               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.3.2019
            COM(2019) 141 final
            2019/0082(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse sekakomitean työjärjestyksen, paneelin työjärjestyksen, sovittelumenettelyn ja välimiehiä koskevien käytännesääntöjen hyväksymisestä

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavaa kantaa, kun tämän elimen on määrä hyväksyä sekakomitean työjärjestys, paneelin työjärjestys, sovittelumenettely ja välimiehiä koskevat käytännesäännöt.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Euroopan unionin ja Japanin välinen talouskumppanuussopimus

               Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on vapauttaa ja helpottaa kauppaa ja sijoituksia sekä tukea osapuolten tiiviitä taloussuhteita.

               Euroopan unionin neuvosto teki sopimuksen 20. joulukuuta 2018 Euroopan parlamentin annettua hyväksyntänsä 12. joulukuuta 2018. Sopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 2019.

               2.2.Sekakomitea

               Sopimuksen 22.1 artiklan 1 kohdalla perustetaan sekakomitea, joka koostuu molempien osapuolten edustajista. Sopimuksen 22.1 artiklan 4 kohdassa määrätään, että sopimuksen asianmukaisen ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi ”sekakomitea

               a)vahvistaa työjärjestyksensä ensimmäisessä kokouksessaan; ja

               b)hyväksyy ensimmäisessä kokouksessaan 21.30 artiklassa tarkoitetut paneelin työjärjestyksen ja välimiehiä koskevat käytännesäännöt sekä 21.6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sovittelumenettelyn.”

               Kaikki sekakomitean päätökset ja suositukset annetaan yksimielisesti.

               2.3.Suunniteltu sekakomitean säädös

               Sekakomitean on määrä hyväksyä ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä, paneelin työjärjestys, sovittelumenettely ja välimiehiä koskevat käytännesäännöt, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tämä ehdotus neuvoston päätökseksi koskee Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista, silloin kun tämän elimen on määrä hyväksyä sekakomitean työjärjestys, paneelin työjärjestys, sovittelumenettely ja välimiehiä koskevat käytännesäännöt.

               Sopimuksen osapuolet ovat sopineet asianomaisten asiakirjojen luonnoksista. Jollei EU:n päätöksenteosta muuta johdu, ne olisi hyväksyttävä sekakomitean ensimmäisessä kokouksessa, joka pidetään 22.1 artiklan 2 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa sopimuksen voimaantulopäivästä eli viimeistään toukokuussa 2019.

               Liitteenä olevien sekakomitean työjärjestyksen, paneelin työjärjestyksen, sovittelumenettelyn ja välimiehiä koskevien käytännesääntöjen sisältö on hyvin samanlainen kuin muilla talouskumppanuussopimuksilla tai muilla kauppasopimuksilla perustettujen sekakomiteoiden hyväksymien vastaavien asiakirjojen sisältö.

               Näiden asiakirjojen hyväksyminen on välttämätöntä sopimuksen määräysten soveltamisen aloittamiseksi ja erityisesti 21 luvun (Riitojen ratkaiseminen) ja 22 luvun (Institutionaaliset määräykset) määräysten täytäntöön panemiseksi.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  1
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Sekakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella.

               Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 22.2 artiklan mukaisesti.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0082 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse sekakomitean työjärjestyksen, paneelin työjärjestyksen, sovittelumenettelyn ja välimiehiä koskevien käytännesääntöjen hyväksymisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan sekä 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin ja Japanin välinen talouskumppanuussopimus, jäljempänä ’sopimus’, hyväksyttiin unionin puolesta 20 päivänä joulukuuta 2018.

               (2)Sopimuksen 22.1 artiklan 4 kohdan nojalla sekakomitea hyväksyy ensimmäisessä kokouksessaan työjärjestyksensä, sopimuksen 21.30 artiklassa tarkoitetut paneelin työjärjestyksen ja välimiehiä koskevat käytännesäännöt sekä sopimuksen 21.6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sovittelumenettelyn.

               (3)On aiheellista vahvistaa kyseisessä sekakomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu päätös tulee olemaan unionia sitova.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetun sekakomitean ensimmäisessä kokouksessa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee sekakomitean työjärjestyksen, paneelin työjärjestyksen, välimiehiä koskevien käytännesääntöjen ja sovittelumenettelyn hyväksymistä, perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen ja sen liitteisiin.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.3.2019
            COM(2019) 141 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Japanin välisellä talouskumppanuussopimuksella perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse sekakomitean työjärjestyksen, paneelin työjärjestyksen, sovittelumenettelyn ja välimiehiä koskevien käytännesääntöjen hyväksymisestä

               LUONNOS

               EUROOPAN UNIONIN JA JAPANIN VÄLISELLÄ TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN

               SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2019,

               annettu ...,

               sekakomitean työjärjestyksen, paneelin työjärjestyksen, sovittelumenettelyn ja välimiehiä koskevien käytännesääntöjen hyväksymisestä

               SEKAKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Tokiossa 17 päivänä heinäkuuta 2018 allekirjoitetun Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 21.6 artiklan 2 kohdan, 21.30 artiklan ja 22.1 artiklan 1, 2 ja 4 kohdan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1.Vahvistetaan sekakomitean työjärjestys sellaisena kuin se on liitteessä I.

               2.Vahvistetaan paneelin työjärjestys sellaisena kuin se on liitteessä II.

               3.Vahvistetaan sovittelumenettely sellaisena kuin se on liitteessä III.

               4.Vahvistetaan välimiehiä koskevat käytännesäännöt sellaisina kuin ne ovat liitteessä IV.

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty [paikka] [aika]

                        Sekakomitean puolesta

                        Japanin ulkoministeri

                        EU:n edustaja

               LIITE I

               EUROOPAN UNIONIN JA JAPANIN VÄLISELLÄ TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUKSELLA PERUSTETUN

               SEKAKOMITEAN TYÖJÄRJESTYS

               1 ARTIKLA

               Kokoonpano ja puheenjohtajuus

               1.
                     Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 22.1 artiklan 1 kohdalla perustettu sekakomitea hoitaa tehtäviään sopimuksen 22.1 artiklan mukaisesti ja vastaa sopimuksen yleisestä täytäntöönpanosta ja toiminnasta.

               2.
                     Sekakomitea koostuu Euroopan unionin ja Japanin edustajista ja sopimuksen 22.1 artiklan 3 kohdan mukaisesti sen puheenjohtajina toimivat kauppapolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen ja Japanin ulkoministeri.

               3.
                     Puheenjohtajia voivat edustaa heidän nimeämänsä edustajat sopimuksen 22.1 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tässä työjärjestyksessä viittausten sekakomitean jäseniin ja puheenjohtajiin katsotaan sisältävän myös heidän nimetyt edustajansa.

               4.
                     Puheenjohtajat voivat kutsua kokouksiin virkamiehiä. Luettelot kunkin osapuolen puolesta kokoukseen osallistuvista virkamiehistä vaihdetaan yhteyspisteiden välityksellä ennen kokousta.

               5.
                     Osapuolet voivat yhteisellä suostumuksella kutsua tapauskohtaisesti tarkkailijoita tai riippumattomia asiantuntijoita osallistumaan kokouksiinsa.

               2 ARTIKLA

               Yhteyspisteet

               1.
                     Sopimuksen 22.6 artiklan 1 kohdan nojalla nimetyt yhteyspisteet, jäljempänä ’yhteyspisteet’, koordinoivat sekakomitean kokousten valmistelua ja järjestelyä.

               2.
                     Sopimuksen 22.6 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteyspisteet toimittavat toisilleen kaiken sekakomitean työhön ja sen kokouksiin liittyvän osapuolten välisen kirjeenvaihdon ja viestinnän.

               3.
                     Yhteyspisteet vastaavat sekakomitean alustaviin esityslistoihin, päätösluonnoksiin ja suositusluonnoksiin liittyvien valmistelujen koordinoinnista sekä sekakomitean ja erikoistuneiden komiteoiden, työryhmien ja muiden sopimuksella perustettujen elinten välisestä kirjeenvaihdosta ja viestinnästä.

               3 ARTIKLA

               Esityslista

               1.
                     Yhteyspisteet laativat yhdessä kutakin kokousta varten alustavan esityslistan ja toimittavat sen yhdessä muiden asiaan kuuluvien asiakirjojen kanssa sekakomitean kokoukseen osallistujille viimeistään seitsemän kalenteripäivää ennen kokouspäivää.

               2.
                     Kumpikin osapuoli voi ehdottaa kohtia esityslistalle viimeistään 14 kalenteripäivää ennen kokouspäivää.

               3.
                     Osapuolet voivat yhteisellä suostumuksella lyhentää 1 ja 2 kohdassa asetettuja määräaikoja jonkin erityistapauksen sitä edellyttäessä.

               4.
                     Sekakomitea hyväksyy esityslistan kokouksensa alussa. Osapuolten päätöksestä esityslistalle voidaan ottaa asioita, joita ei ole merkitty alustavaan esityslistaan.

               4 ARTIKLA

               Työkieli

               Jos osapuolet eivät toisin päätä, kaikki sekakomitean työskentelyyn liittyvä osapuolten välinen kirjeenvaihto ja viestintä sekä päätösten ja suositusten valmistelu ja käsittely tapahtuvat englannin kielellä.

               5 ARTIKLA

               Päätökset ja suositukset

               1.
                     Sopimuksen 22.2 artiklan mukaisesti sekakomitean päätökset ja suositukset annetaan yksimielisesti. Ne voidaan hyväksyä kirjallisella menettelyllä vaihtamalla ilmoituksia komitean puheenjohtajien välillä.

               2.
                     Kaikille sekakomitean päätöksille ja suosituksille annetaan järjestysnumero, hyväksymispäivä ja asiaan viittaava otsikko.

               6 ARTIKLA

               Yhteinen pöytäkirja

               1.
                     Yhteisessä pöytäkirjassa on pääsääntöisesti oltava lopullinen esityslista ja yhteenveto kustakin esityslistan kohdasta käydystä keskustelusta.

               2.
                     Yhteyspisteet laativat alustavan yhteisen pöytäkirjan kustakin kokouksesta mahdollisimman pian ja viimeistään 60 päivän kuluttua kokouspäivästä.

               3.
                     Osapuolet hyväksyvät kirjallisesti alustavan yhteisen pöytäkirjan mahdollisimman pian ja viimeistään 70 päivän kuluttua kokouspäivästä. Kun pöytäkirja on hyväksytty, yhteyspisteet allekirjoittavat kaksi pöytäkirjan kappaletta ja kumpikin osapuoli saa yhden alkuperäisen kappaleen näistä asiakirjoista. Osapuolet voivat päättää, että sähköisten kappaleiden allekirjoittaminen ja vaihto täyttää tämän vaatimuksen.

               7 ARTIKLA

               Julkisuus ja luottamuksellisuus

               1.
                     Ellei sopimuksessa toisin määrätä tai elleivät osapuolet toisin päätä, sekakomitean kokoukset eivät ole yleisölle avoimia.

               2.
                     Kun osapuoli toimittaa lainsäädännössään luottamuksellisiksi tai paljastamiselta suojattaviksi katsottuja tietoja sekakomitealle, jollekin erikoistuneelle komitealle, työryhmälle tai muulle sopimuksen nojalla perustetulle elimelle, toisen osapuolen on käsiteltävä kyseisiä tietoja luottamuksellisina sopimuksen 1.6 artiklan mukaisesti.

               3.
                     Kumpikin osapuoli voi julkaista millä tahansa asianmukaisella välineellä osapuolten ennen sekakomitean kokousta laatiman esityslistan, 6 artiklan mukaisesti laaditun hyväksytyn yhteisen pöytäkirjan ja sekakomitean hyväksymät päätökset ja suositukset, jollei 2 kohdasta muuta johdu.

               8 ARTIKLA

               Kulut

               Kumpikin osapuoli vastaa sille sekakomitean kokouksista aiheutuvista kuluista. Kokouksen järjestävä osapuoli vastaa kokouksen järjestelyihin liittyvistä kuluista. Jos kokous järjestetään Euroopan unionin tai Japanin ulkopuolella, osapuolet päättävät yhteisellä suostumuksella kokouksen järjestämisestä aiheutuvien kulujen korvaamisesta.

               ****

               LIITE II

               PANEELIN
               TYÖJÄRJESTYS

               Sopimuksen 21 luvun (Riitojen ratkaiseminen) C jaksossa tarkoitettuun paneelimenettelyyn sovelletaan seuraavia sääntöjä:

               I. Määritelmät

               1.Tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan

               a)’hallinnollisella henkilöstöllä’ välimiehen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

               b)’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään paneelimenettelyssä, lukuun ottamatta kyseisen osapuolen edustajia;

               c)’sopimuksella’ Euroopan unionin ja Japanin välistä talouskumppanuussopimusta;

               d)’välimiehellä’ paneelin jäsentä;

               e)’avustajalla’ henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;

               f)’käytännesäännöillä’ sopimuksen 21.30 artiklassa tarkoitettuja välimiehiä koskevia käytännesääntöjä;

               g)’valituksen esittäneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää paneelin asettamista sopimuksen 21.7 artiklan mukaisesti;

               h)’päivillä’ kalenteripäiviä;

               i)’paneelilla’ sopimuksen 21.7 artiklan mukaisesti asetettua paneelia;

               j)’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jota koskeva riita on saatettu sopimuksen 21.7 artiklan nojalla asetetun paneelin käsiteltäväksi;

               k)’menettelyllä’ paneelimenettelyä; ja

               l)’edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen virkamiestä tai muuta työntekijää, jonka osapuoli nimittää edustamaan itseään paneelimenettelyssä.

               II. Välimiesten nimittäminen

               2.Valituksen esittäneen osapuolen sopimuksen 21.25 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimeämä virasto vastaa sopimuksen 21.8 artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun arvonnan järjestämisestä ja ilmoittaa asianmukaisesti sekakomitean puheenjohtajille arvonnan päivämäärästä, ajankohdasta ja paikasta. Valituksen kohteena olevaa osapuolta edustava puheenjohtaja tai tätä edustava henkilö voivat olla läsnä, kun arvonta suoritetaan. Myös molempien osapuolen edustajat voivat olla tilaisuudessa läsnä. Arvonta suoritetaan joka tapauksessa paikalla olevan osapuolen tai paikalla olevien osapuolten läsnä ollessa.

               3.Osapuolten on ilmoitettava välimieheksi nimittämisestä kirjallisesti jokaiselle, joka on nimitetty toimimaan välimiehenä sopimuksen 21.8 artiklan mukaisesti. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä, olevansa käytettävissä välimiespaneelin jäseneksi.

               III. Järjestäytymiskokous

               4.Jolleivät osapuolet toisin sovi, niiden on pidettävä paneelin kanssa kokous seitsemän päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä määrittääkseen osapuolten tai paneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten

               a)välimiehille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset, joiden on oltava WTO:n standardien ja perusteiden mukaiset;

               b)avustajille maksettavat palkkiot. Välimiehen avustajalle tai avustajille maksettavan palkkion määrä voi olla enintään 50 prosenttia kyseisen välimiehen palkkioista, jolleivät osapuolet toisin sovi; ja

               c)menettelyn aikataulun, joka vahvistetaan valituksen kohteena olevan osapuolen aikavyöhykkeen perusteella.

               Ainoastaan välimiehet tai osapuolten edustajat, jotka ovat ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen virkamiehiä tai muita työntekijöitä, voivat osallistua tähän kokoukseen henkilökohtaisesti tai puhelin- tai videoyhteyden kautta.

               IV. Ilmoitukset

               5.Kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset lausumat tai muut asiakirjat, jotka

               a)paneeli on toimittanut, lähetetään molemmille osapuolille samaan aikaan;

               b)osapuoli on toimittanut paneelille, kopioidaan toiselle osapuolelle samaan aikaan; ja

               c)osapuoli on toimittanut toiselle osapuolelle, kopioidaan tarvittaessa paneelille samaan aikaan.

               Kaikki tässä kohdassa tarkoitetut asiakirjat kopioidaan tarvittaessa samaan aikaan myös sopimuksen 21.25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle ulkopuoliselle elimelle.

               6.Osapuolelle annettava ilmoitus mistä tahansa 5 kohdassa tarkoitetusta asiakirjasta osoitetaan kyseisen osapuolen sopimuksen 21.25 artiklan 1 kohdan nojalla nimeämälle virastolle.

               7.Kaikki 5 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset tehdään sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan vastaanotetuksi sen lähettämispäivänä.

               8.Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa lausumissa tai muissa paneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi.

               9.Jos asiakirjan toimittamiselle asetettu viimeinen määräpäivä osuu Euroopan unionin tai Japanin viralliselle juhla- tai vapaapäivälle tai jollekin muulle päivälle, jona osapuolen hallinnon virastot ovat virallisesti tai force majeure -syyn vuoksi suljettuja, asiakirja katsotaan vastaanotetuksi seuraavana työpäivänä. Kummankin osapuolen on toimitettava 4 kohdassa tarkoitetussa järjestäytymiskokouksessa luettelo virallisista juhla- ja vapaapäivistään ja muista päivistä, joina sen virastot ovat virallisesti suljettuja. Kummankin osapuolen on pidettävä luettelonsa ajan tasalla paneelimenettelyn ajan.

               V. Kirjalliset huomautukset

               10.Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa viimeistään 20 päivän kuluessa valituksen tehneen osapuolen kirjallisen lausuman vastaanottamisesta.

               VI. Paneelin toiminta

               11.Paneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Paneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä.

               12.Jollei sopimuksen 21 luvussa tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, paneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein, kuten puhelimitse, faksilla tai tietokoneyhteyksin.

               13.Jos esiin nousee menettelyllinen kysymys, joka ei kuulu sopimuksen 21 luvun, tämän työjärjestyksen tai 21.30 artiklassa tarkoitettujen välimiehiä koskevien käytännesääntöjen soveltamisalaan, paneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa.

               14.Paneeli voi osapuolia kuultuaan muuttaa muita kuin sopimuksen 21 luvussa vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyä koskevia tai hallinnollisia mukautuksia. Osapuolia kuullessaan paneelin on kirjallisesti ilmoitettava osapuolille ehdotetusta muutoksesta tai mukautuksesta ja sen perusteista.

               VII. Kuulemiset

               15.Osapuolia ja muita välimiehiä kuultuaan paneelin puheenjohtajan on vahvistettava kuulemisen päivämäärä ja kellonaika 4 kohdassa tarkoitetun aikataulun pohjalta.

               16.Jolleivät osapuolet toisin sovi, sen osapuolen, jossa kuuleminen sopimuksen 21.15 artiklan 2 kohdan nojalla järjestetään,

               a)on vahvistettava kuulemispaikka ja ilmoitettava siitä paneelin puheenjohtajalle ja

               b)huolehdittava kuulemisen logistisesta hallinnosta.

               17.Jolleivät osapuolet toisin sovi ja rajoittamatta 46 kohdan soveltamista, osapuolet jakavat kuulemisen logistisesta hallinnosta aiheutuvat kulut.

               18.Paneelin puheenjohtajan on kirjallisesti ilmoitettava hyvissä ajoin osapuolille ja tarvittaessa sopimuksen 21.25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle ulkopuoliselle elimelle kuulemisen päivämäärä, ajankohta ja paikka. Sen osapuolen, jossa kuuleminen järjestetään, tai, tapauksen mukaan, sopimuksen 21.25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen elimen on asetettava kyseiset tiedot julkisesti saataville, ellei kuuleminen ole yleisöltä suljettu.

               19.Yleinen sääntö on, että kuulemisia tulisi järjestää ainoastaan yksi. Jos riita-asiassa on kyse poikkeuksellisen monimutkaisista kysymyksistä, paneeli voi osapuolia kuultuaan omasta aloitteestaan tai kumman tahansa osapuolen pyynnöstä järjestää ylimääräisiä kuulemisia. Lisäkuulemisiin sovelletaan 15–18 kohtaa soveltuvin osin.

               20.Kaikkien välimiesten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan.

               21.Seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:

               a)osapuolten edustajat;

               b)neuvonantajat;

               c)avustajat ja hallintohenkilöstö;

               d)tulkit, kääntäjät ja paneelin kirjurit; ja

               e)asiantuntijat, sen mukaan miten paneeli päättää sopimuksen 21.17 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               22.Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava paneelille luettelo henkilöistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista tai neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen.

               23.Paneelin on käytävä kuuleminen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistettava, että sekä valituksen tehneelle että valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa väitteen ja vastaväitteen esittämiseksi:

               Väite

               a)valituksen tehneen osapuolen väite; ja

               b)valituksen kohteena olevan osapuolen väite.

               Vastaväite

               a)valituksen tehneen osapuolen vastaus; ja

               b)valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.

               24.Paneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa.

               25.Paneelin on laadituttava kuulemisesta tarkka kirjallinen selostus, joka toimitetaan osapuolille mahdollisimman pian kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja paneeli voi tarkastella huomautuksia.

               26.Kumpikin osapuoli voi toimittaa 10 päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista.

               VIII. Neuvottelut

               27.Ainoastaan välimiehet voivat osallistua paneelin päätöksentekoon. Sen estämättä, mitä edellisessä virkkeessä määrätään, paneeli voi sallia avustajien läsnäolon päätöksenteon aikana.

               IX. Kirjalliset kysymykset

               28.Paneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä yhdelle osapuolelle tai molemmille osapuolille. Kaikista yhdelle osapuolelle esitetyistä kysymyksistä on toimitettava jäljennös toiselle osapuolelle.

               29.Kummankin osapuolen on toimitettava toiselle osapuolelle jäljennös paneelin kysymyksiin antamistaan vastauksista. Kummallekin osapuolelle on annettava tilaisuus toimittaa kirjallisia huomautuksia toisen osapuolen vastauksiin viiden päivän kuluessa tällaisen jäljennöksen saamisesta.

               X. Välimiesten korvaaminen

               30.Välimiehen korvaamiseen sopimuksen 21.11 artiklan mukaisesti sovelletaan soveltuvin osin 21.8 artiklaa.

               31.Jos osapuoli katsoo, ettei välimies täytä käytännesääntöjen vaatimuksia ja että hänet olisi tästä syystä korvattava, kyseisen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle 15 päivän kuluessa siitä ajankohdasta, jona se sai riittävät todisteet siitä, että välimies ei täytä käytännesääntöjen vaatimuksia.

               32.Jos osapuoli katsoo, että muu välimies kuin puheenjohtaja ei täytä käytännesääntöjen vaatimuksia, osapuolten on neuvoteltava asiasta ja niin sovittaessa valittava uusi välimies 30 kohdan mukaisesti.

               Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa välimies, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää siirtämään asian paneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.

               Jos puheenjohtaja tällaisen pyynnön perusteella katsoo, että välimies ei täytä käytännesääntöjen vaatimuksia, valitaan uusi välimies 30 kohdan mukaisesti.

               33.Jos osapuoli katsoo, että paneelin puheenjohtaja ei täytä käytännesääntöjen vaatimuksia, osapuolten on neuvoteltava asiasta ja niin sovittaessa valittava uusi puheenjohtaja 30 kohdan mukaisesti.

               Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää siirtämään asian kahdelle jäljellä olevalle välimiehelle. Välimiesten on päätettävä viimeistään 10 päivän kuluttua pyynnön toimittamispäivästä, onko paneelin puheenjohtaja tarpeen korvata. Välimiesten tekemä päätös siitä, onko puheenjohtaja tarpeen vaihtaa, on lopullinen.

               Jos välimiehet katsovat, että puheenjohtaja ei täytä käytännesääntöjen vaatimuksia, valitaan uusi puheenjohtaja 30 kohdan mukaisesti.

               34.Välimiesmenettely keskeytetään 30–33 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen toteuttamisen edellyttämäksi ajaksi.

               XI. Luottamuksellisuus

               35.Jos osapuoli toimittaa paneelille luottamuksellisen version kirjallisista lausumistaan, sen on toisen osapuolen pyynnöstä 20 päivän kuluessa pyynnön päivästä toimitettava myös julkinen tiivistelmä niistä lausumiensa sisältämistä tiedoista, jotka voidaan julkistaa. Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkaisemasta omia lausumiaan, kunhan se ei paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi ilmoittamia tietoja. Kun osapuolen lausumat ja väitteet sisältävät luottamuksellisia tietoja, paneelin on kokoonnuttava suljettuun istuntoon. Kun paneelin kuuleminen järjestetään suljetuin ovin, paneelin ja osapuolten on pidettävä se luottamuksellisena.

               XII. Yksipuoliset yhteydet

               36.Paneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla.

               37.Välimies ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista toisen osapuolen eikä molempien osapuolten kanssa muiden välimiesten poissa ollessa.

               XIII. Amicus curiae -lausumat

               38.Jolleivät osapuolet toisin sovi kolmen päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä, paneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia sopimuksen 21.17 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilta henkilöiltä, jotka ovat osapuolten hallituksista riippumattomia, edellyttäen, että lausumat vastaanotetaan 10 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä.

               39.Lausumien on oltava lyhyitä ja enintään 15 sivua pitkiä rivivälillä kaksi kirjoitettuna ja niillä on oltava välitöntä merkitystä paneelin tarkasteltavana olevan asia- tai oikeuskysymyksen kannalta. Lausumaan on sisällyttävä sen esittävän henkilön kuvaus sekä

               a)luonnollisen henkilön osalta hänen kansallisuutensa; ja

               b)oikeushenkilön osalta sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde.

               Lausumassa on täsmennettävä, mikä henkilön intressi menettelyssä on. Lausuma on laadittava osapuolten tämän työjärjestyksen 42 ja 43 kohdan mukaisesti valitsemilla kielillä.

               40.Paneelin on lueteltava raportissaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka ovat tämän työjärjestyksen 38 ja 39 kohdan mukaisia. Paneeli ei ole velvollinen käsittelemään raportissaan kyseisissä lausumissa esitettyjä väitteitä. Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Paneelin on otettava huomioon osapuolten huomautukset, jotka on toimitettu 10 päivän kuluessa.

               XIV. Kiireelliset tapaukset

               41.Sopimuksen 21 luvussa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa paneelin on tarvittaessa mukautettava tässä työjärjestyksessä mainittuja määräaikoja osapuolia kuultuaan. Paneelin on ilmoitettava osapuolille tällaisista mukautuksista.

               XV. Kieli ja käännökset

               42.Sopimuksen 21.5 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen aikana ja viimeistään 4 kohdassa tarkoitetussa järjestäytymiskokouksessa osapuolten on pyrittävä sopimaan yhteisestä työkielestä paneelimenettelyä varten. Kummankin osapuolen on ilmoitettava toiselle osapuolelle viimeistään 90 päivän kuluttua sen jälkeen, kun sekakomitea on hyväksynyt tämän työjärjestyksen sopimuksen 22.1 artiklan 4 kohdan f alakohdan mukaisesti, luettelo etusijalle asettamistaan kielistä. Luettelossa on oltava vähintään yksi WTO:n työkieli.

               43.Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kummankin osapuolen on esitettävä kirjalliset lausumansa valitsemallaan kielellä ja toimitettava tarvittaessa samalla käännös yhdelle sellaiselle WTO:n työkielelle, jonka toinen osapuoli on ilmoittanut 42 kohdan nojalla. Suullisen kuulemisen järjestämisestä vastaavan osapuolen on huolehdittava tarvittaessa suullisten lausumien tulkkauksesta kyseiselle WTO:n työkielelle.

               44.Paneelin väliraportti ja loppuraportti laaditaan yhteisellä työkielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, paneelin väliraportti ja loppuraportti laaditaan 43 kohdassa tarkoitetuilla WTO:n työkielillä.

               45.Osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta.

               46.Jos osapuolen kirjallisten tai suullisten lausumien kääntäminen ja tulkkaaminen asianomaiselle WTO:n työkielelle on tarpeen, kyseinen osapuoli vastaa kustannuksista.

               ****

               LIITE III

               SOVITTELUMENETTELY

               I. Tavoite

               1.Sopimuksen 21.6 artiklassa tarkoitetun sovittelumenettelyn tavoitteena on tämän asiakirjan mukaisesti helpottaa yhteisesti sovitun ratkaisun löytämistä kattavalla ja nopealla menettelyllä, jossa turvaudutaan sovittelijaan.

               II. Määritelmät

               2.Tässä asiakirjassa tarkoitetaan

               a)’sopimuksella’ Euroopan unionin ja Japanin välistä talouskumppanuussopimusta;

               b)’käytännesäännöillä’ sopimuksen 21.30 artiklassa tarkoitettuja välimiehiä koskevia käytännesääntöjä;

               c)’päivillä’ kalenteripäiviä;

               d)’sekakomitealla’ sopimuksen 22.1 artiklan mukaisesti perustettua sekakomiteaa;

               e)’pyynnön vastaanottaneella osapuolella’ osapuolta, jolle pyyntö sovittelumenettelyn aloittamisesta on osoitettu sopimuksen 21.6 artiklan mukaisesti;

               f)’pyynnön esittäneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää sovittelumenettelyn aloittamista sopimuksen 21.6 artiklan mukaisesti; ja

               g)’työjärjestyksellä’ sopimuksen 21.30 artiklassa tarkoitettua paneelin työjärjestystä.

               III. Sovittelumenettelyn aloittaminen

               3.Osapuoli voi milloin tahansa pyytää, että osapuolet aloittavat sovittelumenettelyn. Pyyntö on esitettävä toiselle osapuolelle kirjallisena. Pyynnön on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta toinen osapuoli ymmärtää selvästi sovittelumenettelyä pyytäneen osapuolen huolenaiheet. Pyynnön esittäneen osapuolen on kuvattava pyynnössään käsillä oleva asia

               a)yksilöimällä kyseessä oleva toimenpide;

               b)antamalla selvitys väitetyistä kielteisistä vaikutuksista, joita pyynnön esittävä osapuoli uskoo toimenpiteellä olleen tai olevan osapuolten väliseen kauppaan tai sijoituksiin; ja

               c)selittämällä toimenpiteen ja osapuolten väliselle kaupalle ja sijoituksille aiheutuneiden kielteisten vaikutusten välinen syy-yhteys.

               4.Osapuolen edellytetään yleensä turvautuvan sopimuksen kaikkiin asiaan liittyviin yhteistyö- ja neuvottelumääräyksiin, ennen kuin se esittää 3 kohdassa tarkoitetun kirjallisen pyynnön toiselle osapuolelle. Selkeyden vuoksi todetaan, että sopimuksen 21.5 artiklan mukaisia neuvotteluja ei vaadita ennen sovittelumenettelyn aloittamista.

               5.Sovittelumenettely voi alkaa ainoastaan osapuolten yhteisestä sopimuksesta, jotta voidaan etsiä yhteisesti sovittuja ratkaisuja ja tarkastella sovittelijan ehdottamia ratkaisuja ja mahdollisia neuvoja. Pyynnön vastaanottaneen osapuolen on tarkasteltava pyyntöä myötämielisesti ja vastattava kirjallisesti hyväksymällä tai hylkäämällä pyyntö 10 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos pyynnön vastaanottanut osapuoli ei vastaa mainitun määräajan kuluessa, pyyntö katsotaan hylätyksi. Päivää, jona pyynnön esittänyt osapuoli vastaanottaa pyynnön vastaanottaneen osapuolen hyväksyvän vastauksen, pidetään sovittelumenettelyn aloittamispäivänä.

               IV. Sovittelijan valinta

               6.Osapuolten on pyrittävä sopimaan sovittelijasta viimeistään 15 päivän kuluttua siitä päivästä, jona sovittelumenettely aloitettiin.

               7.Jos osapuolet eivät pysty sopimaan sovittelijasta 6 kohdassa määrätyssä määräajassa, pyynnön esittänyttä osapuolta edustavan sekakomitean puheenjohtajan on valittava sovittelija kumman tahansa osapuolen pyynnöstä viiden päivän kuluessa pyynnöstä arvalla sopimuksen 21.9 artiklan 1 kohdan mukaisesti laaditusta puheenjohtajien alaluettelosta. Pyynnöstä toimitetaan jäljennös toiselle osapuolelle.

               8.Pyynnön esittäneen osapuolen sopimuksen 21.25 artiklan 1 kohdan mukaisesti nimeämä virasto vastaa arvonnan järjestämisestä ja ilmoittaa asianmukaisesti sekakomitean puheenjohtajille arvonnan päivämäärästä, ajankohdasta ja paikasta. Pyynnön vastaanottanutta osapuolta edustava puheenjohtaja tai tätä edustava henkilö voivat olla läsnä, kun arvonta suoritetaan. Myös molempien osapuolen edustajat voivat olla tilaisuudessa läsnä. Arvonta suoritetaan joka tapauksessa paikalla olevan osapuolen tai paikalla olevien osapuolten läsnä ollessa.

               9.Jolleivät osapuolet toisin sovi, sovittelija ei saa olla kummankaan osapuolen kansalainen eikä kummankaan osapuolen palveluksessa.

               10.Sovittelijan on avustettava osapuolia puolueettomasti ja avoimesti selventämään kyseessä olevaa toimenpidettä ja sen mahdollisia vaikutuksia kauppaan ja sijoituksiin sekä pääsemään yhteisesti sovittuun ratkaisuun asiassa.

               11.Sovittelijaan sovelletaan soveltuvin osin sekakomitea sopimuksen 21.30 artiklan mukaisesti hyväksymiä välimiehiä koskevia käytännesääntöjä.

               V. Sovittelumenettelyä koskevat säännöt

               12.Kymmenen päivän kuluessa siitä, kun sovittelijasta sovittiin 6 kohdan mukaisesti tai kun sovittelija valittiin 7 kohdan mukaisesti, pyynnön esittäneen osapuolen on toimitettava kirjallisesti sovittelijalle ja pyynnön vastaanottaneelle osapuolelle yksityiskohtainen kuvaus kyseessä olevasta toimenpiteestä ja siitä, miten sitä sovelletaan tai sovellettaisiin ja miten se vaikuttaa kauppaan tai sijoituksiin. Pyynnön vastaanottanut osapuoli voi esittää tällaista kuvausta koskevat kirjalliset huomautuksensa 20 päivän kuluessa kuvauksen toimittamisesta. Kumpikin osapuoli voi sisällyttää kuvaukseensa tai huomautuksiinsa kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot.

               13.Sovittelija voi päättää tarkoituksenmukaisimmasta tavasta selventää kyseessä olevaa toimenpidettä ja sen mahdollisia vaikutuksia kauppaan ja sijoituksiin. Sovittelija voi esimerkiksi järjestää osapuolten välisiä kokouksia, kuulla osapuolia yhdessä tai erikseen ja antaa osapuolille niiden mahdollisesti pyytämää lisätukea. Sovittelija voi myös osapuolia kuultuaan pyytää alan asiantuntijoilta ja sidosryhmiltä apua tai kuulla niitä.

               14.Sovittelijan on pyrittävä tarjoamaan osapuolille neuvoja ja ehdottamaan niille ratkaisua. Osapuolet voivat hyväksyä tai hylätä ehdotetun ratkaisun tai sopia muusta ratkaisusta. Sovittelija ei saa antaa neuvoja tai huomautuksia siitä, onko kyseessä oleva toimenpide tämän sopimuksen mukainen.

               15.Sovittelumenettely toteutetaan pyynnön vastaanottaneessa osapuolessa, jolleivät osapuolet toisin sovi.

               16.Osapuolten on pyrittävä pääsemään yhteisesti sovittuun ratkaisuun 60 päivän kuluessa siitä, kun sovittelijasta sovittiin 6 kohdan mukaisesti tai kun sovittelija valittiin 7 kohdan mukaisesti. Jommankumman osapuolen sitä pyytäessä yhteisesti sovittu ratkaisu hyväksytään sekakomitean päätöksellä. Yhteisesti sovitut ratkaisut asetetaan julkisesti saataville, jolleivät osapuolet toisin sovi. Julkistettava versio ei saa sisältää mitään osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja. Ennen lopullista yhteisesti sovittua ratkaisua osapuolet voivat harkita väliaikaisten ratkaisujen mahdollisuutta.

               17.Osapuolten pyynnöstä sovittelija antaa osapuolille kirjallisesti raporttiluonnoksen, jossa on lyhyt tiivistelmä

               a)kyseessä olevasta toimenpiteestä ja sen mahdollisista vaikutuksista kauppaan ja sijoituksiin;

               b)noudatetuista menettelyistä;

               c)tarvittaessa osapuolten, asiantuntijoiden ja sidosryhmien esittämistä näkökannoista; ja

               d)mahdollisista yhteisesti sovitusta ratkaisusta ja väliaikaisista ratkaisuista,

               15 päivän kuluessa mainittua raporttia koskevasta pyynnöstä.

               Osapuolet voivat esittää huomautuksia raporttiluonnoksesta 15 kuluessa sen antamisesta. Osapuolten huomautuksia tarkasteltuaan sovittelija antaa osapuolille lopullisen kirjallisen raportin 30 päivän kuluessa raporttiluonnoksen antamisesta. Tällaiseen tosiseikkoihin pohjautuvaan raporttiin ei saa sisältyä minkäänlaista sopimuksen tulkintaa.

               18.Sovittelumenettely päättyy

               a)osapuolten yhteisesti sovitulla ratkaisulla tällaisen ratkaisun hyväksymispäivänä;

               b)kirjallisella ilmoituksella, jonka sovittelija antaa kuultuaan osapuolia ja jonka mukaan sovittelun jatkaminen on hyödytöntä, tällaisen ilmoituksen antamispäivänä;

               c)osapuolten yhteisestä sopimuksesta missä tahansa menettelyn vaiheessa päivänä, jona sopimukseen tästä päästään; tai

               d)osapuolen kirjallisella ja perustellulla ilmoituksella, jonka tämä tekee tarkasteltuaan sovittelumenettelyssä yhteisesti sovittuja ratkaisuja tällaisen ilmoituksen antamispäivänä.

               Sovittelumenettelyn päättäminen ei rajoita 17 kohdan soveltamista.

               19.Sovittelumenettelyyn sovelletaan soveltuvin osin paneelin työjärjestyksen 5–9, 15–26, 33, 34 ja 42–46 kohtaa.

               VI. Luottamuksellisuus

               20.Rajoittamatta 16 kohdan soveltamista kaikki sovittelumenettelyn vaiheet, mukaan luettuina kaikki neuvot ja ehdotetut ratkaisut, ovat luottamuksellisia, jolleivät osapuolet toisin sovi. Sovittelijan ja osapuolten on käsiteltävä luottamuksellisina kaikkia sellaisia osapuolen sovittelijalle toimittamia tietoja tai muista lähteistä saatuja tietoja, jotka on luokiteltu luottamuksellisiksi. Osapuoli voi kuitenkin julkistaa sen, että sovittelu on käynnissä.

               VII. Suhde muihin riitojenratkaisumenettelyihin

               21.Sovittelumenettelyllä ei rajoiteta sopimuksen 21 luvun (Riitojen ratkaiseminen) tai minkään muun sopimuksen riitojenratkaisumenettelyn mukaisia osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia.

               22.Osapuoli ei voi muiden tämän sopimuksen tai minkään muun sopimuksen mukaisten riitojenratkaisumenettelyjen yhteydessä käyttää tai esittää todisteena eikä paneeli saa ottaa huomioon

               a)toisen osapuolen sovittelumenettelyn aikana esittämiä kantoja tai 13 kohdan nojalla kerättyjä tietoja;

               b)sitä seikkaa, että toinen osapuoli on ilmoittanut olevansa valmis hyväksymään sovittelun kohteena olevaa asiaa koskevan ratkaisun; tai

               c)sovittelijan antamia neuvoja tai esittämiä ehdotuksia.

               23.Jolleivät osapuolet toisin sovi, sovittelija ei saa toimia tämän sopimuksen tai minkään muun sopimuksen alaisessa riitojenratkaisumenettelyssä välimiehenä tai paneelin jäsenenä samassa asiassa, jossa hän on ollut sovittelijana.

               VIII. Määräajat

               24.Osapuolet voivat yhteisellä sopimuksella muuttaa mitä tahansa tässä sovittelumenettelyssä tarkoitettua määräaikaa.

               IX. Kulut

               25.Kumpikin osapuoli vastaa itse sovittelumenettelyyn osallistumisesta aiheutuvista kuluistaan.

               26.Osapuolet jakavat yhdessä ja tasapuolisesti järjestelyistä aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien sovittelijan palkkio ja kulukorvaukset. Sovittelijan palkkion on oltava paneelin työjärjestyksen 4 kohdan mukaisesti välimiehille määrätyn palkkion mukainen.

               ***

               LIITE IV

               VÄLIMIEHIÄ KOSKEVAT KÄYTÄNNESÄÄNNÖT

               I. Määritelmät

               1.Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan

               a)’hallinnollisella henkilöstöllä’ välimiehen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat välimiehen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

               b)’sopimuksella’ Euroopan unionin ja Japanin välistä talouskumppanuussopimusta;

               c)’välimiehellä’ paneelin jäsentä;

               d)’avustajalla’ henkilöä, joka välimiehen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa välimiestä;

               e)’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 21.9 artiklassa tarkoitetussa välimiesten luettelossa;

               f)’paneelilla’ sopimuksen 21.7 artiklan mukaisesti asetettua paneelia; ja

               g)’menettelyllä’ paneelimenettelyä.

               II. Käytännesääntöjen toimittaminen

               2.Osapuolten on toimitettava nämä käytännesäännöt ehdokkaille siinä vaiheessa, kun ehdokkaan nimi sisällytetään sopimuksen 21.9 artiklassa tarkoitettuun luetteloon.

               III. Pääperiaatteet

               3.Jokaisen ehdokkaan ja välimiehen on noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä näiden käytännesääntöjen mukaisesti riitojenratkaisumenettelyn luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi.

               IV. Ilmoittamisvelvoitteet

               4.Ennen kuin ehdokas hyväksyy nimityksensä välimieheksi, hänen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai menettelyn puolueellisuudesta. Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja seikat, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset intressit tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit.

               5.Edellä olevan 4 kohdan mukainen ilmoittamisvelvoite on jatkuva velvollisuus, jota sovelletaan välimieheen nimityksen hyväksymisen jälkeen. Menettelyn aikana välimiehen on ilmoitettava osapuolille kirjallisesti kaikki 4 kohdan mukaisiin ilmoittamisvelvoitteisiin kuuluvat uudet tiedot heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa.

               6.Ilmoittamisvelvoitteiden noudattamisessa on noudatettava yksityisyyden suojaa.

               V. Tehtävien suorittaminen

               7.Kun välimies on hyväksynyt nimityksensä, hänen on oltava käytettävissä ja suoritettava tehtävänsä täsmällisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

               8.Välimiehen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä ratkaisua varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle.

               9.Välimiehellä ei saa olla menettelyssä paneelin tarkasteltavana oleviin asiakysymyksiin liittyviä yksipuolisia yhteyksiä.

               VI. Riippumattomuus ja puolueettomuus

               10.Välimiehen on oltava riippumaton ja puolueeton ja vältettävä välittömiä ja välillisiä eturistiriitoja; hänen toimintaansa eivät saa vaikuttaa oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset ja lojaalius osapuolelle tai arvostelun pelko ja hänen on vältettävä luomasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.

               11.Välimies ei saa suoraan eikä välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen eikä hyväksyä mitään etua, joka voisi jollakin tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen.

               12.Välimies ei saa käyttää asemaansa paneelissa omien henkilökohtaisten etujensa ajamiseen, ja hänen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman siitä, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen.

               13.Välimies ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten, perhe- tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä.

               14.Välimiehen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.

               15.Kunkin entisen välimiehen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi sen välimiespaneelin päätöksestä, jonka jäsen hän oli.

               VII. Luottamuksellisuus

               16.Menettelyyn osallistuva välimies ei saa milloinkaan ilmaista menettelyä koskevia tai menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja. Välimies ei saa missään tapauksessa käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.

               17.Välimies ei saa paljastaa paneelin päätöstä tai sen osia, ennen kuin päätös on saatettu julkisesti saataville.

               18.Välimies ei saa milloinkaan ilmaista paneelin neuvottelujen sisältöä tai kenenkään välimiehen näkemystä eikä esittää mitään lausumia menettelystä, jota varten hänet on nimitetty, tai menettelyssä käsiteltävistä riidanalaisista seikoista.

               19.Edellä olevissa 16–18 kohdassa tarkoitettuja velvoitteita sovelletaan myös entisiin välimiehiin.

               VIII. Muut velvoitteet

               20.Ehdokkaan tai välimiehen on toimitettava näiden käytännesääntöjen tosiasiallisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat molempien osapuolten tarkasteltaviksi mahdollisimman pian ja luottamuksellisesti.

               21.Välimiehen on toteutettava kaikki kohtuulliset ja aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hänen avustajansa ja hallintohenkilöstönsä ovat tietoisia näiden menettelysääntöjen III, IV, VI ja VII osien mukaisista välimiesten velvollisuuksista ja noudattavat niitä.

               22.Jokaisen välimiehen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelyyn käyttämästään ajasta ja kuluistaan sekä avustajiensa käyttämästä ajasta ja kuluista.

               ***


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.6.2019
            COM(2019) 273 final
            2019/0135(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) 83. täysistunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse Euroopan unionin osallistumisesta GRECOn toimintaan tarkkailijana

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN KOHDE

               Tämä ehdotus koskee päätöstä, jolla vahvistetaan Euroopan unionin puolesta otettava kanta lahjonnan vastaisessa valtioiden ryhmässä (GRECO), kun ryhmän on määrä hyväksyä Euroopan unionin tarkkailijan asemaa koskevaa päätös.

               2.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Euroopan neuvosto perusti GRECOn vuonna 1999. Sen tehtävänä on valvoa lahjontaa koskevassa Euroopan neuvoston rikosoikeudellisessa yleissopimuksessa ja lahjontaa koskevassa siviilioikeudellisessa yleissopimuksessa asetettujen lahjonnan vastaisten normien noudattamista. GRECOn päämääränä on parantaa jäsentensä valmiuksia torjua lahjontaa valvomalla, että ne noudattavat Euroopan neuvoston lahjonnan vastaisia normeja. Valvonta toteutetaan keskinäistä arviointia ja vertaispainetta hyödyntävässä dynaamisessa prosessissa. Arviointijärjestelmän avulla voidaan tunnistaa kansallisten lahjonnan vastaisten politiikkojen puutteita ja edistää tarpeellisia lainsäädännöllisiä, institutionaalisia ja käytännön uudistuksia.

               GRECOssa on tällä hetkellä 49 varsinaista jäsentä
                  1
                ja 10 tarkkailijaa
                  2
               .

               EU:n osallistuminen GRECOn toimintaan on ollut Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston välisen yhteistyön painopiste. Vaikka EU on tehnyt Euroopan neuvoston kanssa yhteistyötä vuonna 2007 tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan
                  3
                perusteella, GRECO on yksi niistä harvoista Euroopan neuvoston elimistä, joiden kanssa EU:lla ei ole yhteistyötä koskevaa erillistä oikeudellista kehystä. EU ei osallistu GRECOn kokouksiin, ja näin ollen tilaisuuksia vaihtaa näkemyksiä GRECOn ja sen jäsenten kanssa ja tehdä yhteistyötä yhteistä etua koskevissa asioissa oikeusvaltioperiaatteen ja lahjonnan torjunnan alalla on hyvin vähän.

                  Komissio määritteli vuonna 2011 EU:n ja GRECOn tehostetun yhteistyön pääasialliset tavoitteet ja analysoi erilaisia tapoja, joilla EU voisi osallistua GRECOn työhön ja hyötyä tästä osallistumisesta.
                     4
                   Tätä seurasi vuonna 2012 komission tiedonanto
                     5
                  , jossa esitetään kaksivaiheinen lähestymistapa EU:n liittymiseksi GRECOon. Ensimmäinen vaihe muodostuu täysivaltaisen osallistujan asemasta
                     6
                   ja toinen vaihe täysjäsenyydestä.

               Euroopan parlamentti on ilmaissut jatkuvan tukensa EU:n osallistumiselle GRECOn toimintaan useissa mietinnöissä ja päätöslauselmissa, kuten vuonna 2016 annetussa päätöslauselmassa korruption torjunnasta ja jatkotoimenpiteistä järjestäytyneestä rikollisuudesta, korruptiosta ja rahanpesusta vuonna 2015 annetun päätöslauselman johdosta, sekä täysistuntokeskustelussa vuonna 2018.

                  GRECOn pääjohtaja lähetti 20. maaliskuuta 2019 neuvoston puheenjohtajavaltiolle kirjeen, jossa hän ehdotti harkitsemaan GRECOn tarkkailijan aseman hakemista EU:lle. Tarkkailijan asema tarkoittaisi sitä, että EU osallistuisi GRECOn kokouksiin ja saisi käyttöönsä kaikki käsiteltävät asiakirjat. Tarkkailijana EU:lla ei olisi äänioikeutta, se ei olisi mukana arvioinnissa eikä se ottaisi virallista kantaa arviointiprosesseihin tai osallistuisi arviointikäynteihin. Tarkkailijan ei tarvitse osallistua rahoitukseen. On syytä huomata, että kaikkia tarkkailijoita koskevat samat säännöt.

               Unioni harjoittaa SEUT-sopimuksen 220 artiklan mukaisesti aiheellista yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntien elinten ja erityisjärjestöjen, Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kanssa. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja komissio huolehtivat tämän artiklan täytäntöönpanosta. Komissio ilmoitti virallisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle aikomuksestaan hakea Euroopan unionille tarkkailijan asemaa GRECOssa. Neuvosto ilmoitti 6. kesäkuuta 2019 pitämässään kokouksessa tukevansa unionin ryhtymistä GRECOn tarkkailijaksi.

                  Komissio toimitti 6. kesäkuuta 2019 Euroopan neuvoston pääsihteerille EU:n pyynnön ryhtyä tarkkailijaksi.
                     7

                  Se, että EU haluaa nyt ryhtyä GRECOn tarkkailijaksi, ei sulje pois muita mahdollisia osallistumisen muotoja tulevaisuudessa, mukaan lukien täysjäsenyyttä.

               EU:n pyyntöä käsitellään todennäköisesti GRECOn täysistunnossa 17.–21. kesäkuuta 2019. GRECO tekee päätöksensä yksimielisesti. Jos täysistunnossa ei päästä yksimielisyyteen, asia voidaan viedä ministerikomiteaan, joka tekee päätöksen kaikkien edustajiensa kahden kolmasosan enemmistöllä. Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat GRECOn jäseniä ja osallistuvat päätökseen, joka koskee GRECOn tarkkailijan aseman myöntämistä EU:lle.

                  Jäsenvaltioilla on velvollisuus tukea pyyntöä lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisesti. Komissio on kuitenkin tässä yhteydessä päättänyt tehdä ehdotuksen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan perusteella. Näin saadaan vielä suurempi varmuus siitä, että EU:n jäsenvaltiot puoltavat yksimielisesti sitä, että EU:lle myönnetään tarkkailijan asema GRECOn täysistunnossa ja tarvittaessa ministerikomitean myöhemmässä kokouksessa.

               3.OIKEUSPERUSTA

                  GRECOn päämääränä on parantaa jäsentensä valmiuksia torjua korruptiota. Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi näin ollen olla SEUT-sopimuksen 83 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2019/0135 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) 83. täysistunnossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta siltä osin kuin on kyse Euroopan unionin osallistumisesta GRECOn toimintaan tarkkailijana

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 83 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan neuvoston perussääntöön perustuvan päätöslauselman N:o (93) 28 mukaan muut kuin jäsenvaltiot sekä kansainväliset järjestöt voivat ryhtyä tarkkailijoiksi osittaisten ja laajennettujen sopimusten, kuten GRECOn perustamissopimuksen, yhteydessä.

               (2)Komissio toimitti 6 päivänä kesäkuuta 2019 Euroopan neuvoston pääsihteerille EU:n pyynnön osallistua GRECOn toimintaan tarkkailijana.

               (3)EU:n osallistuminen GRECOn toimintaan tarkkailijana ei sulje pois sen mahdollisuutta osallistua siihen täysjäsenenä tulevaisuudessa.

               (4)Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat GRECOn jäseniä.

               (5)On odotettavissa, että Euroopan unionin tarkkailijan asemasta pyydetään päättämään GRECOn 83. täysistunnossa Strasbourgissa 17–21 päivänä kesäkuuta 2019.

               (6)Jos päätöstä ei tehdä 17–21 päivänä kesäkuuta 2019 pidettävässä GRECOn 83. täysistunnossa tai sitä seuraavassa GRECOn täysistunnossa, Euroopan unionin jäsenvaltioiden olisi tuettava asian viemistä ministerikomiteaan, jossa niiden olisi kannatettava GRECOn tarkkailijan aseman myöntämistä EU:lle.

               (7)Näin ollen on aiheellista vahvistaa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta, kun on kyse Euroopan unionin tarkkailijan asemaa koskevan päätöksen hyväksymisestä.

               (8)Tällä päätöksellä ei rajoiteta vilpittömän yhteistyön periaatetta eikä kaikkia jäsenvaltioita koskevaa, jo olemassa olevaa velvoitetta tukea tarkkailijan asemaa koskevaa EU:n pyyntöä.

               (9)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.]

               (10)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot eivät osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen, päätös ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.]

               (11)[Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,]

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin puolesta otettava kanta lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) 17–21 päivänä kesäkuuta 2019 pidettävässä 83. täysistunnossa tai tarvittaessa sitä seuraavassa täysistunnossa on seuraava:

               Euroopan unionin jäsenvaltiot kannattavat GRECOn tarkkailijan aseman myöntämistä Euroopan unionille koskevan päätöksen hyväksymistä.

               Jos päätöstä ei tehdä 17–21 päivänä kesäkuuta 2019 pidettävässä GRECOn 83. täysistunnossa tai sitä seuraavassa GRECOn täysistunnossa, Euroopan unionin jäsenvaltiot kannattavat asian viemistä ministerikomiteaan, jossa ne kannattavat GRECOn tarkkailijan aseman myöntämistä EU:lle.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Alankomaat, Albania, Amerikan Yhdysvallat, Andorra, Armenia, Azerbaidžan, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Espanja, Georgia, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, Malta, Moldova, Monaco, Montenegro, Norja, Pohjois-Makedonia, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, San Marino, Serbia, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Ukraina, Unkari, Valko-Venäjä, Venäjä, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.

                     (2)

                        Euroopan neuvoston neljä elintä eli parlamentaarinen yleiskokous, Euroopan neuvoston oikeudellinen yhteistyökomitea (CDCJ), Euroopan neuvoston rikosasiain yhteistyökomitea (CDPC) ja Euroopan neuvoston kehityspankki; Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD); Yhdistyneet kansakunnat, jota edustaa Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimisto (UNODC), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto (ODIHR), kansainvälinen korruptionvastainen akatemia (IACA); Kansainvälinen demokratia- ja vaaliapuinstituutti (IDEA) ja Amerikan valtioiden järjestö (OAS).

                     (3)

                        CM(2007) 74, jonka Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi 10. toukokuuta 2007.

                     (4)

                        COM(2011) 307 final.

                     (5)

                        COM(2012) 604 final.

                     (6)

                        Täysivaltaisen osallistujan aseman perusteella EU:hun ei sovellettaisi keskinäistä arviointijärjestelmää, sillä ei olisi äänioikeutta eikä myöskään edustajaa GRECOn Bureau’ssa, mutta se osallistuisi arviointijärjestelmään tietyssä määrin.

                     (7)

                        Euroopan neuvoston menettelyn mukaisesti organisaatiolle voidaan myöntää tarkkailijan asema GRECOssa, kun organisaatio pyytää asemaa kirjeitse Euroopan neuvoston pääsihteeriltä. Ks. etenkin Euroopan neuvoston perussääntöön perustuva päätöslauselma N:o (93) 28.


Proposal from the President of the Commission for a NEUVOSTON PÄÄTÖS uusien komission jäsenten nimittämättä jättämisestä eronneiden tilalle