title: Ehdotus neuvoston päätös laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta # Ehdotus neuvoston päätös laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen tekemisestä

text:
Avis juridique important

|

52003PC0195(01)

Ehdotus neuvoston päätös laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta  /* KOM/2003/0195 lopull. - ACC 2003/0078 */

Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta(komission esittämä)PERUSTELUTI. TiivistelmäEuroopan yhteisö (EY) ja Amerikan yhdysvallat (USA) ovat neuvotelleet ja parafoineet laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen, joka olisi nyt hyväksyttävä. Neuvottelut on käyty neuvoston transatlanttista talouskumppanuutta (Transatlantic Economic Partnership eli TEP) koskevan toimintasuunnitelman perusteella antamien neuvotteluvaltuuksien mukaisesti. Sopimuksen oikeusperustana ovat perustamissopimuksen 133 ja 300 artikla.Sopimuksen päätavoitteena on laivavarusteiden kaupan helpottaminen EU:n ja USA:n välillä. Tämä tavoite voidaan saavuttaa varmistamalla, että vaatimustenmukaisuustodistukset tunnustetaan sopimuspuolten tuotekohtaisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien vaatimusten vastaavuuden perusteella. Sopimuspuoli tunnustaa näin ollen toisen sopimuspuolen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kyseisen sopimuspuolen teknisten määräysten perusteella myöntämät vaatimustenmukaisuustodistukset. Tämän ansiosta valmistaja voi päästä useille markkinoille noudattamalla yhtä säännöstöä, kun sen ilman sopimusta olisi pyrittävä täyttämään useiden säännöstöjen vaatimukset. Tämä voi johtaa tuottajien kustannusten välittömään alenemiseen testauksen ja varmentamisen osalta. Kustannukset alenevat lisäksi välillisesti siltä osin kuin ne liittyvät siihen epävarmuuteen ja vaivaan, joka johtuu yhteydenpidosta tuojamaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokseen, ja niihin viiveisiin, joita tästä aiheutuu tuotteen markkinoille saattamisessa.Sopimuksen lähtökohdaksi voidaan ottaa EU:n ja USA:n teknisten määräysten vastaavuus, koska molempien sopimuspuolten alaa koskeva lainsäädäntö (EU:n tapauksessa direktiivi 96/98/EY laivavarusteista) perustuu Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) yleissopimuksiin ja alan kansainvälisiin standardeihin. Sopimuksen tavoitteena on lisäksi sääntely-yhteistyön ja sääntelyn tehokkuuden edistäminen.Komissio ja USA ovat suorittaneet useita teknisiä määräyksiään koskevia yksityiskohtaisia tutkimuksia vastaavuuden määrittämiseksi mahdollisuuksien mukaan. Vastaavuus on määritetty sen perusteella, missä määrin EU ja USA ovat panneet täytäntöön alaa koskevat IMO:n kansainväliset asiakirjat. Sopimuksen liitteessä II luetellut tuotteet on valittu näiden tutkimusten alustavien tulosten perusteella ja luetteloa on tarkoitus laajentaa sitä mukaa kuin vastaavuus saadaan määritettyä muiden tuotteiden osalta. Sopimuksessa vahvistetaan järjestelyt sekä vastaavuuden voimassa pitämistä että keskeyttämistä varten. Samalla kuitenkin kunnioitetaan sopimuspuolten itsenäistä päätösvaltaa sääntelyyn liittyvissä kysymyksissä.Sopimusta arvioituaan komissio esittää yleisenä päätelmänään, että sopimuksesta voi olla merkittävää hyötyä talouden toimijoille, koska se helpottaa kaupankäyntiä vähentämällä vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyviä kustannuksia ja rasitteita, että sopimus voi lisätä määräysten avoimuutta ja ennustettavuutta ja että se lisäksi edistää sääntelyalan yhteistyötä, eikä vaaranna laivavarustedirektiivin sääntelytavoitteita, joihin kuuluvat merenkulun turvallisuuden parantaminen ja merien pilaantumisen tehokkaampi ehkäiseminen.II. SopimusII.1 Sopimuksen perustaNeuvosto vahvisti transatlanttista talouskumppanuutta koskevan toimintasuunnitelman 9. marraskuuta 1998 ja valtuutti komission aloittamaan neuvottelut USA:n kanssa kahdenvälisten sopimusten tekemiseksi muun muassa teknisten kaupanesteiden alalla. Kuultuaan 133 artiklassa tarkoitettua komiteaa komissio aloitti syyskuussa 1999 neuvotteluvaltuutuksensa mukaisesti neuvottelut USA:n kanssa vastavuoroista tunnustamista koskevasta sopimuksesta laivavarusteiden osalta. Sopimus parafoitiin 21. maaliskuu 2003.Sopimuksen tekemisen oikeusperustana ovat perustamissopimuksen 133 ja 300 artikla.II.2 Sopimuksen tavoiteSopimuksen tavoitteena on laivavarusteiden kaupan helpottaminen EU:n ja USA:n välillä. Tavoitteeseen päästään antamalla EU:n tuottajille mahdollisuus hyväksyttää tuotteensa USA:n markkinoita varten Euroopan unionissa sijaitsevalla vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella laivavarusteista annetussa direktiivissä 96/98/EY [1] vahvistettujen teknisten määräysten mukaisesti. USA:n tuottajat voivat puolestaan hyväksyttää tuotteensa EU:n markkinoita varten USA:ssa sen perusteella, että noudattavat asiaankuuluvia USA:n säännöksiä. Tämä johtaa kustannusten alenemiseen, koska testaus ja varmentaminen useita markkinoita varten voidaan suorittaa yhdellä kertaa. Lisäksi vähenevät ne kustannukset, jotka liittyvät siihen epävarmuuteen ja niihin hallinnollisiin rasitteisiin, jotka johtuvat yhteydenpidosta tuotteiden hyväksymisestä vastaavaan tuojamaan laitokseen, sekä tähän käytettyyn aikaan.[1]  EYVL L 46, 17.2.1997, s. 25.Sopimuksen tavoitteena on lisäksi sääntely-yhteistyön ja sääntelyn tehokkuuden edistäminen kunnioittaen kuitenkin samalla sopimuspuolten itsenäistä päätösvaltaa sääntelyyn liittyvissä kysymyksissä. Tämä on tarpeen sopimuksen toimivuuden varmistamiseksi ja erityisesti määräysten vastaavuuden säilyttämiseksi samalla, kun varmistetaan terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelun korkea taso.II.3 Sopimuksen tekstiSopimus muodostuu päätekstistä, joka jakautuu 21 artiklaan ja 7 lukuun, sekä kolmesta liitteestä. Seuraavassa selitetään ja arvioidaan sopimuksen teksti artikla artiklalta. Seuraavassa luvussa puolestaan tarkastellaan perusteellisemmin määräysten vastaavuutta ja sopimuksen soveltamisalaa.Johdanto-osa: Johdanto-osassa esitetään sopimuksen perustavoitteet ja periaatteet, joista tärkein on laivavarusteiden kaupan helpottaminen sopimuspuolten välillä.1 luku Määritelmät ja sopimuksen tarkoitus1 artikla Määritelmät: Tässä artiklassa vahvistetaan sellaisten keskeisten termien määritelmät, jotka ovat välttämättömiä sopimuksen ymmärtämisen kannalta. Siinä myös viitataan ISO/IEC:n oppaaseen 2, jossa määritellään standardeihin ja vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvät yleiset termit.2 artikla Sopimuksen tarkoitus: Tässä artiklassa vahvistetaan sopimuksen yleinen tavoite eli laivavarusteiden kaupan helpottaminen vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroisen tunnustamisen avulla ja tarvittavan sääntely-yhteistyön luominen sopimuksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.2 luku Vastavuoroinen tunnustaminen3 artikla Yleiset velvoitteet: Tämä artikla sisältää 4, 6 ja 10 artiklan ohella sopimuksen keskeiset määräykset, sillä siinä vahvistetaan vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvät velvoitteet ja ne tuotteet, joita vastavuoroinen tunnustaminen koskee. Kumpikin sopimuspuoli on velvollinen hyväksymään toisen sopimuspuolen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen kyseisen sopimuspuolen lakisääteisten vaatimusten perusteella myöntämät vaatimustenmukaisuustodistukset. Tämä velvoite koskee vain sopimuksen liitteessä II lueteltuja tuotteita.4 artikla Teknisten määräysten vastaavuus: Tässä artiklassa vahvistetaan 3 artiklassa tarkoitetun vastavuoroista tunnustamista koskevan velvoitteen perusta, joka on tiettyä tuotetta koskevien EY:n ja USA:n teknisten määräysten (esim. suoritusvaatimukset, testausstandardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevat määräykset) vastaavuuden määrittäminen. Vastaavuus määritetään laivavarusteita koskevien IMO:n sääntöjen ja sopimuspuolten niiden täytäntöön panemiseksi antamien teknisten määräysten perusteella.5 artikla Merkinnät: Tässä artiklassa vahvistetaan, että sopimuspuolet pitävät voimassa tuotteiden merkintää, numerointia ja tunnistamista koskevat vaatimuksensa. Periaatteessa olisi voitu lähteä siitä, että koska tuotteita koskevat tekniset määräykset vastaavat toisiaan, EU ja USA tunnustaisivat myös toistensa määräyksissä edellytetyt merkinnät. Katsottiin kuitenkin, että oli parempi pitää voimassa sopimuspuolten merkintää koskevat vaatimukset, koska oli olemassa vaara, että erityisesti valvontaviranomaisille aiheutuisi epäselvyyttä siitä, mitkä vaatimukset tuotteen on täytettävä saadakseen siinä oleva merkintä. Artiklassa annetaan sopimuspuolille oikeus myöntää toistensa merkkejä ja tunnusnumeroita.6 artikla Vaatimustenmukaisuutta arvioivat elimet: Tässä artiklassa määrätään, että EU ja USA tunnustavat vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksiksi sellaiset toistensa laitokset, jotka on hyväksytty niiden asiaa koskevien säännösten mukaisesti. USA:n ainoa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos on Yhdysvaltain rannikkovartiosto, koska USA:n lainsäädännön mukaan vain sillä on oikeus myöntää vaatimustenmukaisuustodistuksia. Rannikkovartiosto hoitaa tämän tehtävän yhdessä sääntöjensä mukaisesti hyväksymiensä riippumattomien laboratorioiden kanssa. EU:n osalta sopimuksen mukaisia ja tunnustettuja laitoksia ovat kaikki ilmoitetut, laivavarustedirektiivin nojalla toimivat laitokset.3 luku Sekakomitea7 artikla Sekakomitea: Tässä artiklassa perustetaan sopimusta hallinnoiva sekakomitea. Sekakomitea voi päättää sopimuksen liitteiden muuttamisesta, minkä lisäksi sen puitteissa voidaan käsitellä teknisiä kysymyksiä ja antaa selvennyksiä ja ohjeita, joita tarvitaan sopimuksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Artiklassa annetaan lisäksi mahdollisuus perustaa yhteisiä työryhmiä, jotka voivat tarvittaessa tarjota sekakomitealle asiantuntija-apua erityiskysymyksissä.4 luku Sääntelyä koskeva yhteistyö8 artikla Sääntelyvallan säilyttäminen: Tässä artiklassa todetaan, että sopimuspuolet eivät luovu merenkulun turvallisuuteen tai merien pilaantumisen ehkäisemiseen liittyvää sääntelyä koskevasta toimi- tai päätösvallastaan.9 artikla Tietojenvaihto ja yhteyselimet: Tässä artiklassa määrätään sopimuspuolet perustamaan tarvittavat yhteyselimet ja kehittämään tietojenvaihdossa tarvittavat välineet. Siinä lisäksi määrätään, että sopimuspuolten on julkaistava Internetissä luettelo niistä tuotteista, jotka on hyväksytty niiden määräysten mukaisesti.10 artikla Sääntelyä koskevat muutokset: Tämä on sopimuksen keskeinen artikla. Koska teknisten määräysten vastaavuus määritetään tiettynä ajankohtana voimassa olevien EU:n ja USA:n määräysten perusteella, sitä on tarkasteltava uudelleen, kun näitä määräyksiä muutetaan tai kun annetaan uusia määräyksiä, jotka voivat vaikuttaa vastaavuuteen. Tältä osin artiklassa todetaan, että sopimuspuolten määräysten on perustuttava IMO:n kansainvälisiin asiakirjoihin. Artikla velvoittaa sopimuspuolet ilmoittamaan toisilleen määräysten muuttamisesta ja neuvottelemaan asiasta keskenään. Artiklan mukaan sekakomitean on tutkittava, vastaavatko määräykset muutosten jälkeen edelleen toisiaan, mikä voi johtaa seuraaviin päätelmiin: 1) vastaavuus on säilynyt ja asianomainen tuote pidetään sopimuksen liitteessä II, 2) määräykset eivät enää vastaa toisiaan ja tuote poistetaan sopimuksen liitteestä II tai 3) määräysten vastaavuudesta ei päästä yksimielisyyteen, jolloin vastavuoroinen tunnustaminen voidaan keskeyttää kyseisen tuotteen osalta.11 artikla Sääntelyä koskeva yhteistyö: Tässä artiklassa määrätään, että sopimuspuolten on tehtävä yhteistyötä alan kansainvälisissä järjestöissä tavoitteenaan laivavarusteita koskevien kansainvälisten sääntöjen vahvistaminen. Artikla mahdollistaa myös EU:n ja USA:n kahdenvälisen sääntely-yhteistyön, johon voi tarvittaessa kuulua sopimuspuolten teknisten määräysten tarkastelu vastaavuuden määrittämiseksi sellaisten tuotteiden osalta, jotka eivät kuuluneet sopimuksen soveltamisalaan sen tullessa voimaan tai joita koskevien määräysten vastaavuus ei ole pysynyt voimassa tai sen tunnustaminen on keskeytetty. Artiklassa annetaan lisäksi sekakomitealle mahdollisuus päättää tuotteiden lisäämisestä liitteeseen II sen jälkeen, kun niitä koskevien teknisten määräysten vastaavuus on määritetty.12 artikla Vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva yhteistyö: Tässä artiklassa edellytetään, että sopimuspuolten toimivaltaiset viranomaiset neuvottelevat keskenään ja ryhtyvät muihin tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että luottamus sopimuspuolten vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksiin ja -menettelyihin säilyy. Artiklassa kehotetaan lisäksi sopimuspuolia rohkaisemaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksiaan osallistumaan yhteistyö- ja koordinaatiotoimiin.5 luku Valvonta- ja suojatoimenpiteet13 artikla Vaatimustenmukaisuutta arvioivien elinten valvonta: Tässä artiklassa määrätään, että sopimuspuolten on jatkuvasti seurattava vaatimustenmukaisuuden arviointilaitostensa pätevyyttä erilaisten tarkastusten avulla. Siinä annetaan sopimuspuolille mahdollisuus kiistää objektiivisin perustein toisen sopimuspuolen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen tekninen pätevyys.14 artikla Markkinoiden valvonta: Tässä artiklassa vahvistetaan, että sopimus ei millään tavoin rajoita sopimuspuolten sääntelyviranomaisten mahdollisuuksia toteuttaa lainvalvontatoimia (esim. markkinoille saattamisen kieltäminen tai tuotteen palautusmenettely) sellaisten tuotteiden osalta, jotka saattavat olla vaaraksi terveydelle, turvallisuudelle tai ympäristölle tai ovat muutoin ristiriidassa sovellettavien määräysten kanssa. Sopimuspuolten on ilmoitettava toisilleen tällaisista toimista.15 artikla Vastavuoroisen tunnustamisen keskeyttäminen: Tässä artiklassa vahvistetaan menettely, jota noudatetaan siinä tapauksessa, että molemmat sopimuspuolet katsovat, että liitteessä II lueteltuja tuotteita koskevien teknisten määräysten vastaavuus ei ole säilynyt tai sitä ei voida pitää voimassa. Jos määräykset eivät enää vastaa toisiaan, tuote poistetaan liitteestä II ja sitä koskevien vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvien velvoitteiden noudattaminen keskeytetään. Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä varmistaakseen, että määräysten vastaavuus palautetaan mahdollisuuksien mukaan.16 artikla Varoitusjärjestelmä: Sopimuspuolet perustavat kaksisuuntaisen varoitusjärjestelmän, jonka välityksellä ne ilmoittavat toisilleen tuotteista, jotka eivät vastaa sovellettavia teknisiä määräyksiä tai joista voi aiheutua välitöntä vaaraa terveydelle, turvallisuudelle tai ympäristölle.6 luku Lisämääräykset17 artikla Luottamuksellisuus: Tämä artikla sisältää vakiolausekkeet, jotka liittyvät sopimuspuolten tai niiden vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten vaihtamien tietojen luottamuksellisuuden suojelemiseen.18 artikla Maksut: Tällä artiklalla varmistetaan, että sovellettavat maksut eivät ole syrjiviä ja ettei niitä peritä toisen sopimuspuolen jo suorittamista vaatimustenmukaisuuden arviointipalveluista.19 artikla Alueet, joilla sopimusta sovelletaan: Tämä on vakioartikla. Olisi kuitenkin huomattava, että merenkulkualan erikoisluonne on otettu huomioon viittaamalla siihen, että sopimusta sovelletaan kansainvälistä liikennettä harjoittaviin aluksiin, joilla on oikeus purjehtia jommankumman sopimuspuolen tai sopimuspuolen jäsenvaltion lipun alla.20 artikla Muiden maiden kanssa tehdyt sopimukset: Tämän artiklan 1 kohdassa määrätään, että sopimuspuolten ja muiden maiden vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset eivät päde toiseen sopimuspuoleen. Artiklan 2 kohdan mukaan EY ja USA sitoutuvat tarkastelemaan mahdollisuutta tehdä monenvälisiä vastavuoroista tunnustamista koskevia sopimuksia.7 luku Loppumääräykset21 artikla Sopimuksen voimaantulo, muuttaminen ja irtisanominen: Nämä ovat vakiomääräyksiä.22 artikla Loppumääräykset: Nämä ovat tavanomaisia institutionaalisia ja oikeudellisia määräyksiä. Huomattakoon, että artiklan 2 kohdassa edellytetään, että sopimuspuolet arvioivat sopimuksen toimintaa säännöllisesti ja ensimmäisen kerran viimeistään kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta.LiitteetLiite I Lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset: Tässä liitteessä mainitaan sopimuspuolten tärkeimmät laivavarusteita koskevat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset.Liite II Vastavuoroisen tunnustamisen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet: Tässä liitteessä ilmoitetaan, mitkä tuotteet kuuluvat sopimuksen soveltamisalaan. Sopimuksen 3 artiklassa tarkoitetut vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvät velvoitteet koskevat vain liitteessä II lueteltuja tuotteita. Tätä liitettä muutetaan sopimuspuolten ohjelmien ja määräysten kehittymisen myötä. Tämän ehdotuksen tuoteluettelo on alustava ja sisältää tuotteet, joita koskevien määräysten vastaavuus oli mahdollista määrittää tässä vaiheessa.Liite III Sääntelevät viranomaiset: Tässä liitteessä luetellaan sopimuspuolten sääntelyviranomaiset.III Vastaavuuden ja tuotekatteen määrittäminenIII.1 Vastaavuuden määrittämisperusteetKuten edellä todettiin, sopimuksen keskeisenä piirteenä on vastavuoroista tunnustamista koskevan velvoitteen perustuminen siihen, että tiettyä tuotetta koskevat EU:n ja USA:n tekniset määräykset vastaavat toisiaan. Vasta kun tämä vastaavuus on määritetty ja voimassa, tuote voidaan sisällyttää sopimuksen liitteessä II olevaan luetteloon ja pitää siellä. Tämä on mahdollista sen vuoksi, että sekä EU:n että USA:n laivavarusteita koskevat tekniset määräykset perustuvat varsin suurelta osin merenkulun turvallisuutta ja merien pilaantumisen ehkäisemistä koskeviin IMO:n yleissopimuksiin ja erityisesti kansainväliseen yleissopimukseen ihmishengen turvallisuudesta merellä (SOLAS-yleissopimus) ja kansainväliseen yleissopimukseen alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä (MARPOL-yleissopimus) sekä vastaaviin IMO:n päätöslauselmissa, kiertokirjeissä ja säännöissä tarkoitettuihin testausmenetelmiin (esim. Kansainvälisen teleliiton (ITU), Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) ja Kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan (IEC) vahvistamiin menetelmiin).EU:ssa laivavarusteita koskevat säännökset sisältyvät laivavarusteista annettuun neuvoston direktiiviin 96/98/EY, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, jäljempänä 'laivavarustedirektiivi'. EU:n näkökulmasta sopimuksen mahdollinen tuotekate määräytyy laivavarustedirektiivin liitteen A.1 perusteella. Yhdysvalloissa laivavarusteita koskevan sääntelyn hoitaa pääosin Yhdysvaltain rannikkovartiosto ja säännökset on julkaistu liittovaltion säännöskokoelman (US Code of Federal Register, CFR) niteen 46 osissa 159-165. Radioviestintään ja radionavigointiin tarkoitetut laitteet kuuluvat liittovaltion viestintäkomission (Federal Communications Commission, FCC) sääntelyvaltaan ja säännökset sisältyvät CFR-julkaisun niteen 47 osiin 2-80.Sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa todetaan seuraavaa:"Sopimuspuolten päätöksen teknisten määräysten vastaavuudesta on perustuttava siihen, että ne panevat omissa laissaan, asetuksissaan ja hallinnollisissa määräyksissään täytäntöön asiaa koskevia kansainvälisiä asiakirjoja, paitsi jos sopimuspuoli katsoo, että kyseinen asiakirja on tehoton tai epätarkoituksenmukainen sopimuspuolen omien sääntelytavoitteiden toteuttamisen kannalta. Jälkimmäisessä tapauksessa vastaavuudesta päätetään yhteisesti hyväksytyn menettelyn pohjalta."Määräysten vastaavuus määritetään toisin sanoen sen perusteella, missä määrin EU ja USA ovat sisällyttäneet IMO:n vaatimukset tiettyä tuotetta koskeviin teknisiin määräyksiinsä. Yleissääntönä on siis se, että EU ja USA antavat tekniset määräyksensä IMO:n asiakirjojen perusteella (tämä vahvistetaan myös sopimuksen 10 artiklan 1 kohdassa). Sopimuspuolet voivat poikkeuksellisesti ja kaupan teknisistä esteistä tehtyyn WTO-sopimukseen vedoten päättää olla soveltamatta IMO:n sääntöjä, jos niitä pidetään tehottomina tai epätarkoituksenmukaisina asetettujen sääntelytavoitteiden kannalta. Määräysten vastaavuuden määrittämisperusteista on tällöin sovittava erikseen sopimuspuolten kesken. Lisäksi on korostettava, että vastaavuutta määritettäessä on tutkittava ja todettava toisiaan vastaaviksi kaikki tiettyä tuotetta koskevat säännökset ja määräykset - tuotevaatimukset, testaus- ja suoritusstandardit sekä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt.Sopimuksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdassa annetun "teknisten määräysten vastaavuuden" määritelmän mukaan EU:n ja USA:n teknisten määräysten ei tarvitse olla keskenään täysin samanlaisia, mutta niiden on oltava siinä määrin vertailukelpoisia, että voidaan varmistaa sopimuspuolten määräyksiin liittyvien tavoitteiden toteutuminen. Jos EU siis vahvistaa standardin tietyn turvallisuus- tai ympäristönsuojelutason saavuttamiseksi, vastaavan USA:n standardin avulla on pystyttävä varmistamaan sama turvallisuus- ja ympäristönsuojelutaso.III.2 Tuotekatteen määrittäminenEdellä esitetyn perusteella on tehty useita yksityiskohtaisia selvityksiä ja analyysejä, joissa on tarkasteltu laivavarusteita koskevien EU:n ja USA:n teknisten määräysten vastaavuutta. Yhdysvaltain rannikkovartiosto teki analyysin sääntelyvaltaansa kuuluvista tuotteista. Komissio tarkasti tämän analyysin tulokset avoimen tarjouskilpailun perusteella tehtävää varten palkkaamansa asiantuntijan avulla. Lisäksi komissio teetti (myös avoimen tarjouspyynnön perusteella) analyysin laivojen radioviestintä- ja navigointilaitteista. Kaikki nämä selvitykset on julkistettu.Komission ja USA:n analyysien ja tutkimusten perusteella on laadittu alustava luettelo tuotteista, joita koskevat määräykset vastaavat toisiaan. Nämä tuotteet luetellaan tämän ehdotuksen liitteessä II. Luettelossa mainitaan 43 tuotetta, joista 11 kuuluu hengenpelastuslaitteisiin, 12 palontorjuntalaitteisiin ja 20 navigointilaitteisiin. Olisi huomattava, että lopullinen analyysi on tehty laivavarustedirektiivin kolmannen muutoksen perusteella. Vaikka tätä muutosdirektiiviä ei ole vielä virallisesti annettu, sen tekniset määräykset ovat tiedossa. Näin ollen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen olisi tultava voimaan muutosdirektiivin voimaantulon yhteydessä.Lopuista laivavarustedirektiivin soveltamisalaan kuuluvista tuotteista voidaan todeta, että määräysten vastaavuus voidaan niiden osalta joko määrittää teknisten lisätutkimusten perusteella suhteellisen pian (1-2 vuotta) sopimuksen voimaantulon jälkeen tai vastaavuutta ei voida määrittää lähitulevaisuudessa. Sopimuksen liitteeseen II mahdollisesti tulevaisuudessa lisättäviä laitteita on noin 50, joista 24 kuuluu hengenpelastuslaitteisiin, 5 saastumisen torjuntalaitteisiin, 10 palontorjuntalaitteisiin, 9 navigointilaitteisiin ja 1 radioviestintälaitteisiin. Vastaavuuden määrittäminen on mahdotonta erityisesti radioviestintälaitteiden osalta. Tämä johtuu lähinnä siitä, että näitä tuotteita koskevat USA:n vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt eivät tällä hetkellä vastaa laivavarustedirektiivissä säädettyjä menettelyjä ja että USA:n asiaa koskevat tekniset määräykset eivät aina ole alalla sovellettavien ITU:n suositusten mukaisia.III.3 Vastaavuuden säilyttäminen ja tuotekatteen muuttaminenSopimuspuolten tekniset määräykset muuttuvat ajan myötä erityisesti IMO:n uusien sääntöjen tai sääntömuutosten seurauksena. Kun sopimuspuolen tekninen määräys muuttuu tavalla, joka voi vaikuttaa määritettyyn vastaavuuteen, on selvitettävä, onko vastaavuus säilynyt jommankumman tai molempien sopimuspuolten uusien tai muuttuneiden määräysten valossa. Kuten edellä selostettiin, sopimuksen 10 artiklassa vahvistetaan säännöt siitä, miten menetellään, kun sopimuspuolten tekniset määräykset muuttuvat. On korostettava, että sopimus ei millään tavoin heikennä tai rajoita EU:n tai USA:n sääntelyvaltuuksia niiden pyrkiessä toteuttamaan sääntelytavoitteensa ja vahvistamaan tarkoituksenmukaiseksi katsomansa suojelutason (ks. sopimuksen 8 artikla).Keskeisiä tekijöitä määräysten vastaavuuden säilyttämisessä ovat määräysten muutoksista ilmoittaminen ja niitä koskeva tietojenvaihto sekä mahdollisuus asiaa koskeviin neuvotteluihin sopimuspuolten lainsäädäntömenettelyjen asettamissa rajoissa. Erityisen tärkeää on lisäksi sääntelyalan yhteistyö ja molempien sopimuspuolten sitoutuminen IMO:ssa tehtävään työhön. Yleissääntönä on, että laivavarusteita koskevien sääntöjen vahvistamiseen liittyvää yhteistyötä tehdään IMO:n sekä ITU:n, ISO:n ja IEC:n puitteissa. Sopimus kuitenkin antaa mahdollisuuden myös EU:n ja USA:n kahdenväliseen sääntely-yhteistyöhön, joka on välttämätöntä määräysten vastaavuuden säilyttämiseksi mutta myötävaikuttaa toisaalta samalla määräysten laadun paranemiseen kokemusten ja parhaiden käytänteiden vaihdon kautta.Yksi merkittävä kahdenvälisen yhteistyön osa-alue, joka on suuresti riippuvainen kansainvälisellä tasolla tehtävästä työstä, on sellaisen työsuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen, jonka avulla voidaan määrittää vastaavuus niiden tuotteiden osalta, joita ei mainita sopimuksen liitteessä II. Kun tämä työ on saatu päätökseen ja molemmat sopimuspuolet ovat vakuuttuneita siitä, että niiden tiettyä tuotetta koskevien teknisten määräysten vastaavuus on määritetty, kyseinen tuote voidaan lisätä liitteen II luetteloon sekakomitean päätöksellä (sopimuksen 11 artiklan 4 kohta).On selvää, että jos vastaavuutta ei objektiivisista syistä johtuen voida pitää voimassa tai todeta, tuote poistetaan liitteestä II tai sitä ei sisällytetä kyseiseen liitteeseen. Sopimuksen 3 artiklassa tarkoitettu vastavuoroisen tunnustamisen velvoite ei koske liitteestä II poistettuja tuotteita, mutta sopimuspuolet tunnustavat edelleen aiemmin annetut todistukset, elleivät terveyden, turvallisuuden tai ympäristön suojeluun liittyvät syyt anna aihetta muuhun. Tämä voi aiheuttaa vaikeuksia talouden toimijoille, joiden on ehkä ryhdyttävä uudelleen hakemaan hyväksyntää tuojana toimivalta sopimuspuolelta. On kuitenkin tähdennettävä, että sopimuksella ei voida rajoittaa tai kyseenalaistaa sopimuspuolten oikeutta määrätä sääntelytavoitteistaan.IV. Sopimuksen arviointiIV.1 Yleisiä huomioitaVastavuoroista tunnustamista koskevilla sopimuksilla on yleensä kaksi tavoitetta: kaupan helpottaminen vaatimustenmukaisuuden arvioinnista aiheutuvia kustannuksia vähentämällä ja sääntely-yhteistyön ja sääntelyn tehokkuuden edistäminen. Komissio katsoo, että nyt hyväksyttäväksi esitettävällä sopimuksella voidaan saavuttaa nämä tavoitteet jäljempänä esitetyistä syistä.Sopimus on tietyssä mielessä innovatiivinen, koska se on yhteisön ensimmäinen tavarakauppaan liittyvä kansainvälinen sopimus, joka perustuu yhteisön sääntelyn vastaavuuteen toisen maan säännösten ja määräysten kanssa.Yleisesti ottaen voidaan todeta, että sopimus tarjonnee merkittäviä etuja EU:n tuottajille ja tuojille. Sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa tuotetta valmistavalla EU:n tuottajalla on suora pääsy USA:n markkinoille siltä osin kuin on kyse sääntelyyn liittyvistä vaatimuksista sen perusteella, että se noudattaa laivavarustedirektiivissä vahvistettuja EU:n vaatimuksia. Tämän ansiosta tuottaja voi saavuttaa useita markkinoita noudattamalla yhtä säännöstöä ja hankkimalla yhden hyväksynnän, kun sen ilman sopimusta olisi pyrittävä täyttämään useiden säännöstöjen vaatimukset. Tämä voi johtaa tuottajien kustannusten välittömään alenemiseen testauksen ja varmentamisen osalta. Kustannukset alenevat lisäksi välillisesti siltä osin kuin ne liittyvät siihen epävarmuuteen ja vaivaan, joka johtuu yhteydenpidosta tuojamaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokseen, ja niihin viiveisiin, joita tästä aiheutuu tuotteen markkinoille saattamisessa.Kuten edellä todettiin, sopimus ei vaikuta sopimuspuolten vahvistamaan terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelun tasoon. Asiaan palataan vielä tarkemmin jäljempänä. Vaikka molemmat sopimuspuolet ovat sitoutuneet työskentelemään IMO:ssa ja ottamaan laivavarusteita koskevien määräystensä perustaksi alan kansainväliset asiakirjat, sopimus ei rajoita tai vaaranna sopimuspuolten itsenäistä päätösvaltaa tai täytäntöönpano-oikeuksia sääntelyasioissa.IV.2 Laivavarusteiden kauppa EY:n ja USA:n välilläEY:n ja USA:n välisen laivavarusteiden kaupan määrää ja arvoa on ollut vaikea arvioida, koska virallisia tilastoja ei ole olemassa. Taulukossa 1 annetaan tietoja tiettyjen tuotteiden kaupasta.Taulukko 1: Tiettyjen laivavarusteiden kauppa EY:n ja USA:n välillä vuonna 2000 (tuhatta euroa)>TAULUKON PAIKKA>Lähde: Eurostat, COMEXT-tietokantaKun arvioidaan vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen mahdollisia vaikutuksia, voitaisiin kauppaa koskevien lukujen ohella tarkastella vaihtoehtoisesti myös sopimuspuolten laivavarustemarkkinoiden kokoa. EU:n ja USA:n laivavarustemarkkinoiden koosta antaa viitteitä EU:n jäsenvaltioissa ja USA:ssa rekisteröityjen alusten määrä. Tämä käy ilmi taulukosta 2, jossa ilmoitetaan EY:ssä ja USA:ssa rekisteröityjen alusten määrä ja niiden yhteenlaskettu bruttokantavuus. Tältä osin olisi muistettava, että sopimusta sovelletaan vain niihin sopimuspuolten aluksiin, joissa on oltava IMO:n yleissopimusten mukaisesti hyväksyttäviä varusteita ja jotka harjoittavat kansainvälistä liikennettä. Tietoja niiden alusten määrästä, joiden on pidettävä mukana turvallisuuskirjoja IMO:n yleissopimusten mukaisesti, ei ole ollut helppo saada. Voidaan kuitenkin arvioida, että suurin osa (yli 90 prosenttia) kauppa-aluksista pitää mukanaan turvallisuuskirjaa. Olisi myös muistettava, että jäljempänä esitettyihin lukuihin voi sisältyä muiden yhteisön direktiivien soveltamisalaan kuuluvia aluksia (esimerkiksi kalastus- tai sisävesialuksia).Laivavarustemarkkinoiden koon arvioinnin kannalta merkittävä tekijä on ensisijaisesti alusten lukumäärä, sillä erityisesti rahtialusten osalta kustannukset, jotka aiheutuvat aluksen varustamisesta IMO:n yleissopimuksessa vaadituilla välineillä, eivät juurikaan vaihtele aluksen koon mukaan. Kustannukset vaihtelevat eniten rahti- ja matkustaja-alusten välillä siten, että matkustaja-alusten kustannukset ovat väistämättä suuremmat esim. hengenpelastus- ja palontorjuntalaitteiden osalta. Taulukosta 2 käy ilmi, että EY:n aluskanta on lukumääräisesti kaksi kertaa suurempi kuin USA:n ja että erityisesti matkustaja-aluksia on rekisteröity huomattavasti enemmän EY:ssä kuin USA:ssa.Taulukko 2: EY:n ja USA:n kauppalaivasto>TAULUKON PAIKKA>Lähde: Lloyd's Register of Shipping, World Fleet Statistics 2000Taulukossa 2 esitetyt luvut koskevat olemassa olevia aluksia, jotka on jo varustettu vaadituilla laitteilla ja välineillä. Tästä syystä olisi hyödyllistä tarkastella myös rakenteilla olevien alusten määrän kehittymistä, sillä tämä antaisi viitteitä siitä, millaiset ovat laivavarusteiden potentiaaliset markkinat. Tätä kehitystä koskevat luvut esitetään taulukossa 3 ja asiaa havainnollistetaan lisäksi kuviossa 1. Luvut osoittavat selvästi, että EU:ssa rakennetaan laivoja lukumääräisesti ottaen vähintään kaksi kertaa enemmän kuin USA:ssa.Taulukko 3: EU:ssa ja USA:ssa rakenteilla olevat alukset 1996-2000 (lukumäärä (lm) ja kantavuus bruttotonneina (bt))>TAULUKON PAIKKA>Lähde: Lloyd's Register of Shipping, World Fleet Statistics 2000>VIITTAUS KAAVIOON>Lähde: Lloyd's Register of Shipping, World Fleet Statistics 2000IV.3 Laivavarusteisiin liittyvät vaatimustenmukaisuuden arviointikustannuksetLaivavarusteiden tyyppihyväksyntään liittyviä kustannuksia on ollut vaikea määrittää. Tärkein syy tähän on se, että laivavarustedirektiivin soveltamisalaan kuuluvissa laivavarusteissa käytettäviä teknologioita on paljon ja ne eroavat suuresti toisistaan (vrt. pelastusliivit ja tutkalaitteet), mikä johtaa väistämättä erilaisiin hyväksyntäkustannuksiin. Lisäksi on eräitä muita kustannuksia, jotka liittyvät esim. markkinoille saattamiseen kuluvaan aikaan, hallinnollisiin rasitteisiin ja epävarmuuteen ja joihin vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus vaikuttaa mutta joita on erittäin vaikea ilmaista määrällisesti. Teollisuuslähteistä on kuitenkin saatu eräitä tietoja näistä kustannuksista. Nämä tiedot esitetään seuraavassa pelkästään asian havainnollistamiseksi ja niitä on pidettävä "epävirallisina" lukuina, sillä niiden tueksi ei voida esittää todennettavissa olevia määrällisiä tietoja.- Yleisesti ottaen voidaan arvioida, että kustannukset, jotka aiheutuvat aluksen varustamisesta IMO:n yleissopimuksessa edellytetyillä laitteilla ja välineillä, vaihtelevat aluksen tyypistä ja koosta riippuen 10:stä 25 prosenttiin rakentamiskustannuksista.- Kun kyse on suuresta matkustaja-aluksesta (risteilyaluksesta), jonka rakentaminen maksaa 350 miljoonaa euroa, arviolta 115 miljoonaa euroa (30 %) kuluu IMO:n sääntöjen edellyttämiin materiaaleihin, varusteisiin ja luokituslaitoksilta hankittaviin hyväksyntöihin. Näistä 115 miljoonasta eurosta noin 90 miljoonaa euroa liittyy erilaisiin materiaaleihin (lähinnä palosuojausta varten) ja 17 miljoonaa euroa hengenpelastus-, navigointi- ja radiolaitteisiin. Kiinnostava tieto on se, että luokituslaitoksen hyväksyntään liittyvissä kustannuksissa on mahdollista säästää jopa 25 miljoonaa euroa käyttämällä jo hyväksyttyjä materiaaleja ja varusteita. Rahtialuksen (konttialuksen) varustamisen IMO:n sääntöjen vaatimilla laitteilla ja välineillä arvioidaan maksavan aluksen koosta riippumatta noin miljoona euroa.- Kustannukset, jotka aiheutuvat Yhdysvaltojen rannikkovartioston hyväksynnän hankkimisesta hengenpelastuslaitteiden osille, ovat arviolta vähintään 50 000 euroa ja prosessi voi kestää jopa kaksi vuotta. Tietyt hengenpelastuslaitteet kuten MES-evakuointijärjestelmät ja taaveteilla laskettavat suurnopeusalukset on testattava realistisissa olosuhteissa, minkä vuoksi hyväksyntään liittyvät kustannukset voivat nousta yli miljoonaan euroon.- Laivojen radioviestintä- ja navigointilaitteiden hyväksyntään liittyvät kustannukset ovat yleensä korkeat ja markkinat rajalliset. Esimerkiksi Inmarsat-B SES:n osalta hyväksymiskustannukset ovat arviolta 150 000 euroa samalla, kun tuotteen menekki maailmanmarkkinoilla on vuosittain 500 kappaletta ja myynnin arvo noin 13,5 miljoonaa euroa. Täydellisen tutkasarjan hyväksymiskustannukset ovat arviolta 150 000 euroa ja maailmanlaajuisten markkinoiden arvo 175 miljoonaa euroa vuodessa.IV.4 YleisarvioVastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen yleisen arvioinnin yhteydessä on otettava huomioon seuraavat keskeiset tekijät:- Sopimuksen kustannus-hyötysuhde, kun tarkastellaan esim. sen vaikutusta kauppaan, markkinoillepääsyyn, kustannusten alenemiseen jne. EU:n tuottajien kannalta.- Mahdolliset vaikutukset EU:n sääntelytavoitteisiin.- Vaikutukset muihin osapuoliin.Kustannus-hyötysuhteen osalta on todettava, että edellä esitetyissä tiedoissa ei ole sellaista taloutta kuvaavaa määrällistä aineistoa, joka tarjoaisi selkeän kuvan vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen vaikutuksista esimerkiksi kaupankäyntiin ja tuottajien kustannuksiin. Käytettävissä olevat tiedot osoittavat kuitenkin, että kustannukset, jotka aiheutuvat laivan varustamisesta IMO:n yleissopimuksen edellyttämillä laitteilla ja välineillä, eivät ole vähäpätöisiä ja että vaatimustenmukaisuuden arvioinnin välittömät kustannukset ovat huomattavat monentyyppisten laivavarusteiden osalta. Tämän lisäksi tulevat vielä välilliset kustannukset, jotka liittyvät esim. markkinoille saattamiseen kuluvaan aikaan, erilaisiin epävarmuustekijöihin ja hallinnollisiin rasitteisiin ja joihin vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus vaikuttanee alentavasti mutta joita on vaikea ilmaista määrällisesti. Taulukoissa 2 ja 3 olevat tiedot osoittavat, että EU:n kauppalaivasto on paljon USA:n kauppalaivastoa suurempi sekä jo käytössä että rakenteilla olevien alusten määrinä mitattuna. Tämän epätasapainon voitaisiin katsoa olevan haitaksi laivavarusteiden valmistajille EU:ssa. Asian tarkastelussa on kuitenkin otettava huomioon markkinoillepääsyyn liittyvät yleiset tekijät. Lisäksi sopimuksella voidaan tarjota sekä EU:n että USA:n tuottajille mahdollisuus lisätä kilpailukykyään toistensa markkinoilla. Tästä olisi etua EU:n laivavarusteiden valmistajille mutta myös EU:n laivanrakennusteollisuudelle, joka todennäköisesti pystyisi karsimaan kustannuksiaan (ks. edellä) ja parantamaan näin kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla.Tässä yhteydessä on korostettava, että vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus ei sinällään takaa etuja talouden toimijoille. Se tarjoaa mahdollisuuksia helpottaa markkinoillepääsyä ja alentaa kustannuksia, mutta talouden toimijoiden ja erityisesti tuottajien asiana on huolehtia siitä, että tarjolla olevat mahdollisuudet hyödynnetään. Lisäksi on huomattava, että yritykset voivat itse päättää, hyödyntävätkö ne sopimusta. Kaikki alan eurooppalaiset teollisuusjärjestöt ovat antaneet tukensa vastavuoroista tunnustamista koskevalle sopimukselle. Komissio katsoo tästä syystä, että sopimus tarjoaa huomattavia etuja tuottajille, erityisesti siksi, että se perustuu EU:n ja USA:n säännösten ja määräysten vastaavuuteen; tuottaja voi näin ollen saavuttaa useita markkinoita yhden hyväksynnän ja yhden sopimuspuolen teknisten määräysten perusteella.Sopimuksen mahdollisista vaikutuksista EU:n sääntelytavoitteisiin voidaan todeta, että sopimuksen 8 artiklassa todetaan selvästi, että sopimuspuolten itsenäistä päätös- tai toimivaltaa sääntelyyn liittyvissä kysymyksissä ei rajoiteta millään tavalla. Sopimuspuolet voivat vapaasti pyrkiä asettamiinsa sääntelytavoitteisiin ja vahvistaa tarkoituksenmukaisena pitämänsä suojelutason. Sopimus perustuu EU:n ja USA:n teknisten määräysten vastaavuuteen ja voi juuri tästä syystä hyödyttää talouden toimijoita. Jos vastaavuus ei säily esim. määräyksiin tehtävien muutosten vuoksi, nämä edut voidaan menettää. Tätä voitaisiin pitää tekijänä, joka estää sopimuspuolta vahvistamasta suojelutasoaan toisen sopimuspuolen suojelutasoa korkeammaksi siten, että määräykset eivät enää vastaisi toisiaan. Komission arvion mukaan näin ei todennäköisesti tapahdu seuraavista syistä: 1) kuten edellä todettiin, sopimuspuolten itsenäinen päätösvalta sääntelyasioissa säilyy ennallaan; 2) sekä EU että USA ovat selkeästi sitoutuneet käyttämään teknisten määräystensä perustana IMO:n sääntöjä; 3) määräysten vastaavuus pidetään voimassa sopimuspuolen tai sopimuspuolten muuttuneiden määräysten perusteella, joten nämä muutokset vaikuttavat (mahdollisesti) sopimukseen eikä toisin päin; 4) vastavuoroista tunnustamista koskevaa sopimusta tuetaan sääntely-yhteistyön keinoin.Muista yhteisön tekemistä vastavuoroista tunnustamista koskevista sopimuksista saadut kokemukset osoittavat, että yhteistyö on sekä parantanut sovellettavien määräysten avoimuutta että johtanut sääntelyviranomaisten väliseen tietämyksen ja kokemusten vaihtoon, jonka avulla voidaan toivottavasti tehostaa sääntelyresurssien käyttöä ja parantaa määräysten laatua.Sopimus ei myöskään rajoita tai vaaranna sopimuspuolten mahdollisuuksia varmistaa teknisten määräystensä täytäntöönpano alueillaan. Sopimuksen 16 artiklassa tarkoitettu kaksisuuntainen varoitusjärjestelmä saattaa jopa osaltaan edistää esimerkiksi markkinavalvontatoimien tehokkuutta, koska valvontaviranomaiset saavat käyttöönsä enemmän tietoja viallisista tuotteista.Olisi huomattava, että kuluttaja-asioiden transatlanttisen vuoropuhelun (Transatlantic Consumer Dialogue, TACD) [2] yhteydessä on suhtauduttu varsin kriittisesti vastavuoroista tunnustamista koskeviin sopimuksiin yleensä ja teknisten määräysten vastaavuuden käsitteeseen. TACD:n vastustus liittyy siihen, että vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset ja määräysten vastaavuus voisivat johtaa 1) sääntelyyn liittyvän toimivallan siirtymiseen ulkomaisille yksiköille, jotka mahdollisesti toimivat erilaisten eturistiriita-, avoimuus- ja vastuusääntöjen mukaan; 2) julkisten toimintojen yksityistämiseen; 3) maan itsensä harjoittaman sääntelyn loppumiseen; 4) vähäisempään julkiseen osallistumiseen sääntelyasioita koskevaan päätöksentekoprosessiin; 5) määräysten kiertämismahdollisuuksien lisääntymiseen yritysten kannalta ja 6) terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojelun tason alenemiseen. Edellä jo mainituista syistä komissio ei voi yhtyä TACD:n päätelmiin.[2]  TACD on EU:n ja USA:n kuluttajajärjestöjen yhteistyöfoorumi, joka pyrkii edistämään kuluttajien etuja EU:n ja USA:n päätöksenteossa kehittämällä ja antamalla yhteisiä kuluttajapolitiikkaa koskevia suosituksia USA:lle ja EU:lle.Sopimuksen mahdollisista vaikutuksista EU:n sääntelytavoitteisiin voidaan tästä syystä todeta, että komission arvion mukaan sopimus ei vaaranna laivavarustedirektiivin tavoitteita, joita siis ovat merenkulun turvallisuuden parantaminen ja merien pilaantumisen tehokkaampi ehkäiseminen. Sopimuksella ei ole kielteisiä vaikutuksia miehistön, matkustajien tai muiden henkilöiden terveyteen tai turvallisuuteen taikka meriympäristöön.Muista asianomaisista osapuolista sopimuksella saattaa olla vaikutuksia lähinnä vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksiin ja laivanrakennusteollisuuteen. Tämän ehdotuksen liitteenä olevan vaikutusten arviointilomakkeen mukaan vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus tarjoaisi EU:n vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille (laivavarustedirektiivin mukaisesti ilmoitetut laitokset) mahdollisuuden tarjota lisäpalveluja nykyisille ja uusille asiakkaille. Sopimus voisi kuitenkin merkitä niille myös jonkinasteisia liiketoiminnan menetyksiä, sillä USA:n viejien ei enää tarvitse käyttää niiden palveluja osoittaakseen, että noudattavat direktiivin 96/98/EY säännöksiä. Kuten edellä todettiin, EU:n laivanrakennusteollisuuden kustannukset todennäköisesti alenevat laivavarusteiden osalta muun muassa siksi, että vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvät kustannukset pienenevät ja kilpailu EU:n tuottajien ja USA:n viejien välillä lisääntyy.Komissio esittää yleisenä päätelmänään, että sopimuksesta voi olla merkittävää hyötyä talouden toimijoille, koska se helpottaa kaupankäyntiä vähentämällä vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyviä kustannuksia ja rasitteita, että sopimus voi lisätä määräysten avoimuutta ja ennustettavuutta ja että se lisäksi edistää sääntelyalan yhteistyötä, eikä vaaranna laivavarustedirektiivin sääntelytavoitteita, joihin kuuluvat merenkulun turvallisuuden parantaminen ja merien pilaantumisen tehokkaampi ehkäiseminen.V. Suhteet EFTA-valtioihin, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniäKomissio on pitänyt ETA:n EFTA-valtiot ajan tasalla neuvottelujen kulusta ja ilmoittanut niille neuvottelujen lopputuloksista ETA-sopimuksessa ja sen pöytäkirjassa 12 määrättyjä yleisiä tiedonvälitys- ja neuvottelumenettelyjä noudattaen.VI. Neuvoston päätösten luonnoksetLiitteenä on kaksi neuvoston päätösehdotusta sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä.Molempien päätösten oikeusperustana ovat perustamissopimuksen 133 ja 300 artikla.Sopimuksen tekemistä koskevassa päätöksessä on vahvistettava myös se yhteisön menettely, jonka mukaisesti komissio voi neuvoston nimittämän erityiskomitean avustamana edustaa yhteisöä sekakomiteassa ja mahdollisesti perustettavissa yhteisissä työryhmissä.VII. PäätelmätNäissä perusteluissa esitetyistä syistä komissio ehdottaa neuvostolle, että tämä hyväksyisi liitteenä olevat kaksi päätöstä.2003/0078 (ACC)Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komissio on neuvotellut laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroista tunnustamista koskevan Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimuksen.(2) Tämä sopimus, joka parafoitiin Brysselissä 21. Maaliskuussa 2003, olisi allekirjoitettava sillä varauksella, että se tehdään lopullisesti myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen sopimus laivavarusteita koskevien vaatimustenmukaisuustodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja


title: Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta # Ehdotus neuvoston päätös tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan välillä

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0422(01)

Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta  /* KOM/2006/0422 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 27.7.2006KOM(2006) 422 lopullinen2006/0141 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Korean tasavallan välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamisestaEhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖStieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan välillä(komission esittämät)PERUSTELUT1. Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan (jäljempänä ’Korea’) painopistealueet tutkimuksen alalla ovat samankaltaisia: molemmat painottavat esimerkiksi biotieteitä ja -teknologiaa, tietoyhteiskunnan tekniikoita ja televiestintää, valmistus- ja materiaalitekniikkaa, kestävää kehitystä, uusiutuvia energianlähteitä, satelliittiteknologiaa ja kaukokartoitusta. Molemmat osallistuvat myös ITER-hankkeeseen (kansainvälinen lämpöydinkoereaktori).2. Korea pyrkii lujittamaan tutkimuspohjaansa ja investoi vuosittain lähes 3 % BKT:stään tutkimukseen[1]. Siksi Korea on hyvin tärkeä yhteistyökumppani Euroopalle tieteen ja teknologian alalla.3. Ottaen huomioon tieteen ja teknologian merkityksen talouden ja yhteiskunnan kehitykselle Euroopassa ja Koreassa kumpikin osapuoli on ilmaissut halunsa laajentaa ja syventää yhteistyötä molempien kannalta merkittävillä osa-alueilla:-  Tavatessaan komissaari Philippe Busquinin Brysselissä toukokuussa 2003 Korean tiedeministeri Park Ho-koon toi esille, että Korea on halukas tekemään yhteisön kanssa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen, jonka avulla voitaisiin tehostaa ja lisätä osapuolten välistä tieteellistä yhteistyötä.-  Lokakuussa 2003 Korean edustusto Euroopan unionissa ilmoitti virallisesti komission yksiköille Korean halukkuudesta käynnistää neuvottelut tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevasta sopimuksesta.-  Neuvosto valtuutti 7. maaliskuuta 2005 komission neuvottelemaan Euroopan yhteisön ja Korean tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen. Neuvottelujen tuloksena on oheinen 21. joulukuuta 2005 parafoitu sopimus.4. Sopimuksessa noudatettuja periaatteita ovat molemminpuolinen hyöty, vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua toisen sopimuspuolen ohjelmiin ja toimiin, jotka ovat sopimuksen tarkoituksen kannalta olennaisia, syrjimättömyys sekä immateriaalioikeuksien tehokas suojaaminen ja oikeudenmukainen jakaminen.5. Sopimus tehdään ensin viideksi vuodeksi ja uusitaan ilman eri toimenpiteitä, edellyttäen, että sopimuksen uusimista suositellaan kunkin viisivuotisjakson viimeistä edellisen vuoden aikana suoritetun riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin perusteella.6. Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto-  hyväksyy Euroopan yhteisön puolesta allekirjoittamista koskevan päätöksen Euroopan parlamenttia kuultuaan,-  hyväksyy päätöksen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Korean välillä.EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Korean tasavallan välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen allekirjoittamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 7 päivänä maaliskuuta 2005 tekemällään päätöksellä komission neuvottelemaan Korean tasavallan kanssa Euroopan yhteisön ja Korean tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevasta sopimuksesta.(2) Komissio neuvotteli sopimuksen yhteisön puolesta Korean tasavallan kanssa noudattaen neuvotteluohjeita, jotka ovat liitteenä neuvoston päätöksessä komission valtuuttamisesta neuvottelemaan tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus.(3) Neuvottelut johtivat oheiseen 21 päivänä joulukuuta 2005 parafoituun sopimukseen.(4) Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava sillä varauksella, että se tehdään myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa Euroopan yhteisön ja Korean tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeva sopimus Euroopan yhteisön puolesta sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[…]2006/0141 (CNS)EhdotusNEUVOSTON PÄÄTÖStieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan välilläEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[3],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) [….]kuun […] päivänä […] tehdyn neuvoston päätöksen …/…/EY mukaisesti sopimus allekirjoitettiin yhteisön puolesta […] päivänä […]kuuta […] sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin.(2) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaHyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskeva sopimus.Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja tekee yhteisön puolesta sopimuksen 12 artiklan 1 kohdassa määrätyn ilmoituksen.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[…]LIITEEuroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskeva sopimusEuroopan yhteisö (jäljempänä ’yhteisö’) ja Korean tasavallan hallitus (jäljempänä ’Korea’), jäljempänä ’sopimuspuolet’, jotkaOTTAVAT HUOMIOON, että yhteisö ja Korea harjoittavat tutkimusta, teknologian kehittämistä ja demonstrointia useilla molempien kannalta merkittävillä osa-alueilla, ja ovat tietoisia tieteellisen tietämyksen nopeasta kehityksestä ja sen myönteisestä vaikutuksesta kahdenvälisen ja kansainvälisen yhteistyön edistämiseen,HALUAVAT laajentaa tieteellistä ja teknistä yhteistyötä useilla molempien kannalta merkittävillä osa-alueilla luomalla tuloksellisen kumppanuuden rauhanomaisissa tarkoituksissa ja yhteistä hyötyä tavoitellen,TOTEAVAT, että tällainen yhteistyö ja sen tulosten soveltaminen edistävät sopimuspuolten taloudellista ja sosiaalista kehitystä, jaHALUAVAT luoda yhteistyötoimien toteuttamiselle viralliset puitteet, jotka tehostavat sopimuspuolten välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artikla – Tarkoitus ja periaatteet1. Sopimuspuolet edistävät, kehittävät ja helpottavat tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia tieteen ja teknologian aloilla rauhanomaisissa tarkoituksissa tämän sopimuksen ja kummankin sopimuspuolen lakien ja määräysten mukaisesti.2. Tähän sopimukseen perustuvat yhteistyötoimet toteutetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:1.  molemminpuolinen ja oikeudenmukainen osallistuminen ja hyöty,2.  kummankin sopimuspuolen vierailevien tutkijoiden mahdollisuus osallistua vastavuoroisesti toisen sopimuspuolen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen ohjelmiin ja hankkeisiin sekä käyttää toisen sopimuspuolen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen välineistöjä,3.  yhteistyöhön mahdollisesti vaikuttavien tietojen oikea-aikainen vaihto,4.  osaamisyhteiskunnan edistäminen sopimuspuolten taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi ja5.  immateriaalioikeuksien suojaaminen tämän sopimuksen liiteen II mukaisesti.2 artikla – MääritelmätTässä sopimuksessa tarkoitetaan:1. ’suorilla yhteistyötoimilla’ sopimuspuolen välisiä yhteistyötoimia,2. ’epäsuorilla yhteistyötoimilla’ Koreaan ja yhteisöön sijoittautuneiden oikeussubjektien välisiä toimia, joissa Korean oikeussubjektit osallistuvat yhteisön puiteohjelmaan (jäljempänä ’puiteohjelma’) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan nojalla ja yhteisöön sijoittautuneet oikeussubjektit vastavuoroisesti Korean tutkimusohjelmiin tai -hankkeisiin puiteohjelman aloja vastaavilla tieteen ja teknologian aloilla;3. ’yhteistyötoimilla’ suoria ja epäsuoria yhteistyötoimia,4. ’oikeussubjektilla’ luonnollista henkilöä tai sijoittautumispaikkansa kansallisen oikeuden tai yhteisön oikeuden mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja jolla voi olla omissa nimissään kaikentyyppisiä oikeuksia ja velvoitteita.3 artikla – Yhteistyötoimet1. Tämän sopimuksen perusteella toteutettaviin suoriin yhteistyötoimiin voivat sisältyä:6.  eri muodoissa toteutettavat tapaamiset (joihin voivat kuulua myös asiantuntijatapaamiset), jotta voidaan keskustella ja vaihtaa tietoa yleisistä tai erityisistä tutkimusta ja teknologiaa koskevista aiheista sekä yksilöidä tutkimus- ja kehityshankkeita ja -ohjelmia, joita voidaan toteuttaa yhteistyössä,7.  tiedonvaihto tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvistä toimista, politiikasta, toimintatavoista, laeista ja määräyksistä,8.  tutkijoiden, teknisen henkilöstön ja muiden asiantuntijoiden vierailut ja vaihto yleisiin tai erityisiin aiheisiin liittyen,9.  jäljempänä 6 artiklassa tarkoitetun sekakomitean päättämien yhteistyöhankkeiden ja -ohjelmien täytäntöönpano sopimuspuolen lakien ja määräysten mukaisesti ja10.  jäljempänä 6 artiklassa tarkoitetun sekakomitean päättämät muut toimet, jotka toteutetaan tieteen ja teknologian aloilla sopimuspuolen lakien ja määräysten mukaisesti.2. Epäsuorien yhteistyötoimien kehittämiseksi ja jollei tämän sopimuksen liitteistä muuta johdu, mikä tahansa Koreaan tai yhteisöön sijoittautunut oikeussubjekti voi sopimuspuolten lakien ja määräysten mukaisesti osallistua tutkimusohjelmiin tai -hankkeisiin, joita toinen sopimuspuoli toteuttaa ja joihin sen oikeussubjektit voivat osallistua.4 artikla – Täytäntöönpanomenettelyt1. Sopimuspuolet voivat sopia täytäntöönpanosäännöistä, joissa määritetään tähän sopimukseen perustuviin toimiin liittyvät yksityiskohdat ja menettelyt.2. Kumpikin sopimuspuoli voi antaa sopimuspuolten tieteellisten ja teknologisten yhteistyötoimien toteutuksen erityisten instituutioiden tehtäväksi sopimuspuolten välisten tieteellisten ja teknologisten yhteistyötoimien suoraa täytäntöönpanoa tai tukea varten.3. Tieteelliset ja teknologiset yhteistyötoimet, joita sopimuspuolet ovat tukeneet, kehittäneet ja edistäneet ja jotka on käynnistetty mutta joita ei ole saatettu päätökseen tämän sopimuksen voimaantulopäivään mennessä ja joista ei ole tehty erityisiä sopimuksia, kuuluvat mainitusta päivästä alkaen tämän sopimuksen soveltamisalaan.5 artikla – Yhteistyön tehostaminen1. Kummankin sopimuspuolen on tehtävä kaikkensa tarjotakseen tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia toteuttaville oikeussubjekteille kaikki mahdolliset edellytykset, jotta voidaan helpottaa näihin yhteistyötoimiin osallistuvien tutkijoiden työtä ja vierailuja sekä niissä käytettävien materiaalien, tietojen ja laitteiden tuloa sopimuspuolen alueelle ja poistumista sieltä.2. Sopimuspuolet voivat tarpeen mukaan ja rauhanomaisissa tarkoituksissa sallia, että tähän sopimuksiin perustuviin yhteistyötoimiin osallistuu tutkijoita ja organisaatiota kaikilta tutkimustoiminnan sektoreilta, myös yksityiseltä sektorilta.6 artikla – Sekakomitea1. Tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia koordinoivat ja edistävät Korean puolesta tieteestä ja teknologiasta vastaavat Korean ministeriöt ja yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen komission yksiköt (tutkimuksen pääosasto), jotka toimivat toimeenpanevina eliminä.2. Tämän sopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi toimeenpanevat elimet perustavat tieteellisen ja teknologisen yhteistyön sekakomitean (jäljempänä ’sekakomitea’). Sekakomitea koostuu kummankin sopimuspuolen virallisista edustajista, ja sen puheenjohtajina toimivat kummankin sopimuspuolen edustajat. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella.3. Sekakomitean tehtävänä on:11.  vaihtaa näkemyksiä ja tietoa tiede- ja teknologiapolitiikkaan liittyvistä kysymyksistä;12.  tarkastella ja arvioida tähän sopimukseen perustuvia yhteistyötoimia ja niiden tuloksia;13.  antaa sopimuspuolille suosituksia tämän sopimuksen täytätntöönpanosta, mihin voi sisältyä tähän sopimukseen perustuvien yhtistyötoimien yksilöiminen ja ehdottaminen sekä niiden täytäntöönpanon tukeminen;14.  antaa sopimuspuolille kertomus tähän sopimukseen perustuvien yhteistyötoimien tilasta, tuloksista ja vaikuttavuudesta. Kertomus toimitetaan kauppaa ja yhteistyötä koskevalla puitesopimuksella perustetulle EU:n ja Korean sekakomitealle.4. Sekakomitean päätökset tehdään yhteisellä päätöksellä.5. Sekakomitean kokouksista aiheutuvista osallistujien kustannuksista, kuten matka- ja majoituskustannuksista, vastaa se sopimuspuoli, jota kyseiset osallistujat edustavat. Muista kokouksiin liittyvistä kustannuksista vastaa kokouksen isäntänä toimiva sopimuspuoli.6. Sekakomitea kokoontuu vuorotellen Koreassa ja Euroopan yhteisössä, ja kokousten ajankohdista päätetään yhteisesti mieluiten vuosittain.7 artikla – Rahoitus1. Tätä sopimusta sovelletaan määrärahojen saatavuuden mukaan ja Koreassa ja yhteisössä sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti.2. Tähän sopimukseen perustuvien yhteistyötoimien kustannukset katetaan kuten yhteisesti on sovittu.3. Kun sopimuspuolen erityisistä yhteistyöjärjestelmistä myönnetään taloudellista tukea toisen sopimuspuolen osallistujille, kaikki avustukset sekä rahoitus- ja muu tuki, jonka sopimuspuoli myöntää toisen sopimuspuolen osallistujille niiden toimien tueksi, on vapautettava veroista ja tulleista kunkin sopimuspuolen alueella tällaisia avustuksia ja tukia myönnettäessä voimassa olevien lakien ja määräysten mukaisesti.8 artikla – Tiedottaminen ja immateriaalioikeudet1. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi tavanomaisia kanavia käyttäen ja yleisiä menettelyjään noudattaen antaa yleisön saataville sellaisen suorista yhteistyötoimista syntyvän tieteellisen ja teknologisen tiedon, jota ei ole suojattu.2. Tähän sopimuksen perustuvien yhteistyötoimien aikana luotuja tai käyttöön otettuja immateriaalioikeuksia ja muita omistusoikeuksia käsitellään tämän sopimuksen liitteen II määräysten mukaisesti.9 artikla – Alueellinen soveltaminenTätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, mainitussa perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin, sekä Korean alueeseen. Tämä ei sulje pois yhteistyön harjoittamista ulkomerellä, ulkoavaruudessa tai kolmansien maiden alueella kansainvälisen oikeuden mukaisesti.10 artikla – Riidanratkaisu1. Tämän sopimuksen määräykset eivät rajoita sopimuspuolten välisiin tai yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten ja Korean hallituksen välisiin voimassa oleviin ja/tai tuleviin sopimuksiin sisältyviä oikeuksia ja velvoitteita.2. Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevat kysymykset tai riidat ratkaistaan sopimuspuolten välisin neuvotteluin.11 artikla – LiitteetOsallistumisehtoja koskeva liite I ja immateriaalioikeuksia koskeva liite II ovat erottamaton osa tämä sopimusta.12 artikla – Voimaantulo ja päättyminen1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jolloin sopimuspuolet vaihtavat diplomaattisia nootteja, joilla ne ilmoittavat toisilleen, että ne ovat saattaneet päätökseen sopimuksen voimaantulon kannalta tarpeelliset sisäiset menettelynsä.2. Tämä sopimus on voimassa viisi vuotta, ja sen voimassaolo jatkuu tämän jälkeen, jollei kumpikaan sopimuspuoli irtisano sopimusta.3. Ensimmäisen viiden vuoden ajanjakson päätyttyä tai milloin tahansa tämän jälkeen kumpi tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla tästä toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti vähintään kuusi kuukautta etukäteen.4. Kumpikin sopimuspuoli voi joka viides vuosi tehdä arvioinnin tämän sopimuksen vaikutuksista ja siihen perustuvista toimista. Kummankin sopimuspuolen on pyrittävä kaikin tavoin helpottamaan toisen sopimuspuolen tekemää arviointia, ja arvioinnin tehneen sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle arvioinnin tuloksista.5. Tätä sopimusta voidaan sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella muuttaa diplomaattisia nootteja vaihtamalla. Muutokset tulevat voimaan 1 kohdassa mainitun menettelyn mukaisesti, jolleivät sopimuspuolet muuta sovi.6. Tämän sopimuksen päättyminen ei vaikuta tämän sopimuksen perusteella toteutettaviin yhteistyötoimiin, joita ei ole saatettu päätökseen tämän sopimuksen päättymisajankohtana, eikä mahdollisiin tämän sopimuksen liitteiden perusteella syntyneisiin erityisiin oikeuksiin ja velvoitteisiin.TÄMÄN VAKUUDEKSI Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan hallituksen asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tehty … … päivänä … 2005 kahtena kappaleena korean, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.EUROOPAN YHTEISÖN PUOLESTA: | KOREAN TASAVALLAN HALLITUKSEN PUOLESTA: |LIITE IEuroopan yhteisöön ja Koreaan sijoittautuneiden oikeussubjektien osallistumista koskevat ehdotJos yksi sopimuspuoli tekee tämän sopimuksen nojalla toisen sopimuspuolen oikeussubjektin kanssa sopimuksen epäsuorasta yhteistyötoimesta, tämän toisen sopimuspuolen on pyynnöstä pyrittävä tarjoamaan kaikki kohtuullinen ja mahdollinen apu, joka on tarpeen tai josta on hyötyä ensin mainitulle sopimuspuolelle sopimuksen asianmukaisessa täytäntöönpanossa.1. EHDOT, JOTKA KOSKEVAT KOREAAN SIJOITTAUTUNEIDEN OIKEUSSUBJEKTIEN OSALLISTUMISTA EPÄSUORIIN YHTEISTYÖTOIMIIN YHTEISÖN TUTKIMUKSEN PUITEOHJELMASSA (JÄLJEMPÄNÄ ”PUITEOHJELMA”)a) Koreaan sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua epäsuoriin yhteistyötoimiin Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa niiden ehtojen ja rajoitusten mukaisesti, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan yhteisön puiteohjelman toteuttamiseen ja sen tutkimustulosten levittämistä.b) Sellaisten oikeussubjektien osallistumiseen, jotka ovat sijoittautuneet Koreaan puiteohjelmissa toteutettavia epäsuoria yhteistyötoimia varten, sovelletaan mainittuja osallistumissääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta a alakohdan soveltamista.2. EHDOT, JOTKA KOSKEVAT EUROOPAN YHTEISÖÖN SIJOITTAUTUNEIDEN OIKEUSSUBJEKTIEN OSALLISTUMISTA KOREAN TUTKIMUSOHJELMIIN JA -HANKKEISIINa) Yhteisöön sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua Korean hallituksen rahoittamiin tutkimus- ja kehityshankkeisiin tai -ohjelmiin.b) Yhteisöön sijoittautuneet oikeussubjektit osallistuvat Korean tutkimus- ja kehityshankkeisiin tai -ohjelmiin Korean lakien ja määräysten sekä kyseisiin hankkeisiin tai ohjelmiin osallistumista koskevien sääntöjen mukaisesti.LIITE IIImmateriaalioikeuksien jakoa koskevat periaatteet1. MÄÄRITELMÄTässä sopimuksessa tarkoitetaan ’immateriaalioikeuksilla’ maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklassa tarkoitettua henkistä omaisuutta.2. Sopimuspuolten immateriaalioikeudet suorissa yhteistyötoimissaa) Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, tekijänoikeuksia ja tekijänoikeuden lähioikeuksia lukuun ottamatta kaikkiin immateriaalioikeuksiin, jotka syntyvät sopimuspuolille tämän sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan nojalla toteutettavissa suorissa yhteistyötoimissa, sovelletaan seuraavia sääntöjä;1) Immateriaalioikeudet luoneella sopimuspuolella on niihin täysi omistusoikeus. Jos immateriaalioikeudet on luotu yhdessä eikä sopimuspuolten osuuksia työstä voida määrittää, immateriaalioikeudet ovat sopimuspuolten yhteisomistuksessa.2) Immateriaalioikeudet omistavan sopimuspuolen on annettava toiselle sopimuspuolelle niiden käyttöoikeus suorien yhteistyötoimien toteuttamista varten. Tällaiset käyttöoikeudet on myönnettävä maksutta.b) Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, sopimuspuolten tekijänoikeuksiin ja tekijänoikeuden lähioikeuksiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:1) Jos sopimuspuoli julkaisee tähän sopimukseen perustuvien yhteistyötoimien tuloksena syntynyttä ja niihin liittyvää tieteellistä tai teknistä tietoa tai tuloksia lehdissä, artikkeleissa, raporteissa, kirjoissa tai muussa muodossa, kuten kuvatallenteissa ja ohjelmistoissa, sopimuspuolen on pyrittävä kaikin tavoin hankkimaan toiselle sopimuspuolelle ei-yksinomaiset, peruuttamattomat ja rojaltivapaat luvat kääntää, toisintaa, mukauttaa, välittää sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia kaikissa maissa, joissa tekijänoikeussuoja voidaan hankkia.2) Kaikissa tekijänoikeudellisesti suojatun teoksen julkisesti levitetyissä jäljennöksissä, joihin sovelletaan b alakohdan 1 alakohdan määräyksiä, on mainittava tekijöiden nimet, ellei tekijä nimenomaisesti kiellä nimeämistään. Lisäksi niissä on oltava selvä maininta sopimuspuolten yhdessä antamasta tuesta.c) Jolleivät sopimuspuolet erityisesti muuta sovi, sopimuspuolten julkistamattomaan tietoon sovelletaan seuraavia sääntöjä:1) Sopimuspuolen toimittaessa toiselle sopimuspuolelle suorien yhteistyötoimien täytäntöönpanon edellyttämiä tietoja sen on yksilöitävä tiedot, jotka se haluaa pitää julkistamattomina.2) Vastaanottava sopimuspuoli voi omalla vastuullaan toimittaa julkistamattomat tiedot omille elimilleen tai niiden palveluksessa oleville henkilöille tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä erityistarkoituksia varten.3) Vastaanottava sopimuspuoli voi levittää julkistamatonta tietoa laajemmin kuin c alakohdan 2 alakohdassa sallitaan, jos julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Sopimuspuolet vahvistavat yhteistyössä menettelyt, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen suostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin sopimuspuoli antaa tällaisen suostumuksen omien lakiensa ja määräystensä sallimissa rajoissa.4) Tämän sopimuksen mukaisesti järjestettävien seminaarien, kokousten, henkilöstön palvelukseen ottamisen ja välineistöjen käytön myötä saatava tieto on pidettävä luottamuksellisena, jos tiedon antaja pyytää sen välittämisen yhteydessä vastaanottajaa säilyttämään tiedon luottamuksellisena c alakohdan 1 alakohdan mukaisesti.5) Jos sopimuspuoli toteaa, että se ei voi tai että on aiheellista epäillä, ettei se tulevaisuudessa voi noudattaa tietojen levittämiselle 2 kohdan c alakohdassa asetettuja rajoituksia ja ehtoja, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä toiselle sopimuspuolelle. Sopimuspuolet neuvottelevat tämän jälkeen sopivasta toimintatavasta.3. Sopimuspuolten oikeussubjektien immateriaalioikeudet epäsuorissa yhteistyötoimissaa) Kummankin sopimuspuolen on varmistettava, että sopimuspuolen toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin osallistuvien toisen sopimuspuolen oikeussubjektien immateriaalioikeudet sekä muut tästä osallistumisesta johtuvat oikeudet ja velvoitteet ovat sopimuspuoliin sovellettavien lakien ja määräysten sekä kansainvälisten yleissopimusten mukaisia, mukaan luettuina teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, Marrakechissa tehdyn Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liite 1C, kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamista koskevan Bernin yleissopimuksen 24 päivänä heinäkuuta 1971 tehty Pariisin sopimuskirja ja teollisoikeuksien suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehty Tukholman sopimuskirja.b) Kummankin sopimuspuolen on varmistettava sovellettavien lakiensa ja määräyksiensä mukaisesti, että sopimuspuolen toteuttamiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin osallistuvien toisen sopimuspuolen oikeussubjekteilla on samassa epäsuorassa yhteistyötoimessa samat immateriaalioikeuksiin liittyvät oikeudet ja velvoitteet kuin toisen sopimuspuolen oikeussubjekteillaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Luonnos komission päätökseksi Euroopan yhteisön ja Korean tasavallan välisen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevan sopimuksen hyväksymisestä ja allekirjoittamisesta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄErityisesti tutkimuksen pääosaston, yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston, tietoyhteiskunnan pääosaston ja energian ja liikenteen pääosaston sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen toimintastrategia ja koordinointi.3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:Sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset (työryhmät, seminaarit ja kokoukset) otetaan Euroopan yhteisön puiteohjelmaan kuuluvien erityisohjelmien hallintomenojen budjettikohtiin (XX 01 05 03).3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Viisi vuotta alkaen päivästä, jolloin sopimuspuolet vaihtavat diplomaattisia nootteja, joilla ne ilmoittavat toisilleen, että ne ovat saattaneet päätökseen sopimuksen voimaantulon kannalta tarpeelliset sisäiset menettelynsä. Sopimus uusitaan ilman eri toimenpiteitä sopimuksen 12 artiklan mukaisesti.3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa):Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-näkymien otsake |XX 01 05 03 | Ei-pakoll. | EI-JM[5] | EI | EI | KYLLÄ | nro 3 |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | . | Yht. |Toimintamenot[6] |Maksusitoumusmäärä-rahat (MSM) | 8.1 | a | 0 | 0 |Maksumäärärahat (MM) | b | 0 | 0 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[7] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumus-määrärahat | A+c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Maksumäärärahat | B+c | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[8] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | d | 0 | 0 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | e | 0 | 0 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensäMSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 ja myöh. | Yht. |…………………… | f |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssax Ehdotus on rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista[9] (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihinx Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:Huom. Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutus-ta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEETYksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot:5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläTämän päätöksen myötä sopimuspuolet voivat kehittää ja tehostaa yhteistyötään molempien kannalta tärkeillä tieteen ja teknologian aloilla.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus suhteessa muihin rahoitusvälineisiin sekä mahdolliset synergiaedutSopimuksessa noudatettuja periaatteita ovat molemminpuolinen hyöty, vastavuoroiset mahdollisuudet osallistua toisen sopimuspuolen ohjelmiin ja toimiin, jotka ovat olennaisia sopimuksen tarkoituksen kannalta, syrjimättömyys sekä immateriaalioikeuksien tehokas suojaaminen ja tasapuolinen jakaminen. Lisäksi ehdotus on johdonmukainen suhteessa hallintomenoihin, joista Euroopan yhteisö vastaa EU:n asiantuntijoiden ja virkamiesten virkamatkoihin sekä Euroopan yhteisössä ja Koreassa järjestettäviin työryhmätapaamisiin, seminaareihin ja kokouksiin liittyen.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaTämän päätöksen myötä Korea ja Euroopan yhteisö voivät hyötyä vastavuoroisesti niiden erityisissä tutkimusohjelmissa saavutettavista tieteellisistä ja teknologisista tuloksista. Päätös mahdollistaa erityistietämyksen ja osaamisen siirron tiedeyhteisön, yritysmaailman ja kansalaisten hyväksi.5.4. Toteutustapa (alustava)Mitä seuraavista menettelyistä[11] käytetään toiminnan toteuttamisessa?X keskitetty hallinnointiX komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyKomission yksiköt arvioivat säännöllisesti kaikki yhteistyösopimuksen puitteissa toteutettavat toimet. Lisäksi niistä tehdään säännöllisesti yhteisön ja Korean yhteinen arviointi. Arviointit koskevat seuraavia seikkoja:a) Suoritusindikaattorit– virkamatkojen ja kokousten lukumäärä– yhteistyötoimien alojen lukumäärä.b) TiedonkeruuTiedonkeruu perustuu puiteohjelman erityisohjelmista saataviin tietoihin sekä niihin tietoihin, jotka Korea toimittaa sopimuksen mukaisesti perustettavalle sekakomitealle.c) Yleinen arviointiKomissio tekee arvioinnin yhteistyön kohteena olevista toimista ennen ensimmäisen viisivuotiskauden päättymistä.6.2. LoppuarviointiKomissio tekee ensimmäisen viisivuotiskauden päätyttyä loppuarvioinnin yhteistyösopimuksen perusteella toteutetuista toimista.6.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitSopimuspuolet arvioivat vuosittain sopimuksen soveltamista sekakomiteassa, josta määrätään sopimuksen 6 artiklassa. Sopimuksen uusiminen edellyttää, että kumpikin sopimuspuoli on tehnyt sitä koskevan arvioinnin, johon liittyy myös riippumattomilla asiantuntijoilla teetetty vaikutusten arviointi.7. PETOSTENTORJUNTAJos puiteohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todenmukaisuutta.Euroopan yhteisön suorittamissa tilintarkastuksissa käytetään joko yhteisön omaa henkilöstöä tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastuksen kohteena oleva osapuoli voi osoittaa.Komissio varmistaa myös, että tutkimustoimien toteutuksen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkastuksilla ja väärinkäytösten ilmetessä oikeasuhteisilla ja varoittavilla toimenpiteillä ja seuraamuksilla.Tätä tarkoitusta varten kaikkiin puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkastuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96 ja 1073/99.Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat määräykset:-  erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EY:n taloudellisia etuja toteutettavaan työhön liittyvän valvonnan ja tarkastusten avulla,-  määräys osallistumisesta petostentorjunnan alan hallinnollisiin tarkastuksiin asetusten (EY) N:o 2185/96 ja 1073/99 mukaisesti;-  hallinnollisten seuraamusten soveltaminen kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös mustalle listalle joutumista,-  maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 256 artiklan mukaisesti.Lisäksi tutkimuspääosaston vastuullinen henkilöstö toteuttaa rutiinitoimenpiteenä valvontaohjelmaa, jossa seurataan tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin tekee paikallisia tarkastuksia.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset: ei sovelletaMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)2006 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[13] (XX 01 01) | A*/AD | 0 |B*, C*/AST |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[14] | 0 |Momentilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[15] | 0 |YHTEENSÄ | 0 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausSopimuksen hallinnointi edellyttää EU:n ja Korean asiantuntijoiden ja virkamiesten virkamatkoja ja kokouksia.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)(Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – Hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | 2006 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHT. |1. Tekninen ja hallinnollinen apu (sisältää niihin liittyvät henkilöstökustannukset) |Toimeenpanovirastot[16] |Muu tekninen ja hallinnollinen apu | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |– sisäinen |– ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2006 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kansall. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (eritellään budjettikohdittain) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 |Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)2006 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,050 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,005 | 0,025 |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[17] |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,075 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään |[1] Korean t&k-investoinnit (2002): 2,91 % BKT:stä, 15 miljardia euroa.[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EUVL C […], […], s. […].[4] EUVL C […], […], s. […].[5] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM).[6] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[7] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 05.[8] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[9] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[10] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[11] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja.[12] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[13] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[14] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[15] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[16] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[17] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.