiminnan ja energian infrastruktuurien aloilla”.
EU:n oikeudesta toimia infrastruktuurirahoituksen alalla määrätään 171
artiklassa, jonka mukaan unioni ”voi erityisesti toteuttamiskelpoisuutta
koskevilla selvityksillä, lainatakuilla tai korkotuella tukea (…)
jäsenvaltioiden tukemia yhteistä etua koskevia hankkeita…”. SEUT-sopimuksen 172
artiklassa täsmennetään, että “Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat 171
artiklan 1 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat ja muut toimenpiteet tavallista
lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden
komiteaa kuultuaan”.
EU:n talousarvion
kokonaistarkastelua koskevassa tiedonannossaan komissio alleviivasi tarvetta
käyttää EU:n talousarviota tavalla, jolla ”voidaan myös kattaa sellaisia
tarpeita, joita ei kansallista politiikkaa koskevassa päätöksenteossa ole sen
luonteen vuoksi otettu huomioon. Tällaisiin kuuluvat etenkin valtioiden rajat
ylittävät tarpeet infrastruktuurin, liikkumisen, alueellisen yhteenkuuluvuuden
(…) kaltaisilla aloilla. Näiden tarpeiden huomiotta jättäminen vahingoittaisi
koko EU:n etua.”[7].
Infrastruktuuria suunnitellessaan ja rahoittaessaan jäsenvaltioilla on taipumus
asettaa etusijalle kansallisista näkökohdista tärkeät hankkeet, jotka eivät
aina ole samoja kuin rajat ylittävät hankkeet, joista saadaan kansalaisille
suurempi lisäarvo EU:n tasolla[8].
EU:n ja jäsenvaltioiden kokonaisinfrastruktuurimenot olisi käytettävä
tehokkaasti, ja niillä olisi varmistettava investointien riittävä mittakaava ja
edistettävä synergioita.
Oikeudellinen
väline ja toimenpiteen tyyppi on määritelty SEUT-sopimuksessa, joka on
Verkkojen Eurooppa -välineen oikeudellinen perusta ja jossa todetaan, että
tehtäviä, ensisijaisia tavoitteita ja Euroopan laajuisten verkkojen
järjestämistä voidaan määritellä asetuksin.
4.           Talousarviovaikutukset
Komission
ehdotukseen tulevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi sisältyy 50 miljardin
euron[9]
suuruinen määrä ajanjaksoksi 2014–2020. Tästä määrästä 10 miljardia euroa on
korvamerkitty koheesiorahastossa liikenneinfrastruktuuriin.
 Verkkojen Eurooppa -väline || 40 miljardia euroa
 ·                Energia || 9,1 miljardia euroa
 ·                Liikenne || 21,7 miljardia euroa
 ·                Televiestintä/digitaaliala || 9,2 miljardia euroa
 Koheesiorahastossa liikenneinfrastruktuureille kohdennetut määrät || 10 miljardia euroa
 Yhteensä || 50 miljardia euroa
Kokemus nykyisestä rahoituskehyksestä on
osoittanut, että monilla jäsenvaltioilla, jotka ovat oikeutettuja
koheesiorahaston tukeen, on vaikeuksia suunnitella ja toteuttaa vaativia rajat
ylittäviä liikenneinfrastruktuurihankkeita. Niinpä
komissio ehdottaa, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä
koheesiorahastosta jatketaan niiden jäsenvaltioiden tukemista investoinneissa
Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin ja ympäristöalaan, joiden
bruttokansantulo asukasta kohti on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta, mutta
koheesiorahastolle osoitetuista varoista osa (10 miljardia euroa) käytetään
ydinverkkoon kuuluvien liikennehankkeiden rahoittamiseen Verkkojen Eurooppa
-välineen kautta jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja saamaan tukea
koheesiorahastosta.
5.           TIIVISTELMÄ ASETUKSEN SISÄLLÖSTÄ
5.1       Yhdet
puitteet EU:n ensisijaiseen infrastruktuuriin investoimiselle
TEN-puitteiden, Euroopan talouden
elvytyssuunnitelman sekä koheesio- ja aluekehitysrahaston kautta myönnetystä
infrastruktuurirahoituksesta saatu kokemus osoittaa, että EU voi tuoda
infrastruktuuriin lisäarvoa. Sidosryhmien keskuudessa vallitsee yksimielisyys
siitä, että jos mitään ei tehdä, Eurooppa ei välttämättä pysty saamaan
liikkeelle ajoissa investointeja, jotka ovat tarpeen infrastruktuuriverkkojen
nykyaikaistamiseen ja puuttuvien yhteyksien rakentamiseen.
Rahoituskriisin seurauksena jäsenvaltioiden
talousarviot ovat vaikeuksissa julkisen talouden vakauttamistarpeen kanssa.
Pääomamenoja on usein leikattu merkittävästi, ja
infrastruktuuri-investointihankkeiden menoja on keskeytetty tai siirretty
tuonnemmaksi. Samanaikaisesti mahdollisuudet vauhdittaa investointeja
yksityisistä lähteistä ovat epävarmat. Rahoitukseen liittyvien rajoitusten
lisäksi myös sääntelyesteet viivyttävät tai haittaavat tarvittavien
infrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Tätä taustaa vasten näyttää siltä,
ettei infrastruktuurin rahoittamiseen tarkoitetut EU:n nykyiset puitteet ole
riittävät tarjoamaan toimivaa ratkaisua. Rahoitus on hajallaan liian monissa
ohjelmissa, mikä estää ohjelmien ja alojen välisten synergioiden hyödyntämisen
eri ohjelmissa ja aloilla.
Suunnitellessaan infrastruktuurin
rahoitusstrategiaansa uudelleen komissio on pyrkinyt seuraaviin tavoitteisiin:
·
Varmistetaan tärkeimpien verkkoinfrastruktuurien
kustannustehokas ja oikea-aikainen toteuttaminen energian, liikenteen ja tieto-
ja viestintäteknologian alalla, siten kuin ne on yksilöity
energiainfrastruktuuripaketissa, kilpailukykyistä ja kestävää liikennettä
koskevassa valkoisessa kirjassa[10]
ja Euroopan digitaalistrategiassa.
·
Maksimoidaan energian, liikenteen ja tieto- ja
viestintäteknologian alojen ohjelmien väliset synergiat, jotta rahoituksella
vastattaisiin johdonmukaiseen toimintapoliittiseen strategiaan ja hankkeet
valikoitaisiin selkeiden, yhdenmukaistettujen kriteerien mukaisesti.
·
Parannetaan mahdollisuuksia hankkia EU:n varojen
avulla muita julkisia tai yksityisiä varoja, jotta käytettävissä olevien
resurssien kokonaismäärä riittää vastaamaan ennustettuihin
investointitarpeisiin vuoteen 2020.
·
Varmistetaan hankkeiden optimaalinen valinta,
seuranta ja valvonta, jotta EU:n varat kohdennetaan oikein, niillä saadaan
aikaan paras mahdollinen vaikutus ja ne käytetään mahdollisimman
kustannustehokkaalla tavalla.
Poliittisilta puitteiltaan toisistaan
eroaville kolmelle erilliselle alalle suunnatun rahoitustuen yhteistä lainsäädäntöpohjaa
voidaan perustella mahdollisuudella hyödyntää alojen välisiä synergioita, jotka
syntyvät muutoin merkittävästi eroavien toimintapoliittisten tavoitteiden
toteutuksen rahoitukseen liittyvistä yhteisistä tekijöistä. Yhteisistä
puitteista saadaan lisäarvoa kolmella tavalla.
Yhteiset puitteet yksinkertaistaisivat
TEN-infrastruktuurin rahoitukseen liittyvää EU:n oikeudellista kehystä. Sillä
varmistettaisiin myös johdonmukainen lähestymistapa EU:n hankerahoitukseen
kaikilla kolmella alalla. Kuten edellä on korostettu, EU:n
infrastruktuurirahoituksen puitteet ovat nykyisin suhteellisen monimutkaiset
pääosin voimassa olevien EU:n lainsäädäntötekstien suuren määrän ja niiden
keskinäisen erilaisuuden vuoksi. Sääntöjen yksinkertaistaminen on yksi tärkeistä
periaatteista komission ehdottamassa uudessa lähestymistavassa EU:n
talousarvion käyttöön.
Samalla yksi ainoa EU:n infrastruktuuriin
liittyvä rahoituskehys ja rahasto takaisi johdonmukaisen ja avoimen
lähestymistavan EU:n rahoitukseen, mikä toisi varmuutta ja valtavan
potentiaalin houkutella enemmän yksityisen sektorin rahoitusta.
Rahoitusvälineet olivat käytettävissä keskitetyllä ja koordinoidulla tavalla,
mikä tekisi niistä yksityisten sijoittajien ja kumppaneina toimivien
rahoituslaitosten kannalta houkuttelevampia ja parantaisi tällaisten
kumppanuuksien vaikuttavuutta.
Lisäksi taloudellisten
infrastruktuurihankkeiden, verkkojen ja alojen keskinäisen riippuvuuden
asteittainen lisääntyminen mahdollistaisi mittakaavaetujen toteutumisen.
Integroidut EU:n infrastruktuurirahoituksen puitteet mahdollistaisivat alojen
välisten synergioiden hyödyntämisen hankkeiden kehittämisen ja toteuttamisen
tasolla, mikä voisi tuoda kustannussäästöjä ja/tai tehostaa hyödyntämistä ja
lisätä tuottoja.
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä mainittakoon,
että yhteiset puitteet perustuvat saadulle kokemukselle ja parhaiden
käytäntöjen vaihdolle alojen välillä, mikä auttaa parantamaan EU:n rahoituksen
vaikuttavuutta ja tehokkuutta.
5.2       Yksinkertaistamistoimenpiteet
ja johdonmukaisuus nykyisten sääntöjen kanssa
Sääntöjen yksinkertaistaminen on yksi
tärkeistä periaatteista komission ehdottamassa uudessa lähestymistavassa EU:n
talousarvion käyttöön. Yhteiset puitteet yksinkertaistavat
TEN-infrastruktuurin rahoitukseen liittyvää EU:n oikeudellista kehystä. Yksi
säädös kattaa EU:n hankerahoituksen liikenne-, energia- ja digitaalisten
verkkojen alalla.
Vaikka alat ovat teknisesti / rahoitukseen
liittyen / sääntelyltään erilaiset, niissä on           riittävästi
yhtäläisyyksiä, jotta voidaan ehdottaa todellista parannusta nykyisiin eri
välineisiin. Samanaikaisesti ehdotuksessa esitetään erityisiä sääntöjä, joita
tarvitaan Verkkojen Eurooppa -välineen yleisen tavoitteen – EU:n
talousarviovarojen käytön nopeuttaminen ja tarkempi kohdentaminen EU:n edun mukaisiin
tärkeisiin infrastruktuurihankkeisiin – saavuttamiseksi.
Tässä
tekstissä yksinkertaistetaan nykytilannetta mm. seuraavalla tavalla:
·
indikaattorit saatetaan Eurooppa 2020 -strategian
tavoitteiden mukaisiksi
·
määrärahojen joustavuutta lisätään
·
keskitetään kolmen alan hallintoa mahdollisesti
siirtämällä toteutus toimeenpanovirastolle
·
luodaan yhteisiä rahoitusvälineitä
·
luodaan yhteiset myöntämisperusteet
·
luodaan yhteiset taloudellisen tuen edellytykset
·
luodaan yhteiset vuotuiset työohjelmat (tärkeää
aloille) ja yhteinen komitea (tärkeää jäsenvaltioille).
Lisäksi on
varmistettu, että aloite on kokonaisuudessaan nykyisen ja tulevan
varainhoitoasetuksen mukainen. Kaavaillut poikkeukset ovat joko asiaan
liittyvissä säädöksissä asianmukaisesti sallittuja tai niistä on
ennakkotapauksia olemassa.
5.3       Suurempi
painoarvo rahoitusvälineille
Verkkojen
Eurooppa -välineessä EU:n suoraa tukea täydennetään rahoitusvälineillä
rahoituksen vaikutusten optimoimiseksi. Rahoitusvälineiden
kerrannaisvaikutukset ovat korkeat (ne voivat olla jopa 1:15 – 1:20), joten
niiden avulla pääoman saanti suuriin investointitarpeisiin helpottuu. Yhdessä
EU:n suoran tuen menestyksekkään perillemenon kanssa (kuten Euroopan talouden
elvytysohjelmassa ja TEN-T-ohjelmassa on nähty) rahoitusvälineiden käytön
lisääminen auttaa merkittävästi lieventämään hankepromoottoreille koituvia
riskejä ja siten varmistamaan yhteistä etua koskevien hankkeiden toteutumista.
Lisäksi tehtävänä
on rakentaa ympäristö, joka edistää yksityisiä investointeja, ja kehittää
välineitä, jotka ovat infrastruktuureihin erikoistuneiden investoijien kannalta
houkuttelevia. Jotta tällaiset välineet olisivat tehokkaimmillaan, niillä on
pyrittävä vähentämään riskejä monipuolistamalla potentiaalisten hankkeiden
valikoimaa. Tällaiseen monipuolisuuteen päästään kohdentamalla ponnistelut
useille eri aloille useissa eri maissa. Tämä onnistuu ainoastaan toimittaessa
Euroopan tasolla ja perustamalla toiminta tarkasti määriteltyihin käytäviin ja
investointien kohdealoihin. Näin ollen useimpien rahoitusvälineiden pitäisi
olla yhteisiä kaikille aloille. Ei ole kuitenkaan poissuljettua, että
voitaisiin kehittää rahoitusvälineitä kattamaan yksittäisen alan
erityistarpeita.
Tätä asetusta
valmisteltaessa suoritetun analyysin pohjalta komission yksiköt arvioivat, että
laajakaistateknologian rahoitustuki perustuu ensi sijassa rahoitusvälineisiin,
mutta liikenteen ja energian osalta rahoitusvälineisiin tarvittavien EU:n
talousarviovarojen määrän ei pitäisi olla enempää kuin kaksi miljardia euroa
(liikenne) ja miljardi euroa (energia). Näitä arvioita ei tulisi pitää sitovina
kattoina, koska rahoitusvälineisiin osoitetun EU-rahoituksen määrää mukautetaan
vuosittain hankesuunnitelman mukaisten rahoitusvälittäjien (esim. Euroopan
investointipankki hankejoukkovelkakirjojen tapauksessa) toteuttamien hankkeiden
pohjalta.
5.4       Verkkojen
Eurooppa -väline seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä
Verkkojen Eurooppa -väline on olennainen osa
EU:n kasvuohjelmaa, jossa keskitytään lisäämään EU:n pitkän aikavälin
kasvupotentiaalia. Välinettä koordinoidaan muun EU:n talousarviosta
myönnettävän rahoituksen (kuten ns. Horisontti 2020, koheesio- ja
rakennerahastot) kanssa.
Kun välinettä koordinoidaan Horisontti 2020
-aloitteen kanssa, on tarpeen varmistaa täydentävyys ja välttää
päällekkäisyydet. On myös tärkeää, että Verkkojen Eurooppa -välineen ja
Horisontti 2020 -aloitteen välisellä koordinoinnilla varmistetaan, ettei
käyttöönottoon infrastruktuurin alalla johtavaa tutkimus- ja innovointiketjua
katkaista. Tämä on erityisen tärkeää aikana, jolloin liikenteen, energian ja
tieto- ja viestintäteknologian alalla tarvitaan merkittävää teknologista
edistystä, jotta EU voisi päästä Eurooppa 2020 -strategiassa vahvistettuihin
kunnianhimoisiin tavoitteisiin. Kaikki tutkimus- ja innovointitoiminnalle
rahoitusvälineiden kautta annettava tuki kanavoidaan Horisontti 2020
-aloitteeseen liittyvien rahoitusvälineiden kautta.
Koheesio- ja rakennerahastojen osalta
koheesiopolitiikan yhteistä strategiakehystä ja jäsenvaltioiden kanssa tehtyjä
kumppanuussopimuksia koordinoidaan läheisesti liikenteen, energian ja tieto- ja
viestintäteknologian aloilla vahvistettujen toimintapoliittisten puitteiden
kanssa. Niitä ohjaavissa suuntaviivoissa luotetaan siihen, että koheesio- ja
rakennerahastojen tuella toteutetaan paikalliset ja alueelliset
infrastruktuurit ja niiden liitännät EU:n ensisijaisiin infrastruktuureihin,
jolloin mahdollistetaan kaikkien EU:n kansalaisten väliset yhteydet kaikkialla
unionissa.
Lisäksi Verkkojen
Eurooppa -välinettä hallinnoidaan keskitetysti, ja siinä hyödynnetään
koheesiorahastossa liikenteelle osoitettuja varoja (10 miljardia euroa vuoden
2011 hintoina). Kyseisiä 10 miljardia euroa kohdennettaessa on annettava paras
mahdollinen etusija hankkeille, jotka noudattavat koheesiorahaston kansallista
määrärahajakoa. Lisäksi kyseiset 10 miljardia euroa on varattu jäsenvaltioille,
joilla on oikeus saada tukea koheesiorahastosta, ja unionin talousarviosta
myönnettävän yhteisrahoituksen aste asetetaan samalle tasolle kuin
koheesiorahastossa.
2011/0302 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON
ASETUS
Verkkojen Eurooppa -välineestä
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[11],
sen jälkeen kun ehdotus on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[12],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[13],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Verkkojen Eurooppa ‑välineen perustamisella
olisi maksimoitava kasvumahdollisuudet tuottamalla synergiaa liikenne-,
energia- ja televiestintäpolitiikkojen ja niiden toteutuksen välille ja tehostaa
siten unionin tukitoimia.
(2)
Täysin toimivat sisämarkkinat edellyttävät Euroopan
yhdistävää ajanmukaista ja tehokasta infrastruktuuria erityisesti liikenteen,
energian ja televiestinnän aloilla. Nämä
kasvua kiihdyttävät yhteydet mahdollistavat helpomman pääsyn sisämarkkinoille
ja edistävät siten kilpailukykyisempää markkinataloutta Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteiden ja päämäärien mukaisesti[14].
(3)
Verkkojen Eurooppa ‑välineen perustamisella
tavoitellaan investointien nopeuttamista Euroopan laajuisten verkkojen alalla
ja vipuvaikutusta rahoituksen hankkimiseksi sekä julkiselta että yksityiseltä
sektorilta.
(4)
Suorituskykyisen liikenne- ja
energiainfrastruktuuriverkoston perustaminen on yksi sisämarkkinoiden
toimenpidepaketissa[15]
yksilöidyistä 12 avaintoimesta.
(5)
Komissio on sitoutunut sisällyttämään
ilmastonmuutoksen unionin meno-ohjelmiin ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia
unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. On tärkeää varmistaa, että yhteistä etua koskevien
hankkeiden valmistelussa, suunnittelussa ja toteutuksessa edistetään
ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä riskien
ennaltaehkäisyä ja hallintaa. Tämän asetuksen
soveltamisalaan kuuluvien infrastruktuuri-investointien olisi osaltaan
edistettävä siirtymistä vähähiiliseen sekä ilmastonmuutosta ja katastrofeja
sietävään talouteen ja yhteiskuntaan.
(6)
Euroopan parlamentti antoi 8 päivänä kesäkuuta 2011
päätöslauselman ”sijoittamisesta tulevaisuuteen: uusi
monivuotinen rahoituskehys kilpailukykyistä, kestävää ja osallistavaa Euroopan
unionia varten”. Tässä päätöslauselmassaan parlamentti pitää tärkeänä varmistaa
EU:n digitaalistrategian nopea täytäntöönpano ja jatkaa pyrkimyksiä, joiden
päämääränä on tarjota kaikille unionin kansalaisille mahdollisuus käyttää
nopeita internet-yhteyksiä vuoteen 2020 mennessä myös vähemmän kehittyneillä
alueilla.[16] Parlamentti korosti myös, että tehokkaaseen
liikenneinfrastruktuuriin investoiminen on keskeistä, jotta EU voi puolustaa
kilpailukykyään ja valmistella pohjaa kriisin jälkeiselle pitkän aikavälin
talouskasvulle, ja että Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN-T) on elintärkeä
sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamisen ja tärkeän unionin
tasolla saatavan lisäarvon kannalta. Parlamentti
ilmoitti olevansa vahvasti sitä mieltä, että seuraavassa monivuotisessa
rahoituskehyksessä TEN-T-verkot olisi asetettava painopistealueeksi ja
TEN-T-verkoille myönnettäviä varoja lisättävä. Lisäksi
parlamentti korosti, että on tarpeen maksimoida unionin rahoituksen vaikutukset
sekä koheesio- ja rakennerahastojen ja rahoitusvälineiden tarjoamat
mahdollisuudet rahoittaa keskeisiä kansallisia ja rajatylittäviä ensisijaisia
eurooppalaisia energiainfrastruktuurihankkeita, ja painotti, että Euroopan
unionin talousarviosta on jaettava huomattavasti määrärahoja tämän alan
innovatiivisiin rahoitusvälineisiin.
(7)
Komissio hyväksyi 28 päivänä
maaliskuuta 2011 valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva
etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta
liikennejärjestelmää”[17]. Valkoisen kirjan
tavoitteena on vähentää vuoteen 2050 mennessä liikenteen
kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 60 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Infrastruktuurin osalta valkoisessa kirjassa
asetetaan tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä luodaan täysin
toimintavalmis koko unionin laajuinen TEN-T-verkon multimodaalinen ydinverkko. Lisäksi valkoisen kirjan tavoitteena on
multimodaalisten logistiikkaketjujen suorituskyvyn optimointi esimerkiksi
hyödyntämällä energiatehokkaampia liikennemuotoja entistä laajemmin. Sen vuoksi valkoisen kirjan päämääriä ovat Euroopan
laajuisen liikenneverkon politiikan osalta seuraavat:
yli 300 kilometrin pituisista maanteiden tavarankuljetuksista pitäisi
siirtää muihin liikennemuotoihin 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja yli 50
prosenttia vuoteen 2050 mennessä; nykyisen
suurnopeusrataverkon pituus kolminkertaistetaan vuoteen 2030 mennessä, ja
vuoteen 2050 mennessä valtaosa keskipitkän matkan matkustajaliikenteestä olisi
hoidettava rautateitse; kaikki ydinverkkoon
kuuluvat lentoasemat olisi vuoteen 2050 mennessä yhdistettävä rautatieverkkoon
ja kaikki merisatamat rautateiden
tavaraliikenteeseen ja mahdollisuuksien mukaan sisävesiliikennejärjestelmään.
(8)
Euroopan parlamentti antoi 6 päivänä heinäkuuta
2010 päätöslauselman kestävästä tulevaisuudesta liikenteelle[18]. Siinä
se korosti, että tehokas liikennepolitiikka edellyttää rahoituskehystä, joka on
asianmukainen esiin tulevien haasteiden kannalta, ja että siksi liikenteelle ja
liikkuvuudelle tällä hetkellä tarkoitettuja resursseja on lisättävä. Lisäksi parlamentti katsoi, että on tarpeen luoda
väline, jolla koordinoidaan liikennealan eri rahoituslähteiden käyttöä,
koheesiopolitiikkaan käytettävissä olevia varoja sekä julkisen ja yksityisen
sektorin yhteistyömuotoja tai muita rahoitusvälineitä, kuten takuita.
(9)
Liikenne-, televiestintä- ja energianeuvosto
vahvisti 11 päivänä kesäkuuta 2009 annettuihin päätelmiinsä sisältyvässä
Euroopan laajuisen liikenneverkon politiikkaa koskevassa katsauksessa[19], että on
tarpeen investoida edelleen liikenneinfrastruktuureihin, jotta varmistettaisiin
TEN-T:n asianmukainen kehittäminen kaikissa liikennemuodoissa perustana
sisämarkkinoille ja kilpailukyvylle, unionin taloudelliselle,
yhteiskunnalliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle ja yhteyksille naapurimaihin,
keskittyen Euroopan tason lisäarvoon. Neuvosto
korosti, että yhteisön on varmistettava tarvittava rahoitus kannustaakseen
TEN-T-hankkeisiin investoimista ja erityisesti otettava huomioon
rahoitussuunnittelukehyksen asettamat institutionaaliset rajoitukset riittävän
rahoitustuen antamisessa TEN-T-budjetista ensisijaisille hankkeille, joihin
kuuluu merkittäviä rajatylittäviä osuuksia ja joiden toteuttaminen jatkuisi
vuoden 2013 jälkeen. Neuvoston mielestä
julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen perustuvia lähestymistapoja olisi
kehitettävä edelleen ja tuettava tarvittaessa tässä yhteydessä.
(10)
….kuun … päivänä ….. annetussa Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksessa XXX/2012[20]
vahvistetaan valkoisessa kirjassa asetettujen tavoitteiden pohjalta Euroopan
laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivat, joissa yksilöidään Euroopan
laajuisen liikenneverkon infrastruktuuri, täsmennetään siltä edellytettävät
vaatimukset sekä säädetään toteuttamista koskevista toimenpiteistä.
Suuntaviivojen mukaan ydinverkko olisi saatava valmiiksi vuoteen 2030 mennessä.
(11)
Jäsenvaltioiden
liikenneinfrastruktuurisuunnitelmien analyysin perusteella komissio arvioi
liikenteen investointitarpeiden määräksi koko Euroopan laajuisessa
liikenneverkossa 500 miljardia euroa vuosina 2014–2020. Tästä noin 250
miljardia on tarpeen investoida TEN-T-ydinverkkoon. Unionin tasolla saatavilla
olevat resurssit huomioon ottaen toivotun vaikutuksen saavuttamiseksi on syytä
keskittyä hankkeisiin, joilla on suurin Euroopan tason lisäarvo. Sen vuoksi tuki olisi kohdennettava ydinverkkoon
(varsinkin sen liikennekäytäviin) ja yhteistä etua koskeviin hankkeisiin
liikenteen hallintajärjestelmien alalla (erityisesti SESARiin perustuvat
ilmaliikenteen hallintajärjestelmät, joihin tarvitaan noin 3 miljardia euroa
unionin talousarviovaroja).
(12)
Helmikuussa 2009 käynnistetyn TEN-T-politiikan
uudelleentarkastelun yhteydessä on perustettu asiantuntijaryhmä, joka tukee
komission työskentelyä sekä tarkastelee Euroopan laajuisen liikenneverkon
rahoitusstrategiaa ja rahoitusnäkymiä. Asiantuntijaryhmä nro 5 hyödynsi
ulkopuolisten asiantuntijoiden asiantuntemusta eri aloilta. Näitä olivat infrastruktuurin haltijat,
infrastruktuurin suunnittelijat, kansallisen, alueellisen ja paikallistason
edustajat, ympäristöasiantuntijat sekä korkeakoulujen ja yksityisen sektorin
edustajat. Heinäkuussa 2010 annetussa
asiantuntijaryhmän nro 5 loppuraportissa[21] on 40 suositusta, joista jotkin on otettu
huomioon tässä ehdotuksessa.
(13)
Kokemus nykyisestä rahoituskehyksestä on
osoittanut, että monilla jäsenvaltioilla, jotka ovat oikeutettuja
koheesiorahaston tukeen, on voitettavanaan merkittäviä esteitä, jotka
haittaavat sellaisten vaativien rajatylittävien
liikenneinfrastruktuurihankkeiden toteuttamista aikataulussa, joihin liittyy
suurta unionin lisäarvoa. Liikennehankkeiden – erityisesti
rajatylittävien hankkeiden – tuloksellisuuden parantamiseksi olisi sen vuoksi
siirrettävä osa koheesiorahaston määrärahoista (10 miljardia euroa[22])
käytettäväksi liikenteen ydinverkon liikennehankkeiden rahoittamiseen
jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston tukeen, Verkkojen
Eurooppa ‑välineestä. Komission olisi autettava koheesiorahaston tukeen
oikeutettuja jäsenvaltioita kehittämään asianmukainen hankesuunnitelma, jotta
voidaan varmistaa paras mahdollinen etusija koheesiorahaston kansallisille
määrärahoille.
(14)
Marraskuussa 2010 antamassaan
tiedonannossa ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen
jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten”[23]
komissio yksilöi ensisijaiset käytävät, jotka ovat välttämättömiä, jotta unioni
voisi saavuttaa vuoteen 2020 mennessä kunnianhimoiset energia- ja
ilmastotavoitteensa ja toteuttaa energian sisämarkkinat, varmistaa energian
toimitusvarmuuden, mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden integroinnin
verkkoon sekä valmistella verkkoja hiilen poistamiseen energiajärjestelmästä
vuoden 2020 jälkeen.
(15)
Euroopan energiainfrastruktuurin uudenaikaistaminen
ja laajentaminen ja verkkojen yhteenliittäminen yli rajojen vaatii vielä laajoja
investointeja, jotta voidaan saavuttaa kilpailukykyä, kestävyyttä ja
toimitusvarmuutta koskevat unionin energia- ja ilmastopoliittiset tavoitteet
kustannustehokkaasti. Energiainfrastruktuuriin
tarvitaan vuoteen 2020 mennessä biljoonan euron investoinnit. Tästä määrästä
noin 200 miljardia euroa on investointeja sähkön ja kaasun siirto- ja
varastointi-infrastruktuureihin, joita pidetään koko Euroopan kannalta
merkittävänä. Euroopan tason merkittäviin
hankkeisiin tarkoitetuista investoinneista noin 100 miljardia euroa on vaarassa
jäädä käyttämättä lupien myöntämiseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien
esteiden vuoksi,
(16)
Koska tulevaisuuden energiainfrastruktuurin
rakentamisella on jo kiire, ja investointien määrä on lisääntynyt huomattavasti
aikaisemmasta, tarvitaan jyrkkää muutosta siinä, miten energiainfrastruktuuria
tuetaan EU:n tasolla. Helmikuun 28 päivänä
2011 kokoontunut liikenne‑, televiestintä- ja energiaministeriö totesi
päätelmissään[24]
energiakäytävien olevan Euroopan painopistealueita.
(17)
Helmikuun 4 päivänä 2011 kokoontunut
Eurooppa-neuvosto[25]
kehotti komissiota järkeistämään ja parantamaan lupamenettelyjä ja edistämään
investointeja houkuttelevia sääntelypuitteita. Eurooppa-neuvosto
korosti, että markkinoiden olisi vastattava suurimmasta osasta investointeja
kattamalla kustannukset tariffien avulla. Eurooppa-neuvosto
tunnusti, että hankkeisiin, jotka ovat perusteltuja toimitusvarmuuden tai
solidaarisuuden näkökulmasta mutta joille ei onnistuta hankkimaan riittävästi
markkinapohjaista rahoitusta, voidaan tarvita julkista rahoitusta.
(18)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU)
N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat][26]
määritellään Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien painopisteet, jotka
olisi pantava täytäntöön vuoteen 2020 mennessä, jotta voidaan saavuttaa unionin
energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteet. Lisäksi
siinä vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti yksilöidään yhteistä etua
koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden painopisteiden toteuttamiseksi,
sekä otetaan käyttöön lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja
sääntelyä koskevia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai
helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla
määritetään hankkeiden yleinen kelpoisuus unionin rahoitustukeen.
(19)
Televiestinnän muodoista on yhä enemmän tulossa
internetperustaisia infrastruktuureja, joissa laajakaistaverkot ja
digitaalipalvelut ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa.
Internetistä on muodostumassa pääasiallinen foorumi viestinnälle,
palvelujen tarjonnalle ja liiketoiminnalle. Sen
vuoksi nopean internetyhteyden ja digitaalipalvelujen saatavuus Euroopan
laajuisesti on välttämätöntä talouskasvulle ja sisämarkkinoille.
(20)
Nykyaikainen kuitupohjainen internet on ratkaisevan
tärkeä infrastruktuuri Euroopan yritysten tietoliikenneyhteyksille ja erityisen
tärkeä niille pk-yrityksille, jotka haluavat käyttää etäresurssipalveluja
(”pilvipalvelut”) parantaakseen kustannustehokkuuttaan.
(21)
Eurooppa 2020 ‑strategiassa[27] peräänkuulutetaan
Euroopalle digitaalistrategiaa[28],
joka tarjoaa vakaat oikeudelliset puitteet, jotka kannustavat investoimaan
avoimeen ja kilpailukykyiseen internetinfrastruktuuriin ja siihen liittyviin
palveluihin. Eurooppa-neuvosto hyväksyi Euroopan digitaalistrategian kesäkuussa
2010 ja kehotti kaikkia toimielimiä ryhtymään sen täysimääräiseen
täytäntöönpanoon.[29]
(22)
Neuvosto totesi 31 päivänä toukokuuta 2010, että
Euroopan olisi sijoitettava tarvittavat voimavarat nopeisiin ja ultranopeisiin
internetyhteyksiin ja yhteentoimiviin sovelluksiin perustuvien sisämarkkinoiden
kehittämiseen ja että tehokkaat ja kilpailukykyiset investoinnit seuraavan
sukupolven laajakaistaverkkoihin ovat tärkeitä innovoinnin, kuluttajavalintojen
ja unionin kilpailukyvyn kannalta ja voivat edistää parempaa elämänlaatua,
esimerkiksi parempaa terveydenhoitoa, turvallisempaa liikennettä, uusia median
mahdollisuuksia ja tavaroiden ja palvelujen helpompaa saatavuutta erityisesti
yli rajojen.[30]
(23)
Yksityiset kannustimet investoida erittäin
nopeisiin laajakaistaverkkoihin näyttävät olevan pienempiä kuin koko
yhteiskunnalle koituvat hyödyt. Jotta olisi
mahdollista saavuttaa digitaalistrategian tavoite eli nopea internetyhteys
kaikille Euroopan kansalaisille ja yrityksille, tarvitaan arviolta jopa 270 miljardin
euron investoinnit. Ilman unionin tukitoimia
yksityiseltä sektorilta ei kuitenkaan liene saatavissa enempää kuin 50
miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä. Tästä
johtuva investointivaje muodostaa merkittävän pullonkaulan infrastruktuurin
toteuttamiselle samaan aikaan, kun digitaaliset sisämarkkinat perustuvat
siihen, että kaikille kansalaisille saadaan yhteydet tulevaisuuden
infrastruktuurin kautta.
(24)
Yleishyödyllisten toimien toteuttaminen
digitaalisesti edellyttää vahvoja ja yhdenmukaisia EU:n laajuisia verkostoja,
joihin osallistuvat sekä julkisen sektorin että kansalaisyhteiskunnan toimijat
kansallisella ja alueellisella tasolla. Tätä varten on välttämätöntä varmistaa
jäsennelty EU-rahoitus kustannuksille, jotka aiheutuvat järjestelmän ja
ohjelmistojen suunnittelusta sekä tällaisten verkostojen vikasietoisten
keskusten ylläpidosta siten, että ainoastaan kotimaan sisäiset kustannukset
katetaan kansallisten toimijoiden talousarvioista.
(25)
Unionin rahoitustuen tehokkuuden ja vaikutusten
lisäämiseksi, yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja eri hankkeiden
erityisvaatimuksiin vastaamiseksi tarvitaan erilaisia täytäntöönpanomenetelmiä
ja eri suuruisia rahoitusmääriä.
(26)
Televiestinnän alalla Euroopan laajuinen
yhteentoimivuus turvataan tietyillä ydinpalvelualustoilla, joita olisi
varsinkin alkuvaiheessa rahoitettava suuremmalta osin unionin varoista,
noudattaen kuitenkin yhteisrahoituksen periaatetta.
(27)
Rajatylittävän yhteentoimivuuden varmistamiseksi
laajamittaisissa infrastruktuurihankkeissa, erityisesti ydinpalvelujen tasolla,
voi olla tarpeen, että komissio, jäsenvaltiot ja/tai niiden edunsaajat
hankkivat ja asentavat laitteistoja samanaikaisesti. Tällaisissa
tapauksissa unionin rahoitustukea voi olla tarpeen osoittaa hankintoihin, joita
infrastruktuurin toimittajat tekevät jäsenvaltioissa joko omasta puolestaan tai
yhteistyössä komission kanssa. Säännökset
mahdollistavat myös useiden hankintalähteiden käytön, mikä voi olla tarpeen
muun muassa monikielisten järjestelyjen tarjoamiseksi tai toimitusvarmuuden
turvaamiseksi ja/tai varajärjestelmien rakentamiseksi verkkoon siten, että
voidaan torjua yhdestä ainoasta viasta johtuvia infrastruktuuriverkon
käyttökatkoksia.
(28)
Yleisluonteiset palvelut yleistä etua koskevilla
aloilla (kuten ydinpalvelut) ovat usein hyvin alttiita markkinahäiriöille. Rahoitettavat alat liittyvätkin julkisten
palvelujen tuottamiseen (sähköisten terveys-, henkilöllisyys- ja
hankintapalvelujen laajamittainen käyttöönotto ja yhteentoimivuus), jotka eivät
alkutasolla ole sinänsä kaupallisia palveluja. Lisäksi
muodostuisi haasteeksi luoda oikeanlaisia kannustimia jäsenvaltioiden ja
alueiden tasolla yleistä etua koskevien palvelujen käyttöönottamiseksi, jos
rahoitettaisiin ainoastaan ydinpalveluja. Tämä
johtuu osittain siitä, että kansallisella tasolla ei ole intressejä liittää
kansallisia järjestelmiä ydinjärjestelmään (ja siten kehittää yhteentoimivuuden
ja rajatylittävien palvelujen edellytyksiä), sekä siitä, että yksityiset
investoijat eivät voi yksinään taata palvelun käyttöönottoa yhteentoimivissa
puitteissa.
(29)
…kuun …. päivänä … annetussa Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o XXX/2012[31] [tietoyhteiskunnan suuntaviivat]
vahvistetuissa digitaalipalvelujen suuntaviivoissa yksilöidään rahoituksen
menettelyt ja perusteet sekä myös investointien eri ryhmät.
(30)
Horisontti 2020 on tutkimuksen ja innovoinnin
tuleva puiteohjelma, jossa käsitellään muun muassa yhteiskunnallisia haasteita
(esim. älykäs, ympäristöystävällinen ja integroitu liikenne; turvallinen,
puhdas ja tehokas energia; tieto- ja viestintäteknologia terveyspalveluissa,
hallinnossa ja kestävässä kehityksessä). Ohjelman tavoitteena on löytää suoria
ratkaisuja Eurooppa 2020 -strategiassa yksilöityihin haasteisiin tukemalla
toimintaa, joka kattaa koko kirjon tutkimuksesta markkinoihin. Horisontti 2020:n mukaisesti tuetaan
innovaatioketjua sen kaikissa vaiheissa, erityisesti lähimpänä markkinoita
olevia toimia, käyttämällä muun muassa innovatiivisia rahoitusvälineitä. Unionin rahoituksen vaikutuksen tehostamiseksi ja
johdonmukaisuuden varmistamiseksi Verkkojen Eurooppa ‑välineeseen sisältyy
tiiviin synergian kehittäminen Horisontti 2020:n kanssa.
(31)
Euroopan unioni ja useimmat jäsenvaltiot ovat
vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen osapuolia ja loputkin
jäsenvaltiot ratifioivat parhaillaan kyseistä sopimusta. Hankkeiden toteutuksessa on tärkeää, että niiden eritelmissä
otetaan huomioon yleissopimuksen 9 artiklan mukaiset vammaisten henkilöiden
pääsyedellytykset.
(32)
Tämän asetuksen mukaisesti täytäntöön pantavien
rahoitusvälineiden olisi oltava asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [uusi
varainhoitoasetus] VIII osastossa ja varainhoitoasetukseen liittyvässä
delegoidussa säädöksessä vahvistettujen sääntöjen sekä rahoitusvälineisiin
sovellettavia parhaita toimintatapoja koskevien sääntöjen mukaisia.[32]
(33)
Finanssipoliittiset toimet, joita on toteutettu
monissa jäsenvaltioissa, johtavat tai ovat jo johtaneet siihen, että
viranomaiset alkavat tarkastella uudelleen
infrastruktuuri-investointiohjelmiaan. Tätä
taustaa vasten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on pidetty
tehokkaana keinona toteuttaa infrastruktuurihankkeita, joilla varmistetaan
eräiden toimintatavoitteiden toteutuminen. Tällaisia tavoitteita ovat
esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjuminen, vaihtoehtoisten energialähteiden
käytön ja energia- ja resurssitehokkuuden edistäminen, kestävän liikenteen
kehittäminen ja laajakaistaverkkojen käyttöönotto. Komissio
antoi 19 päivänä marraskuuta 2009[33]
yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia koskevan tiedonannon, jossa se
sitoutui parantamaan tällaisten kumppanuuksien rahoituksen saatavuutta
laajentamalla olemassa olevien rahoitusvälineiden soveltamisalaa.
(34)
Vaikka suurin osa Eurooppa 2020 ‑strategian
investoinneista on saatavilla markkinoilta tai sääntelytoimenpiteillä,
rahoitushaaste edellyttää julkisia tukitoimia ja unionin tukea avustuksina ja
innovatiivisten rahoitusvälineiden kautta. Rahoitusvälineiden
käyttöä olisi kohdennettava markkinoiden erityisiin tarpeisiin Verkkojen
Eurooppa -välineen tavoitteiden mukaisesti, mutta ne eivät saisi syrjäyttää
yksityistä rahoitusta. Ennen kuin komissio
tekee päätöksen rahoitusvälineiden käyttämisestä, sen olisi tehtävä niistä
ennakkoarviointi.
(35)
EU:n talousarvion kokonaistarkastelun[34] mukaan
pitkän aikavälin kaupallisia mahdollisuuksia tarjoavien hankkeiden
pääperiaatteena olisi oltava, että unionin varoja käytetään yhdessä rahoitus-
ja pankkisektorin kanssa, erityisesti Euroopan investointipankin (EIP) ja
jäsenvaltioiden julkisten rahoituslaitosten, mutta myös muiden kansainvälisten
rahoituslaitosten ja yksityisen rahoitussektorin kanssa.
(36)
Eurooppa 2020 ‑strategiassa komissio lupasi
hyödyntää unionin rahoitusvälineitä osana johdonmukaista rahoitusstrategiaa,
jossa saatetaan yhteen unionin ja jäsenvaltioiden julkista ja yksityistä
infrastruktuurirahoitusta. Tämä perustuu
siihen ajatteluun, että monissa tapauksissa optimaalista heikompaan
investointitilanteeseen ja markkinoiden toimintapuutteisiin voidaan vaikuttaa
tehokkaammin rahoitusvälineillä kuin avustuksilla.
(37)
Verkkojen Eurooppa ‑välineessä olisi ehdotettava
rahoitusvälineitä, jotka edistävät yksityisen sektorin investoijien ja
rahoituslaitosten merkittävää osallistumista infrastruktuuri-investointeihin. Jotta rahoitusvälineet olisivat riittävän
houkuttelevia yksityisellä sektorilla, niiden suunnittelussa ja
täytäntöönpanossa olisi otettava asianmukaisesti huomioon yksinkertaistaminen
ja hallinnollisten rasitteiden vähentäminen sekä liikkumavara, jotta
todettuihin rahoitustarpeisiin voitaisiin vastata joustavasti. Tällaisten välineiden suunnittelussa olisi
hyödynnettävä kokemuksia, joita on saatu vuosien 2007–2013 monivuotisen
rahoituskehyksen rahoitusvälineiden, kuten Euroopan laajuisten
liikenneverkkojen lainavakuusväline (LGTT), riskinjakorahoitusväline (RSFF)
sekä vuoden 2020 Euroopan energia-, ilmastonmuutos- ja infrastruktuurirahasto
(”Marguerite-rahasto”), täytäntöönpanosta.
(38)
Suurimman osan rahoitusvälineistä olisi oltava
kaikille aloille yhteisiä, mutta jotkin välineet saattavat koskea vain tiettyä
alaa. Komission yksiköt arvioivat, että
laajakaistateknologian rahoitustuki perustuu ensi sijassa rahoitusvälineisiin,
mutta liikenteen ja energian osalta rahoitusvälineisiin tarvittavien unionin
talousarviovarojen määrän ei pitäisi olla enempää kuin kaksi miljardia euroa
(liikenne) ja miljardi euroa (energia).
(39)
Jotta rahoitusvälineiden edunsaajat edustaisivat
monipuolisesti eri aloja ja vähitellen myös eri maantieteellisiä alueita
kaikissa jäsenvaltioissa, komission olisi yhdessä EIP:n kanssa toteutettava
yhteisiä aloitteita, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien
asiantuntijakeskus (EPEC) ja Jaspers-aloite, joilla tuetaan jäsenvaltioita
niiden kehittäessä asianmukaisia hankesuunnitelmia, joille voidaan harkita
hankerahoitusta.
(40)
Rahoitusvälineiden edellytyksiin voi olla tarpeen
lisätä lisävaatimuksia työohjelmissa esimerkiksi sen takia, että halutaan
varmistaa kilpailukykyiset markkinat unionin toimintaperiaatteiden tai
teknologian kehittymistä silmällä pitäen tai muista syistä, joilla voi olla
merkitystä asian kannalta.
(41)
Välineestä myönnettävää tukea koskevia monivuotisia
ohjelmia olisi kohdennettava unionin painopisteiden tukemiseen varmistamalla
tarvittavien rahoitusvarojen saatavuus sekä unionin ja jäsenvaltioiden yhteisen
toiminnan johdonmukaisuus ja jatkuvuus. Monivuotisen
työohjelman täytäntöönpanon jälkeen jätettyihin liikennealan ehdotuksiin
sisältyvien kustannusten tukikelpoisuuden pitäisi alkaa 1 päivänä tammikuuta
2014, jotta voidaan turvata yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle
Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla 20 päivänä kesäkuuta
2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007[35]
soveltamisalaan jo kuuluvien hankkeiden jatkuminen.
(42)
Koska eräisiin infrastruktuurihankkeisiin tarvitaan
huomattavasti varoja, eräiden toimien rahoitustukeen liittyviä
talousarviositoumuksia olisi voitava jakaa vuotuisiin eriin.
(43)
Komission olisi tehtävä väli- ja jälkiarviointeja
arvioidakseen rahoituksen tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutusta välineen
yleisiin päämääriin ja Eurooppa 2020 ‑strategian painopisteisiin.
(44)
Erillisissä asetuksissa esitettyjen alakohtaisten
suuntaviivojen mukaisesti on laadittu luettelo painopistealueista, joilla tätä
asetusta sovelletaan, ja ne olisi lueteltava liitteessä. Jotta voidaan ottaa huomioon mahdolliset muutokset poliittisissa
painopisteissä ja teknologisissa valmiuksissa ja myös liikennevirroissa,
komissiolle olisi siirrettävä liitteeseen tehtävien muutosten osalta valta
antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
mukaisesti. On erityisen tärkeää, että
komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös
asiantuntijatasolla. Komission olisi
delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että
asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle
samanaikaisesti, ajoissa ja asianmukaisesti.
(45)
Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaisten
edellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
monivuotisten ja vuotuisten työohjelmien osalta. Tätä
valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden
mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16
päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
(EU) N:o 182/2011[36]
mukaisesti.
(46)
Yleisistä säännöistä yhteisön rahoitustuelle
Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla 18 päivänä syyskuuta
1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95[37] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus
(EY) N:o 680/2007 olisi kumottava.
(47)
Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen
hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita
ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä
hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen
takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset.
(48)
Eräitä unionin edun mukaisista
infrastruktuurihankkeista voi olla tarpeen ulottaa naapurimaihin,
EU-jäsenyyteen valmistautuviin maihin ja muihin kolmansiin maihin sekä niiden
läpi. Verkkojen Eurooppa ‑välineen olisi
tarjottava yksinkertaistettuja menettelyjä näiden infrastruktuurien
yhdistämiseksi ja rahoittamiseksi siten, että voidaan varmistaa unionin
talousarvion sisäisten ja ulkoisten välineiden keskinäinen johdonmukaisuus.
(49)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
toteuttaa tämän asetuksen tavoitteita, erityisesti Euroopan laajuisten
verkkojen koordinoitua kehittämistä ja rahoitusta, vaan se voidaan näiden
tavoitteiden koordinointitarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla,
joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5
artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei
ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YHTEISET SÄÄNNÖKSET
I LUKU
VERKKOJEN EUROOPPA ‑VÄLINE
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan Verkkojen
Eurooppa ‑väline ja määritetään edellytykset, menetelmät ja menettelyt, joiden
mukaisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin myönnetään unionin rahoitustukea
liikenteen, energian ja televiestinnän infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
(1)
’yhteistä etua koskevalla hankkeella’ hanketta,
joka yksilöidään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o
XXXX/2012 [hyväksymispäivä ja täydellinen nimi lisätään, kun säädös on
hyväksytty][Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat][38],
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o XXXX/2012
[hyväksymispäivä ja täydellinen nimi lisätään, kun säädös on hyväksytty]
[Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat][39] tai
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o XXXX/2012
[tietoyhteiskunnan suuntaviivat] [hyväksymispäivä ja täydellinen nimi lisätään,
kun säädös on hyväksytty][40];
(2)
’rajatylittävällä osuudella’ osuutta, joka turvaa
yhteistä etua koskevan hankkeen jatkuvuuden vähintään kahden jäsenvaltion
välillä tai jäsenvaltion ja naapurimaan välillä;
(3)
’töillä’ tapauksen mukaan osien, järjestelmien ja
palvelujen, mukaan lukien ohjelmistot, ostoa, toimittamista ja käyttöönottoa
sekä hankkeeseen liittyvien kehittämis-, rakennus- ja asennustöiden
toteuttamista, laitteistojen vastaanottoa ja hankkeen käynnistämistä;
(4)
’tutkimuksilla’ hankkeen toteuttamisen
valmistelemiseksi tarvittavia toimia, kuten valmistelevat tutkimukset,
toteutettavuustutkimukset, arvioinnit, testit ja validointitutkimukset, mukaan
lukien ohjelmistojen muodossa olevat tutkimukset, sekä muut tekniset
tukitoimenpiteet, kuten ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan
hankkeen kokonaissuunnittelussa ja ‑kehittämisessä ja hankkeen rahoitusta
koskevien päätösten tekemisessä; näitä ovat esimerkiksi asianomaisten kohteiden
tutkiminen ja rahoitusjärjestelyn valmistelu;
(5)
’ohjelmatukitoimilla’ liitännäistoimenpiteitä,
jotka ovat tarpeen Verkkojen Eurooppa ‑välineen ja yksittäisten
alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöön panemiseksi; näitä ovat esimerkiksi
palvelut (erityisesti tekninen apu) sekä valmistelutoimet,
toteutettavuustutkimukset ja koordinointi-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja
arviointitoimet, jotka ovat välittömästi tarpeen tämän välineen hallinnoinnin
ja sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, erityisesti tutkimukset, kokoukset,
tiedotus, infrastruktuurin kartoitus, kummitoiminta (twinning), tiedon
levittäminen, valistus- ja viestintätoimet, tietojen vaihtamiseen
tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyvät menot sekä kaikki muut
teknisen ja hallinnollisen avun menot, jotka voivat olla tarpeen tämän välineen
hallinnoimiseksi tai yksittäisten alakohtaisten suuntaviivojen täytäntöön
panemiseksi;
(6)
’toimella’ mitä tahansa rahoituksellisesti,
teknisesti tai ajallisesti riippumatonta toimintaa, joka on tarpeen yhteistä
etua koskevan hankkeen toteuttamiseksi;
(7)
’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin
asetuksessa (EU) N:o XXXX/2012 [uusi varainhoitoasetus];
(8)
’edunsaajalla’ jäsenvaltiota, kansainvälistä
organisaatiota, julkista tai yksityistä yritystä tai elintä, joka on valittu
tämän asetuksen mukaisen rahoitustuen saajaksi kussakin työohjelmassa
täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti;
(9)
’täytäntöönpanoelimellä’ edunsaajan toimen
täytäntöönpanijaksi nimeämää julkista tai yksityistä yritystä tai elintä, jos
edunsaaja on jäsenvaltio tai kansainvälinen organisaatio. Edunsaaja päättää
tällaisesta nimeämisestä omalla vastuullaan ja jos siihen tarvitaan
hankintasopimusta, noudattaen julkisia hankintoja koskevia sovellettavia
sääntöjä;
(10)
’ydinverkolla’ asetuksen (EU) N:o XXXX/2012
[Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] III luvun mukaisesti
yksilöityä liikenneinfrastruktuuria;
(11)
’ydinverkkokäytävillä’ välinettä, joka helpottaa
sen ydinverkon koordinoitua täytäntöönpanoa, josta säädetään asetuksen
XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] IV luvussa ja joka
esitetään tämän asetuksen liitteessä I olevassa luettelossa;
(12)
’pullonkaulalla’ fyysistä estettä, josta aiheutuva
järjestelmäkatkos vaikuttaa kaukoliikennevirtojen sujuvuuteen. Tällaisen esteen
vaikutuksia voidaan lieventää uudella infrastruktuurilla, kuten silloilla tai
tunneleilla, joissa on otettu huomioon esimerkiksi kaltevuuskulmiin,
kaarevuussäteisiin ja raideleveyteen liittyvät ongelmat. Olemassa olevan
infrastruktuurin parantamistarvetta ei tule pitää pullonkaulana;
(13)
’painopisteellä’ asetuksen XXXX/2012 [Euroopan
laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat] liitteessä I nimettyjä
energiainfrastruktuurin painopisteitä 1–8 ja 10–12;
(14)
’energiainfrastruktuurilla’ asetuksen XXX/2012
[Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat] 2 artiklassa
määriteltyä infrastruktuuria;
(15)
’laajakaistaverkoilla’ asetuksen (EU) N:o XXX/2012
[tietoyhteiskunnan suuntaviivat] 3 artiklassa määriteltyjä kiinteitä ja
langattomia (mukaan lukien satelliittiyhteydet) liityntäverkkoja, täydentävää
infrastruktuuria ja ydinverkkoja, joilla on valmiudet tarjota hyvin nopeita
tietoliikenneyhteyksiä;
(16)
’digitaalipalvelujen infrastruktuurilla’ asetuksen
(EU) N:o XXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] 3 artiklassa määriteltyjä
sähköisesti, tyypillisimmin internetin kautta tarjottavia verkotettuja
palveluja, joilla tuotetaan yleisen edun mukaisia yhteentoimivia palveluja ja
jotka ovat luonteeltaan yritysten, kansalaisten ja julkisen hallinnon kannalta
mahdollistavia;
(17)
’ydinpalvelualustoilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU)
N:o XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä yksilöityjä
palveluja;
(18)
’yleisluonteisilla palveluilla’ asetuksen (EU) N:o
XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä yksilöityjä palveluja;
(19)
’palvelujen toiminnalla ja ylläpidolla’ tiettyjen
digitaalipalvelujen infrastruktuurien jatkuvan toiminnan turvaamista siten kuin
asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä
määritellään;
(20)
’kansallisilla sääntelyviranomaisilla’ sähköisten
viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä
(puitedirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiivin 2002/21/EY[41]
3 artiklassa määriteltyjä elimiä.
3 artikla
Yleiset tavoitteet
Verkkojen Eurooppa ‑välineen on
mahdollistettava Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan mukaisten
yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelu ja toteuttaminen energian,
liikenteen ja televiestinnän aloilla. Verkkojen
Eurooppa ‑välineellä on erityisesti tuettava sellaisten hankkeiden
toteuttamista, joiden tavoitteena on uuden infrastruktuurin kehittäminen ja
rakentaminen tai olemassa olevan infrastruktuurin parantaminen liikenteen,
energian ja televiestinnän alalla. Tätä varten Verkkojen Eurooppa ‑välineellä
on oltava seuraavat tavoitteet:
(a)
edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua
kehittämällä uudenaikaisia ja suorituskykyisiä Euroopan laajuisia verkkoja ja
siten tuottaa koko Euroopan unionille sisämarkkinoiden kilpailukykyyn ja
taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä
hyötyjä sekä luoda ympäristöä, joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin ja
julkisiin investointeihin yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa
tukea ja käyttämällä hyväksi eri alojen välistä synergiaa. Tämän tavoitteen
saavuttamista mitataan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtyjen julkisten
ja yksityisten investointien määrällä ja erityisesti niihin yhteistä etua
koskeviin hankkeisiin tehtyjen julkisten ja yksityisten investointien määrällä,
jotka on toteutettu tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden avulla.
(b)
auttaa unionia saavuttamaan tavoitteensa, jotka
koskevat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 20 prosentilla[42],
energiatehokkuuden lisäämistä 20 prosentilla ja uusiutuvien energialähteiden
osuuden lisäämistä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä siten, että samalla
varmistetaan yhteisvastuullisuuden lisääntyminen jäsenvaltioiden välillä.
4 artikla
Alakohtaiset erityistavoitteet
1.           Edellä 3 artiklassa
vahvistettujen yleisten tavoitteiden lisäksi Verkkojen Eurooppa ‑välineellä
on edistettävä seuraavien alakohtaisten tavoitteiden saavuttamista:
(a)
Liikenteen alalla Verkkojen Eurooppa ‑välineellä
on tuettava yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään jäljempänä
esitettyjen ja asetuksen (EU) N:o xxxx/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon
suuntaviivat] 4 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista:
i)        poistetaan pullonkauloja ja rakennetaan
puuttuvia yhteyksiä; näiden tavoitteiden toteutumista mitataan niiden uusien ja
parannettujen rajatylittävien yhteyksien ja liikennereiteiltä poistettujen
pullonkaulojen määrällä, joihin on myönnetty tukea Verkkojen Eurooppa ‑välineestä;
ii)       varmistetaan kestävä ja tehokas
liikenne pitkällä aikavälillä; tätä mitataan tavanomaisen rautatieverkon
pituudella 27 jäsenvaltion EU:ssa sekä suurnopeusrataverkon pituudella 27
jäsenvaltion EU:ssa;
iii)      optimoidaan liikennemuotojen
yhdentäminen ja yhteenliittäminen ja tehostetaan liikennepalvelujen
yhteentoimivuutta. Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan rautatieverkkoon
yhdistettyjen satamien ja lentoasemien määrällä.
(b)
Energian alalla Verkkojen Eurooppa ‑välineellä
on tuettava yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään jäljempänä
esitettyjen ja asetuksessa (EU) N:o xxxx/2012 eriteltyjen tavoitteiden
saavuttamista:
i)        energian sisämarkkinoiden yhdentymisen
sekä sähkö- ja kaasuverkkojen rajatylittävän yhteentoimivuuden edistäminen,
myös varmistamalla, ettei yksikään jäsenvaltio ole eristyksissä Euroopan
verkoista; tätä mitataan niiden hankkeiden määrällä, joilla tosiasiallisesti
liitetään yhteen jäsenvaltioiden verkkoja ja poistetaan sisäisiä pullonkauloja;
ii)       unionin toimitusvarmuuden parantaminen,
jota mitataan järjestelmien vikasietoisuuden ja toimintavarmuuden
kehittymisellä sekä sellaisten hankkeiden määrällä, jotka ovat auttaneet
toimituslähteiden, toimittajaosapuolien ja reittien monipuolistamisessa;
iii)      kestävän kehityksen ja
ympäristönsuojelun tukeminen erityisesti edistämällä uusiutuvista lähteistä
tuotetun energian integroimista siirtoverkkoon ja kehittämällä
hiilidioksidiverkkoja; tämän mittaaminen perustuu uusiutuvista lähteistä
tuotetun energian siirtoihin tuotannosta suuriin kulutus- ja
varastointikeskuksiin sekä niiden hiilidioksidipäästöjen summaan, jotka on
vältetty Verkkojen Eurooppa ‑välineestä tuettujen hankkeiden avulla.
(c)
Televiestinnän alalla Verkkojen Eurooppa ‑välineellä
on tuettava yhteistä etua koskevia hankkeita, joilla edistetään jäljempänä
esitettyjen ja asetuksessa (EU) N:o xxxx/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat]
eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista:
i)        nopean ja ultranopean laajakaistan
käyttöönoton ja yleistymisen nopeuttaminen, myös pienissä ja keskisuurissa
yrityksissä; tätä mitataan laajakaistan ja ultranopean laajakaistan
kattavuudella ja niiden kotitalouksien lukumäärällä, joilla on yli 100 Mbit/s:n
laajakaistaliittymä;
ii)       kansallisten julkisten palvelujen
verkkoon liittämisen ja yhteentoimivuuden sekä tällaisiin verkkoihin pääsyn
edistäminen, joita mitataan sillä, miten suuri prosenttiosuus kansalaisista ja yrityksistä
käyttää julkisia palveluja verkossa, sekä tällaisten palvelujen saatavuudella
yli rajojen.
5 artikla
Talousarvio
1.
Verkkojen Eurooppa ‑välineen täytäntöönpanon
kokonaisrahoitus vuosina 2014–2020 on 50 000 000 000 euroa[43]. Määrä
jakautuu 3 artiklassa tarkoitettujen alojen välillä seuraavasti:
a)      liikenne: 31 694 000 000 euroa, josta 10
000 000 000 euroa on siirrettävä koheesiorahastosta käytettäväksi tämän
asetuksen mukaisesti jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston
rahoitukseen;
b)      energia: 9 121 000 000
euroa;
c)      televiestintä:
9 185 000 000 euroa.
2.
Verkkojen Eurooppa ‑välineen kokonaisrahoitus
voi kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa,
tarkastuksia ja arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen
tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja
asiantuntijatapaamisia, jos ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin
tavoitteisiin, sekä tietojen vaihtamiseen tarkoitettuihin
tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita mahdollisia teknisen ja
hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi aiheutua ohjelman
hallinnoimisesta.
Myönnettävällä rahoituksella voidaan kattaa myös
teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan
varmistaa siirtyminen asetuksen (EY) N:o 680/2007[44] mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä
ohjelmaan. Määrärahoja voidaan tarvittaessa sisällyttää samanlaisten menojen
kattamiseksi talousarvioon vuoden 2020 jälkeen, jotta sellaisten toimien
hallinnointi olisi mahdollista, joita ei ole saatettu päätökseen vielä 31
päivään joulukuuta 2020 mennessä.
3.
Kun 26 artiklan 1 kohdan mukainen väliarviointi on
tehty, komissio voi siirtää määrärahoja 1 kohdassa vahvistettujen eri
alojen välillä, lukuun ottamatta koheesiorahastosta siirrettyä
10 000 000 000 euroa, joka käytetään liikenteen alan hankkeiden
rahoittamiseen koheesiorahaston tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa.
II LUKU
RAHOITUSMUODOT JA VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
6 artikla
Rahoitustuen muodot
1.           Verkkojen Eurooppa ‑väline
pannaan täytäntöön yhdellä tai useammalla rahoitustuen muodoista, joista
säädetään asetuksessa (EU) N:o XXX/2012 [uusi varainhoitoasetus], ja
erityisesti avustuksilla, julkisilla hankinnoilla ja rahoitusvälineillä.
2.           Komissio voi antaa osan Verkkojen
Eurooppa ‑välineen täytäntöönpanosta asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [uusi
varanhoitoasetus] 55 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille elimille.
7 artikla
Tukikelpoisuus ja rahoitustuen edellytykset
1.           Avustuksina,
rahoitusvälineinä ja julkisina hankintoina myönnettävään EU:n rahoitustukeen
ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, joilla edistetään yhteistä etua koskevia
hankkeita asetusten (EU) N:o XXX/2012/ [Euroopan laajuisen liikenneverkon
suuntaviivat], (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisten energiaverkkojen suuntaviivat],
(EU) N:o XXX/2012 [energiainfrastruktuurien suuntaviivat] ja XXX/2012
[tietoyhteiskunnan suuntaviivat] mukaisesti, sekä ohjelmatukitoimet.
2.           Liikenteen alalla julkisina
hankintoina ja rahoitusvälineinä tämän asetuksen mukaisesti myönnettävään unionin
rahoitustukeen ovat oikeutettuja ainoastaan toimet, jotka edistävät yhteistä
etua koskevia hankkeita asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan laajuisen
liikenneverkon suuntaviivat] mukaisesti, sekä ohjelmatukitoimet. Ainoastaan
seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin
rahoitustukea avustuksina:
(a)
toimet ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU)
N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] III luvun
mukaisesti, mukaan lukien uuden teknologian ja innovaatioiden käyttöönotto
asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat]
39 artiklan mukaisesti;
(b)
tutkimukset yhteistä etua koskevia hankkeita varten
siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen
liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa;
(c)
yhteistä etua koskevia hankkeita tukevat toimet
siten kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [Euroopan laajuisen
liikenneverkon suuntaviivat] 8 artiklan 1 kohdan a ja d alakohdassa;
(d)
toimet liikenteenhallintajärjestelmien tukemiseksi
asetuksen XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 37 artiklan
mukaisesti;
(e)
toimet tavaraliikennepalvelujen tukemiseksi
asetuksen XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat] 38 artiklan
mukaisesti;
(f)
toimet rautateiden tavaraliikenteen melun
vähentämiseksi jälkiasennuksilla nykyiseen liikkuvaan kalustoon;
(g)
ohjelmatukitoimet.
Rajatylittävään osuuteen tai sen osaan liittyviin
liikenteen alan toimiin saadaan myöntää unionin rahoitustukea, jos
asianomaisten jäsenvaltioiden välillä tai asianomaisten jäsenvaltioiden ja
kolmansien maiden välillä on tehty kirjallinen sopimus rajatylittävän osuuden
päätökseen saattamisesta. Edellä tarkoitettua kirjallista sopimusta ei
poikkeuksellisesti edellytetä, jos hanke on välttämätön naapurijäsenvaltion tai
kolmannen maan verkkoon liittämiseksi, vaikkei hanke varsinaisesti ulotu rajan
yli.
Avustuksina myönnettävää rahoitusta hankkeille,
joilla on merkittäviä käyttäjäperustaisia tulolähteitä, on saatavilla ensi
sijassa hankkeiden valmisteluun ja erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin
kumppanuuden arviointiin.
3.           Energia-alalla
erityisedellytyksistä, joilla toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden
toteuttamiseksi ovat oikeutettuja rahoitusvälineinä ja avustuksina
myönnettävään unionin rahoitustukeen tämän asetuksen mukaisesti, säädetään
asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [energiainfrastruktuurien suuntaviivat] 15
artiklassa.
4.           Televiestinnän alalla kaikki
toimet yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi sekä asetuksen
XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat] liitteessä I vahvistetut
ohjelmatukitoimet ovat oikeutettuja unionin rahoitustukeen, joka myönnetään
avustuksena, julkisena hankintana tai rahoitusvälineinä tämän asetuksen
mukaisesti.
III LUKU
AVUSTUKSET
8 artikla
Avustusmuodot ja tukikelpoiset kustannukset
1.           Tämän asetuksen mukaisia
avustuksia voidaan myöntää missä tahansa asetuksen (EY) N:o XXX/2012 [uusi
varainhoitoasetus] XXX artiklassa säädetyistä muodoista.
Työohjelmissa on vahvistettava avustusmuodot,
joita kyseisten toimien rahoittamiseen saa käyttää.
2.           Menot voivat olla
tukikelpoisia tukihakemuksen jättämispäivästä alkaen. [Ensimmäiseen
monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien hankkeiden johdosta toteutetuista toimista
aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2014].
3.           Tukikelpoisia voivat olla
ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot lukuun ottamatta tapauksia, joissa
yhteistä etua koskeva hanke liittyy kolmansien maiden alueeseen ja toimi on
välttämätön hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.
4.           Laite- ja
infrastruktuurikustannukset, joita pidetään edunsaajan pääomamenoina, voivat
olla kokonaisuudessaan tukikelpoisia.
5.           Ympäristönsuojelua ja unionin
säännöstön noudattamista koskeviin tutkimuksiin liittyvät menot voivat olla
tukikelpoisia.
6.           Maan ostoon liittyvät menot
eivät ole tukikelpoisia kustannuksia.
7.           Arvonlisävero ei ole
tukikelpoinen kustannus.
8.           Edunsaajille aiheutuneiden
kustannusten tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin
täytäntöönpanoelimille aiheutuneisiin kustannuksiin.
9 artikla
Osallistumisen edellytykset
1.           Ehdotuksia voivat tehdä yksi
tai useampi jäsenvaltio, kansainväliset organisaatiot, yhteisyritykset tai
jäsenvaltioihin sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.
2.           Tässä tarkoituksessa
ehdotuksia voivat tehdä oikeussubjektit, joilla ei ole sovellettavan
kansallisen lainsäädännön mukaista oikeushenkilöllisyyttä edellyttäen, että
niiden edustajilla on valmiudet antaa oikeudellisia sitoumuksia niiden puolesta
ja että ne tarjoavat unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi vastaavat
takeet kuin oikeushenkilöt.
3.           Luonnollisten henkilöiden
tekemät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia.
4.           Kolmannet maat ja kolmansiin
maihin sijoittautuneet oikeussubjektit saavat osallistua yhteistä etua koskevia
hankkeita edistäviin toimiin, jos se on tarpeen jonkin yhteistä etua koskevan
hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi.
Ne eivät voi saada tämän asetuksen mukaista
rahoitusta, ellei se ole välttämätöntä tietyn yhteistä etua koskevan hankkeen
tavoitteiden saavuttamiseksi.
Tämän asetuksen mukaista rahoitusta voi yhdistää
muiden asiaankuuluvien unionin asetusten soveltamisalaan kuuluvaan
rahoitukseen, jos se on tarpeen yhteistä etua koskevia hankkeita edistävien asiaankuuluvien
toimien toteuttamiseksi tehokkaammin kolmansissa maissa asetusten (EU) N:o
XXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat], (EU) N:o XXX/2012
[Euroopan laajuisen energiaverkon suuntaviivat, (EU) N:o XXX/2012 [Euroopan
laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat] ja XXX/2012
[tietoyhteiskunnan suuntaviivat] mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa komissio
voi päättää täytäntöönpanosäädöksellä yhdestä sääntökokonaisuudesta, jota olisi
sovellettava täytäntöönpanoon.
5.           Kaikkiin avustuksen
hakemiseksi tehtyihin ehdotuksiin on liitettävä sen jäsenvaltion suostumus,
jota toimi koskee, lukuun ottamatta televiestinnän alaa ja liikenteen alalla
ilmaliikenteen hallintaa.
6.           Monivuotisissa ja vuotuisissa
työohjelmissa voi olla erityisiä lisäsääntöjä ehdotusten tekemisestä.
10 artikla
Rahoitusosuudet
1.           Asetuksen (EU) N:o XXXX/2012
[uusi varainhoitoasetus] XXX artiklassa tarkoitettuja tapauksia lukuun
ottamatta ehdotukset valitaan 17 artiklassa tarkoitettuihin työohjelmiin
perustuvilla ehdotuspyynnöillä.
2.           Liikenteen alalla:
(a)
tutkimuksiin myönnettävissä avustuksissa unionin
rahoitustuen määrä saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista
kustannuksista;
(b)
 avustukset töihin:
i)        rautatie- ja sisävesiliikenne: unionin
rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisista
kustannuksista; rahoitusosuus voidaan korottaa 30 prosenttiin, jos toimi koskee
pullonkauloja; rahoitusosuus voidaan korottaa 40 prosenttiin, jos toimi koskee
rajatylittäviä osuuksia;
ii)       sisämaan liikenneyhteydet satamiin ja
lentoasemiin, toimet rautateiden tavaraliikenteen melun vähentämiseksi
jälkiasennuksilla olemassa olevaan liikkuvana kalustoon sekä satamien ja
multimodaalikeskusten kehittäminen: unionin rahoitustuen määrä saa olla
enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
(c)
 avustukset liikenteenhallintajärjestelmiin ja
palveluihin:
i)        Euroopan rautatieliikenteen
hallintajärjestelmä (ERTMS): unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään
50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista;
ii)       Liikenteenhallintajärjestelmät,
tavaraliikennepalvelut, valvotut pysäköintialueet maantieliikenteen
ydinverkossa sekä toimet, joilla tuetaan merten moottoriteiden kehittämistä:
unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisista
kustannuksista.
3.           Energian alalla:
(a)
unionin rahoitustuen määrä saa olla enintään 50
prosenttia tutkimusten ja/tai töiden tukikelpoisista kustannuksista;
(b)
yhteisrahoituksen määrä voidaan korottaa enintään
80 prosenttiin sellaisissa toimissa, joiden voidaan asetuksen (EU) N:o XXXX/2012
[energiainfrastruktuurien suuntaviivat] 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa
tarkoitetun näytön perusteella katsoa tarjoavan merkittävää alueellista tai
unionin laajuista toimitusvarmuutta, lisäävän yhteenkuuluvuutta unionissa tai
sisältävän huomattavan innovatiivisia ratkaisuja.
4.           Televiestinnän alalla:
(a)
laajakaistaverkkoja koskevat toimet: unionin
rahoitustuen määrä saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista
kustannuksista;
(b)
yleisluonteisia palveluja koskevat toimet: unionin
rahoitustuen määrä saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista
kustannuksista;
(c)
ydinpalvelualustat on tavallisimmin rahoitettava
julkisilla hankinnoilla. Poikkeustapauksissa niitä voidaan rahoittaa
avustuksella, joka kattaa enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisrahoituksen periaatteen noudattamista;
(d)
ohjelmatukitoimet, mukaan lukien infrastruktuurin
kartoitus, kummitoiminta (twinning) ja tekninen apu: unionin rahoitustuen määrä
saa olla enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
5.           Edellä mainittuja
yhteisrahoituksen määriä voidaan korottaa enintään 10 prosenttiyksiköllä
toimissa, joilla tuotetaan eri alojen välistä synergiaa, saavutetaan
ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä tavoitteita tai vähennetään
kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä korotusta ei pitäisi soveltaa 11 artiklassa
tarkoitettuihin yhteisrahoitusmääriin.
6.           Valittuihin toimiin
myönnettävän rahoitustuen määrää mukautetaan kunkin hankkeen
kustannus-hyötyanalyysin, käytettävissä olevien talousarviovarojen sekä
EU-rahoituksen vipuvaikutuksen maksimointitarpeen perusteella.
11 artikla
Koheesiorahastosta liikenteen alalla siirrettyihin varoihin liittyvät erityiset
ehdotuspyynnöt
1.           Koheesiorahaston rahoitukseen
oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettujen koheesiorahastosta
siirrettyjen 10 000 000 000 euron osalta käynnistetään erityisiä
ehdotuspyyntöjä, jotka koskevat runkoverkon toteuttamishankkeita ainoastaan
koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa,.
2.           Liikennealaan tämän asetuksen
mukaisesti sovellettavia sääntöjä sovelletaan näihin erityisiin
ehdotuspyyntöihin. Kyseisiä ehdotuspyyntöjä toteutettaessa on annettava paras
mahdollinen etusija hankkeille, jotka noudattavat koheesiorahaston kansallista
määrärahajakoa.
3.           Poiketen siitä, mitä 10
artiklassa säädetään, koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa
jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettujen koheesiorahastosta siirrettyjen
10 000 000 000 euron [asetuksen XXX XX artikla] osalta
rahoituksen enimmäismääriä ovat asetuksen (EU) N:o XXX2012 [yhteiseen
strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan
sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä
säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja
koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o
1083/2006 kumoamisesta][45]
22 artiklassa ja 110 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut koheesiorahastoon
sovellettavat määrät, kun kyseessä ovat seuraavat toimet:
(a)
avustukset tutkimuksiin;
(b)
avustukset töihin:
i)        rautatie- ja sisävesiliikenne;
ii)       toimet rajatylittävien maantieosuuksien
tukemiseksi;
iii)      sisämaan liikenneyhteydet satamiin ja
lentoasemille, multimodaalikeskusten ja satamien kehittäminen:
(c)
avustukset liikenteenhallintajärjestelmiin ja
palveluihin:
i)        eurooppalainen rautatieliikenteen
hallintajärjestelmä (ERTMS);
ii)       liikenteenhallintajärjestelmät.
12 artikla
Avustuksen peruuttaminen, vähentäminen, keskeyttäminen ja lopettaminen
1.           Komissio peruuttaa
asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta sellaisille toimille
myönnetyn rahoitustuen, joita ei ole aloitettu yhden vuoden kuluessa tuen
myöntämisehdoissa asetetusta toimen alkamispäivästä.
2.           Komissio voi keskeyttää tai
lopettaa rahoitustuen taikka vähentää sitä tai periä sen takaisin, asetuksessa
(EU) N:o XXX/2012 [uusi varainhoitoasetus] säädetyin edellytyksin erityisesti,
jos:
(a)
hankkeen toteuttamisessa on menetelty unionin
lainsäädännön vastaisesti;
(b)
avustuksen myöntämisehtoja ei ole noudatettu,
erityisesti jos on tehty komission hyväksyntää pyytämättä merkittävä muutos,
joka vaikuttaa hankkeen tai toimen luonteeseen;
(c)
tämä hankkeen edistymisen arvioinnin seurauksena,
erityisesti jos toimen toteuttaminen on viivästynyt merkittävästi.
3.           Komissio voi pyytää myönnetyn
rahoitustuen takaisinmaksua, jos rahoitustukea saavaa tointa ei ole saatettu
päätökseen kahden vuoden kuluessa rahoitustuen myöntämisehdoissa asetetusta
päättymispäivästä.
4.           Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa
tarkoitettujen päätösten tekemistä komissio tutkii tapauksen ja ilmoittaa
asianomaisille edunsaajille, jotta nämä voivat esittää huomionsa annetussa
ajassa.
IV LUKU
Julkiset hankinnat
13 artikla
Julkiset hankinnat
1.           Komission tai jonkin 6 artiklan
2 kohdassa tarkoitetun elimen omasta puolestaan tai yhdessä jäsenvaltioiden
kanssa toteuttamissa julkisissa hankintamenettelyissä
(a)
 voi olla erityisehtoja, kuten hankinnan kohteena
olevan toiminnan toteuttamispaikka, jos tämä on asianmukaisesti perusteltavissa
toimen tavoitteilla ja jos tällaiset ehdot eivät ole julkisia hankintoja
koskevien periaatteiden vastaisia;
(b)
voidaan sallia useiden sopimusten tekeminen samassa
menettelyssä (useiden hankintalähteiden käyttö).
2.           Edellä olevaa 1 kohtaa
voidaan soveltaa myös avustusten edunsaajien toteuttamiin julkisiin
hankintamenettelyihin, jos se on asianmukaisesti perusteltavissa ja toimien
toteutuksen kannalta tarpeen.
V LUKU
RAHOITUSVÄLINEET
14 artikla
Rahoitusvälineiden tyyppi
1.           Asetuksen (EY) N:o XXXX/2012
[uusi varainhoitoasetus] VIII osaston mukaisesti perustettuja rahoitusvälineitä
voidaan käyttää helpottamaan rahoituksen saatavuutta oikeussubjekteille, jotka
toteuttavat toimia asetuksissa (EU) N:o XXXX/2012, (EU) N:o XXX 2012 ja (EU)
N:o XXX/2012 määriteltyjen yhteistä etua koskevien hankkeiden edistämiseksi ja
niiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Rahoitusvälineiden on perustuttava
markkinoiden toimintapuutteiden, optimaalista heikompien investointitilanteiden
sekä investointitarpeiden ennakkoarviointiin.
2.           Asetuksen (EY) N:o 680/2007
mukaisesti perustettuja rahoitusvälineitä voidaan tarvittaessa sulauttaa
Verkkojen Eurooppa ‑välineen mukaisesti perustettuihin
rahoitusvälineisiin.
3.           Seuraavia rahoitusvälineitä
voidaan käyttää:
a)      oman pääoman ehtoiset välineet, kuten
investointirahastot, jotka keskittyvät tarjoamaan riskipääomaa toimiin, joilla
edistetään yhteistä etua koskevia hankkeita;
b)      lainat ja/tai takaukset, joihin käytetään
riskinjakovälineitä, mukaan lukien hankejoukkovelkakirjojen takausjärjestelmät,
joita rahoituslaitos antaa omista varoistaan ja joita koskeviin varauksiin
ja/tai pääomien kohdentamiseen unioni osallistuu;
c)      mikä tahansa muu rahoitusväline.
15 artikla
Edellytykset rahoitustuen myöntämiselle rahoitusvälineiden kautta
1.           Rahoitusvälineistä tuetut
toimet on valittava hakemusjärjestyksessä ja niissä on pyrittävä alakohtaiseen
monipuolistamiseen 3 ja 4 artiklan mukaisesti sekä vähitellen maantieteelliseen
hajauttamiseen jäsenvaltioiden kesken.
2.           Unioni, mikä tahansa
jäsenvaltio ja muut investoijat voivat antaa rahoitustukea rahoitusvälineiden
käytöstä saadun rahoituksen lisäksi edellyttäen, että komissio hyväksyy toimien
tukikelpoisuusperusteiden ja/tai välineen investointistrategian mahdolliset
muutokset, jotka voivat olla tarpeen lisärahoitusosuuden vuoksi.
3.           Rahoitusvälineillä on
pyrittävä säilyttämään unionin talousarviosta myönnettyjen varojen arvo. Niistä
voi olla mahdollista saada tuottoa, joka auttaa saavuttamaan muiden kumppanien
tai investoijien tavoitteet.
4.           Rahoitusvälineitä voi
yhdistää unionin talousarviosta esimerkiksi tämän asetuksen mukaisesti
rahoitettaviin avustuksiin.
5.           Työohjelmissa voidaan
vahvistaa lisäedellytyksiä alakohtaisten erityistarpeiden mukaan.
6.           Asetuksen (EU) N:o XXXX/2012
[uusi varainhoitoasetus] 18 artiklan 2 kohdan mukaan yhden rahoitusvälineen
tuottamat tulot ja maksut on osoitettava kyseiseen rahoitusvälineeseen. Vuosien
2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä jo perustettujen
rahoitusvälineiden osalta kyseisellä kaudella aloitettujen toimien tuottamat
tulot ja maksut on osoitettava rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020.
16 artikla
Toimet kolmansissa maissa
Kolmansissa maissa toteutettavia toimia
voidaan tukea rahoitusvälineillä, jos se on tarpeen yhteistä etua koskevan
hankkeen toteuttamiseksi.
VI LUKU
OHJELMAT, TÄYTÄNTÖÖNPANO JA VALVONTA
17 artikla
Monivuotiset ja/tai vuotuiset työohjelmat
1.           Komissio hyväksyy
monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat kullekin alalle. Komissio voi myös
hyväksyä useamman kuin yhden alan kattavia monivuotisia ja vuotuisia
työohjelmia. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 24 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2.           Monivuotista työohjelmaa on
tarkasteltava uudelleen ainakin sen toteutuksen puolivälissä. Komissio muuttaa
monivuotista työohjelmaa tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksellä. Tällaiset
täytäntöönpanosäädökset annetaan 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
tarkastelumenettelyä noudattaen.
3.           Liikennealalla on
hyväksyttävä monivuotinen työohjelma tämän asetuksen liitteessä olevassa I
osassa luetelluille yhteistä etua koskeville hankkeille.
Kokonaisrahoituksen on oltava 80–85 prosenttia 5
artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista talousarviovaroista.
4.           Energia- ja
televiestintäalojen monivuotisissa työohjelmissa on määriteltävä strateginen
suunta yhteistä etua koskeville hankkeille, ja niihin voi sisältyä yksittäisiä
yhteistä etua koskevia hankkeita.
5.           Liikenne-, energia- ja
televiestintäaloilla on hyväksyttävä alakohtaiset vuotuiset työohjelmat niille
yhteistä etua koskeville hankkeille, jotka eivät sisälly monivuotiseen
ohjelmaan.
6.           Komissio vahvistaa
monivuotisia ja alakohtaisia vuotuisia työohjelmia laatiessaan 1 kohdassa
tarkoitettua menettelyä noudattaen valinta- ja ratkaisuperusteet seuraavissa
säädettyjen tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti:
a)      liikenteen osalta asetus (EU) N:o
XXXX/2012 [Euroopan laajuisen liikenneverkon suuntaviivat];
b)      energian osalta asetus (EU) N:o XXXX/2012
[Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivat];
c)      televiestinnän osalta asetus (EU) N:o
XXXX/2012 [tietoyhteiskunnan suuntaviivat].
7.           Työohjelmia on koordinoitava
liikenteen, energian ja televiestinnän välisen synergian hyödyntämiseksi,
erityisesti sellaisilla aloilla kuin älykkäät energiaverkot, sähköinen
liikkuvuus, älykkäät ja kestävät liikennejärjestelmät tai yhteiset
asennusoikeudet. Monialaisia ehdotuspyyntöjä voidaan hyväksyä.
18 artikla
Vuosierät
Talousarviositoumukset voidaan jakaa
vuosieriin. Tällaisessa tapauksessa komissio tekee vuosittain kutakin vuosierää
koskevan sitoumuksen ottaen huomioon rahoitustukea saavien toimien edistymisen,
arvioidut rahoitustarpeet ja käytettävissä olevat talousarviomäärärahat.
Vuosierien sitomisen alustava aikataulu
ilmoitetaan edunsaajille ja, jos sitä sovelletaan rahoitusvälineisiin,
asianomaisille rahoituslaitoksille.
19 artikla
Vuotuisten määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle
Jos määrärahoja ei ole käytetty sen
varainhoitovuoden loppuun mennessä, jota varten ne on otettu talousarvioon, ne
siirretään automaattisesti eteenpäin yhdellä vuodella.
[20 artikla
Delegoidut säädökset
Siirretään komissiolle valta antaa liitteessä
säädettyjen luetteloiden lisäyksiä tai muutoksia koskevia delegoituja säädöksiä
25 artiklan mukaisesti.]
21 artikla
Edunsaajien ja jäsenvaltioiden vastuu
Edunsaajien ja jäsenvaltioiden on tehtävä
kaikkensa toteuttaakseen vastuualueellaan yhteistä etua koskevat hankkeet,
jotka saavat tämän asetuksen mukaisesti myönnettyä unionin rahoitustukea,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta avustusta koskevien edellytysten mukaisia
edunsaajien velvollisuuksia.
Jäsenvaltioiden on huolehdittava liikenne- ja
energia-alojen hankkeissa toimien teknisestä seurannasta ja varainhoidon
valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava, että
hankkeissa ja hankkeiden osissa aiheutuneet kulut ovat oikeita ja
vaatimustenmukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan
päällä tehtäviin tarkastuksiin.
Erityisesti televiestintäalalla kansallisten
sääntelyviranomaisten on pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan oikeusvarmuus ja
investointiedellytykset, jotka helpottavat tämän asetuksen mukaista unionin
rahoitustukea saavien hankkeiden toteuttamista.
Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle
jatkuvasti – tapauksen mukaan käyttäen interaktiivisia maantieteellisiä ja
teknisiä tietojärjestelmiä, jollainen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen
tapauksessa on TENtec – yhteistä etua koskevien hankkeiden edistymisestä ja
sitä varten tehdyistä investoinneista, mukaan lukien ilmastonmuutokseen
liittyviin tavoitteisiin käytetyn tuen määrä.
22 artikla
Unionin politiikkojen ja unionin lainsäädännön noudattaminen
Tämän asetuksen mukaisesti rahoitetaan
ainoastaan toimia, jotka ovat unionin lainsäädännön ja asiaankuuluvan unionin
politiikan mukaisia.
23 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1.           Komissio varmistaa
asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia
toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa
ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla
tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä
aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä
tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2.           Komissiolla ja sen
edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet toimittaa kaikkien
unionilta varoja saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja
alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia
tarkastuksia.
3.           Euroopan
petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi komission paikan päällä
suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten
estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa asetuksessa (Euratom, EY) N:o
2185/96[46]
säädettyjen menettelyjen mukaisesti avustussopimukseen tai -päätökseen taikka
unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvän, Euroopan unionin
taloudellisia etuja vahingoittavan petoksen, lahjonnan tai muun laittoman
toiminnan osoittamiseksi tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia,
paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille kyseinen rahoitus
on myönnetty suoraan tai välillisesti.
4.           Kolmansien maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä tämän
asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa avustussopimuksissa ja
-päätöksissä sekä sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle,
tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAF:lle oikeus tehdä edellä tarkoitettuja
tarkastuksia sekä edellä tarkoitettuja paikalla suoritettavia todentamisia ja
tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä olevien kohtien
soveltamista.
II OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
24 artikla
Komiteat
1.           Komissiota avustaa välineen
koordinointikomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu
komitea.
2.           Kun tähän kohtaan viitataan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
3.           Komitea varmistaa 18
artiklassa tarkoitettujen työohjelmien horisontaalisen tarkastelun, jolla
turvataan johdonmukaisuus sekä eri alojen välisen synergian tunnistaminen ja
hyödyntäminen.
25 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1.           Siirretään komissiolle valta
antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2.           Siirretään komissiolle
määräämättömäksi ajaksi tämän asetuksen voimaantulosta lukien valta antaa
20 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.
3.           Euroopan parlamentti tai
neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan
siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu
säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona
se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin
myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa
olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.           Heti kun komissio on antanut
delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan
parlamentille ja neuvostolle.
5.           Edellä olevan 20 artiklan
nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan
parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
ilmaissut vastustavansa sitä, tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto
ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne
eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä
määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
26 artikla
Arviointi
1.           Komissio laatii viimeistään
vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai
keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa
käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja
vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla
saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen
laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden
jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan
edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun
toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän
aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.
2.           Komissio tekee
jälkiarvioinnin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja edunsaajien kanssa.
Jälkiarvioinnissa tarkastellaan Verkkojen Eurooppa ‑välineen tehokkuutta
ja toimivuutta, sen vaikutuksia taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen
yhteenkuuluvuuteen ja osallistumista unionin painopisteiden eli älykkään,
kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseen sekä ilmastonmuutokseen liittyviin
tavoitteisiin käytetyn tuen laajuutta ja tuloksia. Jälkiarviointi on otettava
huomioon päätöksessä seuraavan toimenpiteen uusimisesta, muuttamisesta tai
keskeyttämisestä.
3.           Arvioinneissa on otettava
huomioon edistyminen suhteessa 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuihin
suorituskykyindikaattoreihin.
4.           Komissio toimittaa näiden
arvioiden päätelmät Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.
5.           Komissio ja jäsenvaltiot
voivat tehdä mahdollisten muiden edunsaajien avustuksella arvioinnin hankkeiden
toteuttamismenetelmistä ja niiden toteutuksen vaikutuksista määrittääkseen,
onko asetetut tavoitteet saavutettu muun muassa ympäristönsuojelun alalla.
6.           Komissio voi pyytää
edunsaajajäsenvaltiota, jota yhteistä etua koskeva hanke koskee, esittämään
erityisen arvioinnin tämän asetuksen mukaisesti rahoitetuista toimista ja
niihin liittyvistä hankkeista tai tarvittaessa antamaan tiedot ja avun, joita
tällaisten hankkeiden arviointi edellyttää.
27 artikla
Tiedotus, viestintä ja julkisuus
1.           Asianomaisten jäsenvaltioiden
ja tapauksen mukaan edunsaajien on huolehdittava siitä, että tämän asetuksen
mukaisesti myönnetylle tuelle taataan riittävä julkisuus, jotta unionin asema
hankkeiden toteutuksessa voidaan saattaa suuren yleisön tietoon.
2.           Komissio toteuttaa viestintä-
ja tiedotustoimia Verkkojen Eurooppa ‑välineen hankkeista ja tuloksista.
Lisäksi tämän asetuksen mukaisesti kohdennetut varat kattavat myös toimielinten
unionin poliittisia painopisteitä koskevan viestinnän[47].
28 artikla
Siirtymäsäännökset
Tämä asetus ei vaikuta asianomaisten
hankkeiden jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien niiden peruuttaminen
kokonaan tai osittain niiden päättymiseen saakka, rahoitustukeen, jota komissio
on antanut asetusten (EY) N:o 2236/95 ja (EY) N:o 680/2007 tai muun 31 päivänä
joulukuuta 2013 kyseiseen apuun sovellettavan lainsäädännön nojalla, jota
sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättymiseen saakka.
29 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 680/2007 1 päivästä
tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 28 artiklassa
vahvistettujen säännösten soveltamista.
30 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä
asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan
kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä […]
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE
I OSA:
LUETTELO ENNALTA YKSILÖIDYISTÄ HANKKEISTA LIIKENTEEN YDINVERKOSSA
 A) Horisontaaliset painopisteet
 Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut || Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila – SESAR
 Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut || Tie-, rautatie- ja sisävesiväylien liikenteenhallintajärjestelmät (ITS, ERTMS ja RIS)
 Innovatiivinen hallinnointi ja palvelut || Ydinverkon satamat ja lentoasemat
 Ydinverkon käytävät
1.
Itämeri–Adrianmeri-käytävä
Helsinki – Tallinn – Riga –
Kaunas – Warszawa – Katowice
Gdynia – Katowice
Katowice – Ostrava – Brno – Wien
Katowice – Žilina – Bratislava – Wien
Wien – Graz – Klagenfurt – Villach – Udine – Venezia – Bologna – Ravenna

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Helsinki - Tallinn || Satamat, merten moottoritiet || Satamien yhteenliitännät, multimodaalikeskusten ja niiden yhteenliitäntöjen (jatko)kehittäminen, merten moottoritiet (myös jäänmurtovalmiudet)
 Tallinn - Riga - Kaunas - Warszawa || Rautatie || (Yksityiskohtaiset) tutkimukset täysin yhteentoimivaa UIC-raideleveyden rataa varten; työt uutta rataa varten tarkoitus aloittaa ennen vuotta 2020; rautatieyhteydet lentoasemille/satamiin
 Gdynia - Katowice || Rautatie || Parannus
 Gdynia, Gdansk || Satamat || Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen
 Warszawa - Katowice || Rautatie || Parannus
 Katowice - Ostrava - Brno - Wien & Katowice - Žilina - Bratislava - Wien || Rautatie || Parannustyöt, erityisesti rajatylittävät osuudet Puola–Tšekki, Puola–Slovakia ja Slovakia–Itävalta; multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen
 Wien - Graz - Klagenfurt - Udine - Venezia - Ravenna || Rautatie || Parannustyöt meneillään; multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen
 Trieste, Venetsia, Ravenna || Satamat || Satamien yhteenliittäminen, multimodaalikeskusten (jatko)kehittäminen
2.
Warszawa – Berlin – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands
Valko-Venäjän raja – Warzsawa
– Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hannover – Osnabrück – Enschede – Utrecht
– Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Birmingham/Manchester – Liverpool

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Valko-Venäjän raja - Warszawa - Poznań – Saksan raja || Rautatie || Nykyisen radan parannus, tutkimukset suurnopeusrataa varten
 Puolan raja - Berlin - Hannover - Amsterdam/Rotterdam || Rautatie || Useiden osuuksien (Amsterdam–Utrecht–Arnhem; Hannover–Berlin)
 Läntisen Saksan kanavat, Mittellandkanal, Hannover – Magdeburg - Berlin || Sisävesi || Parannus
 Amsterdamin sulut || Sisävesi || Tutkimukset meneillään
 Felixstowe – Midlands || Rautatie, satama, multimodaalikeskukset || Satamien ja multimodaalikeskusten yhteenliittäminen
3.
Välimeren käytävä
Algeciras – Madrid –
Tarragona
Sevilla – Valencia – Tarragona
Tarragona – Barcelona – Perpignan – Lyon – Torino – Milano – Venezia –
Ljubljana – Budapest – Ukrainan raja

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Algeciras - Madrid || Rautatie || Tutkimukset meneillään; töiden määrä alkaa ennen vuotta 2015 ja valmistua vuonna 2020
 Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Valencia - Tarragona - Barcelona || Rautatie || Rakennustyöt vuosina 2014–2020
 Barcelona || Satama || Rautatieyhteys satamaan ja lentoasemalle
 Barcelona - Perpignan || Rautatie || Rajanylittävä osuus, työt meneillään, uusi rata valmis vuoteen 2015 mennessä, nykyistä rataa parannetaan
 Perpignan - Montpellier || Rautatie || Ohitusradan välillä Nîmes–Montpellier määrä olla käytössä vuonna 2017, välillä Montpellier–Perpignan vuonna 2020
 Lyon–Torino || Rautatie || Rajanylittävä osuus; tunnelia koskevat työt määrä aloittaa ennen vuotta 2020; liityntäliikenteen reittejä tutkitaan
 Milano - Brescia || Rautatie || Osittain parannus, osittain uusi suurnopeusrata
 Brescia - Venezia - Trieste || Rautatie || Työt määrä aloittaa ennen vuotta 2014 useilla osuuksilla
 Milano - Mantova - Venezia - Trieste || Sisävesi || Tutkimukset, parannus, työt
 Trieste - Divača || Rautatie || Tutkimukset ja osittaiset parannustyöt meneillään; rajanylittävän osuuden toteutus jatkuu vielä vuoden 2020 jälkeenkin
 Koper - Divača - Ljubljana - Maribor || Rautatie || Tutkimukset ja parannus / osittain uusi rata
 Ljubljanan solmu || Rautatie || Ljubljanan rautatiesolmu, mukaan lukien multimodaalikeskus; rautatieyhteys lentoasemalle
 Maribor - Zalalövö || Rautatie || Rajanylittävä osuus; tutkimukset, työt määrä aloittaa ennen vuotta 2020
 Boba- Szekesferhervar || Rautatie || Parannus
 Budapest-Miskolc-Ukrainan raja || Rautatie || Parannus
4.
Hamburg – Rostock – Burgas/Turkin raja – Piraeus – Lefkosia
Hamburg / Rostock – Berlin –
Praha – Brno – Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Sofia
 Sofia – Burgas/Turkin raja
Sofia – Thessaloniki – Piraeus – Limassol – Lefkosia
 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Dresden - Praha || Rautatie || Suurnopeusrataa koskevat tutkimukset
 Prague || Rautatie || Parannus, tavaraliikenteen ohitusrata; rautatieyhteys lentoasemalle
 Hamburg - Dresden - Praha - Pardubice || Sisävesi || Elben parannus
 Děčínin sulut || Sisävesi || Tutkimukset
 Breclav - Bratislava || Rautatie || Rajanylitys, parannus
 Bratislava - Hegyeshalom || Rautatie || Rajanylitys, parannus
 Budapest - Arad - Timişoara - Calafat || Rautatie || Parannustyöt Unkarissa lähes valmiit, meneillään Romaniassa
 Vidin - Sofia - Burgas/Turkin raja Sofia - Thessaloniki - Athens/Piraeus || Rautatie || Tutkimukset ja työt Vidin – Sofia – Thessaloniki; parannus Sofia – Burgas / Turkin raja
 Athens/Piraeus - Limassol || Merten moottoritiet || Satamakapasiteetti ja sisämaayhteydet
 Limassol - Lefkosia || Satamat, multimodaalikeskukset || Modaaliyhteyden parannustyöt
5.
Helsinki – Valletta
Helsinki – Turku – Stockholm
– Malmö – København – Fehmarn – Hamburg – Hannover
Bremen – Hannover – Nürnberg – München – Brenner – Verona – Bologna – Roma –
Napoli – Bari
Napoli – Palermo – Valletta

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Kotka/Hamina - Helsinki || Satama, rautatie || Sataman sisämaayhteydet, rautatien parannus
 Helsinki || Rautatie || Rautatieyhteys lentoasemalle
 Venäjän raja – Helsinki || Rautatie || Työt meneillään
 Turku - Stockholm || Satamat, merten moottoritiet || Sataman sisämaayhteydet, jäänmurtovalmius
 Tukholma–Malmö (Pohjoismaiden kolmio) || Rautatie || Työt meneillään eräillä osuuksilla
 Fehmarn || Rautatie || Tutkimukset meneillään, Fehmarninsalmen kiinteä yhteys rakennetaan vuosina 2014–2020
 København - Hamburg Fehmarnin kautta: liityntäyhteydet || Rautatie || Tanskan liityntäyhteyksien määrä valmistua vuoteen 2020 mennessä, Saksan liityntäyhteydet toteutetaan kahdessa vaiheessa (2020–2027)
 Hamburg/Bremen - Hannover || Rautatie || Työt määrä aloittaa ennen vuotta 2020
 München - Wörgl || Rautatie || Yhteys Brennerin tunneliin ja rajanylittävä osuus: Tutkimukset
 Brennerin tunneli || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Fortezza - Verona || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Napoli - Bari || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Napoli – Reggio Calabria || Rautatie || Parannus
 Messina - Palermo || Rautatie || Parannus (jäljellä olevat osuudet)
 Palermo - Valletta || Satamat, merten moottoritiet || Sataman sisämaayhteydet
 Valletta - Marsaxlokk || Satama, lentoasema || Liikenteenhallintajärjestelmien käyttöönotto, modaaliyhteyden parannustyöt
6.
Genova – Rotterdam
Genova – Milano/Novara –
Simplon/Lötschberg/Gotthard – Basel – Mannheim – Köln
Köln– Düsseldorf – Rotterdam/Amsterdam
Köln– Liège – Bruxelles/Brussel– Zeebrugge

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Genova - Milano/Novara – Tšekin raja || Rautatie || Tutkimukset; työt aloitetaan ennen vuotta 2020
 Basel - Rotterdam/Amsterdam/Antwerpen || Sisävesi || Parannus
 Karlsruhe - Basel || Rautatie || Töiden määrä valmistua vuoden 2020 loppuun mennessä
 Frankfurt - Mannheim || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Zevenaar - Emmerich - Oberhausen || Rautatie || Töiden määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä
 Zeebrugge || Satama || Sulut: Tutkimukset meneillään
7.
Lisboa - Strasbourg
Sines / Lisboa – Madrid –
Valladolid
Lisboa – Aveiro – Oporto
Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bordeaux – Paris – Mannheim/Strasbourg

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Suurnopeusrautatie Sines/Lisboa–Madrid || Rautatie, satamat || Tutkimukset ja työt meneillään, satamien Sines/Lisboa modaaliyhteyden parannustyöt
 suurnopeusrautatie Porto–Lisboa || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Rautatieyhteys Aveiro–Espanja || Rautatie || Rajanylitys: Työt meneillään
 Rautatieyhteys Bergara - San Sebastián - Bayonne || Rautatie || Espanjan osuuden määrä valmistua vuoteen 2016 mennessä, Ranskan vuoteen 2020 mennessä
 Bayonne - Bordeaux || Rautatie || Julkinen kuuleminen meneillään
 Tours - Bordeaux || Rautatie || Työt meneillään
 Paris || Rautatie || Eteläinen suurnopeuksinen ohitusrata
 Baudrecourt - Mannheim || Rautatie || Parannus
 Baudrecourt - Strasbourg || Rautatie || Työt meneillään, määrä valmistua vuoteen 2016 mennessä
8. Dublin – London – Paris –
Brussel/Bruxelles
Belfast – Dublin – Holyhead –
Birmingham
Glasgow/Edinburgh –
Birmingham
Birmingham – London –
Lille – Brussel/Bruxelles
Dublin/Cork/Southampton – Le Havre – Paris
London – Dover – Calais – Paris
 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Dublin - Belfast || Rautatie || Parannus; Dublinin yhteenliitännät (DART)
 Glasgow - Edinburgh || Rautatie || Parannus
 Suurnopeus 2 || Rautatie || Tutkimukset
 Swansea - Cardiff - Bristol - London || Rautatie || Parannus
 Dublin, Cork, Southampton, Le Havre || Satamat || Sisämaayhteydet
 Le Havre - Paris || Sisävesi || Parannus
 Le Havre - Paris || Rautatie || Tutkimukset
 Calais - Paris || Rautatie || Alustavat tutkimukset
9.
Amsterdam – Basel/Lyon – Marseille
Amsterdam – Rotterdam –
Antwerp – Brussel/Bruxelles – Luxembourg
Luxembourg – Dijon – Lyon
Luxembourg – Strasbourg – Basel

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Maas || Sisävesi || Parannus
 Albertkanaal || Sisävesi || Parannus
 Terneuzen || Merenkulku || Sulut: Tutkimukset meneillään
 Terneuzen - Gent || Sisävesi || Tutkimukset, parannus
 Antwerpen || Merenkulku, satama || Sulut: tutkimukset meneillään; satama: sisämaayhteydet
 Seine–Escaut-kanava || Sisävesi || Suunnitelma valmis, kilpailua koskeva dialogi käynnistynyt, valmistuu vuoteen 2018 mennessä
 Vallonian sisävesiväylien parannustyöt || Sisävesi || Tutkimukset, parantaminen
 Brussel/Bruxelles - Luxembourg - Strasbourg || Rautatie || Työt meneillään
 Strasbourg - Mulhouse - Basel || Rautatie || Parannus
 Rautatieyhteydet Luxembourg - Dijon - Lyon (TGV Rhin - Rhône) || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Lyon || Rautatie || Itäinen ohitusrata: Tutkimukset ja työt
 Saône - Moselle/Rhin-kanava || Sisävesi || Alustavat tutkimukset meneillään
 Rhône || Sisävesi || Parannus
10.
Strasbourg – Danube-käytävä
Strasbourg – Stuttgart –
München – Wels/Linz
Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau –
Wels/Linz
Wels/Linz – Wien – Budapest – Arad – Brašov – Bucurešti – Constanta - Sulina

 Ennalta yksilöidyt osuudet || Liikennemuoto || Kuvaus/ajankohta
 Rautatieyhteys Strasbourg - Kehl Appenweier || Rautatie || Appenweierin yhteenliitännän työt
 Karlsruhe - Stuttgart - München || Rautatie || Tutkimukset ja työt meneillään
 München - Mühldorf - Freilassing - Salzburg || Rautatie || Tutkimukset ja työt meneillään
 Salzburg - Wels || Rautatie || Tutkimukset
 Nürnberg - Regensburg - Passau - Wels || Rautatie || Tutkimukset; työt osittain meneillään
 Rautatieyhteys Wels - Wien || Rautatie || Määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä
 Wien - Budapest || Rautatie || Suurnopeustutkimukset Unkarissa
 Arad - Brašov - Bucurešti - Constanta || Rautatie || Eräiden osuuksien parantaminen; suurnopeustutkimukset
 Main – Main-Donau-kanava – Danube || Sisävesi || Monia osuuksia ja pullonkauloja koskevia tutkimuksia ja töitä; Sisävesisatamat: sisämaayhteydet
 Constanta || Satama || sisämaayhteydet
b)
Muut ydinverkon osuudet
 Sofiasta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rajalle || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Sofiasta Serbian rajalle || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Timişoara – Serbian raja || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 München – Praha || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset
 Nürnberg – Praha || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset
 Wrocław – Dresden || Rajanylitys || Rautatie || Parannus
 Wroclaw – Praha || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset
 Graz – Maribor – Pragersko || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset
 Pohjanmaan käytävä: Luleå – Oulu || Rajanylitys || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Luoteis-Espanja ja Portugali || Pullonkaula || Rautatie || Työt meneillään
 Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin || Pullonkaula || Rautatie || Tutkimukset
 Halle – Leipzig – Nürnberg || Pullonkaula || Rautatie || Työt meneillään, määrä valmistua vuoteen 2017 mennessä
 Egnathian rautatie || Pullonkaula || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Sisävesiväylä Dunkerque–Lille || Pullonkaula || Sisävesi || Tutkimukset meneillään
 Rinnakkainen suurnopeusrata Paris–Lyon || Pullonkaula || Rautatie || Alustavat tutkimukset meneillään
 Sundsvall – Umeå – Luleå || Pullonkaula || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Malmö - Göteborg || Muu ydinverkko || Rautatie || Työt
 Pohjanmaa – Kiruna – Norjan raja || Muu ydinverkko || Rautatie || Tutkimukset ja työt
 Rautatieyhteys Shannon – Cork – Dublin || Muu ydinverkko || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Rautatieyhteys Wilhelmshaveniin ja Bremerhaveniin || Muu ydinverkko || Rautatie || Tutkimukset meneillään
 Zilina – Ukrainan raja || Muu ydinverkko || Rautatie || Parannus
 Ventspils – Riga – Venäjän raja || Muu ydinverkko || Rautatie || Parannus
 Klaipeda – Kaunas – Vilnius – Valko-Venäjän raja || Muu ydinverkko || Rautatie || Parannus, rautatieyhteys lentoasemalle
 Katowice – Wroclaw – Saksan raja || Muu ydinverkko || Rautatie || Parannus
 Marseille – Toulon – Nice – Italian raja || Muu ydinverkko || Rautatie || Suurnopeustutkimukset
 Bordeaux – Toulouse || Muu ydinverkko || Rautatie || Suurnopeustutkimukset
 Tampere – Oulu || Muu ydinverkko || Rautatie || Osuuksien parannus
 Pamplona – Zaragoza - Sagunto || Muu ydinverkko || Rautatie || Tutkimukset ja työt
II OSA:
LUETTELO ENSISIJAISISTA INFRASTRUKTUURIKÄYTÄVISTÄ JA AIHEALUEISTA ENERGIAN
ALALLA
 a) Ensisijaiset käytävät
   || Tavoite || Asianomaiset jäsenvaltiot
 1. Pohjoisten merialueiden offshore-verkko (”NSOG”): || Kehittää Pohjanmeren, Irlanninmeren, Englannin kanaalin, Itämeren ja niiden lähivesien integroitu offshore-sähköverkko uusiutuvista offshore-energialähteistä tuotetun sähkön siirtämiseksi kulutus- ja varastointikeskuksiin ja rajatylittävän sähkökaupan lisäämiseksi || Belgia, Tanska, Ranska, Saksa, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta
 2. Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI West Electricity”): || Kehittää alueen jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen kolmansien maiden väliset yhteenliitännät erityisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiseksi verkkoon || Belgia, Ranska, Saksa, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat Malta, Portugali, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta
 3. Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteenliitännät (”NSI West Gas”): || Lisätä Länsi-Euroopan pohjois-eteläsuuntaisten kaasuvirtojen yhteenliitäntäkapasiteettia toimitusreittien monipuolistamiseksi ja kaasun lyhyen aikavälin toimituskyvyn parantamiseksi || Belgia, Irlanti, Luxemburg, Ranska, Saksa, Italia, Malta, Alankomaat, Portugali, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta
 4. Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset sähköyhteenliitännät (”NSI East Electricity”): || Vahvistaa Pohjois-etelä- ja itä-länsisuuntaisia yhteenliitäntöjä ja sisäisiä linjoja sisämarkkinoiden loppuun saattamiseksi ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön liittämiseksi verkkoon || Itävalta, Bulgaria, Tšekki, Kypros, Saksa, Kreikka, Unkari, Italia, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia
 5. Keskisen Itä-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan pohjois-eteläsuuntaiset kaasuyhteydet (”NSI East Gas”): || Vahvistaa Itämeren alueen, Adrianmeren ja Egeanmeren sekä Mustanmeren välisiä alueellisia kaasuyhteyksiä erityisesti kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi ja toimitusvarmuuden parantamiseksi || Itävalta, Bulgaria, Tšekki, Kypros, Saksa, Kreikka, Unkari, Italia, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia
 6. Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma sähkön osalta (”BEMIP Electricity”): || Kehittää Itämeren alueen jäsenvaltioiden välisiä yhteenliitäntöjä ja vahvistaa vastaavasti sisäisiä verkkoinfrastruktuureja Baltian maiden eristyneisyyden poistamiseksi ja markkinoiden yhdentymisen edistämiseksi alueella || Tanska, Viro, Suomi, Saksa, Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi
 7. Baltian energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelma kaasun osalta (”BEMIP Gas”): || Poistaa kolmen Baltian maan ja Suomen eristyneisyys ja yhdestä toimittajasta riippuvuus sekä monipuolistaa Itämeren alueen toimituksia || Tanska, Viro, Suomi, Saksa, Latvia, Liettua, Puola, Ruotsi
 8. Eteläinen kaasukäytävä (”SGC”): || Kaasun siirto Kaspianmeren alueelta, Keski-Aasiasta, Lähi-idästä ja itäisen Välimeren alueelta unioniin kaasuntoimitusten monipuolistamiseksi || Itävalta, Bulgaria, Tšekki, Kypros, Ranska, Saksa, Kreikka, Unkari, Italia, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia
 b) Ensisijaiset aihealueet
   || Tavoite || Asianomaiset jäsenvaltiot
 Älykkäiden verkkojen käyttöönotto: || Nopeuttaa älykkäiden verkkoteknologioiden käyttöönottoa kaikkialla unionissa, jotta voidaan ottaa tehokkaasti huomioon kaikkien sähköverkkoon liitettyjen käyttäjien käyttäytyminen ja toiminta || Kaikki
 Sähkönsiirron valtaväylät || Kehittää ensimmäiset sähkönsiirron valtaväylät vuoteen 2020 mennessä unionin laajuisen sähkönsiirron valtaväyläverkon rakentamiseksi || Kaikki
 Rajatylittävä hiilidioksidiverkko || Valmistella jäsenvaltioiden välisen hiilidioksidin siirtoinfrastruktuurin rakentamista hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia varten || Kaikki
III OSA: LUETTELO ENNALTA
YKSILÖIDYISTÄ PAINOPISTEISTÄ JA TUKITOIMIALUEISTA
TELEVIESTINNÄN
ALALLA
a)
Horisontaaliset painopisteet
 Innovatiivinen hallinnointi, kartoitus ja palvelut || Teknisen avun ja hankkeiden toiston toimenpiteet, joihin on, jos se on tarpeen käyttöönoton ja hallinnoinnin kannalta, sisällyttävä hankkeiden ja investointien suunnittelua ja toteutettavuustutkimuksia. Euroopan laajuisen laajakaistainfrastruktuurin kartoituksessa kehitetään jatkuvaa yksityiskohtaista olennaisten sivustojen fyysistä seurantaa ja dokumentointia, asennusoikeuksien analysointia, olemassa olevien toimintojen parantamismahdollisuuksien arviointia jne. Ympäristövaikutusten analysointi, jossa otetaan ilmastokestävyys ja ilmastonmuutoksen hillintä sekä katastrofivalmiudet ja -palautuvuus.
 Tukitoimet ja muut teknistä apua koskevat toimenpiteet || Yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamisen valmistelemiseksi tarvittavia tai sitä edistäviä toimia, mukaan lukien valmistelevat tutkimukset, toteutettavuustutkimukset, arvioinnit ja validointitutkimukset sekä muut tekniset tukitoimet tai ennakolta toteutettavat toimet, joita tarvitaan hankkeen kokonaissuunnittelussa ja ‑kehittämisessä.
b)
Laajakaistaverkot
Laajakaistaa koskevilla tukitoimilla on
edistettävä älykästä ja osallistavaa kasvua toteuttamalla tasapainoinen ja
maantieteellisesti monipuolinen valikoima laajakaistahankkeita, mukaan
luettuina 30 Mbit/s:n ja yli 100 Mbit/s:n tavoitteita koskevat hankkeet;
hankkeita on toteutettava sekä taajama- että maaseutualueilla, jotta voidaan
saavuttaa riittävät yhteydet kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tukitoimen ominaisuudet || Kuvaus
 Laajakaistaverkkoja koskeviin tukitoimiin on sisällyttävä seuraavat: || Investointeja laajakaistaverkkoihin, joiden avulla voidaan saavuttaa digitaalistrategiassa esitetty tavoite yleisestä kattavuudesta 30 Mbit/s:n tavoitenopeudella vuoteen 2020 mennessä; tai
 Investointeja laajakaistaverkkoihin, joiden avulla voidaan saavuttaa digitaalistrategiassa esitetty tavoite, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä 50 prosentilla eurooppalaisista kotitalouksista olisi oltava internetyhteys, jossa tiedonsiirtonopeus on yli 100 Mbit/s.
 Laajakaistaverkkoja koskeviin tukitoimiin on sisällyttävä erityisesti yksi tai useampia seuraavista osatekijöistä:   || Passiivisen fyysisen infrastruktuurin tai yhdistetyn passiivisen ja aktiivisen infrastruktuurin ja niihin liittyvien infrastruktuurielementtien käyttöönotto infrastruktuurin toiminnassa tarvittavine palveluineen
 Liitännäistoiminnot ja ‑palvelut, kuten rakennusten kaapelointi, antennit, tornit ja muut tukirakennelmat, kanavat, kourut, mastot, kaapelikaivot ja jakamot;
 Mahdollisten synergioiden hyödyntäminen laajakaistaverkkojen ja muiden yleishyödyllisten verkkojen (energia-, liikenne-, vesijohto- ja viemäriverkot) käyttöönoton välillä, erityisesti älykkäiden sähkönjakeluverkkojen yhteydessä.
c)
Digitaalipalvelujen infrastruktuurit
Digitaalipalvelujen infrastruktuurien alalla
tuetaan seuraavia tukitoimialueita.
 Digitaalipalvelu || Kuvaus
 Julkishallinnon Euroopan laajuiset hyvin nopeat runkoverkkoyhteydet   || Julkishallinnon Euroopan laajuinen palveluinfrastruktuurin runkoverkko, joka tarjoaa suuren nopeuden ja yhteenliitettävyyden EU:n julkisten elinten välille julkishallinnon, kulttuurin, koulutuksen ja terveydenhuollon kaltaisilla aloilla.
 Rajatylittävät sähköisen hallinnon palvelut   || Standardoituja, rajatylittäviä ja käyttäjäystävällisiä vuorovaikutusalustoja, jotka tuottavat tehokkuusetuja sekä koko taloudessa että julkisella sektorilla ja edistävät osaltaan sisämarkkinoiden toteutumista. Tällaiset palvelut mahdollistavat sähköiset hankinnat, sähköiset terveydenhoitopalvelut, standardoidun tilinpäätösraportoinnin, oikeudellisen tiedon sähköisen vaihdon, Euroopan laajuisen sähköisen yritysrekisteröinnin, sähköiset viranomaispalvelut yrityksille, Euroopan laajuinen sähköinen yritysrekisteröinti mukaan luettuna.
 Julkisen sektorin tiedon ja monikielisten palvelujen saatavuus   || Eurooppalaisten kulttuuriresurssien laajojen kokoelmien digitointi ja niiden saattaminen kolmansien osapuolien käytettäviksi. Täydet mahdollisuudet saada kaikki julkisen sektorin hallussa oleva julkinen tieto uudelleen käytettäväksi EU:ssa vuoteen 2020 mennessä. Mahdollisuudet mille tahansa yritykselle EU:ssa tarjota sähköisiä palveluja omalla kielellään siten, että palvelut ovat saumattomasti saatavilla ja käytettävissä millä tahansa EU:n kielellä.
 Turvallisuus ja turvatoimet   || Yhteiset tietojenkäsittelymahdollisuudet, tietokannat ja ohjelmistotyökalut Safer Internet ‑keskuksille jäsenvaltioissa sekä tukitoiminnot seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä. Kriittiset palveluinfrastruktuurit, mukaan luettuina viestintäkanavat ja välineet, joita kehitetään ja otetaan käyttöön varautumista, tietojen jakamista, koordinointia ja reagointia koskevien EU:n laajuisten valmiuksien lisäämiseksi.
 Tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen hyödyntäminen älykkäissä energiaverkoissa ja älykkäiden energiapalvelujen tarjoamisessa   || Nykyaikainen tieto- ja viestintäteknologia älykkäiden energiapalvelujen alalla kansalaisten (jotka voi olla sekä energian tuottajia että kuluttajia), energiantuottajien ja viranomaisten tarpeisiin vastaamiseksi.
SÄÄDÖKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen
nimi

Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetus Verkkojen Eurooppa ‑välineestä

1.2.
Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[48]

06      Liikenne
ja liikkuminen
32      Energia
09      Tietoyhteiskunta
ja viestimet
13      Aluepolitiikka

1.3.
Ehdotuksen/aloitteen
luonne

X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[49]

¨ Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen

1.4.
Tavoitteet
1.4.1.
Komission
monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka
(joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

Otsake
1        Älykäs ja osallistava kasvu
Verkkojen
Eurooppa ‑välineellä on seuraavat kolme yleistä tavoitetta energian,
liikenteen ja televiestinnän aloilla:
a)
Edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua kehittämällä uudenaikaisia ja
suorituskykyisiä Euroopan laajuisia verkkoja ja siten tuottaa koko Euroopan
unionille sisämarkkinoiden kilpailukykyyn ja taloudelliseen, yhteiskunnalliseen
ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyviä hyötyjä sekä luoda ympäristöä,
joka kannustaa entistä paremmin yksityisiin ja julkisiin investointeihin
yhdistelemällä rahoitusvälineitä ja unionin suoraa tukea ja käyttämällä hyväksi
eri alojen välistä synergiaa.
b)
Auttaa Euroopan unionia saavuttamaan tavoitteensa, jotka koskevat
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 20 prosentilla, energiatehokkuuden
lisäämistä 20 prosentilla ja uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä 20
prosentilla vuoteen 2020 mennessä siten, että samalla varmistetaan
yhteisvastuullisuuden lisääntyminen jäsenvaltioiden välillä.

1.4.2.
Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminnot toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä

Verkkojen Eurooppa ‑välineellä on seuraavia
erityistavoitteita liikenteen, energian ja televiestinnän aloilla:
1.       Liikenteen alalla:
a)       pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien
rakentaminen;
b)       kestävän ja tehokkaan liikenteen varmistaminen
pitkällä aikavälillä;
c)       liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen
optimointi ja liikennepalvelujen yhteentoimivuuden, turvallisuuden ja varmuuden
lisääminen.
2.       Energian alalla:
a)       energian sisämarkkinoiden yhdentymisen sekä sähkö-
ja kaasuverkkojen rajatylittävän yhteentoimivuuden edistäminen, myös
varmistamalla, ettei yksikään jäsenvaltio ole eristyksissä Euroopan verkoista;
b)       unionin toimitusvarmuuden parantaminen;
c)       kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen
erityisesti edistämällä uusiutuvista lähteistä tuotetun energian integroimista
siirtoverkkoon ja kehittämällä hiilidioksidiverkkoja.
3.       Televiestintäverkkojen alalla:
a)       nopean ja ultranopean laajakaistan käyttöönoton ja
yleistymisen nopeuttaminen, myös pienissä ja keskisuurissa yrityksissä;
b)       kansallisten julkisten palvelujen verkkoon
liittäminen ja yhteentoimivuus sekä pääsy tällaisiin verkkoihin.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
06 03
32 03
09 03
13 14

1.4.3.
Odotettavissa
olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Yleiset
yhteiskunnalliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset:
Verkkojen
Eurooppa ‑välineen onnistuneella täytäntöönpanolla nopeutetaan
suorituskykyisen infrastruktuurin kehittämistä EU:ssa liikenteen ja energian
sekä tieto- ja viestintäteknologian aloilla ja edistetään siten EU:n
2020-strategiaan liittyvien energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista ja
EU:n kestävää kilpailukykyä. Verkkojen
Eurooppa ‑välineen toimintasäännöissä kannustetaan toteuttamaan toimia ja
hyödyntämään mahdollisimman tehokkaasti EU:n talousarvion vipuvaikutusta
julkisten ja yksityisten investointien houkuttelemiseksi hankkeisiin. Lisäksi
EU:n osarahoituksella perustettujen rahoitusvälineiden tuella koko Euroopalle
tärkeistä infrastruktuureista tulee houkuttelevia sijoituskohteita
yhteisösijoittajille Euroopassa ja sen ulkopuolella.
Alakohtaiset
vaikutukset:
Liikenne:
Euroopan
laajuisen ydinverkon liikennekäytävien nopeutettu toteuttaminen edistää
liikenneinfrastruktuurin parempaa kattavuutta unionissa sekä
liikennemuotosiirtymää ja liikennemuotojen yhteistoimintaa. Osan verkosta
muodostavat innovatiiviset tieto- ja hallintajärjestelmät, joilla tuetaan
logistisia toimintoja, intermodaalisuutta ja kestävää toimintaa, joita
tarvitaan kilpailukykyisten kuljetusketjujen luomisessa käyttäjien tarpeiden
mukaisesti. Liikennejärjestelmän tehokkuus paranee, ja ruuhkat ja matka-ajat
vähenevät selvästi.
Energia:
Energia-alan
ensisijaisten infrastruktuurikäytävien kehittäminen ja rakentaminen, joilla
edistetään muun muassa seuraavia:
-        laajamittainen
siirtyminen uusiutuvista lähteistä tuotetun energian käyttöön
-        energian
siirron optimointi EU:n tasolla
-        toimitusvarmuus
Televiestintä:
-        internetin
laajakaistayhteys yhä useamman saataville
-        digitaalipalvelujen
yhteentoimivien infrastruktuurien, erityisesti älykkäiden
sähkönjakelupalvelujen saatavuus
-        yksityisten
ja uusien julkisten investointien hankkiminen digitaalisiin infrastruktuureihin
Tieto-
ja viestintäteknologiaa koskevassa OECD:n tutkimuksessa todetaan, että
laajakaistan levinneisyysasteen kohoaminen 10 prosenttiyksiköllä vuoden aikana
johtaa työn tuottavuuden kasvamiseen 1,5 prosenttiyksiköllä seuraavina viitenä
vuonna[50].
Euroopan
komissio teettämässä metatutkimuksessa arvioidaan, että koko Euroopan
liittäminen nykyaikaiseen nopeaan laajakaistaverkkoon loisi noin 3,99 miljoonaa
työpaikkaa 27 jäsenvaltion EU:ssa. Sama analyysi osoittaa, että
laajakaistainvestoinneista seuraava BKT:n kasvu on keskimäärin 7,03 prosenttia.
Tämän mukaan BKT:n kasvu 27 jäsenvaltion EU:ssa olisi 862,47 miljardia euroa.
Lisäksi OECD:n tutkimuksessa[51]
esitetään, että valtiot voivat saada kansallisen avoimen FTTH-kaksipisteverkon
täysimittaisesta rahoittamisesta kymmenen vuoden tuoton .

1.4.4.
          Välitavoitteet
ja lopulliset päämäärät

Liikenne:
 Yleinen tavoite 1:   || Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen
 Indikaattori   || Nykytilanne   || Välitavoite 2017 || Pitkän aikavälin päämäärä
 Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin saatujen julkisten ja yksityisten investointien määrä   ||   || 280 miljardin euron investoinnit koko TEN-T-verkkoon, josta 140 miljardia euroa ydinverkkoon || 500 miljardin euron investoinnit koko TEN-T-verkkoon, josta 250 miljardia euroa ydinverkkoon
 Tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden avulla toteutettuihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin saatujen julkisten ja yksityisten investointien määrä ||   || 15 miljardia euroa yksityisiä investointeja koko TEN-T-verkkoon || 40 miljardia euroa yksityisiä investointeja koko TEN-T-verkkoon
 Yleinen tavoite 2:   || EU:n 20-20-20-tavoitteiden saavuttamisen mahdollistaminen
 Indikaattori   || Nykytilanne   || Välitavoite 2017 || Pitkän aikavälin päämäärä
 Kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen   || (*) || (*) || (*)
 Energiatehokkuuden lisääntyminen   || (*) || (*) || (*)
 Uusiutuvan energian osuus   || (*) || (*) || (*)
(*) Tietoja
ei ole vielä saatavilla, sillä menetelmät on ensin kehitettävä.
 Erityistavoite 1 - liikenne   || Pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien rakentaminen
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite 2017 || Päämäärä
 Uusien ja parannettujen rajatylittävien yhteyksien lukumäärä || Rautatiet: 36 (parannettavaa)   || 6 || 14
 Liikennereiteiltä poistetut pullonkaulat   || Rautatiet: 30 (poistettavaa) Sisävesiliikenne: 14 || 4   1 || 10   3
 Erityistavoite 2 - liikenne   || Kestävän ja tehokkaan liikenteen varmistaminen pitkällä aikavälillä
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite 2017 || Päämäärä 2020
 Tavanomaisen TEN-T-rautatieverkon pituus 27 EU:n jäsenvaltiossa (kilometreinä) || 81230 (2005) || 74071 || 71490
 TEN-T-suurnopeusjunaverkon pituus 27 EU:n jäsenvaltiossa (kilometreinä) || 10733 (2010) || 20022 || 23198
 Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen || (*) || (*) || (*)
 Energiatehokkuuden lisääntyminen || (*) || (*) || (*)
(*) Tietoja
ei ole vielä saatavilla, sillä menetelmät on ensin kehitettävä.
 Erityistavoite 3 - liikenne   || Liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikennepalvelujen yhteentoimivuuden lisääminen
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos (jo olemassa olevat yhteydet) || Välitavoite 2017 || Päämäärä
 Rautatieverkkoon liitettyjen satamien lukumäärä (yhteensä 82 satamasta) || 27 || 41 || 54
 Rautatieverkkoon liitettyjen lentoasemien lukumäärä (yhteensä 37 lentoasemasta) || 12 || 18 || 24
Energia:
 Yleinen tavoite 1:   || Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen
 Indikaattori   || Nykytilanne   || Välitavoite 2017 || Pitkän aikavälin päämäärä
 Yhteistä etua koskeviin hankkeisiin saatujen julkisten ja yksityisten investointien määrä   || 0 || 200 miljardia || 200 miljardia
 Verkkojen Eurooppa ‑välineestä rahoitettuihin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin saatujen julkisten ja yksityisten investointien määrä || 0 || 30–60 miljardia || 30–60 miljardia
 Yleinen tavoite 2:   || EU:n 20-20-20-tavoitteiden saavuttamisen mahdollistaminen
 Indikaattori   || Nykytilanne   || Välitavoite 2017 || Pitkän aikavälin päämäärä
 Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen   || (*) || (*) || (*)
 Energiatehokkuuden lisääntyminen   || Energiansäästö 6 % verrattuna nykytilanteen jatkumiseen || Energiansäästö 14 % verrattuna nykytilanteen jatkumiseen || Energiansäästö 20 %
 Uusiutuvan energian osuus   || Uusiutuvien energialähteiden osuus lopullisesta energiankulutuksesta 10 % || Uusiutuvien energialähteiden osuus lopullisesta energiankulutuksesta 15 % || Uusiutuvien energialähteiden osuus lopullisesta energiankulutuksesta 20 %
(*) Tiedot tulevat saataville, kun energiainfrastruktuuria
koskevissa suuntaviivoissa vahvistetut menetelmät on pantu täytäntöön.
 Erityistavoite 1 - energia   || Energian sisämarkkinoiden yhdentymisen sekä sähkö- ja kaasuverkkojen rajatylittävän yhteentoimivuuden edistäminen
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite || Päämäärä
 Jäsenvaltioiden verkkoja tosiasiallisesti yhdistävien ja pullonkauloja poistavien hankkeiden lukumäärä || (*) || (*) || (*)
(*) Tiedot tulevat saataville, kun energiainfrastruktuuria
koskevissa suuntaviivoissa vahvistetut menetelmät on pantu täytäntöön.
 Erityistavoite 2 - energia   || Unionin toimitusvarmuuden parantaminen
 Indikaattori || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite 2017 || Päämäärä
 Järjestelmän vikasietoisuuden kehittyminen   || Kaasu: N-1 (9 jäsenvaltiota ei saavuta tavoitetta N-1) || Kaasu: Kaikki 27 jäsenvaltiota saavuttavat tavoitteen N-1 || Kaasu: Kaikki 27 jäsenvaltiota saavuttavat tavoitteen N-1 100-prosenttisesti
 Järjestelmien toimintavarmuus   || (*) || (*) || (*)
 Lähteiden, toimittajaosapuolien ja reittien monipuolistamisessa auttavien hankkeiden lukumäärä || EU:lle 3 suurta kaasun toimituslähdettä nesteytetyn maakaasun (LNG) lisäksi ||   || EU:lle vähintään 5 merkittävää kaasun toimituslähdettä nesteytetyn maakaasun (LNG) lisäksi
(*) Tiedot tulevat saataville, kun energiainfrastruktuuria
koskevissa suuntaviivoissa vahvistetut menetelmät on pantu täytäntöön.
 Erityistavoite 3 - energia   || Kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun edistäminen
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite 2017 || Päämäärä
 Uusiutuvan energian siirto tuotannosta suuriin kulutuskeskuksiin ja varastointipaikkoihin || (*)   || (*)   || (*)
 Verkkojen Eurooppa –välineestä tukea saaneiden hankkeiden avulla vältettyjen CO2-päästöjen yhteismäärä || (*)   || (*) || (*)
(*) Tiedot tulevat saataville, kun energiainfrastruktuuria
koskevissa suuntaviivoissa vahvistetut menetelmät on pantu täytäntöön.
Televiestintä:
 Yleinen tavoite 1:   || Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen
 Indikaattori   || Nykytilanne   || Välitavoite 2017 || Pitkän aikavälin päämäärä
 Nopeaan ja ultranopeaan laajakaistainternetiin saatujen yksityisten investointien määrä[52]   ||   ||   || Arvio yksityisistä investoinneista v. 2011–2020: enintään 50 miljardia (Investointitarpeet v. 2020 mennessä: 270 miljardia euroa
 Verkkojen Eurooppa ‑välineestä rahoitettuihin nopeaa ja ultranopeaa laajakaistainternetiä koskeviin yhteistä etua koskeviin hankkeisiin saatujen julkisten ja yksityisten investointien määrä[53] || 0 || 16,4 miljardia euroa || 2020: 45,5 miljardia euroa[54]
 Erityistavoite 1 – tieto- ja viestintäteknologia   || Nopeiden ja ultranopeiden laajakaistaverkkojen käyttöönoton ja yleistymisen nopeuttaminen
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite 2017 || Päämäärä
 Nopean laajakaistan (≥30 Mbit/s) kattavuus || Joulukuu 2010: 28,7 % kotitalouksista || 2017: 60 % || 2020: 100 %
 Yli 100 Mbit/s:n laajakaistaliittymien määrä || Joulukuu 2010: <1 % || 2017: 20 % || 2020: 50 %
 Erityistavoite 2 – tieto- ja viestintäteknologia   || Kansallisten julkisten palvelujen verkkoon liittäminen ja yhteentoimivuus sekä pääsy tällaisiin verkkoihin
 Indikaattori   || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Välitavoite 2017 || Päämäärä
 Julkisia palveluja verkossa käyttävien kansalaisten ja yritysten määrä[55]   || 2010: 41,2 % kansalaisista ja 75,7 % yrityksistä || 2017: 50 % kansalaisista ja 85 % yrityksistä || 2020: 60 % kansalaisista ja 100 % yrityksistä
 Rajatylittävien julkisten palvelujen saatavuus[56]   || Ei ole || 80% || 2020: 100%

1.4.5.
Tulos- ja
vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Verkkojen
Eurooppa ‑välineen suorituskykyä arvioidaan seuraavien yleisten
suorituskykyindikaattorien perusteella:
a)       Yleisen
tavoitteen a) saavuttamista mitataan yhteistä etua koskeviin hankkeisiin
tehtyjen julkisten ja yksityisten investointien määrällä ja erityisesti niihin
yhteistä etua koskeviin hankkeisiin tehtyjen julkisten ja yksityisten
investointien määrällä, jotka on toteutettu Verkkojen Eurooppa ‑välineestä
annetun asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden avulla.
b)       Yleisen
tavoitteen b) saavuttamista mitataan sillä, miten paljon kasvihuonekaasupäästöt
ovat vähentyneet ja miten paljon energiatehokkuus ja uusiutuvan energian osuus
ovat lisääntynet vuoteen 2020 mennessä. Lisäksi Verkkojen Eurooppa ‑välineen
suorituskykyä arvioidaan seuraavien erityisten alakohtaisten
suorituskykyindikaattorien perusteella:
1.       Liikenteen
alalla:
a)       Erityistavoitteen
a) saavuttamista mitataan niiden uusien ja parannettujen rajatylittävien
yhteyksien ja TEN-T-verkon rautateiltä ja sisävesiväyliltä poistettujen
pullonkaulojen määrällä, joihin on myönnetty tukea Verkkojen Eurooppa ‑välineestä.
b)       Erityistavoitteen
b) saavuttamista mitataan rautatieverkon pituudella 27 jäsenvaltion EU:ssa sekä
suurnopeusverkon pituudella 27 jäsenvaltion EU:ssa.
c)       Erityistavoitteen
c) saavuttamista mitataan rautatieverkkoon yhdistettyjen satamien ja
lentoasemien määrällä.
2.       Energian
alalla:
a)       Erityistavoitteen
a) saavuttamista mitataan niiden hankkeiden määrällä, joilla tosiasiallisesti
liitetään yhteen jäsenvaltioiden verkkoja ja poistetaan sisäisiä pullonkauloja.
b)       Erityistavoitteen
c) saavuttamista mitataan järjestelmien vikasietoisuuden ja toimintavarmuuden
kehittymisellä sekä toimituslähteiden, toimittajaosapuolien ja reittien
monipuolistumisella.
c)       Erityistavoitteen
c) saavuttamista mitataan uusiutuvista lähteistä tuotetun energian siirrolla
tuotannosta suuriin kulutus- ja varastointikeskuksiin sekä niiden
hiilidioksidipäästöjen summalla, jotka on vältetty Verkkojen Eurooppa ‑välineestä
tuettujen hankkeiden avulla.
3.       Televiestinnän
alalla:
a)       Erityistavoitteen
a) saavuttamista mitataan laajakaistan ja ultranopean laajakaistan
kattavuudella ja niiden kotitalouksien lukumäärällä, joilla on yli 100 Mbit/s:n
laajakaistaliittymä.
(ii)      Erityistavoitteen
b) saavuttamista mitataan sillä, miten suuri prosenttiosuus kansalaisista ja
yrityksistä käyttää julkisia palveluja verkossa, sekä tällaisten palvelujen
saatavuudella yli rajojen.

1.5.
Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.
Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

Ks.
tarpeita koskevat perustelut
Kohdeväestö:
koko EU

1.5.2.
EU:n
osallistumisesta saatava lisäarvo (ks. myös perustelujen 2.3 kohta)

Komissio
antoi 29. kesäkuuta 2011 tiedonannon ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
talousarvio” (ns. rahoituskehystiedonanto), jossa se esittää kantansa unionin
varainhoitoon vuosina 2014–2020. Se keskittyy rahoituksen sellaisiin EU:n tason
painopisteisiin, jotka tuottavat todellista lisäarvoa EU:n kansalaisille.
Monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvät ohjelmat ja välineet on suunniteltu
siten, että niiden tuotoksilla ja vaikutuksilla tuetaan EU:n keskeisten
poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Monivuotista rahoituskehystä on
erityisesti nykyaikaistettu kohdentamalla resursseja painopistealueisiin,
joista yksi on Euroopan laajuinen infrastruktuuri.
Rahoituskehystiedonannossa
korostettiin, että täysin toimivat sisämarkkinat tarvitsevat Euroopan
yhdistävää ajanmukaista ja tehokasta infrastruktuuria erityisesti liikenteen,
energian ja tieto- ja viestintäteknologian aloilla. Tähän tarvitaan huomattavia
investointeja sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Arvioiden mukaan
vuosina 2014–2020 Euroopan laajuisten energiaverkkojen loppuun saattamiseen
tarvitaan noin 200 miljardia euroa pelkästään siirtotasolla, Euroopan
laajuisiin liikenneverkkoihin on investoitava 500 miljardia euroa ja tieto- ja
viestintäteknologiaan yli 250 miljardia euroa.
Vaikka
rahoituskehystiedonannossa katsottiinkin, että markkinat pystyvät tuottamaan ja
niiden pitäisikin tuottaa valtaosa tarvittavista investoinneista, siinä
kuitenkin painotettiin lisäarvoa, jota on saatavissa unionin rahoituksesta
Euroopan laajuisin rahat ylittäviin hankkeisiin, joilla yhdistetään keskusta ja
reuna-alueet siten, että siitä hyötyvät kaikki. Kokemus on osoittanut, että
kansallisessa suunnittelussa ei pidetä riittävän tärkeinä useamman maan
kattavia rajatylittäviä investointeja, joilla voitaisiin perustaa
sisämarkkinoiden tarvitsema infrastruktuuri. Lisäksi talous- ja rahoituskriisi
on rajoittanut yksityisiä ja julkisia rahoituslähteitä, mistä on aiheutunut
merkittävää epävarmuutta sen suhteen, missä määrin tarvittavat investoinnit
voivat toteutua. Eniten tämä vaikuttanee varsinkin koko Euroopalle merkittäviin
hankkeisiin, jotka vaativat erityisen suuria ja pitkäaikaisia investointeja
niiden teknisen monimutkaisuuden ja rajatylittävien koordinointitarpeiden
vuoksi. Investointivajeen täyttämiseksi on löydettävä täydentäviä ratkaisuja
yksityisen pääoman saamiseksi ja vakaiden rahoitusvirtojen palauttamiseksi
pääoma- ja pankkimarkkinoiden avulla. EU:n rahoituksen olisi seurattava
markkinoiden dynamiikkaa ja tarjottava mieluummin kannustimia kuin korvattava
markkinoiden osallistumista infrastruktuurin rahoitukseen. Talousarvion kokonaistarkastelua
koskevassa tiedonannossa korostettiin erityisesti myös sitä, että EU:n
talousarviolla on parhaat mahdollisuudet täyttää jäsenvaltioiden jättämiä
vajeita.
Tämän
vuoksi Verkkojen Eurooppa ‑väline tarjoaa EU:n rahoitusta hankkeisiin,
joilla on todellista EU:n lisäarvoa. Näitä ovat rajatylittävät hankkeet sekä
hankkeet, joilla käsitellään pullonkauloja tai tuotetaan EU:n laajuisia
hyötyjä.
Tarvittavien
investointien määrän vuoksi EU:n rahoitusvälineillä, erityisesti
innovatiivisilla rahoitusvälineillä, edistetään osaltaan yksityiseltä
sektorilta tarvittavaa osallistumista Euroopan laajuisen infrastruktuurin
kehittämisen nopeuttamiseen.

1.5.3.
Vastaavista
toimista saadut kokemukset

Vuosien
2007–2013 monivuotiseen rahoituskehitykseen sisältyi monia ohjelmia, joilla
rahoitettiin infrastruktuuria liikenteen, energian ja televiestinnän aloilla.
Tällaisia ovat muun muassa TEN-T-ohjelma. TEN-E-ohjelma, CIP ICT PSP,
koheesiorahasto, EAKR, Euroopan energia-alan elvytysohjelma ja Marco Polo.
Näiden
ohjelmien jälkiarviointi on osoittanut, että EU:n tuella on ollut kaikilla
kolmella alalla suuri merkitys infrastruktuurin kehittämiselle. Niistä kävi
kuitenkin myös ilmi, että Euroopan laajuisten verkkojen rahoitus ei ole aiemmin
riittänyt korjaamaan nykytilanteeseen johtaneita markkinoiden ja sääntelyn
puutteita eikä lisäämään kustannustehokkuutta.
Infrastruktuurin
kehittäminen on kärsinyt ohjelmien ja rahoitusvälineiden hajanaisuudesta sekä
nykyisten rahoitusehtojen monimuotoisuudesta sekä kullakin kolmella infrastruktuurialueella
että myös niiden välisesti. Tästä on aiheutunut päällekkäisyyksiä,
rahoitusvajetta ja synergian riittämättömyyttä. Toteuttamista ja rahoitustuen
tehokkuutta ovat haitanneet tukikelpoisuutta ja hallinnointia koskevien
sääntöjen erilaisuus, päällekkäiset tavoitteet ja painopisteiden puutteellinen
tai kokonaan puuttuva koordinointi. Samalla alalla on myös voinut olla
käytettävissä erilaisia rahoituslähteitä, mikä on johtanut siihen, että samaa
hanke-ehdotusta esitetään uudelleen, jos sitä ei ole hyväksytty jossakin
ohjelmassa.
Lisäksi
EU:n laajuisen infrastruktuurin tukemista näillä aloilla voitaisiin parantaa
seuraavin keinoin:
-
keskittymällä hankkeisiin, joissa on todellista EU:n lisäarvoa, kuten
rajatylittävät hankkeet pullonkaulojen käsittelemiseksi tai hankkeet, joissa
kahden tai kolmen alan synergiasta on hyötyä koko EU:lle;
-
tehostamalla EU-rahoituksen vipuvaikutusta: osarahoituksen määrä ei usein riitä
sysäämään liikkeelle hankkeen kehittämistä;
-
kannustamalla yksityisen sektorin aktiivisempaan osallistumiseen; tähän voidaan
käyttää avustusten lisäksi rahoitusvälineitä, jotka ovat osoittautuneet hyvin
tehokkaiksi esimerkiksi riskinjakorahoitusvälineen tapauksessa;
-
yksinkertaistamalla rahoituksen sääntöjä ja menettelyjä.
Verkkojen
Eurooppa ‑välineessä yhdistetään kaikkien kolmen alan rahoitusvälineitä,
mikä helpottaa edellä tarkoitetusta hajanaisuudesta aiheutuvien puutteiden
käsittelemistä, määritellään selkeästi rahoituksen painopisteet, esitetään
paremmin kohdennettuja rahoitusosuuksia ja lisätään käytettävissä olevien
rahoitusvälineiden määrää ottamalla käyttöön uusia välineitä, jotka auttavat
lisäämään rahoitusta yksityiseltä sektorilta.

1.5.4.
Yhteensopivuus
muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Verkkojen
Eurooppa ‑välineen sisäinen johdonmukaisuus:
Verkkojen
Eurooppa ‑välineestä annettavassa asetuksessa on pyritty löytämään
tasapaino toisaalta rahoitusta koskevien sääntöjen yksinkertaistamis- ja
yhdenmukaistamistarpeen ja toisaalta alakohtaisten poliittisten tavoitteiden
välillä.
Verkkojen
Eurooppa ‑välineestä annettavassa asetuksessa määritellään edellytykset,
menetelmät ja menettelyt unionin rahoitustuen myöntämiselle Euroopan laajuisiin
verkkoihin, joista annetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten
muodossa kolmet alakohtaiset suuntaviivat.
Varainhoitoa
koskevien nykyisten ja tulevien sääntöjen keskinäinen johdonmukaisuus on
turvattu, ja mahdollisista poikkeuksista säädetään asianmukaisesti.
Synergia
muiden asiaa koskevien välineiden kanssa:
Ehdotettu
aloite on täysin yhdenmukainen vuonna 2011 annetun rahoituskehystiedonannon ja
sen oheisasiakirjan kanssa. EU:n 2020 ‑strategia, EU:n talousarvion
kokonaistarkastelu, sisämarkkinoiden toimenpidepaketti ja
rahoituskehystiedonanto muodostavat viitekehyksen ehdotetulle aloitteelle,
jonka tavoitteet vastaavat edellä mainittujen horisontaalisten politiikkojen
tavoitteita. Koheesiorahastosta ja EAKR:sta voidaan edelleen rahoittaa
liikenteen kattavaa ydininfrastruktuuria sekä tieto- ja viestintäteknologia- ja
energia-alan verkkoja hajautetusti.

1.6.
Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto

X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
on rajattu.
·      X    Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy
31.12.2020.
·      X    Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2030.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
·      Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,
·      minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.7.
Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[57]

X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
X välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
·      X    toimeenpanovirastoille
·      X    yhteisöjen perustamille elimille[58]
·      X    kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
·      ¨    henkilöille,
joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V
osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49
artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
X hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa (kuten jäljempänä tarkennetaan)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Avustuksia
(kaikilla tai joillakin aloilla, siten kuin myöhemmin päätetään) panevat
täytäntöön nykyiset tai tulevat toimeenpanovirastot.
Lisätehtäviä
voidaan antaa EIP:lle, EIF:lle tai muille rahoituslaitoksille, kansainvälisille
organisaatioille (esim. Eurocontrol), julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
elimille tai varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille elimille
(esim. ACER) (tarkistetun varanhoitoasetuksen 200 ja 201 artikla).

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja
raportointisäännöt

Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset
Käynnissä
olevan ohjelman seuranta toteutetaan Verkkojen Eurooppa ‑välinettä
koskevan asetuksen väliarvioinnilla, johon sisältyy suoritustason tarkastelu.
Lisäksi tehdään väliarviointeja monivuotisista työohjelmista.
Lopuksi
tehdään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja edunsaajien kanssa
jälkiarviointi, jossa tarkastellaan Verkkojen Eurooppa ‑välineen
tehokkuutta ja toimivuutta ja sen vaikutuksia taloudelliseen, sosiaaliseen ja
alueelliseen yhteenkuuluvuuteen sekä sitä, miten välineellä on osaltaan
edistetty unionin keskeisten tavoitteiden eli älykkään, kestävän ja
osallistavan kasvun toteutumista.
Verkkojen
Eurooppa ‑välinettä koskevan asetuksen mukaan voidaan myös tehdä arviointi
hankkeiden toteuttamisen menetelmistä ja niiden vaikutuksista määritettäessä,
onko asetetut tavoitteet saavutettu muun muassa ympäristönsuojelun alalla.
Toimien
tasolla edunsaajat raportoivat toteutettavista toimista säännöllisesti ja
sopimuksissa tai päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Verkkojen
Eurooppa ‑välinettä koskevassa asetuksessa säädetään lisäksi
mahdollisuudesta pyytää jäsenvaltiokohtaisia arviointeja toimista ja niihin
liittyvistä hankkeista.

2.2.
Hallinto- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

-
hankkeiden toteutuksen viivästyminen
-
edunsaajien saaman EU-rahoituksen mahdollinen sääntöjenvastainen hallinnointi
-
rahoitusvälineiden riittämätön markkinavaikutus
-
markkinaedellytysten muuttuminen ajan kuluessa

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

Verkkojen
Eurooppa ‑väline toteutetaan komission keskitetyllä suoralla ja
välillisellä hallinnolla. Yhteishallintokin voi tulla kysymykseen joissakin
tapauksissa. Avustusten osalta sisäisen valvontajärjestelmän tärkeimmät
elementit ovat avustusehdotusten valinta ja arviointi (ennakkovalvonta),
teknisten toimien ja rahoitustoimien valvonta hankkeen hallinnoinnin aikana
raportoinnin ja edunsaajien jälkitarkastusten perusteella.
Avustuksia
koskeviin valvontamenetelmiin ei ole suunnitteilla muutoksia. Arvion mukaan
Verkkojen Eurooppa ‑välineen riskit ovat samanlaisia, ja samanlaista
valvontastrategiaa sovelletaan. Sen vuoksi katsotaan, että
sääntöjenvastaisuuksien määrän voidaan olettaa olevan samantasoinen kuin
TEN-TEAssa TEN-T-hankkeiden osalta, joista kokemus on osoittanut seuraavaa:
Tarkastusten
otosmenetelmiä sovelletaan osittain satunnaisesti ja osittain
riskiperusteisesti. Havaitut virheet (prosenttiosuuksina maksetuista määristä
suositetut rahoituskorjaukset) olivat vuosina 2009 ja 2010 alle 1 %. Tämä voi
johtua jossakin määrin siitä, että asiantuntemusta jaettiin rahoitusprosessin
jälkiarvioinnin kanssa (vuoden 2008 ja 2009 tarkastuksista ja
petostentorjunnasta saatua kokemusta käsittelevässä tilaisuudessa). Otoksen
pienen koon ja sekä satunnaisuuteen että riskeihin perustuvan otannan vuoksi
virheiden määrää ei voida kuitenkaan ekstrapoloida kaikkiin TEN-TEAn
hallinnoimiin hankkeisiin.
Verkkojen
Eurooppa ‑välineen mukaisten toimien toteuttamista koskevissa sopimuksissa
ja päätöksissä määrätään komission tai sen valtuuttamien edustajien
suorittamasta varainkäytön valvonnasta ja muusta valvonnasta sekä
tilintarkastustuomioistuimen tekemistä tilintarkastuksista ja Euroopan
petostentorjuntaviraston (OLAF) paikan päällä tekemistä tarkastuksista, jotka suoritetaan
komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan
yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden
väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston
asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan petostentorjuntaviraston
(OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 säädettyjä menettelyjä noudattaen.
Rahoitusvälineiden
täytäntöönpanon osalta kaikissa sopimuksissa, joita tehdään oikeussubjektin
kanssa, jolle on annettu tehtäviä, tai toisen rahoituslaitoksen kanssa, on
määrättävä komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuuksista tarkastaa
kaikkien unionin varoja vastaanottaneiden kolmansien osapuolten asiakirjoja,
tiloja ja tietoja, myös sähköisissä välineissä olevia tietoja.

2.2.3.
2.2.3  Tarkastusten
luonne ja intensiteetti

 Yhteenveto tarkastuksista || Summa milj. euroina || Edunsaajien määrä: tapahtumat (% kokonaismäärästä || Tarkastuksen perusteellisuus (arvio 1–4) || Kattavuus (% arvosta)
 Toimien hallinnointi arvioinnista jälkitarkastuksiin || 371** || 1) kaikkien hankkeiden kokonaisseuranta: 100 % || 1 || 100 %
 2) valittujen hankkeiden tarkastukset: 5 % || 4 || 10 %
(**) arvion perustana 9,9 milj. euroa x 7 x 6,
jossa:
·
9,9 milj. euroa vastaa TEN-TEAn vuotuisia
hallinnollisia kustannuksia 8 000 miljoonan euron toimintamäärärahojen
osalta
·
7 on monivuotisen rahoituskehyksen vuosien määrä
·
6 on kerroin, jolla saavutetaan Verkkojen
Eurooppa ‑välineen kokonaisrahoitus 50 000 milj. euroa

2.3.
Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Tämän
asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio huolehtii unionin
taloudellisten etujen suojaamisesta panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla
ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa,
suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti
maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön
tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY,
Euratom) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 ja
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.
Komissiolla
ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet toimittaa
kaikkien unionilta varoja saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja
alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia
tarkastuksia.
Euroopan
petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o
2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti avustussopimukseen tai -päätökseen
taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittyvän, Euroopan unionin
taloudellisia etuja vahingoittavan petoksen, lahjonnan tai muun laittoman
toiminnan osoittamiseksi tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia,
paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille kyseinen rahoitus
on myönnetty suoraan tai välillisesti.
Pääosastot
INFSO, MOVE ja ENER ovat hyväksyneet tai hyväksyvät vuoteen 2013 mennessä
pääosaston tasolla petostentorjunnan strategioita ja niihin liittyviä
toimintasuunnitelmia, jotka kattavat koko menosyklin, ottaen huomioon
toteuttavien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden ja kustannus-hyötysuhteen, joiden
perusteella ohjelmasta voidaan tehdä riskinarviointi.
Asianomaiset
kolme pääosastoa varmistavat, että niiden lähestymistapa petosriskien
hallintaan on kohdennettu petosriskien tunnistamiseen, ottaen huomioon
pääosaston tekemän alakohtaisen kustannushyötyanalyysin ja käyttäen avuksi
OLAFin tekemää työtä petosten ehkäisemiseksi ja riskien analysoimiseksi.
Avustus-
ja hankintasopimukset perustuvat vakiomalleihin, joihin sisältyy yleisesti
sovellettavia petostentorjuntatoimenpiteitä.
Hankkeita
käsittelevälle henkilöstölle järjestetään avustusten hallinnointia koskevaa
koulutusta.
Rahoitusvälineiden
osalta rahoitustoimien toteuttamiseen osallistuvien rahoituslaitosten on
noudatettava rahanpesun ehkäisemiseen ja terrorismin torjuntaan sovellettavia
vaatimuksia. Ne eivät saa olla sijoittautuneita alueille, joiden
tuomioistuimet eivät tee unionin kanssa yhteistyötä kansainvälisesti sovittujen
veromääräysten soveltamisessa.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

(käypinä hintoina)

3.1.
Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Lukumäärä Kuvaus: Euroopan laajuinen liikenneverkko || JM/EI-JM ([59]) || EFTA[60]-mailta || ehdokasmailta[61] || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 06 03 03   || JM || EI || EI || EI || EI
 1 || 06 01 04 31 || EI-JM || EI || EI || EI || EI
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Lukumäärä Kuvaus: Euroopan laajuinen energiaverkko || JM/EI-JM ([62]) || EFTA[63]-mailta || ehdokasmailta[64] || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 32 03 02 (TEN-E)   || JM || EI || EI || EI || EI
 1 || 32 01 04 XX || EI-JM || EI || EI || EI || EI
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Lukumäärä Kuvaus: Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma – ICT-PSP || JM/EI-JM ([65]) || EFTA[66]-mailta || ehdokasmailta[67] || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 09 03 XX || JM || EI || EI || EI || EI
 1 || 09 01 04 XX || EI-JM || EI || EI || EI || EI
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Lukumäärä Kuvaus: Koheesiorahasto || JM/EI-JM ([68]) || EFTA[69]-mailta || ehdokasmailta[70] || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 13 04 02   || JM || EI || EI || EI || EI
 1 || 13 01 04 XX || EI-JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet
 Lukumäärä [Otsake………………………………………] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolman-silta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/ EI || KYLLÄ/ EI || KYLLÄ/ EI
Tavoitteena on yksi budjettikohta
Verkkojen Eurooppa ‑välineelle, mutta siitä päätetään myöhemmin.

3.2.
Arvioidut
vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero 1 || Otsake: Älykäs ja osallistava kasvu
 PO: MOVE ||   ||   || vuosi N[71] 2014 || vuosi N+1 2015 || vuosi N+2 2016 || vuosi N+3 2017 || vuosi N+4 2018 || vuosi N+5 2019 || vuosi N+6 2020 || > 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 06 03 03 || Sitoumukset || (1) || 2427,3 || 2687,5 || 3183,2 || 3471,8 || 4000,5 || 4315,2 || 4401,9 ||   || 24487,4
 Maksut || (2) || 0 || 2099,7 || 2299,7 || 2449,7 || 2599,7 || 2799,7 || 2999,7 || 9239,2 || 24487,4
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[72] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 06.01.04.31(*) ||   || (3) || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 ||   || 122,6
 MOVE-pääosaston määrärahat yhteensä || Sitoumukset || =1+1a +3 || 2440,0 || 2705,0 || 3201,0 || 3490,0 || 4019,0 || 4334,0 || 4421,0 || 0,0 || 24610,0
 Maksut || =2+2a +3 || 12,7 || 2117,2 || 2317,5 || 2467,9 || 2618,2 || 2818,5 || 3018,8 || 9239,2 || 24610,0
(*) Nämä luvut viittaavat TEN-T-toimeenpanoviraston
tukeen ja kattavat Verkkojen Eurooppa ‑välineen liikenneosion hallinnan
sekä aikaisempiin ohjelmiin sisältyneiden yhteistä etua koskevien hankkeiden
rahoitustuen päätökseen saattamisen Euroopan laajuisessa liikenneverkossa. Ne
perustuvat oletukseen, jonka mukaan hankkeita on 500.
 PO: REGIO ||   ||   || vuosi N[73] 2014 || vuosi N+1 2015 || vuosi N+2 2016 || vuosi N+3 2017 || vuosi N+4 2018 || vuosi N+5 2019 || vuosi N+6 2020 || > 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 13 04 02 || Sitoumukset || (1) || 1477,9 || 1511,9 || 1544,3 || 1587,4 || 1648,9 || 1693,9 || 1774 ||   || 11238,3
 Maksut || (2) || 0,0 || 972,9 || 1102,6 || 1236,5 || 1291,7 || 1373,2 || 1551,3 || 3710,1 || 11238,3
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[74] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 13 01 04 XX (**) ||   || (3) || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 ||   || 41,4
 REGIO-pääosaston määrärahat yhteensä || Sitoumukset || =1+1a +3 || 1483,0 || 1517,4 || 1549,9 || 1593,3 || 1655,1 || 1700,4 || 1780,6 ||   || 11279,7
 Maksut || =2+2a +3 || 5,1 || 978,3 || 1108,3 || 1242,4 || 1297,9 || 1379,7 || 1557,9 || 3710,1 || 11279,7
 (**)       Lisämäärä TEN-T-toimeenpanoviraston
tukemiseksi (uusi budjettikohta); oletuksena on, että nämä määrät siirretään
TEN-T-täytäntöönpanovirastolle. Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon tämän
asetuksen mukaisesti sovellettavia sääntöjä olisi sovellettava. Erityisiä
ehdotuspyyntöjä käynnistetään hankkeista, jotka koskevat ydinverkon
toteuttamista ainoastaan jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja
koheesiorahaston rahoitukseen. Ne perustuvat oletukseen, jonka mukaan hankkeita
on noin 160.
 PO: ENER ||   ||   || vuosi N[75] 2014 || vuosi N+1 2015 || vuosi N+2 2016 || vuosi N+3 2017 || vuosi N+4 2018 || vuosi N+5 2019 || vuosi N+6 2020 || > 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 32 03 02 || Sitoumukset || (1) || 1029,522 || 1333,022 || 1139,022 || 1319,022 || 1495,022 || 1759,022 || 2271,022 || 0 || 10345,654
 Maksut || (2) || 452,542 || 915,785 || 1174,822 || 1264,782 || 1353,262 || 1568,942 || 1921,382 || 1694,137 || 10345,654
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[76] ||
 Budjettikohdan numero 3201XX (***) ||   || (3) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 0 || 15,346
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ENER-pääosaston määrärahat yhteensä || Sitoumukset || =1+1a +3 || 1033 || 1335 || 1141 || 1321 || 1497 || 1761 || 2273 || 0 || 10361
 Maksut || =2+2a +3 || 456,02 || 917,763 || 1176,8 || 1266,76 || 1355,24 || 1570,92 || 1923,36 || 1694,137 || 10361
(***)    Näihin
määrärahoihin sisältyvät EU-koordinaattoreihin liittyvät menot. Lisäksi energia-alan
sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle voidaan eri päätöksellä antaa
tehtäviä, jotka on määritelty Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien
suuntaviivoja koskevan asetuksen säännöksissä.
 PO: INFSO ||   ||   || vuosi N[77] 2014 || vuosi N+1 2015 || vuosi N+2 2016 || vuosi N+3 2017 || vuosi N+4 2018 || vuosi N+5 2019 || vuosi N+6 2020 || > 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 0903XX || Sitoumukset || (1) || 679,000 || 843,800 || 1302,600 || 1621,400 || 1734,200 || 2003,000 || 2284,000 || 0 || 10468,000
 Maksut || (2) || 454,000 || 683,800 || 1262,600 || 1581,400 || 1719,200 || 2003,000 || 2258,000 || 506,000 || 10468,000
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[78] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 090104XX ||   || (3) || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 0 || 18,000
 INFSO-pääosaston määrärahat yhteensä || Sitoumukset || =1+1a +3 || 681,000 || 846,000 || 1305,000 || 1624,000 || 1737,000 || 2006,000 || 2287,000 || 0 || 10486,000
 Maksut || =2+2a +3 || 456,000 || 686,000 || 1265,000 || 1584,000 || 1722,000 || 2006,000 || 2261,000 || 506,000 || 10486,000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ(*) || Sitoumukset || (4) || 4135,822 || 4864,322 || 5624,822 || 6412,222 || 7229,722 || 8077,222 || 8956,922 || 0,000 || 45301,054
 Maksut || (5) || 906,542 || 3699,285 || 4737,122 || 5295,882 || 5672,162 || 6371,642 || 7179,082 || 11439,34 || 45301,054
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (*) || (6) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 0 || 155,946
 INFSO-pääosaston OTSAKKEESEEN 1 (*) kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 4154,000 || 4886,000 || 5647,000 || 6435,000 || 7253,000 || 8101,000 || 8981,000 || 0,000 || 45457,000
 Maksut || =5+ 6 || 924,720 || 3720,963 || 4759,300 || 5318,660 || 5695,440 || 6395,420 || 7203,160 || 11439,337 || 45457,000
(*)        Lukuun ottamatta määriä REGIO-pääosastosta
(koheesiorahasto).
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ(*) || Sitoumukset || (4) || 5613,722 || 6376,222 || 7169,122 || 7999,622 || 8878,622 || 9771,122 || 10730,922 || 0,000 || 56539,354
 Maksut || (5) || 906,542 || 4672,185 || 5839,722 || 6532,382 || 6963,862 || 7744,842 || 8730,382 || 15149,44 || 56539,354
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ (**) || (6) || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 0 || 197,346
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 (**) kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ   || Sitoumukset || =4+ 6 || 5637,000 || 6403,300 || 7196,900 || 8028,300 || 8908,100 || 9801,500 || 10761,600 || 0,000 || 56736,700
 Maksut || =5+ 6 || 929,820 || 4699,263 || 5867,500 || 6561,060 || 6993,340 || 7775,220 || 8761,060 || 15149,437 || 56736,700
(**)      Mukaan luettuna määrät REGIO-pääosastosta (koheesiorahasto).
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen: (ei sovelleta)
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 PO: MOVE ||
  Henkilöresurssit || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
  Muut hallintomenot || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 PO MOVE YHTEENSÄ || Määrärahat || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 42,724 || 42,724
 PO: ENER (*) ||
  Henkilöresurssit || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
  Muut hallintomenot || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 PO ENER YHTEENSÄ ||   || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 PO: INFSO (*) ||
  Henkilöresurssit || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
  Muut hallintomenot || 0,200 || 0,210 || 0,220 || 0,230 || 0,240 || 0,250 || 0,260 || 1,610
 PO INFSO YHTEENSÄ || Määrärahat || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
(*) Pääosastot ENER ja INFSO suunnittelevat
myös Verkkojen Eurooppa ‑välineen täytäntöönpanon ulkoistamista (osittain)
virastoille. Määriä ja maksueriä tarkistetaan tarvittaessa ulkoistamisprosessin
tulosten mukaisesti.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2014[79] || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || > 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 (*) kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 4176,192 || 4910,691 || 5674,889 || 6464,645 || 7283,509 || 8132,482 || 9013,056 || 0,000 || 45655,464
 Maksut || 946,912 || 3745,654 || 4787,189 || 5348,305 || 5725,949 || 6426,902 || 7235,216 || 11439,337 || 45655,464
(*) Lukuun ottamatta määriä REGIO-pääosastosta
(koheesiorahasto).
   ||   ||   || vuosi 2014[80] || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || > 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 (**) kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 5659,192 || 6427,991 || 2327,889 || 8057,945 || 8057,945 || 9832,982 || 10793,656 || 0,000 || 56935,164
 Maksut || 952,012 || 4723,954 || 5895,389 || 6590,705 || 7023,849 || 7806,702 || 8793,116 || 15149,437 || 56935,164
(**) Lukuun ottamatta määriä
REGIO-pääosastosta (koheesiorahasto).

3.2.2.
Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin

·      ¨    Ehdotus/aloite
ei edellytä toimintamäärärahoja
·      X    Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ ||
 TUOTOKSET ||
 Tyyppi[81] || Keski-määr. kustan-nukset || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä || Kus-tan-nus || Lukumäärä yhteensä || Yhteensä
 || ERITYISTAVOITTEET[82] liikenneverkot ||
 – tuotos       ||   Sen odotetaan osaltaan vaikuttavan yhteensä 150 miljardin investointien hankkimiseen niiden 237 618,21 miljoonan euron investointien avulla, jotka vahvistetaan Verkkojen Eurooppa ‑asetuksen liitteessä olevassa I osassa annetussa luettelossa ennalta määritellyistä liikenteen infrastruktuurihankkeista.     ||
   || - 2 256,9 miljoonaa euroa EU-rahoitusta rahoitusvälineinä tuottaa vipuvaikutuksena 40 miljardin euron investoinnit. - koheesiorahaston 11 238,3 miljoonan EU-rahoitus tuottaa vipuvaikutuksena 11,5 miljardin investoinnit. - loput 22 230,5 miljardia euroa EU-rahoitusta tuottaa vipuvaikutuksena 98,5 miljardin investoinnit (jos keskimääräinen yhteisrahoitus on 20 %)   ||
 milj. euroa || Verkkojen Eurooppa ‑asetuksen liitteessä olevassa I osassa lueteltujen ennalta määriteltyjen hankkeiden investointiarviot
 Horisontaaliset painopisteet || 47 500,00
 Joista SESAR || 30 000,00
 1. Itämeri–Adrianmeri-käytävä || 13 353,20
 2. Warszawa – Berlin – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands || 5 673,00
 3. Välimeren käytävä || 37 690,00
 4. Hamburg – Rostock – Burgas/Turkin raja – Piraeus – Lefkosia || 8 037,60
 5. Helsinki – Valletta || 31 936,00
 6. Genova – Rotterdam || 15 622,50
 7. Lisboa - Strasbourg || 17 170,00
 8. Dublin – London – Paris – Brussel/Bruxelles || 4 582,00
 9. Amsterdam – Basel/Lyon – Marseille || 12 551,30
 10. Strasbourg – Danube-käytävä || 15 939,40
 Muut liikenteen ydinverkon osuudet || 27 563,21
 Yhteensä || 237 618,21
Kutakin käytävää koskevat
yksityiskohtaiset luvut saadaan ohjelman suunnittelun ja täytäntöönpanon
kuluessa.
 || ERITYISTAVOITTEET energiaverkot
 – tuotos || 11 ensisijaisen käytävän ja aihealueen toteuttaminen keskimäärin 940 514 miljoonalla eurolla käytävää kohden           ||
 || ERITYISTAVOITTEET televiestintäverkot[83]:
 – tuotos || Digitaalipalvelujen infrastruktuurin kehittäminen ja käyttöönotto kaikkialla Euroopassa || Verkkojen Eurooppa ‑välineeltä odotetaan seuraavien digitaalipalvelujen infrastruktuurien tukemista:   ·                          Yhteentoimiva sähköisen tunnistamisen ja todentamisen järjestelmä koko Euroopassa ·                          Eurooppalainen keskeinen palvelualusta Euroopan yritysrekisterien yhteenliittämiselle ·                          Sähköiset menettelyt liikeyrityksen perustamiselle ja liiketoiminnan harjoittamiselle toisessa Euroopan maassa ·                          Yhteentoimivat rajatylittävät sähköiset hankintapalvelut ·                          Yhteentoimivat rajatylittävät sähköisen oikeuden palvelut ·                          Yhteentoimivat rajatylittävät sähköisen terveydenhuollon palvelut ·                          Internetin käyttöturvallisuuden palveluinfrastruktuuri ·                         Elintärkeät tietoinfrastruktuurit ·                         Pääsy eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitaalisiin resursseihin ·                         Julkisen sektorin uudelleen käytettävissä olevan tiedon saanti ·                         Monikielinen pääsy sähköisiin palveluihin ·                         Julkishallinnon Euroopan laajuiset hyvin nopeat runkoverkkoyhteydet ·                         Tieto- ja viestintäteknologisten ratkaisujen hyödyntäminen älykkäissä energiaverkoissa ja älykkäiden energiapalvelujen tarjoamisessa || 2446,000
 – tuotos || Tuhannella kotitaloudella laajakaista-internet || 0.18 || 1827 || 321,000 || 3573 || 627,800 || 5547 || 974,600 || 6269 || 1101,400 || 8031 || 1411,200 || 9276 || 1630,000 || 11126 || 1955,000 || 45649 || 8021,000
 || Välisumma – erityistavoite televiestintä ||   || 679,000 ||   ||  843,800 ||   ||  1 302,600 ||   ||  1 621,400 ||   ||  1 734,200 ||   ||  2 003,000 ||   ||  2 284,000 ||   ||  10 468,000
 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 56 539,354
 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.     Yhteenveto

·      ¨    Ehdotus/aloite
ei edellytä hallintomäärärahoja.
·      X    Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 PO MOVE || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
 Muut hallintomenot || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 6.54 || 42,724
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[84] sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot 06 01 04 31 || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Muut hallintomenot 13 01 04 XX || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || 41,4
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 (**) sisältymättömät, välisumma || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 17,8 || 22,9 || 23,4 || 24,1 || 24,7 || 25,4 || 25,7 || 164,0
 MOVE YHTEENSÄ(**) || 17,998 || 23,126 || 23,691 || 24,519 || 25,02 || 25,33 || 25,64 || 165,324
 MOVE YHTEENSÄ || 23,098 || 28,526 || 29,291 || 30,419 || 31,22 || 31,93 || 32,24 || 206,724
(*) Sillä oletuksella, että Verkkojen
Eurooppa ‑välineen liikenne- ja koheesiorahasto-osiot delegoidaan
TEN-T-toimeenpanovirastolle.
(**) paitsi 13 01 04
XX koheesiorahasto
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 PO ENER || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 (*) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
 Muut hallintomenot || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[85] sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot (**) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 ENER YHTEENSÄ || 9,055 || 8,382 || 9,272 || 9,764 || 9,464 || 9,655 || 9,955 || 65,547
(*)           PO ENER
suunnittelee Verkkojen Eurooppa ‑välineen täytäntöönpanon ulkoistamista
(osittain) virastoille. Määriä ja maksueriä tarkistetaan tarvittaessa
ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
(**)      Näihin
määrärahoihin sisältyvät EU-koordinaattoreihin liittyvät menot. Lisäksi energia-alan
sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle voidaan eri päätöksellä antaa
tehtäviä, jotka on määritelty Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien
suuntaviivoja koskevan asetuksen säännöksissä.
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 PO INFSO || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 (*) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
 Muut hallintomenot || 0,2 || 0,21 || 0,22 || 0,23 || 0,24 || 0,25 || 0,26 || 1,61
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[86] sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 INFSO YHTEENSÄ || 13,317 || 14,861 || 17,104 || 18,140 ||  19,303 ||  20,275 ||  20,539 ||  123,539
(*)           PO INFSO suunnittelee Verkkojen Eurooppa ‑välineen täytäntöönpanon
ulkoistamista (osittain) virastoille. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
tarvittaessa ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 hallintomäärärahat YHTEENSÄ || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät hallintomäärärahat YHTEENSÄ (*) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 155,946
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät hallintomäärärahat YHTEENSÄ || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 197,346
 Hallintomäärärahat YHTEENSÄ(*) || 40,37 || 46,369 || 50,067 || 52,423 || 53,787 || 55,26 || 56,134 || 354,410
 Hallintomäärärahat YHTEENSÄ || 45,47 || 51,769 || 55,667 || 58,323   || 59,987 || 61,86 || 62,734 || 395,810
(*) paitsi 13 01 04 XX koheesiorahasto

3.2.3.2.     Henkilöresurssien arvioitu tarve

·      ¨    Ehdotus/aloite
ei edellytä henkilöresursseja.
·      X    Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna
 || PO MOVE || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || 06 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 26 || 28 || 29 || 31 || 32 || 32 || 32
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[87] ||
 || 06 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 14 || 15 || 17 || 18 || 19 || 19 || 19
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[88] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || MOVE YHTEENSÄ || 40 || 43 || 46 || 49 || 51 || 51 || 51
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
tarvittaessa suunnitellun ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Politiikka ja strategia, ohjelmien hallinnointi ja valvonta, hankkeiden valinta, koordinointi ja yhteydenpito kaikkiin sidosryhmiin ohjelman tasolla (ministeriöt, muut pääosastot, EU:n toimielimet, kansainväliset pankit (esim. EIP), virastojen (ulkopuolinen henkilöstö) valvonta.
 Ulkopuolinen henkilöstö || TENtec-tietojärjestelmän hallinnointi: Teknisten, rahoitusta koskevien ja maantieteellisten tietojen kerääminen ohjelman analysointia, hallintoa ja poliittista päätöksentekoa varten.
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna
 || PO ENER || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || 32 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 34 || 39 || 45 || 45 || 45 || 46 || 46
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[89] ||
 || 32 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 17 || 20 || 22 || 25 || 25 || 26 || 26
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[90] || – päätoimipaikassa[91] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ENER YHTEENSÄ || 51 || 59 || 67 || 70 || 70 || 72 || 72
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
tarvittaessa suunnitellun ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || - Alueellisten ja temaattisten foorumien tukeminen yhteistä etua koskevien hankkeiden tunnistamisessa - valintaprosessi - vuotuisten ehdotuspyyntöjen hallinnointi ja EU:n rahoitustukea saavien hankkeiden valinta - varainhoito ja hankkeiden hallinnointi - arvioinnit
 Ulkopuolinen henkilöstö || - Alueellisten ja temaattisten foorumien tukeminen yhteistä etua koskevien hankkeiden tunnistamisessa - valintaprosessi - vuotuisten ehdotuspyyntöjen hallinnointi ja rahoitusta saavien hankkeiden valinta - varainhoito ja hankkeiden hallinnointi - arvioinnit
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna
 || PO INFSO || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || 09 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 83 || 93 || 108 || 114 || 121 || 127 || 129
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[92] ||
 || 09 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 9 || 10 || 12 || 13 || 14 || 14 || 14
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[93] || – päätoimipaikassa[94] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || 92 || 103 || 120 || 127 || 135 || 141 || 143
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
tarvittaessa suunnitellun ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Poliittinen ja strateginen koordinointi, ohjelmien, hankkeiden ja avustusten hallinnointi
 Ulkopuolinen henkilöstö || Hankkeiden ja avustusten hallinnointi
 Henkilöresurssien arvioitu tarve yhteensä || 183 || 205 || 233 || 246 || 256 || 264 || 266

3.2.4.
Yhteensopivuus
vuosien 2014-2020 monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

·      X    Ehdotus/aloite on vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen
mukainen.
·      ¨    Ehdotus/aloite
edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman
muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
Ei
sovelleta
·      ¨    Ehdotus/aloite
edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen
rahoituskehyksen tarkistamista[95].
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
Ei
sovelleta

3.2.5.
Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen

·      X    Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia
tahoja.
·      Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja
seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Arvioidut
vaikutukset tuloihin

·      ¨    Ehdotuksella/aloitteella
ei ole vaikutuksia tuloihin.
·      X    Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
X          vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[96]
 vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
määritetään
myöhemmin (rahoitusvälineiden käytöstä saatavat tulot käytetään uudelleen
ohjelman aikana ja ohjelman päättyessä ne lunastetaan tuloina yhdessä pääoman
kanssa):
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄN RAHOITUSSELVITYKSEN LIITE 1
Ehdotuksen/aloitteen nimi:
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Verkkojen
Eurooppa ‑välineestä…-MOVE……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
1.
TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA
KUSTANNUKSET
2.
MUISTA HALLINTOMENOISTA AIHEUTUVAT KUSTANNUKSET
3.
KUSTANNUSTEN LASKENTAMENETELMÄ
3.1.
Henkilöresurssit
3.2.
Muut hallintomenot
Tämä liite seuraa säädökseen liittyvää
rahoitusselvitystä komission yksiköiden lausuntokierroksen aikana.
Tässä liitteessä olevia taulukoita käytetään
avuksi täytettäessä säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen taulukoita.
Tämä liite on sisäinen asiakirja, joka on tarkoitettu vain komission
yksiköille.
1.
Tarvittavien henkilöresurssien määrä ja
kustannukset
¨      Ehdotus/aloite ei
edellytä henkilöresursseja
X       Ehdotus/aloite
edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || YHTEENSÄ
 Koko-aikai-set virat || Määrärahat || Koko-aikai-set virat || Määrärahat || Koko-aikai-set virat || Määrärahat || Koko-aikai-set virat || Määrärahat || Koko-aikai-set virat || Määrärahat || Koko-aikai-set virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 06 01 01 01 (päätoimipaikassa ja komission edustustoissa jäsenvaltioissa) || AD || 26 || 3302 || 28 || 3556 || 29 || 3683 || 31 || 3937 || 32 || 4064 ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[97]
 06 01 02 01 (kokonaisrahoitus) || CA || 14 || 896 || 15 || 960 || 17 || 1088 || 18 || 1152 || 19 || 1216 ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   || 40 || 4198 || 43 || 4516 || 46 || 4771 || 49 || 5089 || 51 || 5280 ||   || 34,414
XX viittaa kyseessä
olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Vuosi 2019: Kokoaikaiset
virat 51. Määrärahat:
5,280
Vuosi 2020: Kokoaikaiset
virat 51. Määrärahat:
5,280
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille vaikutukset ulottuvat) || YHTEENSÄ
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[98]
 XX 01 04 yy Ulkopuolista henkilöstöä koskevat määrärahat (entiset BA-budejttikohdat) || Päätoimipaikassa || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EU:n ulkopuolisissa edustustoissa || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
tarvittaessa suunnitellun ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
2.
Muista hallintomenoista aiheutuvat kustannukset
¨      Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
X       Ehdotus/aloite edellyttää
hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Päätoimipaikassa: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 06 01 02 11 01 – Virkamatkat ja edustuskulut || 0,2 || 0,21 || 0,22 || 0,23 || 0,24 || 0,25 || 0,26 || 1,61
 06 01 02 11 02 - Konferenssi- ja kokouskulut || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 3,5
 XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[99] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 06 01 02 11 04 - Selvitykset ja kuulemiset || 0,4 || 0,4 || 0,4 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 3,2
 XX 01 02 11 05 – Hallinnon IT-järjestelmät ja tietojärjestelmät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 06 – Jatkokoulutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – Laitteet ja kalusteet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – Palvelut & muut toimintamenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 EU:n ulkopuolisissa edustustoissa: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – Henkilöstön jatkokoulutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Osto, vuokraus ja niihin liittyvät menot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Laitteet, kalusteet, tarvikkeet ja palvelut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 (*), välisumma || 1,1 || 1,11 || 1,12 || 1,23 || 1,24 || 1,25 || 1,26 || 8,31
XX viittaa kyseessä
olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 06 01 04 31 – Hallinnollinen ja tekninen apu (lukuun ottamatta ulkopuolista henkilöstöä), joka rahoitetaan toimintamäärärahoista (entiset BA-budjettikohdat) || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 – päätoimipaikassa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – Muut epäsuoran tutkimustoiminnan hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 — Muut suoran tutkimustoiminnan hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta 13 01 04 XX || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || 41,4
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät (*), välisumma || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät (*), välisumma || 17,8 || 22,9 || 23,4 || 24,1 || 24,7 || 25,4 || 25,7 || 164,0
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät (*) YHTEENSÄ || 13,8 || 18,61 || 18,92 || 19,43 || 19,74 || 20,05 || 20,36 || 130,91
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ || 18,9 || 24,01 || 24,52 || 25,33 || 25,94 || 26,65 || 26,96 || 172,31
(*) lukuun ottamatta koheesiorahastoa
Hallintomäärärahojen tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetuilla määrärahoilla ja/tai siirroilla sekä
tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto
voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion
puitteissa.
3.
Laskentamenetelmät kustannusten arvioimiseksi
3.1.
Henkilöresurssit
Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä
kunkin henkilöstöryhmän osalta (oletukset, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5
 Huom.: Tiedot kunkin henkilöstöryhmän keskimääräisistä kustannuksista ovat saatavilla BudgWeb-verkkosivustolla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)   Henkilöstökustannuksia koskevat oletukset perustuvat nykyisiin tarpeisiin ja realistiseen arvioon tulevien vuosien tarpeista.
  Ulkopuolinen henkilöstö
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
  Ulkopuolinen henkilöstö
3.2.
Muut hallintomenot
Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä
jokaisen budjettikohdan osalta,
taustaoletukset (esim. kokousten määrä
vuodessa, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5
   Laskelmat perustuvat virkamatkojen (henkilöstö ja eurooppalaiset koordinaattorit), kokousten ja konferenssien (esim. TEN-T-suuntaviivojen komitea, vuotuinen TEN-T-konferenssi ja tutkimustarpeet) osalta nykyisen tilanteen ekstrapolaatioon.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
   Laskelmat perustuvat TEN-TEAn nykyisten kustannusten ekstrapolaatioon. Näihin sisältyy IT-laitteistojen kustannuksia (TENtec) 300 000 euroa vuodessa. TENtec on tietojärjestelmä, jota PO MOVE käyttää nykyisin TEN-T-ohjelmassa- Se on järjestelmä, joka on täysin mukautettu ohjelman tarpeisiin ja EY:n menettelyihin. Järjestelmällä tallennetaan ja hallinnoidaan teknisiä, rahoitusta koskevia ja historiallisia tietoja TEN-T-ohjelmien analysointia, hallinnointia ja poliittista päätöksentekoa varten. Järjestelmällä myös hallinnoidaan komission päätöksistä aiheutuvien töiden kulkua, uusien hankkeiden valintaa, ehdotusten jättäminen ja vastaanottaminen mukaan luettuina, sekä tarvittavia web-käyttöliittymiä. Lisäksi järjestelmä tukee TEN-TEAta sen tehtävissä, jotka liittyvät ohjelmien täytäntöönpanoon (ehdotusten vastaanottaminen, arviointi ja neuvottelu sekä seuranta). Koska järjestelmä keskittyy yhä enemmän politiikan määrittelyyn ja valvontaan, sitä ei voi komission sääntöjen mukaan ulkoistaa. Esimerkiksi uusia TEN-T-suuntaviivoja koskevat tekniset ja maantieteelliset tiedot on kerätty järjestelmällä suoraan liikenneministeriöiltä. Tietojen keräämisen jälkeen tuotetaan GIS-alajärjestelmän avulla karttoja, jotka ovat valmiita liitettäviksi suuntaviivoihin. Järjestelmä on tehokas väline, sillä se on kehitetty sisäiseen käyttöön, ja myös kansalliset ministeriöt voivat käyttää sitä tietojen keräämiseen ja jakamiseen. Järjestelmää käyttävät myös pääosastojen REGIO ja ENV virkamiehet samoin kuin A-linja Euroopan naapuruuspolitiikan osalta. Täysin toimintakykyisenä järjestelmänä se pystyy helposti kattamaan MOVE-pääosaston tarpeet sen jälkeen, kun Verkkojen Eurooppa ‑väline on hyväksytty. Järjestelmä tarjoaa mittakaavaetuja, koska sen ansiosta tietovaatimusten täyttämiseen, suunnitteluun ja raportointiin ei tarvita ulkopuolisia tahoja. Lisäksi sitä voidaan laajentaa kattamaan muita Verkkojen Eurooppa ‑välineestä aiheutuvia tarpeita. Tämä noudattaa täysin pääsihteeristön lähestymistapaa, jonka tavoitteena on vähentää komissiossa käytettävien ohjelmistojen määrää. Budjetoidut määrät ovat tarpeen välineen ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi sekä uusien IT-laitteistojen hankkimiseksi. ENER-pääosasto ei aio käyttää TENtec-tietojärjestelmää. Sen tarpeisiin vastaamiseksi otetaan käyttöön oma väline.
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄN RAHOITUSSELVITYKSEN LIITE 2
Ehdotuksen/aloitteen nimi:
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Verkkojen
Eurooppa ‑välineestä…-ENER……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
1.
TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA
KUSTANNUKSET
2.
MUISTA HALLINTOMENOISTA AIHEUTUVAT KUSTANNUKSET
3.
KUSTANNUSTEN LASKENTAMENETELMÄ
3.1.
Henkilöresurssit
3.2.
Muut hallintomenot
Tämä liite seuraa säädökseen liittyvää
rahoitusselvitystä komission yksiköiden lausuntokierroksen aikana.
Tässä liitteessä olevia taulukoita käytetään
avuksi täytettäessä säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen taulukoita.
Tämä liite on sisäinen asiakirja, joka on
tarkoitettu vain komission yksiköille.
1.
Tarvittavien henkilöresurssien määrä ja
kustannukset
¨      Ehdotus/aloite ei
edellytä henkilöresursseja
X       Ehdotus/aloite
edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 32 01 01 01 (päätoimipaikassa ja komission edustustoissa jäsenvaltioissa) || AD || 34 || 4,318 || 39 || 4,953 || 45 || 5,715 || 45 || 5,715 || 45 || 5,715 || 46 || 5,842
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[100]
 32 01 02 01 (kokonaisrahoitus) || CA || 17 || 1,088 || 20 || 1,280 || 22 || 1,408 || 25 || 1,600 || 25 || 1,600 || 26 || 1,664
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   || 51 || 5,406 || 59 || 6,233 || 67 || 7,123 || 70 || 7,315 || 70 || 7,315 || 72 || 7,506
XX viittaa kyseessä
olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || Vuosi 2020 || Yhteensä ||   ||   ||   ||
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 32 01 01 01 (päätoimipaikassa ja komission edustustoissa jäsenvaltioissa) || AD || 46 || 5,842 || 300 || 38,10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[101]
 32 01 02 01 (kokonaisrahoitus) || CA || 26 || 1,664 || 161 || 10,304 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   || 72 || 7,506 || 461 || 48,404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille vaikutukset ulottuvat) || YHTEENSÄ
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[102]
 XX 01 04 yy Ulkopuolista henkilöstöä koskevat määrärahat (entiset BA-budejttikohdat) || Päätoimipaikassa || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EU:n ulkopuolisissa edustustoissa || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
   ||   || Vuosi N 2014 || Vuosi N+1 2015 || Vuosi N+2 2016 || Vuosi N+3 2017 || Vuosi n + 4 2018 || Vuosi n + 5 2019
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ ||   || 51 || 5,406 || 59 || 6,233 || 67 || 7,123 || 70 || 7,315 || 70 || 7,315 || 72 || 7,506
   ||   || Vuosi n + 6 2020 || Yhteensä ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ ||   || 72 || 7,506 || 461 || 48,404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
tarvittaessa suunnitellun ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
2.
Muista hallintomenoista aiheutuvat kustannukset
¨      Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
X       Ehdotus/aloite edellyttää
hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi N 2014 || Vuosi N+1 2015 || Vuosi N+2 2016 || Vuosi N+3 2017 || Vuosi N+4 2018 || Vuosi N+5 2019 || Vuosi N+6 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Päätoimipaikassa: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 32 01 02 11 01 – Virkamatkat ja edustuskulut || 0,144 || 0,144 || 0,144 || 0,144 || 0,144 || 0,144 || 0,144 || 1,008
 XX 01 02 11 02 - Konferenssi- ja kokouskulut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 32 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[103] || 0,027 || 0,027 || 0,027 || 0,027 || 0,027 || 0,027 || 0,027 || 0,189
 XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset ||   ||   ||   || 0,3 ||   ||   || 0,3 ||
 XX 01 02 11 05 – Hallinnon IT-järjestelmät ja tietojärjestelmät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 06 – Jatkokoulutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – Laitteet ja kalusteet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – Palvelut & muut toimintamenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 EU:n ulkopuolisissa edustustoissa: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – Henkilöstön jatkokoulutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Osto, vuokraus ja niihin liittyvät menot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Laitteet, kalusteet, tarvikkeet ja palvelut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
XX viittaa kyseessä
olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || Vuosi N+4 || Vuosi N+5 || Vuosi N+6 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 32 01 04 XX – Hallinnollinen ja tekninen apu (lukuun ottamatta ulkopuolista henkilöstöä), joka rahoitetaan toimintamäärärahoista (entiset BA-budjettikohdat) (*) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – päätoimipaikassa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – Muut epäsuoran tutkimustoiminnan hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 — Muut suoran tutkimustoiminnan hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
   Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät (*) YHTEENSÄ || 3,649 || 2,149 || 2,149 || 2,449 || 2,149 || 2,149 || 2,449 || 17,143
(*) Näihin
määrärahoihin sisältyvät EU-koordinaattoreihin liittyvät menot. Lisäksi energia-alan
sääntelyviranomaisten yhteistyövirastolle voidaan eri päätöksellä antaa
tehtäviä, jotka on määritelty Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien
suuntaviivoja koskevan asetuksen säännöksissä.
Hallintomäärärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo
osoitetuilla määrärahoilla ja/tai siirroilla sekä tarvittaessa sellaisilla
lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä
vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.
Laskentamenetelmät kustannusten arvioimiseksi
3.1.
Henkilöresurssit
Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä
kunkin henkilöstöryhmän osalta (oletukset, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5
 Huom.: Tiedot kunkin henkilöstöryhmän keskimääräisistä kustannuksista ovat saatavilla BudgWeb-verkkosivustolla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)   Henkilöstöä koskevat laskelmat perustuivat kokemuksiin ja tietoihin, joita oli saatu a) Euroopan talouden elvytysohjelman hallinnosta; b) vakiintuneiden alueellisten ja alakohtaisten ryhmien hallinnoinnista ja seurannasta sekä c) aikaisempien eurooppalaisten koordinaattorien toiminnasta.   a) Sähköä ja kaasua koskevaan EEPR-ohjelmaan, jonka kokonaisbudjetti on 2,3 miljardia euroa, on tarvittu 3–4 vuoden aikana 15 kokoaikaista virkaa vuodessa. Uuden kehyksen sitoumusten mukainen budjetti on 1–2 miljardia vuodessa, ja arvion mukaan vuosittain tarvitaan keskimäärin 8 hallinnoijaa, joista kukin otetaan palvelukseen kolmeksi vuodeksi (mikä on hankkeiden keskimääräinen kesto), olettaen, että ajan mittaan voidaan hyödyntää hankkeiden välistä synergiaa ja henkilöstön kokemusta. Lisäksi varainhoitoon ja oikeudelliseen neuvontaan on laskettu tarvittavan vuosittain kaksi kokoaikaista virkaa. Vuodesta 2021 eteenpäin tarvitaan henkilöstöä hallinnoimaan jäljellä olevia hankkeita vuoden 2023 loppuun asti.   b) Kokemus on osoittanut, että perustettua alueellista tai aihekohtaista ryhmää kohden tehokkaaseen hallintoon tarvitaan vähintään kolme henkilöä. Kun toimintafoorumeja arvioidaan olevan 11, joka vuosi tarvitaan 33 henkilöä. Lisäksi tarvitaan kolme kokoaikaista työntekijää politiikan muotoiluun ja horisontaaliseen tukeen, joten kokonaismääräksi saadaan 36 kokoaikaista virkaa.   c) Kussakin hankkeessa on tarkoitus olla 10 eurooppalaista koordinaattoria 3,5 vuoden ajan. Kutakin koordinaattoria tukee yksi kokoaikainen komission toimihenkilö, mikä tekee viisi kokoaikaista virkaa EU-koordinaattoria kohden vuodessa. (Koordinaattorit (2 500 euron suuruinen korvaus kuukaudessa) ja näiden hallintomenot kuuluvat otsakkeeseen 5 sisältymättömiin hallintomenoihin).   Kunkin henkilöstöryhmän keskimääräiset kustannukset on arvioitu BudgWeb-sivuston mukaisesti ja suhteessa 1/3 sopimussuhteista toimihenkilöä 2/3 viranhaltijaa kohden.
  Ulkopuolinen henkilöstö   Ks. edellä olevat selitykset
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
  Ulkopuolinen henkilöstö
3.2.
Muut hallintomenot
Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä
jokaisen budjettikohdan osalta,
taustaoletukset (esim. kokousten määrä
vuodessa, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5
   Virkamatkat*: 3 vuotuista käyntiä toteutuspaikalla noin 150 hankkeessa/päätöksessä x 2 henkilöä seitsemänä vuotena + 4 alueellisen/aihekohtaisen ryhmän tapaamista Brysselin ulkopuolella x 4 henkilöä vuodessa = (3*2*150+4*4*7)*1000 euroa = 1 012 000/7 vuotta ≈ 144 000 euroa vuodessa.   Komiteat: Kustakin jäsenvaltiosta energia-alan edustaja yhteen komitean kokoukseen vuodessa: 27x1000 euroa = 27 000 euroa vuodessa   Tutkimukset: Yksi 300 000 euron seurantatutkimus väliarviointia varten ja yksi loppuarviota varten: 2*300 000=600 000     * Virkamatkojen kustannuksiksi henkilöä kohden on arvioitu 1 000 euroa säästöluokassa ja 2 000 euroa liikematkustusluokassa
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
   Hallinnon IT-järjestelmät ja tietojärjestelmät: Paikkatietojärjestelmän palveluja arvioidaan tarvittavan. Niiden kustannukset ovat arvion mukaan 500 000 euroa, jos turvaudutaan ulkoistamiseen. Näitä tehtäviä voi olla mahdollista hoitaa oman henkilökunnan turvin. Lisäksi arvioidaan, että hankkeiden hallinnointiohjelmiin tarvitaan IT-palveluja. Niiden arvioidut kustannukset ovat 300 000 euroa vuodessa. PO ENER ei voi jakaa PO MOVEn käyttämää IT-järjestelmää, sillä energia-alan avustuksiin liittyy eräitä vaatimuksia, jotka ovat erilaisia kuin liikennehankkeissa. Toisin kuin liikenteen tapauksessa, esimerkiksi edunsaajat ovat yksityisiä eivätkä julkisia tahoja, mistä johtuu, että riskit ovat erilaisia, joten niiden hallinta edellyttää erilaisia välineitä. Uuden TEN-E-ohjelman hallinnoimiseksi PO ENER käyttää paikkatietoja, joita on saatavilla seuraavista olemassa olevista lähteistä: komissio, ENTSO-e, ENTSO-g sekä hankkeiden edistäjät. Varoja tarvitaan kuitenkin kattavan verkkosuunnittelun edellyttämään tietojen integrointiin.   Hankkeiden kustannusten jakamiseen / kustannus-hyötyanalyyseihin liittyvät tehtävät: Ellei erikseen toisin päätetä, eräitä tehtäviä, jotka liittyvät päätöksiin hankkeiden kustannusten jakamisesta sekä osallistumisesta kustannus-hyötyanalyyseihin, voivat hoitaa virasto energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston (ACER) osalta taikka ENTSOt sovellettavien sääntöjen mukaisesti.     Virkamatkat: - alueen laajuisen luettelon hyväksyminen: 4 kokousta vuodessa Brysselissä ENTSOjen ja komission kanssa 2 henkilöä = 4*2*1000 euroa = 8000 euroa vuodessa - alueellisiin foorumeihin osallistuminen: 2 kokousta vuodessa alueellista foorumia kohden (arviolta 8), 2 henkilöä = 2*2*8x1000 euroa = 32 000 euroa vuodessa   Virkamatkat yhteensä vuodessa: 8 000 euroa + 32 000 euroa = 40 000 euroa vuodessa     Tutkimukset: Verkkomallin kehittäminen kustannusten jakamista varten = 1,5 milj. euroa vuonna 2014   EU-koordinaattorien kustannukset     Kussakin hankkeessa on tarkoitus olla 10 eurooppalaista koordinaattoria 3,5 vuoden ajan. Tämä tekee vuodessa 5 aktiivista koordinaattoria, joiden palkka on 2 500 euroa kuukaudessa. 5*2500 euroa*12 = 150 000 euroa vuodessa     Virkamatkat Koordinaattorin ja assistentin virkamatkat: 2 matkaa kuukaudessa liikematkustusluokassa = 2*2*12*2000 euroa = 96 000 euroa * 5 koordinaattoria = 480 000 euroa vuodessa   Yhteensä: 150 000 euroa + 480 000 euroa = 630 000 euroa vuodessa
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄN RAHOITUSSELVITYKSEN LIITE 3
Ehdotuksen/aloitteen nimi:
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Verkkojen
Eurooppa ‑välineestä…-INFSO……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
1.
TARVITTAVIEN HENKILÖRESURSSIEN MÄÄRÄ JA
KUSTANNUKSET
2.
MUISTA HALLINTOMENOISTA AIHEUTUVAT KUSTANNUKSET
3.
KUSTANNUSTEN LASKENTAMENETELMÄ
3.1.
Henkilöresurssit
3.2.
Muut hallintomenot
Tämä liite seuraa säädökseen liittyvää
rahoitusselvitystä komission yksiköiden lausuntokierroksen aikana.
Tässä liitteessä olevia taulukoita käytetään
avuksi täytettäessä säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen taulukoita.
Tämä liite on sisäinen asiakirja, joka on
tarkoitettu vain komission yksiköille.
1.
Tarvittavien henkilöresurssien määrä ja
kustannukset
¨      Ehdotus/aloite ei
edellytä henkilöresursseja
X       Ehdotus/aloite
edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 09 01 01 01 (päätoimipaikassa ja komission edustustoissa jäsenvaltioissa) || AD || 55 || 6,985 || 62 || 7,874 || 72 || 9,144 || 76 || 9,652 || 81 || 10,287 || 85 || 10,795
 AST || 28 || 3,556 || 31 || 3,937 || 36 || 4,572 || 38 || 4,826 || 40 || 5,080 || 42 || 5,334
 XX 01 01 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[104]
 09 01 02 01 (kokonaisrahoitus) || CA || 9 || 0,576 || 10 || 0,640 || 12 || 0,768 || 13 || 0,832 || 14 || 0,896 || 14 || 0,896
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   || 92 || 11,117 || 103 || 12,451 || 120 || 14,484 || 127 || 15,310 || 135 || 16,263 || 141 || 17,025
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 09 01 01 01 (päätoimipaikassa ja komission edustustoissa jäsenvaltioissa) || AD || 86 || 10,922 || 517 || 65,617 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST || 43 || 5,461 || 258 || 32,808 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[105]
 09 01 02 01 (kokonaisrahoitus) || CA || 14 || 0,896 || 86 || 5,504 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma ||   || 143 || 17,279 || 861 || 103,929 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille vaikutukset ulottuvat) || YHTEENSÄ
 Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat || Kokoaikaiset virat || Määrärahat
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö[106]
 XX 01 04 yy Ulkopuolista henkilöstöä koskevat määrärahat (entiset BA-budejttikohdat) || Päätoimipaikassa || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EU:n ulkopuolisissa edustustoissa || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja maksueriä tarkistetaan
luonnollisesti suunnitellun ulkoistamisprosessin tulosten mukaisesti.
2.
Muista hallintomenoista aiheutuvat kustannukset
¨      Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
X       Ehdotus/aloite edellyttää
hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Päätoimipaikassa: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 09 01 02 11 01 – Virkamatkat ja edustuskulut || 0,050 || 0,055 || 0,060 || 0,060 || 0,065 || 0,070 || 0,070 || 0,430
 09 01 02 11 02 - Konferenssi- ja kokouskulut || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,110 || 0,110 || 0,110 || 0,120 || 0,750
 09 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[107] || 0,050 || 0,055 || 0,060 || 0,060 || 0,065 || 0,070 || 0,070 || 0,430
 09 01 02 11 04 - Selvitykset ja kuulemiset ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 09 01 02 11 05 – Hallinnon IT-järjestelmät ja tietojärjestelmät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 09 01 02 11 06 – Jatkokoulutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 09 01 03 01 03 – Laitteet ja kalusteet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 09 01 03 01 04 – Palvelut & muut toimintamenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 EU:n ulkopuolisissa edustustoissa: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Virkamatkat, konferenssit ja edustuskulut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – Henkilöstön jatkokoulutus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Osto, vuokraus ja niihin liittyvät menot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Laitteet, kalusteet, tarvikkeet ja palvelut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,200 || 0,210 || 0,220 || 0,230 || 0,240 || 0,250 || 0,260 || 1,610
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 09 01 04 yy – Hallinnollinen ja tekninen apu (lukuun ottamatta ulkopuolista henkilöstöä), joka rahoitetaan toimintamäärärahoista (entiset BA-budjettikohdat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – päätoimipaikassa || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 18,000
 – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – Muut epäsuoran tutkimustoiminnan hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 — Muut suoran tutkimustoiminnan hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 18,000
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ja OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät YHTEENSÄ || 2,200 || 2,410 || 2,620 || 2,830 || 3,040 || 3,250 || 3,260 || 19,610
Hallintomäärärahojen tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetuilla määrärahoilla ja/tai siirroilla sekä
tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto
voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
3.
Laskentamenetelmät kustannusten arvioimiseksi
3.1.
Henkilöresurssit
Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä
kunkin henkilöstöryhmän osalta (oletukset, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5
 Huom.: Tiedot kunkin henkilöstöryhmän keskimääräisistä kustannuksista ovat saatavilla BudgWeb-verkkosivustolla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) Lukujen pohjana on henkilöstötarpeita koskevia ennusteita, jotka perustuvat pitkäaikaiseen kokemukseen eräiden ohjelmien, kuten puiteohjelmat sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma, toteutuksesta. Luvut vastaavat myös INFSO-pääosastossa äskettäin päätökseen saatua sisäistä mitoitusta, jossa todettiin, että 40 miljoonan avustuksia hallinnoi kolmen vuoden aikana 1,5 toimihenkilöä. Tämän lisäksi tarvitaan henkilöstöä politiikan/strategian laadintaan, horisontaalisiin tukitehtäviin sekä rahoitusvälineiden hallintoon yhdessä rahoituslaitosten, kuten EIP, kanssa.
  Ulkopuolinen henkilöstö INFSOn henkilöstötarpeet on laskettu olettaen, että 90 % on henkilöstötaulukkoon sisältyviä virkoja/toimia ja 10 % ulkopuolista henkilöstöä.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
  Ulkopuolinen henkilöstö
3.2.
Muut hallintomenot
Yksityiskohtaiset tiedot laskentamenetelmästä
jokaisen budjettikohdan osalta,
taustaoletukset (esim. kokousten määrä
vuodessa, keskimääräiset kustannukset jne.)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5
 Virkamatkat: Virkamatkan keskimääräinen kustannus on 650 euroa. Aluksi tarvitaan oletettavasti 6,5 matkaa vuodessa, ja ohjelman edetessä määrä lisääntyy vähitellen.   Komiteat: Vuosittain kolme komitean kokousta, joihin osallistuvat 27 jäsenvaltion edustajat. Kustannus on keskimäärin 600 euroa edustajaa kohden. Määrä lisääntyy vähän ohjelman edetessä.   Kokoukset ja konferenssit: Alustava arvio on 100 asiantuntijaa vuodessa. Kustannus on 600 euroa asiantuntijaa kohden ja lisäksi kiinteä summa tapauskohtaisia konferensseja vasten EU:ssa. Määrä lisääntyy vähän ohjelman edetessä.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
   Arviolta 50 asiantuntija-arviota, joiden kustannus on 4 000 euroa asiantuntija-arvioijaa kohden ohjelman alkuvaiheessa. Ohjelman edetessä määrä lisääntyy vähitellen toimintatalousarvion mukaisesti.
[1]               Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
talousarvio”, 29.6.2011, KOM(2010) 500 lopullinen.
[2]               Kasvihuonekaasupäästöjen
vähentäminen 20 prosenttia, EU:ssa 20 prosenttia energian loppukäytöstä
peräisin uusiutuvista lähteistä ja 20 prosentin parannus energiatehokkuudessa
vuoteen 2020 mennessä.
[3]               “A new
Strategy for the Single Market at the service of Europe's economy and society”,
Mario Montin kertomus Euroopan komission puheenjohtajalle, 9.5.2010, s. 64–65.
[4]               Eurooppa
2020 -hankejoukkovelkakirjoja koskevan aloitteen pilottivaiheen
käynnistämisestä laadittu asiakirja KOM(2011) xxx.
[5]               KOM(2011)
500.
[6]               Komission
tiedonannot talousarvion kokonaistarkastelusta (KOM(2010) 700), järkevästä
sääntelystä (KOM(2010 543) ja Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta
talousarviosta (KOM(2011 500).
[7]               KOM(2010)
700, s. 5.
[8]               Katso
raportit vaikutustenarvioinneista, jotka on tehty TEN-T-suuntaviivojen
uudelleentarkastelusta (SEC(2011) xxx), TEN-E-suuntaviivojen
uudelleentarkastelusta (SEC(2011) xxx) ja e-TEN-suuntaviivoista (SEC(2011)
xxx).
[9]               Kaikki
luvut vuoden 2011 käypinä hintoina. Vastaavat määrät käypinä hintoina esitetään
säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.
[10]             KOM(2011)
144.
[11]             EUVL C , ,
s. .
[12]             EUVL C , ,
s. .
[13]             EUVL C , ,
s. .
[14]             Komission
tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle, euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan digitaalistrategia”,
26.8.2010, KOM(2010) 245 lopullinen/2.
[15]             Komission
tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle, euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti
– 12 viputekijää kasvun vauhdittamiseksi ja luottamuksen lisäämiseksi ”Yhdessä
uuteen kasvuun””, 13.4.2011, KOM(2011) 206 lopullinen.
[16]                    Euroopan parlamentin
päätöslauselma 2010/2211 (INI).
[17]             Yhtenäistä
Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma (KOM(2011) 144).
[18]             Euroopan
parlamentin päätöslauselma 2009/2096 (INI).
[19]             Neuvoston
asiakirja 10850/09.
[20]             EUVL C , ,
s. .
[21]             http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf
[22]             Vuoden
2011 hintana.
[23]             Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ” Energiainfrastruktuurien
painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua
eurooppalaista energiaverkkoa varten”, 17.11.2010, KOM(2010) 677 lopullinen.
[24]             Neuvoston
asiakirja 6950/11.
[25]             EUCO
2/1/11.
[26]             EUVL C , ,
s. .
[27]                    KOM(2010) 2020
lopullinen, 3.3.2010.
[28]             Komission
tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle, euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan digitaalistrategia”,
26.8.2010, KOM(2010) 245 lopullinen.
[29]                    Eurooppa-neuvoston
päätelmät Euroopan uudesta työllisyys- ja kasvustrategiasta – Eurooppa
2020 –strategian viimeistely ja täytäntöönpano, 17. kesäkuuta 2010.
[30]                    Neuvoston päätelmät
eurooppalaisesta digitaalistrategiasta, neuvoston (liikenne, televiestintä ja
energia) 3017. istunto, Bryssel, 31. toukokuuta 2010.
[31]             EUVL C , ,
s. .
[32]             KOM(2011)xxx,
Kehys rahoitusvälineiden seuraavalle sukupolvelle.
[33]             Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ”Yksityisten ja julkisten
investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen
edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen”,
KOM(2009) 615.
[34]             Komission
tiedonanto euroopan parlamentille, neuvostolle, euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”EU:n talousarvion
kokonaistarkastelu”, 19.10.2010, KOM(2010) 700 lopullinen.
[35]             EUVL L
162, 22.6.2007, s. 1.
[36]             EUVL L 55,
28.2.2011, s. 13.
[37]             EYVL L
228, 23.9.1995, s. 1.
[38]             EUVL C , ,
s. .
[39]             EUVL C , ,
s. .
[40]             EUVL C , ,
s. .
[41]             EYVL L
108, 24.4.2002, s. 33.
[42]             Jos
edellytykset siihen ovat olemassa, jopa 30 prosentilla.
[43]             Kaikki luvut vuoden 2011 käypinä hintoina. Vastaavat
määrät käypinä hintoina esitetään säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä.
[44]                    Yleisistä säännöistä
yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen
alalla 20 päivänä kesäkuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetus (EY) N:o 680/2007 (EUVL L 162, 22.6.2007, s. 1).
[45]             KOM(2011)
615 lopullinen.
[46]             EYVL L
292, 15.11.1996, s. 2.
[47]             Komission
tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva
talousarvio”, Osa II (politiikkoja koskevat luvut), KOM(2011) 500 lopullinen,
29.6.2011.
[48]             ABM: toimintoperusteinen
johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[49]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[50]             Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche ja
Milind Singh (2009): Digital Highways. The Role of Government in 21st Century
Infrastructure. Booz & Company.
[51]             OECD
(2010), OECD Information Technology Outlook 2010, OECD Publishing. Saatavilla
osoitteessa http://dx.doi.org/10.1787/it_outlook-2010-en,
17.7.2011.
[52]             Ennuste
investoinnneista, jotka tehdään ilman Verkkojen Eurooppa ‑välineen
tukitoimia ja niistä riippumatta.
[53]             Ennuste
siitä, mitä Verkkojen Eurooppa ‑välineellä voi olla saavutettavissa.
[54]             Olettaen,
että Verkkojen Eurooppa ‑välineen 6,5 miljardin euron rahoituksen
vipuvaikutus yksityisten ja (muiden) julkisten investointien saamiseen on
seitsenkertainen.
[55]             Esimerkiksi
sähköisiä viranomaispalveluja käyttävien kansalaisten ja yritysten määrä.
[56]             Rajatylittäviä
julkisia palveluja ei voi toistaiseksi mitata, koska jäsenvaltiot eivät ole
vielä määritelleet niitä (Digitaalistrategian toimi nro 91, joka on tarkoitus
saattaa päätökseen vuoden 2011 loppuun mennessä).
[57]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[58]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[59]             JM =
jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[60]             EFTA: Euroopan
vapaakauppaliitto.
[61]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[62]             JM =
jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[63]             EFTA: Euroopan
vapaakauppaliitto.
[64]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[65]             JM =
jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[66]             EFTA: Euroopan
vapaakauppaliitto.
[67]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[68]             JM =
jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[69]             EFTA: Euroopan
vapaakauppaliitto.
[70]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[71]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[72]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[73]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[74]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[75]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[76]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[77]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[78]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[79]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[80]             Vuosi n on
ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
[81]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[82]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2. ”Erityistavoitteet”.
[83]             Rahoitusvälineiden
ja avustusten välinen lopullinen jako riippuu siitä, miten rahoitusvälineet
menestyvät markkinoilla.
[84]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[85]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[86]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[87]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = lähetystöjen
nuoremmat asiantuntijat; paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset
asiantuntijat.
[88]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[89]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = lähetystöjen
nuoremmat asiantuntijat; paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset
asiantuntijat.
[90]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[91]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[92]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = lähetystöjen
nuoremmat asiantuntijat; paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset
asiantuntijat.
[93]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[94]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[95]             Katso
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[96]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.
[97]             CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[98]             CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[99]             Ilmoitettava
komitean tyyppi ja ryhmä.
[100]            CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[101]            CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[102]            CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[103]            Ilmoitettava
komitean tyyppi ja ryhmä.
[104]            CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[105]            CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[106]            CA =
sopimussuhteiset toimihenkilöt, INT= vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED =
lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA= paikalliset toimihenkilöt ja SNE=
kansalliset asiantuntijat.
[107]            Ilmoitettava
komitean tyyppi ja ryhmä.