               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            2016/0093(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            hyväksynnän antamisesta Euroopan komissiolle Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla koskevan sopimuksen tekemiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Marseillessa 29. syyskuuta 2008 pidetyn EU:n ja Intian huippukokouksen aikana hyväksyttiin uusi EU:n ja Intian yhteinen toimintasuunnitelma, jossa määrätään, että molempien osapuolten olisi tehtävä yhteistyötä siviilikäyttöön tarkoitetun ydinenergian tutkimuksessa ja kehittämisessä kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti.

               Tällaisen yhteistyön olisi perustuttava yhteiseen etuun, ja sen ansiosta kunkin osapuolen olisi oltava mahdollista osallistua toisen osapuolen tutkimustoimintaan, siten kuin asiasta määrätään EU:n ja Intian tiede- ja teknologiasopimuksessa, ja sen olisi katettava Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävässä Euroopan atomienergiayhteisön, jäljempänä ’Euratom’, puitesopimuksessa mainitut tutkimusalat.

               Neuvosto hyväksyi 3. heinäkuuta 2009 Euroopan komissiota varten neuvotteluohjeet sopimuksen tekemiseksi Euratomin ja Intian välillä tutkimusta ja kehittämistä koskevasta yhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla.

               Komissio katsoo, että tämän ehdotuksen liitteenä oleva sopimusluonnos on neuvotteluohjeiden mukainen.

               Ehdotetusta sopimuksesta ei ole taloudellisia vaikutuksia EU:n talousarvioon. Sopimuksen mukainen tutkimustoiminta on tarkoitus rahoittaa Euratomin tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmien nojalla.

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’Euratomin perustamissopimus’, 101 artiklan toisen kohdan mukaisesti liitteenä olevan ehdotusluonnoksen neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan komission toimesta.

               2.INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI

               Ei sovelleta.

               3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

               Tämän sopimuksen tekeminen perustuu Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklan 2 kohtaan.

               2016/0093 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               hyväksynnän antamisesta Euroopan komissiolle Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla koskevan sopimuksen tekemiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 101 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan komissio on 3 päivänä heinäkuuta 2009 annettujen neuvoston ohjeiden mukaisesti neuvotellut tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla koskevasta sopimuksesta Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välillä.

               (2)Nämä neuvottelut on nyt saatu menestyksekkäästi päätökseen.

               (3)Olisi hyväksyttävä, että Euroopan komissio tekee sopimuksen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               Ainoa artikla

               Hyväksytään, että Euroopan komissio tekee Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen sopimuksen tutkimus- ja kehittämisyhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            LIITE
            ehdotukseen neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan komission toimesta
            Neuvoston päätös
            Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välinen sopimus tutkimus- ja kehittämisyhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla

               LIITE

               ehdotukseen neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla koskevan sopimuksen tekemisestä Euroopan komission toimesta

               Neuvoston päätös

               Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välinen sopimus tutkimus- ja kehittämisyhteistyöstä ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla

               EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ (EURATOM),

               jäljempänä ’yhteisö’, ja

               INTIAN TASAVALLAN HALLITUS,

               jäljempänä ’Intia’,

               jäljempänä ’osapuolet’,

               HALUAVAT kehittää edelleen pitkäaikaista ja vakaata tieteellistä ja teknologista yhteistyötä yhteisen edun mukaisilla aloilla ydinenergian rauhanomaisen ja räjähteet poissulkevan käytön alalla molemminpuolisen hyödyn ja vastavuoroisuuden pohjalta ja oman lainsäädäntönsä ja kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan talousyhteisön ja Intian tasavallan välillä vuonna 1985 tehdyn kauppaa ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen ja vuonna 1998 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan hallituksen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen, joiden puitteissa on aktiivisesti tehty yhteistyötä ja vaihdettu tietoa,

               OTTAVAT erityisesti HUOMIOON Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen fuusioenergian tutkimusta koskevan yhteistyösopimuksen, joka tuli voimaan 17 päivänä toukokuuta 2010,

               OTTAVAT HUOMIOON tieteen ja teknologian merkityksen yhteisön ja Intian taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle,

               OTTAVAT HUOMIOON tarpeen edistää tiede- ja teknologiayhteistyön tulosten soveltamista molempien osapuolten taloudelliseksi ja sosiaaliseksi hyödyksi,

               OTTAVAT HUOMIOON, että yhteisö ja Intia toteuttavat parhaillaan tutkimus- ja kehitystoimia ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla ja että vastavuoroisesta osallistumisesta toisen osapuolen tutkimus- ja kehittämistoimiin on molemminpuolista hyötyä,

               KATSOVAT, että yhteisön ja Intian ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla tekemän yhteistyön olisi edistettävä molempien edun mukaisilla aloilla tehtävää tutkimusta,

               KATSOVAT, että Intialla sekä yhteisöllä ja kaikilla sen jäsenvaltioilla on erityisiä ydinmateriaalivalvontasopimuksia Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n, jäljempänä ’atomienergiajärjestö’, kanssa,

               KATSOVAT, että Intian ja atomienergiajärjestön välisessä ydinmateriaalivalvontasopimuksessa määrätään yhteistyöstä Intian kanssa ydinenergian rauhanomaisen käytön alalla ja siviilikäyttöön tarkoitettua ydinenergiaa koskevan Intian ohjelman kehittämiseksi edelleen kestävältä pohjalta ja pitkällä aikavälillä,

               VAHVISTAVAT Intian hallituksen, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden hallitusten tuen atomienergiajärjestön tavoitteille,

               PANEVAT MERKILLE, että ydinmateriaalivalvontaa sovelletaan yhteisössä sekä Euratomin perustamissopimuksen 7 luvun että yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja atomienergiajärjestön välillä tehtyjen ydinmateriaalivalvontasopimusten nojalla,

               TUNNUSTAVAT Intian, yhteisön ja sen jäsenvaltioiden saavuttaneen terveyttä, turvallisuutta, ydinenergian rauhanomaista käyttöä ja ympäristönsuojelua koskevien lakiensa ja asetustensa avulla vertailukelpoisen tason ydinenergian rauhanomaisen käytön ja ydinturvallisuuden alalla,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla
                  Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               1)’osapuolilla’ Intian hallitusta ja Euroopan atomienergiayhteisöä. ’Osapuolella’ tarkoitetaan yhtä edellä mainituista ’osapuolista’;

               2)’yhteisöllä’ sekä

               a)Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksella luotua oikeushenkilöä että

               b)alueita, joihin Euratomin perustamissopimusta sovelletaan;

               3)’yhteistoiminnalla’ kaikkea toimintaa, johon osapuolet ryhtyvät tai jota ne tukevat tämän sopimuksen mukaisesti ja johon kuuluu yhteistä tutkimusta;

               4)’tiedoilla’ yhteiseen tutkimukseen perustuvia tieteellisiä tai teknisiä tietoja, tutkimuksen ja kehittämisen tuloksia tai menetelmiä sekä kaikkia muita tietoja, joiden antamista tai vaihtamista osapuolet ja/tai yhteiseen tutkimukseen osallistuvat osanottajat pitävät välttämättömänä tämän sopimuksen tai sen nojalla tehdyn tutkimustyön toteuttamisen yhteydessä;

               5)’henkisellä omaisuudella’ maailman henkisen omaisuuden järjestön perustamisesta Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn yleissopimuksen 2 artiklan mukaisesti määriteltyä henkistä omaisuutta;

               6)’yhteisellä tutkimuksella’ tutkimusta ja siihen liittyvää koulutusta tai teknologista kehittämistä, joka toteutetaan toisen tai molempien osapuolten taloudellisella tuella tai ilman sitä ja jossa on osanottajia sekä yhteisöstä että Intiasta ja jonka osapuolet tai niiden tieteellisiä tutkimusohjelmia toteuttavat osanottajat ovat kirjallisesti nimenneet yhteiseksi tutkimukseksi. Mikäli rahoittajana on vain toinen osapuoli, tämä osapuoli ja kyseisen hankkeen osanottaja huolehtivat nimeämisestä;

               7)’osanottajalla’ henkilöä, tutkimuslaitosta, oikeushenkilöä tai yritystä tai muuta tahoa, mukaan lukien tieteelliset ja teknologiset organisaatiot ja virastot, jonka jompikumpi osapuoli sallii osallistuvan yhteistoimintaan tämän sopimuksen nojalla, mukaan lukien osapuolet itse;

               8)’henkisillä tuotteilla’ tietoa ja/tai henkistä omaisuutta;

               9) ’henkilöllä’ luonnollista henkilöä, yritystä tai muuta tahoa, jonka osapuolet ovat nimenneet ja johon sovelletaan osapuolen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella voimassa olevia lakeja ja asetuksia;

               10)’ydinaineilla’ kaikkia lähtöaineita tai erityisiä halkeamiskelpoisia aineita sellaisina kuin ne määritellään Kansainvälisen atomienergiajärjestön sanastossa.

               2 artikla
                  Tarkoitus

               1. Tämän sopimuksen yleisenä tarkoituksena on edistää ja helpottaa tutkimus- ja kehittämisyhteistyötä, jäljempänä ’T&K-yhteistyö’, ydinenergian rauhanomaisen, räjähteet poissulkevan ja ei-sotilaallisen käytön aloilla molemminpuolisen edun, oikeudenmukaisuuden ja vastavuoroisuuden pohjalta tavoitteena vahvistaa yleistä yhteistyösuhdetta yhteisön ja Intian välillä ja niiden ydinohjelmien tarpeiden ja painopisteiden mukaisesti.

               2. Tämän sopimuksen tarkoituksena on edistää T&K-yhteistyötä yhteisön ja Intian välillä ja erityisesti helpottaa kummankin osapuolen tutkimusyksiköiden osallistumista toisen osapuolen asiaan liittyvissä tutkimusohjelmissa toteutettuihin tutkimushankkeisiin.

               3. Tämän sopimuksen ei katsota sitovan osapuolia minkäänlaiseen yksinoikeuteen, ja kumpikin osapuoli voi tehdä liiketoimia toisesta riippumatta.

               4. Tätä sopimusta sovelletaan siten, että

               a) ei haitata tai viivästytetä ydinenergia-alan toimintoja kumman tahansa osapuolen alueella;

               b) ei puututa tällaisiin toimintoihin;

               c) se on hyvän hallintokäytännön mukaista, jotta voidaan taata tällaisten toimintojen taloudellinen ja varma toteuttaminen.

               5. Tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta seuraaviin tarkoituksiin:

               a) puuttumaan osapuolten ydinenergiapolitiikkaan tai -ohjelmiin taikka estämään ydinenergian rauhanomaisen käytön edistämistä;

               b) estämään ydinaineiden, muiden kuin ydinaineiden ja laitteistojen vapaata liikkuvuutta yhteisön alueella tai Intian alueella.

               3 artikla
                  Periaatteet

               Yhteistoiminta perustuu seuraaviin periaatteisiin:

               1)etujen kokonaistasapainoon perustuva molemminpuolinen hyöty;

               2)vastavuoroinen mahdollisuus osallistua kummankin osapuolen toteuttamiin tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyviin toimiin;

               3)yhteistoiminnan osanottajien toimiin mahdollisesti vaikuttavan tiedon varhainen vaihto;

               4)henkisen omaisuuden tehokas suojaaminen ja teollis- ja tekijänoikeuksien oikeudenmukainen jakaminen.

               4 artikla
                  T&K-yhteistoiminnan alat

               Tämän sopimuksen mukainen yhteistyö voi kattaa kaikki tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen, jäljempänä ’T&K’, liittyvät toimet, joista määrätään yhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisissa ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskevissa yhteisön (Euratomin) puiteohjelmissa, ja Intiassa ydinenergian rauhanomaisen käytön edistämiseksi vastaavilla tieteen ja teknologian aloilla toteutettavat T&K-toimet. Tällaista yhteistyötä on tehtävä kummankin osapuolen toimivallan ja ohjelmien puitteissa ja niiden lainsäädännön ja kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Siihen voivat sisältyä seuraavat T&K-alat:

               ydinfissio

               –i) reaktorien turvallisuus, lukuun ottamatta reaktoreita, joissa käytetään korkeasti (yli 20 prosenttia U235:tä) rikastettua uraania, ja tällaisiin reaktoreihin liittyvien laitosten ja polttoainekierron turvallisuus;

               –ii) säteilysuojelu ja ympäristön seuranta;

               –iii) radioaktiivisen jätteen käsittely, erityisesti jätteen tilavuuden pienentäminen, prosessointi ja käyttäytyminen varastossa;

               –iv) ydinlaitosten käytöstäpoisto, puhdistaminen ja purkaminen;

                edistyminen ydinturvallisuuden, ydinturvajärjestelyjen ja ydinmateriaalivalvonnan tekniikoiden ja menetelmien kehittämisessä;

                perustutkimus ja soveltava tutkimus ydintieteiden alalla;

                ydinteknologian muut kuin sähköntuotantoon liittyvät sovellukset, kuten maatalous, terveydenhuolto, teollisuudessa käytettävät isotoopit;

                hallittu lämpöydinfuusio;

                koulutus;

                muut yhteistyön alat, jotka liittyvät siviilikäyttöön tarkoitetun ydinenergian tutkimukseen ja kehittämiseen ja joista osapuolet voivat sopia keskenään, mikäli alat kuuluvat osapuolten ohjelmiin.

               Tässä artiklassa tarkoitettu yhteistyö voi tapahtua osapuolten välillä sekä myös osapuolten alueille sijoittautuneiden valtuutettujen henkilöiden ja yritysten välillä.

               5 artikla
                  Yhteistoiminnan muodot

               1.Osapuolet edistävät soveltamiensa lakien, asetusten ja toimintaperiaatteiden mukaisesti siinä määrin kuin on käytännössä mahdollista osanottajien osallistumista tämän sopimuksen nojalla ja pyrkivät luomaan tasavertaiset mahdollisuudet tieteellisiin ja teknologian tutkimus- ja kehittämistoimiinsa osallistumiselle.

               2.Yhteistoimintaa voidaan toteuttaa seuraavissa muodoissa:

               a)intialaisten tutkimusyksiköiden osallistuminen ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskevien yhteisön (Euratomin) puiteohjelmien mukaisiin T&K-hankkeisiin ja yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden osallistuminen samanlaisiin Intian T&K-ohjelmiin. Kyseisen osallistumisen yhteydessä noudatetaan kummankin osapuolen T&K-ohjelmissa sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä;

               b)yhteiset T&K-hankkeet: yhteiset T&K-hankkeet toteutetaan, kun osanottajat ovat laatineet liitteen A mukaisen teknologian hallintasuunnitelman;

               c)opiskelijoiden, tutkijoiden ja teknisten asiantuntijoiden vierailut ja vaihdot;

               d)tieteellisten seminaarien, konferenssien, symposiumien, työpajojen ja lyhytaikaisen koulutuksen järjestäminen yhdessä sekä asiantuntijoiden osallistuminen näihin toimintoihin;

               e)näytteiden, materiaalien, välineiden ja laitteiden vaihtaminen, jakaminen ja siirtäminen kokeita varten;

               f)tämän sopimuksen mukaiseen yhteistyöhön vaikuttavia toimintatapoja, lakeja, asetuksia ja ohjelmia koskevan tiedon vaihto;

               g)muut mahdolliset yhteistoiminnan muodot, joita tämän sopimuksen 10 artiklan mukaisesti perustettu ohjauskomitea suosittelee ja jotka ovat kumpaankin osapuoleen sovellettavien toimintaperiaatteiden ja menettelyjen mukaisia.

               6 artikla
                  Rauhanomainen käyttö

               1.
                     Tämän sopimuksen mukaista yhteistyötä tehdään vain rauhanomaisiin ja räjähteet poissulkeviin tarkoituksiin.

               2.
                     Osapuolet varmistavat, että tämän sopimuksen nojalla siirrettyjä aineita, ydinaineita, laitteita ja teknologiaa sekä talteen otettuja tai sivutuotteina saatuja ydinaineita siirretään ainoastaan rauhanomaisiin ja räjähteet poissulkeviin tarkoituksiin.

               7 artikla
                  Ydinturvallisuus

               Sovelletaan ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen (CNS-IAEA asiakirja INFCIRC/449), jonka sopimuspuolia Intia, yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat, määräyksiä. Sopimuksen osapuolille ja yhteisön jäsenvaltioille ei saa aiheutua ydinturvallisuutta koskevasta yleissopimuksesta johtuvien velvoitteiden lisäksi muita velvoitteita.

               8 artikla
                  Ydinmateriaalivalvonta

               1.
                     Intian tasavallalle tämän sopimuksen nojalla siirrettyihin ydinaineisiin ja laitteisiin samoin kuin talteen otettuihin tai sivutuotteena saatuihin seuraavien sukupolvien ydinaineisiin sovelletaan edelleen IAEA:n ydinmateriaalivalvontaa Intian hallituksen ja kansainvälisen atomienergiajärjestön välillä ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta siviilikäyttöön tarkoitettuihin ydinlaitoksiin (INFCIRC/754) tehdyn sopimuksen, joka tuli voimaan 11 päivänä toukokuuta 2009, ja sen myöhempien lisäysten nojalla.

               2.
                     Yhteisön jäsenvaltioille tämän sopimuksen nojalla siirrettyihin ydinaineisiin ja laitteisiin samoin kuin talteen otettuihin tai sivutuotteena saatuihin seuraavien sukupolvien ydinaineisiin sovelletaan edelleen Euratomin ydinmateriaalivalvontaa Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön ydinmateriaalivalvontaa seuraavien sopimusten mukaisesti:

               i)
                     Itävallan tasavallan, Belgian kuningaskunnan, Tanskan kuningaskunnan, Suomen tasavallan, Saksan liittotasavallan, Helleenien tasavallan, Irlannin, Italian tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Portugalin tasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ruotsin kuningaskunnan, Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Bulgarian tasavallan ja Romanian tasavallan, yhteisön ja IAEA:n välillä 5 päivänä huhtikuuta 1973 tehty sopimus ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta, jäljempänä ’yhteisön ydinaseettomien jäsenvaltioiden ydinmateriaalivalvontasopimus’, sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla (INFCIRC/193);

               ii)
                     Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan, yhteisön ja IAEA:n välillä 6 päivänä syyskuuta 1976 tehty sopimus ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneessä kuningaskunnassa ydinsulkusopimuksen yhteydessä, jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ydinmateriaalivalvontasopimus’, sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla (INFCIRC/263); sekä

               iii)
                     Ranskan, yhteisön ja IAEA:n välillä 27 heinäkuuta 1978 tehty sopimus ydinmateriaalivalvonnan soveltamisesta Ranskassa, jäljempänä ’Ranskan ydinmateriaalivalvontasopimus’, sellaisena kuin se on täydennettynä 22 päivänä syyskuuta 1998 tehdyllä lisäpöytäkirjalla (INFCIRC/290).

               9 artikla

               Uudelleensiirrot

               1.
                     Vastaanottavan osapuolen on pyydettävä lähettävän osapuolen kirjallinen etukäteissuostumus sille tämän sopimuksen mukaisesti siirrettyjen materiaalin, ydinaineen, laitteiden ja asiaan liittyvien teknologioiden siirtämiseksi uudelleen osapuolten lainkäyttövallan ulkopuolelle.

               2.
                     Vastaanottavan osapuolen on pyydettävä lähettävän osapuolen kirjallinen etukäteissuostumus myös lähettävän osapuolen sille alun perin siirtämien materiaalin, ydinaineen, laitteiden ja asiaan liittyvien teknologioiden käytön kautta talteen otettujen, tuotettujen tai johdettujen materiaalin, ydinaineen, laitteiden ja asiaan liittyvien teknologioiden siirroille.

               3.
                     Vastaanottavan osapuolen on myös saatava hallituksen hallitukselle antamat takuut kolmannelta osapuolelta, jolle se aikoo toteuttaa 1 kohdassa kuvatun uudelleensiirron tai 2 kohdassa kuvatun siirron, sen vahvistamiseksi, että uudelleen siirrettävät tai siirrettävät erät

               a) käytetään ainoastaan rauhanomaisiin ja räjähteet poissulkeviin tarkoituksiin, ja

               b) ne kuuluvat IAEA:n ydinmateriaalivalvonnan piiriin.

               10 artikla
                  Yhteistoiminnan koordinointi ja helpottaminen

               1.Tämän sopimuksen mukaista yhteistoimintaa koordinoivat ja edistävät Intian puolesta atomienergiavirasto ja yhteisön puolesta Euratomin puiteohjelmien mukaisten tutkimustoimien hallinnoinnista vastaava Euroopan komission yksikkö, jotka toimivat toimeenpanevina eliminä.

               2.Toimeenpanevat elimet perustavat tämän sopimuksen hallinnoimiseksi T&K-yhteistyön ohjauskomitean, jäljempänä ’ohjauskomitea’; komiteassa on yhtä suuri määrä kummankin osapuolen virallisia edustajia; komitea laatii oman työjärjestyksensä.

               3.Ohjauskomitean tehtävänä on

               a)edistää ja valvoa tämän sopimuksen 5 artiklassa mainittuja T&K-yhteistoiminnan eri muotoja;

               b)suositella yhteisiä T&K-hankkeita, joiden kustannuksiin osallistuvat molemmat osapuolet; toimeenpanevat elimet julkaisevat näistä hankkeista samanaikaisesti yhteisesti hyväksytyn ehdotuspyynnön;

               Yhden osanottajapuolen tutkijoiden toisen osapuolen ohjelman yhteydessä esittämien yhteisten hankkeiden valinnasta vastaa valitseva osapuoli noudattaen omia valintamenettelyjään, joihin voivat osallistua toisen osapuolen asiantuntijat;

               c)ilmoittaa seuraavan vuoden osalta 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti mahdollisten T&K-yhteistyöalojen joukosta ne molemminpuolista etua edustavat ensisijaiset alat tai osa-alueet, joilla yhteistyötä pyritään toteuttamaan;

               d)ehdottaa 5 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti osapuolten tutkijoille sellaisten hankkeiden yhdistämistä, joista on molemminpuolista etua ja jotka täydentävät toisiaan;

               e)varmistaa, että 5 artiklan 2 kohdan e, f ja g alakohta pannaan täytäntöön täysin tämän sopimuksen määräysten kanssa yhdenmukaisesti;

               f)antaa 5 artiklan 2 kohdan mukaisia suosituksia;

               g)antaa osapuolille neuvoja siitä, miten tämän sopimuksen periaatteiden mukaista yhteistyötä voidaan tehostaa ja parantaa;

               h)tarkastella tämän sopimuksen toimivuutta ja täytäntöönpanoa;

               i)antaa vuosittain osapuolille kertomus tämän sopimuksen perusteella tehdyn yhteistyön tilanteesta, saavutetusta tasosta ja tehokkuudesta.

               4.Ohjauskomitea kokoontuu pääsääntöisesti kerran vuodessa yhteisesti päätetyn aikataulun mukaisesti; kokoukset olisi järjestettävä vuorotellen yhteisössä ja Intiassa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan järjestää jommankumman osapuolen pyynnöstä.

               5.Ohjauskomitean päätökset tehdään yksimielisesti. Jokaisessa kokouksessa pidetään pöytäkirjaa, johon kirjataan päätökset ja tärkeimmät käsitellyt asiat. Ohjauskomitean molemmat puheenjohtajat hyväksyvät pöytäkirjan.

               6.Kokouksen isäntänä toimiva osapuoli vastaa ohjauskomitean kokouksiin suoraan liittyvistä kustannuksista, matka- ja majoituskustannuksia lukuun ottamatta. Muista ohjauskomitean aiheuttamista tai sen nimissä aiheutetuista kuluista vastaa se osapuoli, johon kulut aiheuttaneet jäsenet ovat sidoksissa.

               11 artikla
                  Rahoitus

               1.Yhteistoiminnan edellytyksenä on riittävän rahoituksen saaminen, ja yhteistoimintaa säätelevät osapuolten alueella sovellettavat lait ja asetukset, toimintaperiaatteet ja ohjelmat. Yhteistoiminnan osanottajien kustannusten perusteella ei siirretä varoja osapuolelta toiselle.

               2.Jos toisen osapuolen erityiset yhteistyöohjelmat edellyttävät toisen osapuolen osanottajien taloudellista tukea, tällaiset avustukset tai rahoitusosuudet toteutetaan osapuolten alueilla sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa rahoitusehdot kuvataan erityisessä sopimuksessa, joka ei saa olla ristiriidassa tämän sopimuksen ehtojen kanssa.

               12 artikla

               Henkilöstön ja koelaitteiden maahanpääsy

               Kumpikin osapuoli toteuttaa kaikki kohtuullisiksi katsottavissa olevat toimet ja tekee parhaansa osapuolten alueilla sovellettavien lakien ja asetusten asettamissa rajoissa helpottaakseen osapuolten tämän sopimuksen määräysten mukaisesti yksilöimään yhteistoimintaan osallistuvan tai siinä käytettävän henkilöstön, materiaalin, tietojen, näytteiden, välineiden ja laitteiden pääsyä kokeellisiin tarkoituksiin alueelleen, alueella oleskelua ja sieltä poistumista.

               13 artikla
                  Tiedon levitys ja käyttö

               1.
                     Yhteisön T&K-hankkeisiin osallistuvien Intiaan sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden on noudatettava tiedon omistuksen, levittämisen ja käytön sekä tällaisen osallistumisen yhteydessä syntyvän henkisen omaisuuden osalta yhteisön T&K-erityisohjelmien yhteydessä saatujen tutkimustulosten levitystä koskevia sääntöjä sekä tämän sopimuksen liitteen A, joka on tämän sopimuksen erottamaton osa, määräyksiä. Kyseistä liitettä voidaan muuttaa sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen määräyksiä.

               2.
                     Intian T&K-hankkeisiin osallistuvien yhteisöön sijoittautuneiden tutkimusyksiköiden on noudatettava tiedon omistuksen, levittämisen ja käytön sekä tällaisen osallistumisen yhteydessä syntyvien teollis- ja tekijänoikeuksien osalta Intian tutkimusyksiköihin sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä sekä tämän sopimuksen liitteen A määräyksiä.

               3.
                     Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa käyttää kaupallisten tai teollisten etujen hankkimiseen, kummankaan osapuolen tai valtuutettujen henkilöiden kaupallisiin tai teollisiin etuihin puuttumiseen niiden omalla alueella tai kansainvälisesti eikä puuttumiseen kummankaan osapuolen tai yhteisön jäsenvaltioiden hallitusten ydinenergiapolitiikkaan.

               14 artikla
                  Luottamuksellisuus

               Osapuolet sitoutuvat pitämään salassa enintään kymmenen vuotta tämän sopimuksen irtisanomisen tai sen voimassaolon päättymisen jälkeen sopimuksen täytäntöönpanon aikana tietoonsa saamat tiedot, seikat tai tapahtumat, jotka koskevat toista osapuolta ja jotka eivät suoraan liity sopimuksen kohteeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista, siltä osin kuin näitä tietoja ei ole julkistettu (muut kuin osapuolen tämän sopimuksen tai muiden velvoitteiden vastaisesti julkistamat tiedot).

               15 artikla
                  Kahdenväliset ydinenergia-alan yhteistyösopimukset

               1.
                     Tämä sopimus ei rajoita voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten eikä erityisesti 17 päivänä toukokuuta 2010 voimaan tulleen Euroopan atomienergiayhteisön ja Intian tasavallan hallituksen välisen yhteistyötä fuusioenergiatutkimuksen alalla koskevan sopimuksen tai Intian ja yhteisön yksittäisten jäsenvaltioiden välillä tehtyjen sopimusten määräysten soveltamista.

               2.
                     Yhteisön jäsenvaltiot, jotka haluavat aloittaa kahdenvälisen yhteistyön Intian kanssa, voivat tehdä näin tämän sopimuksen nojalla.

               16 artikla
                  Sovellettava lainsäädäntö

               Tätä sopimusta tulkitaan yhteisössä ja Intiassa voimassa olevien lakien ja asetusten sekä osapuolten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Sovellettavaan lainsäädäntöön kuuluu yhteisön osalta Euratomin perustamissopimus ja siitä johdettu oikeus.

               17 artikla
                  Voimaantulo, irtisanominen ja riitojen ratkaisu

               1.
                     Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ilmoittavat kirjallisesti toisilleen, että niiden lainsäädännön asettamat tämän sopimuksen voimaantulon edellytyksenä olevat vaatimukset on täytetty.

               2.
                     Tämä sopimus on voimassa kymmenen vuotta. Tämän jälkeen sopimuksen voimassaolo jatkuu ilman eri toimenpiteitä viisi vuotta kerrallaan, jollei jompikumpi osapuoli ilmoita toiselle osapuolelle aikomuksestaan sanoa tämä sopimus irti noudattaen tämän artiklan 5 ja 6 kohdassa määrättyä menettelyä.

               3.
                     Tämän sopimuksen liite on erottamaton osa sopimusta, ja sitä voidaan muuttaa tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               4.
                     Tätä sopimusta voidaan muuttaa osapuolten yhteisellä päätöksellä. Muutokset tulevat voimaan päivänä, jona osapuolet ilmoittavat kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen muuttamiseksi tarvittavat sisäiset menettelyt on toteutettu.

               5.
                     Kumpi tahansa osapuoli voi päättää tämän sopimuksen ilmoittamalla tästä toiselle osapuolelle kirjallisesti kuusi kuukautta etukäteen. Tämän sopimuksen voimassaolon päättyminen tai sen irtisanominen ei vaikuta sen perusteella tehtyjen järjestelyjen eikä liitteen A noudattamisen johdosta syntyneiden erityisten oikeuksien tai velvoitteiden voimassaoloon tai kestoon.

               6.
                     Jos jompikumpi osapuoli tai jokin yhteisön jäsenvaltio milloin tahansa tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen toteuttaa toimia, joilla se rikkoo olennaisesti tämän sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, toisella osapuolella on oikeus lopettaa tämän sopimuksen nojalla tehtävä yhteistyö tai keskeyttää kokonaan tai osittain tämän sopimuksen voimassaolo taikka irtisanoa sopimus kokonaan tai osittain ilmoittamalla asiasta kirjallisesti.

               7.
                     Kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevat kysymykset tai riidat ratkaistaan osapuolten yhteisellä päätöksellä 10 artiklalla perustetun ohjauskomitean puitteissa.

               8.
                     Huolimatta tämän sopimuksen nojalla tehtävän yhteistyön keskeyttämisestä kokonaan tai osittain taikka tämän sopimuksen irtisanomisesta mistä tahansa syystä tämän sopimuksen 13 ja 14 artiklan määräyksiä sovelletaan edelleen.

               18 artikla

               Todistusvoimaiset kielet

               Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja hindin kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, siihen asianmukaisesti valtuutettuina, ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen.

                        Euroopan atomienergiayhteisön puolesta

                        Intian tasavallan hallituksen puolesta

                        Atomienergiavirasto

               LIITE A

               TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDET

               Oikeudet tämän sopimuksen perusteella tuotettuun tai käyttöön annettuun henkiseen omaisuuteen jaetaan tässä liitteessä määrätyllä tavalla.

               SOVELTAMINEN

               Tämän liitteen määräyksiä sovelletaan tämän sopimuksen mukaisesti tehtävään yhteiseen tutkimukseen, jolleivät osapuolet muuta sovi.

               I
                     Oikeuksien omistus, jako ja käyttö

               1.
                     Tässä liitteessä käytettävä käsite ’henkinen omaisuus’ määritellään tämän sopimuksen 1 artiklassa.

               2.
                     Tämä liite koskee oikeuksien ja osuuksien jakamista osapuolten ja niiden osanottajien kesken. Kumpikin osapuoli ja sen osanottajat huolehtivat siitä, että toinen osapuoli ja sen osanottajat voivat saada niille tämän liitteen mukaisesti jaettavat oikeudet henkiseen omaisuuteen. Tämä liite ei muulla tavoin muuta eikä rajoita oikeuksien, osuuksien ja tekijänpalkkioiden jakamista osapuolen ja sen kansalaisten tai osanottajien kesken, vaan tämä määritellään kummankin osapuolen lakien ja käytäntöjen mukaisesti ja teollis- ja tekijänoikeuksien alalla sovellettavia kansainvälisiä (Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) yleissopimuksia) ja niiden kansallisia sääntöjä noudattaen.

               3.
                     Osapuolet sopivat noudattavansa seuraavia periaatteita, joista määrätään erityisissä sopimusjärjestelyissä:

               a)
                     henkisen omaisuuden laillinen suoja, mukaan lukien ohjelmistojen tekijänoikeudet. Osapuolet ja/tai niiden osanottajat ilmoittavat toisilleen kohtuullisen ajan kuluessa tämän sopimuksen tai sen täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti syntyneestä henkisestä omaisuudesta ja pyrkivät tarvittaessa hyvissä ajoin suojaamaan tällaisen omaisuuden;

               b)
                     tulosten tehokas hyödyntäminen;

               c)
                     osapuolten ja niiden osanottajien panosten huomioon ottaminen määritettäessä osapuolten ja osanottajien oikeuksia ja osuuksia;

               d)
                     toisen osapuolen osanottajien syrjimätön kohtelu verrattuna omien osanottajien kohteluun tiedon omistuksen, käytön ja levittämisen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien omistuksen, jakamisen ja käytön osalta;

               e)
                     liiketoiminnan kannalta luottamuksellisen tiedon suojaaminen.

               4.
                     Osanottajat laativat yhdessä teknologian hallintasuunnitelman. Teknologian hallintasuunnitelma on yhteisen tutkimuksen osanottajien välinen erityinen sopimus, jossa määritellään osanottajien oikeudet ja velvollisuudet, mukaan luettuina yhteisellä tutkimuksella tuotetun tiedon ja henkisen omaisuuden omistusta ja käyttöä, myös julkaisemista, koskevat oikeudet ja velvollisuudet. Teknologian hallintasuunnitelmassa käsitellään yleensä teollis- ja tekijänoikeuksien osalta muun muassa omistus, suojaaminen, käyttöoikeudet tutkimus- ja kehitystarkoituksiin, hyödyntäminen ja tiedon levittäminen, mukaan luettuina yhteistä julkaisutoimintaa koskevat järjestelyt, vierailevien tutkijoiden oikeudet ja velvollisuudet sekä riitojenratkaisumenettelyt. Teknologian hallintasuunnitelmassa käsitellään myös uusien tietojen ja olemassa olevien taustatietojen käsittelyä, lupien myöntämistä ja suoritteita. Teknologian hallintasuunnitelma laaditaan osapuolten voimassa olevien sääntöjen ja määräysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta teollis- ja tekijänoikeuksien alalla sovellettavien kansainvälisten (WIPOn yleissopimusten) ja kansallisten sääntöjen soveltamista, ottaen huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, osapuolten ja osanottajien suhteelliset rahoitus- tai muut osuudet, alueittaisen tai käyttöaloittaisen lupien myöntämisen hyödyt ja haitat, sovellettavissa kansallisissa laeissa säädetyt vaatimukset, riitojenratkaisumenettelyjen tarve sekä muut osanottajien aiheellisina pitämät tekijät. Lisäksi yhteisissä teknologian hallintasuunnitelmissa määritellään vierailevien tutkijoiden tekemiin tutkimuksiin liittyvät oikeudet ja velvollisuudet henkisen omaisuuden osalta. Tutkimuksen rahoitukseen osallistuvan osapuolen rahoituksesta vastaavien elinten tai yksiköiden on hyväksyttävä suunnitelma ennen siihen liittyvien yksittäisten tutkimus- ja kehittämisyhteistyösopimusten tekemistä.

               5.
                     Yhteisellä tutkimuksella tuotettava tieto tai henkinen omaisuus, joita ei käsitellä teknologian hallintasuunnitelmassa, jaetaan mahdollisimman pian sovittavassa suunnitelmassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jos teknologian hallintasuunnitelmaa ei ole olemassa ja jos asiasta ei päästä hyväksytyllä riitojenratkaisumenettelyllä yhteisymmärrykseen, kyseisen tiedon tai henkisen omaisuuden omistavat yhdessä kaikki osanottajat, jotka ovat osallistuneet yhteiseen tutkimukseen, jolla tieto tai henkinen omaisuus on tuotettu. Jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä sovelletaan, on oikeus käyttää tällaista tietoa tai henkistä omaisuutta omiin kaupallisiin tarkoituksiinsa ilman maantieteellisiä rajoituksia.

               6.
                     Kumpikin osapuoli huolehtii sovellettavien kansallisten lakien mukaisesti ja edellä mainittuja periaatteita noudattaen siitä, että toiselle osapuolelle ja sen osanottajille voidaan myöntää teollis- ja tekijänoikeudet.

               7.
                     Samalla kun osapuolet pitävät yllä kilpailun edellytyksiä sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät varmistamaan, että sopimuksen mukaisesti saatuja oikeuksia ja sen soveltamisalaan kuuluvina tehtyjä järjestelyjä käytetään erityisesti edistämään sopimuksen mukaisesti luodun, julkistetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä.

               8.
                     Sopimuksen irtisanominen tai sen voimassaolon päättyminen ei vaikuta osanottajien tämän liitteen mukaisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin hyväksytyistä käynnissä olevista hankkeista tuloksena olevan henkisen omaisuuden osalta.

               II
                     Tekijänoikeuden piiriin kuuluvat teokset ja tieteelliset kirjalliset teokset

               Osapuolten tai niiden osanottajien tekijänoikeuksia käsitellään Bernin yleissopimuksen (Pariisin asiakirja 1971) sekä teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Rajoittamatta I jakson määräysten soveltamista, mahdollisuutta saada oikeudet henkiseen omaisuuteen ja III jakson määräysten soveltamista, ja jollei teknologian hallintasuunnitelmassa muuta sovita, osapuolet tai osanottajat julkaisevat tutkimuksen tulokset yhteisesti. Jollei edellä olevasta yleisestä säännöstä muuta johdu, sovelletaan seuraavia menettelyjä:

               1.
                     Jos osapuoli tai sen osanottajat julkaisevat tämän sopimuksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia tieteellisiä tai teknisiä lehtiä, artikkeleita, raportteja tai kirjoja taikka videoita, toisella osapuolella tai sen osanottajilla on maailmanlaajuinen, ei-yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä sekä levittää julkisesti kyseisiä teoksia.

               2.
                     Osapuolet pyrkivät levittämään tämän sopimuksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia ja riippumattomien kustantajien julkaisemia tieteellisiä kirjallisia teoksia mahdollisimman laajasti.

               3.
                     Kaikissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten kappaleissa, joita levitetään ja valmistetaan julkisesti tämän määräyksen mukaisesti, on oltava tekijän nimi tai tekijöiden nimet, jolleivät tekijä tai tekijät nimenomaisesti kiellä nimeämistään. Näissä kappaleissa on myös oltava selvästi nähtävissä maininta osapuolten yhteistyölle antamasta tuesta.

               III
                     Julkistamaton tieto

               A.
                     Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto

               1.
                     Osapuolet, niiden elimet tai niiden osanottajat yksilöivät asianmukaisten asiakirjojen avulla mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten teknologian hallintasuunnitelmassa, tiedon, jota ne eivät halua julkistettavaksi tämän sopimuksen yhteydessä, ottaen huomioon muun muassa seuraavat perusteet:

               a)
                     tiedon salaisuus siinä mielessä, että se ei ole kokonaisuudessaan tai samanlaisina osina taikka osien yhdistelmänä yleisesti alan asiantuntijoiden tiedossa tai laillisin keinoin heidän käytettävissään;

               b)
                     tiedon salaisuudesta johtuva sen todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo;

               c)
                     tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että tiedon laillinen haltija on toteuttanut olosuhteisiin nähden aiheellisia toimenpiteitä tiedon salaisuuden säilyttämiseksi. Osapuolet ja niiden osanottajat voivat tietyissä tapauksissa sopia, että jollei toisin ilmoiteta, tämän sopimuksen mukaisessa yhteisessä tutkimuksessa annettua, vaihdettua tai tuotettua tietoa tai sen osaa ei saa julkistaa.

               2.
                     Osapuolet ja niiden osanottajat ilmaisevat selkeästi, esimerkiksi asianmukaisella merkinnällä tai rajoituksista kertovan tekstin tai asianmukaisen salassapitosopimuksen avulla, että tietoa ei saa julkistaa. Tämä koskee myös kyseisen, samalla merkinnällä tai rajoituksella varustetun tiedon täydellistä tai osittaista jäljentämistä. Osapuolen, joka saa julkistamatonta tietoa tämän sopimuksen mukaisesti, on kunnioitettava sen luottamuksellista luonnetta. Nämä rajoitukset päättyvät ilman eri toimenpiteitä, kun tiedon omistaja saattaa tiedon julkisuuteen.

               3.
                     Vastaanottava osapuoli voi välittää tämän sopimuksen mukaisesti saadun julkistamattoman ja toiselta osapuolelta vastaanotetun tiedon ainoastaan vastaanottavan osapuolen henkilöille tai sen palkkaamille henkilöille ja muille yhteistä tutkimusta varten erityisesti valtuutetuille vastaanottavan osapuolen yksiköille tai elimille edellyttäen, että kaikki näin välitetty julkistamaton tieto kuuluu kirjallisen luottamuksellisuutta koskevan sopimuksen piiriin ja että sen tunnistaa helposti sellaiseksi, kuten edellä 2 kohdassa määrätään.

               4.
                     Vastaanottava osapuoli voi levittää julkistamatonta tietoa laajemmin kuin 3 kohdassa sallitaan, jos tämän sopimuksen mukaisesti julkistamatonta tietoa toimittava osapuoli antaa siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Osapuolet vahvistavat yhteistyössä menettelyt, joita sovelletaan hankittaessa kirjallinen ennakkosuostumus tällaista laajempaa levitystä varten, ja kumpikin osapuoli antaa tällaisen suostumuksen omien sisäisten toimintaperiaatteidensa, määräystensä ja lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa.

               B. Muu kuin asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto

               1.     Jos tietoa toimittava osapuoli suullisesti välittää julkistamatonta tietoa, joka on erityisesti saatu seminaareissa, kokouksissa ja toimitiloihin tai laboratorioihin tehdyillä käynneillä, 1–4 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin edellyttäen, että tällaisen julkistamattoman tai muuten luottamuksellisen taikka salassa pidettävän tiedon toimittaja ja vastaanottaja yhteisesti sopivat ennen suullista viestintää muistiosta, jossa kuvataan suullisen viestinnän rajoitukset ja sisältö.

               2.      Valvonta

               Osapuolet tekevät parhaansa varmistaakseen, että niiden tämän sopimuksen mukaisesti vastaanottamia julkistamattomia tietoja valvotaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos jompikumpi osapuolista toteaa, että se ei kykene noudattamaan tai että on aiheellista epäillä sen myöhemmin tulevan kykenemättömäksi noudattamaan tässä kohdassa olevia tietojen levityskieltoa koskevia määräyksiä, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä toiselle osapuolelle. Osapuolet neuvottelevat tämän jälkeen sopivasta toimintatavasta.

               __________________


title: Ehdotus:neuvoston päätös glufosinaattiammonium-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta kestävien muuntogeenisen rapsituotteiden (Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti

text:
Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0078

Ehdotus:Neuvoston päätös glufosinaattiammonium-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta kestävien muuntogeenisen rapsituotteiden (Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti  /* KOM/2006/0078 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 11.7.2006KOM(2006) 78 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSglufosinaattiammonium-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta kestävien muuntogeenisen rapsituotteiden (Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti(komission esittämä)PERUSTELUT1. Belgian viranomaisille on tehty direktiivin 2001/18/EY 13 artiklan mukainen ilmoitus (viite C/BE/96/01) sellaisten muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisesta, joihin on jalostettu kyky sietää glufosinaattiammonium-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta.2. Ilmoitus koskee muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) maahantuontia yhteisöön ja viljelyä yhteisössä kaikkiin samoihin käyttötarkoituksiin, joihin käytetään mitä tahansa muuta rapsia, mukaan luettuna käyttö rehuna tai rehussa mutta lukuun ottamatta käyttöä elintarvikkeena tai elintarvikkeissa.3. Belgian toimivaltainen viranomainen on toimittanut komissiolle edellä mainitun direktiivin 14 artiklan mukaisesti ilmoitusta koskevan arviointikertomuksen, jossa todetaan, että kyseiset muuntogeeniset rapsituotteet ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) tulisi saattaa markkinoille maahantuontia, jalostusta ja muita sellaisia käyttötarkoituksia varten, joihin käytetään mitä tahansa muuta rapsia, mutta ei viljelykäyttöön, kuten ilmoituksessa esitetään.4. Komissio on toimittanut arviointikertomuksen muille jäsenvaltioille, joista osa on esittänyt kyseistä kertomusta koskevia vastalauseita ja pitänyt ne voimassa. Vastalauseet koskevat kyseisten tuotteiden allergeenisuutta, toksisuutta, seurantasuunnitelmaa, siitepölyn leviämistä, tuotteiden tahatonta leviämistä ja organismien osoittamista. Näin ollen komissio tekee direktiivin 2001/18/EY 18 artiklan mukaisesti päätöksen direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen sekä soveltaen päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ja ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.5. Tarvittavia toimenpiteitä koskeva luonnos on toimitettu päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustetulle komitealle lausuntoa varten.6. Komitea ei ole antanut lausuntoa, minkä vuoksi komission on tehtävä päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti viipymättä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja tiedotettava siitä Euroopan parlamentille (siitä onkin tiedotettu parlamentille 6. joulukuuta 2005). Euroopan parlamentti voi katsoa aiheelliseksi esittää kannan edellä mainitun päätöksen 8 artiklan mukaisesti.7. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetään, että neuvosto voi tällaisen kannan asianmukaisesti huomioon ottaen tehdä määräenemmistöllä päätöksen ehdotuksesta kolmen kuukauden kuluessa direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jos neuvosto on kolmen kuukauden määräajan kuluessa ilmaissut määräenemmistöllä vastustavansa ehdotusta, komissio tarkastelee sitä uudelleen. Jos neuvosto ei ole tämän määräajan kuluessa antanut ehdotettua täytäntöönpanosäädöstä eikä ilmoittanut vastustavansa sitä, komissio antaa ehdotetun täytäntöönpanosäädöksen.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSglufosinaattiammonium-nimistä rikkakasvien torjunta-ainetta kestävien muuntogeenisen rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY[1] ja erityisesti sen 18 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivissä 2001/18/EY säädetään, että sellaisen tuotteen markkinoille saattaminen, joka koostuu muuntogeenisestä organismista tai muuntogeenisten organismien yhdistelmästä tai joka sisältää niitä, edellyttää asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen kyseisessä direktiivissä säädetyn menettelyn mukaisesti myöntämää kirjallista lupaa.(2) Bayer BioScience N.V. on tehnyt Belgian toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoituksen muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisesta.(3) Ilmoitus koskee muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) maahantuontia yhteisöön ja viljelyä yhteisössä kaikkiin samoihin käyttötarkoituksiin, joihin käytetään mitä tahansa muuta rapsia, mukaan luettuna käyttö rehuna tai rehussa mutta lukuun ottamatta käyttöä elintarvikkeena tai elintarvikkeissa.(4) Belgian toimivaltainen viranomainen on direktiivin 2001/18/EY 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti laatinut arviointikertomuksen, joka on toimitettu komissiolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Arviointikertomuksessa todetaan, että kyseiset muuntogeeniset rapsituotteet ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) olisi saatettava markkinoille maahantuontia, jalostusta ja muita sellaisia käyttötarkoituksia varten, joihin käytetään mitä tahansa muuta rapsia, mutta ei viljelykäyttöön, kuten ilmoituksessa esitetään.(5) Tiettyjen jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat esittäneet vastalauseita kyseisten tuotteiden markkinoille saattamisesta.(6) Koska Belgian toimivaltainen viranomainen ja muut jäsenvaltiot ovat esittäneet vastalauseita muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) viljelystä, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunto rajoittuu maahantuontiin ja jalostukseen, mukaan luettuna tuotteiden käyttö rehuissa.(7) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen syyskuussa 2005 antamassa lausunnossa todetaan, että kyseiset muuntogeeniset rapsituotteet ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) ovat yhtä turvallisia kuin tavanomainen rapsi ihmisille ja eläimille ja suunniteltuihin tarkoituksiin käytettyinä myös ympäristölle. Lisäksi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen toteaa, että ilmoituksessa toimitettu seurantasuunnitelma voidaan hyväksyä suunniteltujen käyttötarkoitusten perusteella.(8) Kunkin yksittäisen vastalauseen tarkastelu direktiivin 2001/18/EY nojalla sekä ilmoituksessa annettujen tietojen ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon tarkastelu osoittavat, ettei ole syytä uskoa kyseisten muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) markkinoille saattamisella olevan haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen taikka ympäristöön.(9) Sellaisesta muuntogeenisestä rapsista valmistettu öljy, joka on saatu a) rapsilinjasta Ms8 ja sen kaikista tavanomaisista risteytyksistä, b) rapsilinjasta Rf3 ja sen kaikista tavanomaisista risteytyksistä ja c) hybridiyhdistelmästä Ms8 x Rf3, on saatettu markkinoille uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97[2] 5 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi siihen sovelletaan muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003[3] 8 artiklassa asetettuja vaatimuksia, ja se voidaan saattaa markkinoille ja sitä voidaan käyttää yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisterissä mainituilla ehdoilla.(10) Muuntogeenisille rapsituotteille ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) olisi annettava yksilölliset tunnisteet muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003[4] ja järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004[5] soveltamiseksi.(11) Tuotteissa olevat muuntogeenisten organismien jäämät, jotka ovat satunnaisia tai eivät ole teknisesti vältettävissä, on vapautettu merkintä- ja jäljitettävyysvaatimuksista sen mukaisesti, mitä direktiivissä 2001/18/EY ja asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään kynnysarvojen noudattamisesta.(12) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon perusteella ei ole tarpeen vahvistaa suunniteltuja käyttötarkoituksia varten erityisiä ehtoja, jotka koskisivat tuotteiden käsittelemistä tai pakkaamista ja tiettyjen ekosysteemien, ympäristöjen tai maantieteellisten alueiden suojelemista.(13) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon perusteella olisi perustettava asianmukainen hallintajärjestelmä, jolla estetään muuntogeenisten rapsituotteiden ( Brassica napus L., linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3) siementen pääseminen viljelmiin.(14) Ennen tuotteiden saattamista markkinoille olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet tuotteiden merkitsemisen ja jäljitettävyyden varmistamiseksi markkinoille saattamisen kaikissa vaiheissa. Käytettävissä olisi muun muassa oltava asianmukainen validoitu menetelmä organismien osoittamiseksi.(15) Direktiivin 2001/18/EY 30 artiklalla perustettu komitea, jota kuultiin komission päätösluonnoksessa esitetyistä toimenpiteistä 5 päivänä joulukuuta 2005, ei ole antanut niistä lausuntoa mainitun direktiivin 30 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla LupaValtuutetaan Belgian toimivaltainen viranomainen antamaan kirjallinen lupa saattaa tämän päätöksen mukaisesti markkinoille Bayer BioScience N.V. -yhtiön ilmoittamat, 2 artiklassa kuvatut tuotteet (viite C/BE/96/01), sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön muun lainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 258/97 ja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 soveltamista.Luvassa on direktiivin 2001/18/EY 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti nimenomaan mainittava lupaan liittyvät ehdot, jotka vahvistetaan 3 ja 4 artiklassa.2 artiklaTuotteet1. Markkinoille tuotteina tai tuotteissa saatettavat muuntogeeniset organismit, jäljempänä ’tuotteet’, ovat rapsin ( Brassica napus L.) siemeniä, jotka on saatu naaraslinjasta, joka sisältää tapahtuman Ms8, ja koiraslinjasta, joka sisältää tapahtuman Rf3, sekä näiden naaras- ja koiraspuolisten vanhempaislinjojen tavanomaisista risteytyksistä saatuja siemeniä, jotka sisältävät seuraavan lisätyn DNA:n:Naaraslinja (Ms8)1.  PTA29-barnaasi-3’nos:2.  Nicotiana tabacum ista peräisin oleva tapetum-soluspesifinen PTA29-promoottori3.  Bacillus amyloliquefaciens ista peräisin oleva barnaasigeeni, joka aiheuttaa koirassteriliteetin4.  Osa Agrobacterium tumefaciens in nopaliinisyntaasigeenin 3’-pään koodaamattomasta alueesta (3’ nos).5.  PssuAra-bar-3’g7:6.  Arabidopsis thaliana sta peräisin oleva PssuAra-promoottori7.  Streptomyces hygroscopicus ista eristetty bargeeni, joka aiheuttaa glufosinaattiammonium-nimisen rikkakasvien torjunta-aineen kestävyyden8.  Agrobacterium tumefaciens in TL-DNA-geenin 7 transloitumaton 3’-sekvenssi.Koiraslinja (Rf3)9.  PTA29-barstar-3’nos:10.  Nicotiana tabacum ista peräisin oleva tapetum-soluspesifinen PTA29-promoottori11.  Bacillus amyloliquefaciens ista peräisin oleva barstargeeni, joka aiheuttaa hedelmällisyyden palautumisen12.  Osa Agrobacterium tumefaciens in nopaliinisyntaasigeenin 3’-pään koodaamattomasta alueesta (3’ nos).13.  PssuAra-bar-3’g7:14.  Arabidopsis thaliana sta peräisin oleva PssuAra-promoottori15.  Streptomyces hygroscopicus ista eristetty bargeeni, joka aiheuttaa glufosinaattiammonium-nimisen rikkakasvien torjunta-aineen kestävyyden16.  Agrobacterium tumefaciens in TL-DNA-geenin 7 transloitumaton 3’-sekvenssi.2. Lupa koskee sellaisten jälkeläisten siemeniä, jotka on tuotettu risteyttämällä rapsin linjat Ms8, Rf3 ja Ms8xRf3 minkä tahansa perinteisesti jalostetun rapsin kanssa, tuotteina tai tuotteissa.3 artiklaMarkkinoille saattamista koskevat edellytyksetTuotteita voidaan käyttää samoihin tarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta rapsia, mutta ei viljelyyn eikä elintarvikkeena tai elintarvikkeissa, ja ne voidaan saattaa markkinoille seuraavin ehdoin:a) Lupa on voimassa 10 vuotta luvan myöntämispäivästä alkaen.b) Tuotteiden yksilölliset tunnisteet ovat seuraavat:ACS-BNØØ5-8, kun on kyse linjoista, jotka sisältävät ainoastaan Ms8-tapahtuman;ACS-BNØØ3-6, kun on kyse linjoista, jotka sisältävät ainoastaan Rf3-tapahtuman; jaACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6, kun on kyse hybridilinjoista, jotka sisältävät sekä Ms8- että Rf3-tapahtuman.c) Luvan haltijan on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille pyynnöstä positiivisia ja negatiivisia valvontanäytteitä tuotteista tai niiden geenimateriaalista taikka vertailumateriaaleja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2001/18/EY 25 artiklan soveltamista.d) Tuotemerkinnöissä tai tuotteen mukana olevassa asiakirjassa on oltava tapauksen mukaan maininta ”Tämä tuote sisältää muuntogeenistä rapsia”, ”Tämä tuote sisältää muuntogeenistä Ms8-rapsia”, ”Tämä tuote sisältää muuntogeenistä Rf3-rapsia” tai ”Tämä tuote sisältää muuntogeenistä Ms8xRf3-rapsia”, paitsi jos yhteisön muussa lainsäädännössä säädetään, ettei tällaisia tietoja vaadita, jos pitoisuus on alle kynnysarvon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädettyjen erityisten merkintävaatimusten noudattamista.e) Niin kauan kuin tuotteita ei saa saattaa markkinoille viljelykäyttöön, tuotemerkinnöissä tai tuotteiden mukana olevassa asiakirjassa on oltava maininta ”Ei viljeltäväksi”.4 artiklaSeuranta1. Luvan haltijan on luvan koko voimassaoloajan varmistettava, että ilmoituksen sisältämä seurantasuunnitelma, joka sisältää yleisseurantasuunnitelman ja jonka mukaan tutkitaan tuotteiden käsittelyn tai käytön mahdollisia haittavaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen tai ympäristöön, otetaan käyttöön ja sitä noudatetaan.2. Luvan haltijan on ilmoitettava suoraan toimijoille ja käyttäjille tuotteiden turvallisuus- ja yleisistä ominaisuuksista ja seurannan ehdoista, myös asianmukaisista hallintatoimenpiteistä, joita toteutetaan siementen tahattoman leviämisen yhteydessä. Tämä kohdan täytäntöönpanoa koskevat tekniset ohjeet annetaan tämän päätöksen liitteessä.3. Luvan haltijan on toimitettava komissiolle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille vuosittainen kertomus seurantatoimien tuloksista.4. Luvan haltijan ja/tai alkuperäisen ilmoituksen vastaanottaneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on komission ja alkuperäisen ilmoituksen vastaanottaneen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella tarvittaessa tarkistettava ilmoitettua seurantasuunnitelmaa seurantatoimien tulosten perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2001/18/EY 20 artiklan soveltamista. Seurantasuunnitelman tarkistamista koskevat ehdotukset on toimitettava jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.5. Luvan haltijan on pystyttävä esittämään komissiolle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille todisteet siitä, että:a) ilmoituksen sisältämässä seurantasuunnitelmassa mainitut seurantaverkot keräävät tuotteiden seurannassa tarvittavat tiedot jab) nämä seurantaverkot ovat sopineet toimittavansa luvan haltijalle kyseiset tiedot ennen 3 kohdan mukaisen seurantakertomuksen antamista komissiolle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.5 artiklaSoveltaminenTätä päätöstä sovelletaan siitä päivästä alkaen, jona yhteisön vertailulaboratorio on validoinut Ms8- ja Rf3-tapahtumille ja Ms8xRf3-hybridirapsille spesifiset osoitusmenetelmät asetuksen (EY) N:o 1829/2003 liitteen mukaisesti ja asetusta (EY) N:o 1829/2003 koskevia täytäntöönpanosääntöjä koskevassa komission asetuksessa (EY) N:o 641/2004[6] eritellyllä tavalla.Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.Tehty Brysselissä […]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEPäätöksen 4 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tekniset ohjeet1. Luvan haltijan on ilmoitettava yhteisön toimijoille, jotka käsittelevät ja jalostavat yhteisöön tuotujen rapsinsiementen irtotavaraseoksia, jotka voivat sisältää Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsia, että:a) Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsia varten on saatu lupa, jossa sallitaan niiden tuonti yhteisöön ja käyttö yhteisössä tämän päätöksen 3 artiklan mukaisesti;b) luvan ehtona on yleisseurantasuunnitelman laatiminen sellaisten ennakoimattomien haittavaikutusten tutkimiseksi, jotka johtuvat Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsin saattamisesta markkinoille edellä mainittuihin käyttötarkoituksiin.2. Luvan haltijan on ilmoitettava toimijoille kansallinen yhteyshenkilö, jolle voidaan tiedottaa mahdollisista ennakoimattomista haittavaikutuksista.3. Luvan haltijan on ilmoitettava toimijoille siitä, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on tehnyt arvioinnin Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsin tahattoman leviämisen mahdollisuudesta ja sen seurauksista ottaen huomioon niiden suunnitellut käyttötarkoitukset. Luvan haltijan on pidettävä säännöllisesti yhteyttä toimijoihin varmistaakseen, että ne ovat tietoisia voimassa olevan käytännön mahdollisista muutoksista, jotka voivat muuttaa ympäristöriskien arvioinnin päätelmiä.4. Luvan haltijan on varmistettava, että toimijat ovat varuillaan sen suhteen, että yhteisöön tuotujen rapsinsiementen tahaton leviäminen satamista ja rouhintalaitteista voi johtaa sellaisten karkulaiskasvien itämiseen ja vakiintumisen, joiden joukossa voi olla Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsia.5. Jos karkulaiskasvien joukossa on Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsia, luvan haltijan on:a) ilmoitettava toimijoille, että kyseiset kasvit on hävitettävä, jotta minimoitaisiin Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsista johtuvien ennakoimattomien haittavaikutusten mahdollisuus;b) toimitettava toimijoille asianmukaiset suunnitelmat sellaisten karkulaisrapsien hävittämiseksi, joiden joukossa on Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsia.6. Jäsenvaltiot voivat direktiivin 2001/18/EY 4 artiklan 5 kohdan sekä direktiivin 2001/18/EY liitettä VII täydentävistä ohjeista 3 päivänä lokakuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/811/EY[7] liitteen osan C kohdan 1.6 nojalla suorittaa tarkastuksia ja/tai lisäseurantaa valvoakseen Ms8-, Rf3- ja Ms8xRf3-rapsin siementen tahatonta leviämistä ja tunnistaakseen tällaisesta leviämisestä mahdollisesti aiheutuvat ennakoimattomat haittavaikutukset.[1] EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1830/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24).[2] EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).[3] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.[4] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.[5] EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5–10.[6] EUVL L 102, 7.4.2004, s. 14.[7] EYVL L 280, 18.10.2002, s. 27.


title: Ehdotus neuvoston päätös Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin nimittämisestä

text:
             EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                            Bryssel 1.12.2004
                                            KOM(2004) 782 lopullinen
                                 Ehdotus
                          NEUVOSTON PÄÄTÖS
   Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin nimittämisestä
                            (komission esittämä)
FI                                                                          FI
 ---pagebreak---                                                 PERUSTELUT
   Kaakkois-Euroopan vakaussopimus on kansainvälisen yhteisön Kölnissä 10. kesäkuuta 1999
   vahvistama alueellinen toimintakehys, jonka avulla alueen maita tuetaan niiden pyrkiessä
   edistämään rauhaa, demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioitusta ja taloudellista hyvinvointia
   koko alueen vakauden varmistamiseksi. Vakaussopimuksen 13 kohdan mukaan
   vakaussopimuksella on erityiskoordinaattori, jonka nimittää Euroopan unioni neuvoteltuaan
   asiasta Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) puheenjohtajan ja muiden
   osanottajien kanssa ja saatuaan ETYJ:n puheenjohtajan hyväksynnän.
   Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen Kosovon-siviilioperaation (UNMIK), Bosnia ja
   Hertsegovinassa olevan korkean edustajan toimiston sekä Kaakkois-Euroopan
   vakaussopimuksen tukemisesta 22. toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
   1080/20001 mukaisesti neuvosto nimittää vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin komission
   ehdotuksesta aina vuodeksi kerrallaan. Sen vuoksi neuvoston on tehtävä ennen 31. päivää
   joulukuuta 2004 erityiskoordinaattorin nimittämistä koskeva päätös, jota sovelletaan 1.
   päivästä tammikuuta 31. päivään joulukuuta 2005.
   Komissio on kuullut ETYJ:n puheenjohtajaa ja muita vakaussopimuksen osapuolia ja
   ehdottaa, että neuvosto nimittäisi tohtori Erhard Busekin uudestaan vakaussopimuksen
   erityiskoordinaattoriksi. Erityiskoordinaattorin toimeksianto on sama kuin Kaakkois-
   Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin nimittämisestä vuodeksi 2004 22 päivänä
   joulukuuta 2003 annetussa neuvoston päätöksessä (EY) N:o 2003/9102.
   1
           EYVL L 122, 24.5.2000, s. 27, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27. marraskuuta 2003
           annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2098/2003 (EUVL L 316, 29.11.2003, s.1).
   2
           EUVL L 342, 30.12.2003, s. 51.
FI                                                      2                                                      FI
 ---pagebreak---                                                    Ehdotus
                                         NEUVOSTON PÄÄTÖS
         Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin nimittämisestä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaiselle Kosovon-siviilioperaatiolle
   (UNMIK), Bosnia ja Hertsegovinassa olevalle korkean edustajan toimistolle sekä Kaakkois-
   Euroopan vakaussopimukselle annettavasta tuesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun
   neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/20003 ja erityisesti sen 1 a artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkoministerit ja Euroopan komission edustajat
           sopivat 10 päivänä kesäkuuta 1999 yhdessä muiden asianomaisten osapuolten kanssa
           Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen, jäljempänä ’vakaussopimus’, tekemisestä.
   (2)     Toukokuun 22 päivänä 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1080/2000 1 a
           artiklassa säädetään menettelystä vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin
           nimittämiseksi vuosittain.
   (3)     Erityiskoordinaattorin nimityksen vahvistamisen yhteydessä on syytä vahvistaa tämän
           toimeksianto. Kokemus on osoittanut, että Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen
           erityiskoordinaattorin nimittämisestä vuodeksi 2004 22 päivänä joulukuuta 2003
           annetun neuvoston päätöksen (EY) N:o 2003/9104 mukainen toimeksianto on
           tarkoituksenmukainen.
   (4)     On aiheellista vahvistaa vastuualueet selvästi sekä antaa ohjeita koordinoinnista ja
           raportoinnista,
   ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
                                                   1 artikla
   Nimitetään       tohtori      Erhard        Busek         Kaakkois-Euroopan        vakaussopimuksen
   erityiskoordinaattoriksi.
   3
           EYVL L 122, 24.5.2000, s. 27, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27 päivänä
           marraskuuta 2003 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2098/2003 (EUVL L 316, 29.11.2003, s.1).
   4
           EUVL L 342, 30.12.2003, s. 51.
FI                                                     3                                                      FI
 ---pagebreak---                                                 2 artikla
   Erityiskoordinaattori hoitaa 10 päivänä kesäkuuta 1999 laaditun vakaussopimusasiakirjan 13
   kohdassa määritellyt tehtävät.
                                                3 artikla
   Edellä 2 artiklassa tarkoitetun tavoitteen mukaisesti erityiskoordinaattorin tehtävänä on:
   a)        edistää vakaussopimuksen tavoitteiden saavuttamista yksittäisissä maissa ja niiden
             välillä yhteyksissä, joissa vakaussopimuksella todetaan olevan lisäarvoa;
   b)        toimia Kaakkois-Euroopan alueellisen keskustelufoorumin puheenjohtajana;
   c)        ylläpitää läheisiä yhteyksiä kaikkiin vakaussopimuksen osapuoliin sekä
             avunantajamaihin, -järjestöihin ja -elimiin sekä asiaankuuluviin alueellisiin
             aloitteisiin ja järjestöihin tavoitteenaan alueellisen yhteistyön edistäminen ja
             alueellisen vastuun lisääminen;
   d)        toimia läheisessä yhteistyössä kaikkien Euroopan unionin toimielinten ja sen
             jäsenvaltioiden      kanssa      vahvistaakseen     Euroopan       unionin     asemaa
             vakaussopimuksessa vakaussopimusasiakirjan 18–20 kohdan mukaisesti sekä
             varmistaakseen vakaussopimuksen ja vakautus- ja assosiaatioprosessin välisen
             täydentävyyden;
   e)        tavata määräajoin ja tarvittaessa kollektiivisesti työryhmien puheenjohtajat yleisen
             strategisen koordinoinnin varmistamiseksi sekä huolehtia Kaakkois-Euroopan
             alueellisen keskustelufoorumin ja sen välineiden sihteeristön tehtävistä;
   f)        toimia vakaussopimuksen osapuolia kuullen ennalta laaditun, sellaisia
             vakaussopimukseen liittyviä ensisijaisia toimia koskevan luettelon perusteella, jotka
             on määrä toteuttaa vuonna 2005, sekä tarkastella säännöllisesti vakaussopimuksen
             työskentelymenetelmiä ja rakenteita johdonmukaisuuden ja voimavarojen tehokkaan
             käytön varmistamiseksi.
                                                4 artikla
   Erityiskoordinaattori tekee komission kanssa rahoitussopimuksen.
                                                5 artikla
   Erityiskoordinaattorin toimet sovitetaan yhteen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan
   korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin, neuvoston puheenjohtajavaltion ja
   komission toimien kanssa etenkin epävirallisen neuvoa-antavan komitean puitteissa. Paikalla
   ylläpidetään tiiviitä yhteyksiä neuvoston puheenjohtajavaltioon, komissioon, jäsenvaltioiden
   edustustojen päälliköihin, Euroopan unionin erityisedustajiin, Bosnia ja Hertsegovinassa
   olevaan korkean edustajan toimistoon sekä Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon-
   siviilihallintoon.
FI                                                  4                                              FI
 ---pagebreak---                                                6 artikla
   Erityiskoordinaattori raportoi tarvittaessa neuvostolle ja komissiolle. Hän jatkaa säännöllistä
   raportointia Euroopan parlamentille toimistaan.
                                               7 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan
   unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2005 31 päivään joulukuuta 2005.
   Tehty Brysselissä ... päivänä …kuuta ….
                                                Neuvoston puolesta
                                                Puheenjohtaja
FI                                                 5                                               FI


title: Ehdotus Neuvoston Päätökseksi kolmansissa maissa siemenviljelmillä suoritettujen viljelystarkastusten vastaavuudesta ja kolmansissa maissa tuotettujen siementen vastaavuudesta tehdyn päätöksen 95/514/EY muuttamisesta

text:
               EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                   Bryssel, 11.12.1997
                                                   KOM(97) 686 lopull.
                                      Ehdotus
                         NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
kolmansissa maissa siemenviljelmillä suoritettujen viljely starkastusten vastaavuudesta ja
 kolmansissa maissa tuotettujen siementen vastaavuudesta tehdyn päätöksen 95/514/EY
                                    muuttamisesta
                                (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                        PERUSTELUT
Direktiiveissä 66/400/ETY, 66/401/ETY, 66/402/ETY ja 69/208/ETY juurikkaiden,
rehukasvien, viljakasvien ja öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan säädetään,
että neuvoston tehtävä on määrittää, vastaavatko kolmansissa maissa suoritetut
viljelystarkastukset sekä kolmansissa maissa korjatut siemenet yhteisön edellytyksiä.
Päätöksellä 95/514/EY neuvosto on määrittänyt rajoitetuksi ajaksi, että tietyissä
kolmansissa maissa tiettyjen lajien siemeniä tuottaville kasvustoille tehdyt
viljelystarkastukset täyttävät siementen kaupan pitämistä koskevassa yhteisön
lainsäädännössä vahvistetut edellytykset. Samassa päätöksessä 95/514/EY neuvosto
määritti myös, että samoissa kolmansissa maissa tuotetut tiettyjen lajien siemenet vastaavat
yhteisössä tuotettuja samanlaisia siemeniä. Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluu 21
kolmatta maata, ja siinä määritellään ne edellytykset, joilla kasvilajien siemeniä voidaan
tuoda yhteisöön.
Päätöksen 95/514/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997.
Kyseisessä päätöksessä viitataan OECD:n järjestelmiin kansainvälisessä kaupassa liikkuvan
siemenen lajike varmennuksesta yhtenä perustana yhteisön vastaavuudelle. Vuonna 1995
näihin      järjestelmiin     sisällytettiin   kokeiluna       vaihtoehtoinen        siementen
varmennusjärjestelmä. Tästä kokeilusta saatuja tuloksia ei ole kuitenkaan vielä arvioitu.
Näissä olosuhteissa vaikuttaa toivottavalta varmistaa vastaavuuden jatkuminen, mutta rajata
se uudessa päätöksessä seuraavan kahden vuoden ajaksi eli 1 päivästä tammikuuta 1998 31
päivään joulukuuta 1999.
Ehdotuksella ei ole toissijaisuusperiaatteeseen liittyviä vaikutuksia, sillä sen tarkoituksena
on jatkaa olemassa olevan toimenpiteen voimassaoloaikaa yhtenäisen soveltamisen
varmistamiseksi koko yhteisössä.
                                              £
 ---pagebreak---                                               Ehdotus
                                    NEUVOSTON PÄÄTÖS
                                          tehty
kolmansissa maissa siemenviljelmillä suoritettujen viljely starkastusten vastaavuudesta ja
  kolmansissa maissa tuotettujen siementen vastaavuudesta tehdyn päätöksen 95/514/EY
                                           muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon juurikkaiden siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966
annetun neuvoston direktiivin 66/400/ETY1 ja erityisesti sen 16 artiklan 1 kohdan b
alakohdan,
ottaa huomioon rehukasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966
annetun neuvoston direktiivin 66/401/ETY2 ja erityisesti sen 16 artiklan 1 kohdan b
alakohdan,
ottaa huomioon viljakasvien siementen pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966
annetun neuvoston direktiivin 66/402/ETY3 ja erityisesti sen 16 artiklan 1 kohdan b
alakohdan,
ottaa huomioon öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 30 päivänä kesäkuuta
1969 annetun neuvoston direktiivin 69/208/ETY4 ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan b
alakohdan,
1
    EYVL N:o L 125,11.7.1966, s. 2290/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
    direktiivillä 96/72/EY (EYVL N:o L 304,27.11.1996, s. 10)
2
    EYVL N:o L 125, 11.7.1966. s. 2298/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
    direktiivillä 96/72/EY (EYVL N:o L 304,27.11.1996, s. 10)
3
    EYVL N:o L 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
    direktiivillä 96/72/EY (EYVL N:o L 304,27.11.1996, s. 10)
4
    EYVL N:o L 169, 10.7.1969, s. 3. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
    direktiivillä 96/72/EY (EYVL N:o L 304,27.11.1996, s. 10)
 ---pagebreak--- ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
neuvoston päätöksessä 95/514/EY5 määritetään rajoitetuksi               ajaksi, että tietyissä
kolmansissa       maissa    tiettyjen  lajien    siemeniä   tuottaville   kasvustoille    tehdyt
viljelystarkastukset täyttävät direktiiveissä 66/400/ETY, 66/401/ETY, 66/402/ETY ja
69/208/ETY vahvistetut edellytykset; kyseisessä päätöksessä 95/514/EY määritetään myös,
että tietyissä kolmansissa maissa tuotetut tiettyjen lajien siemenet vastaavat yhteisössä
tuotettuja samanlaisia siemeniä,
päätöksen 95/514/EY voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997; tämän vuoksi on
tehtävä uusi päätös,
kyseisessä päätöksessä viitataan OECD:n järjestelmiin kansainvälisessä kaupassa liikkuvan
siemenen lajikevarmennuksesta yhtenä perustana yhteisön vastaavuudelle,
vuonna 1995 näihin järjestelmiin sisällytettiin kokeiluna vaihtoehtoinen siementen
varmennusj ärj estelmä,
tästä kokeilusta saatuja tuloksia ei ole kuitenkaan vielä arvioitu, ja
näissä olosuhteissa vaikuttaa suotavalta varmistaa vastaavuuden jatkuminen rajaamalla se
kuitenkin tässä päätöksessä seuraavan kahden vuoden ajaksi,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              1 artikla
Korvataan päätöksen 95/514/EY 6 artiklassa päivämäärä "31 päivään joulukuuta 1997"
päivämäärällä "31 päivään joulukuuta 1999".
 5
     EYVL N:o L 296, 9.12.1995, s. 34. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
     päätöksellä 97/33/EY (EYVL N:oL 13, 16.1.1997, s. 31)
                                                     <f
 ---pagebreak---                                           lartikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä                                    Neuvoston puolesta
                                                     Puheenjohtaja
                                                   r
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                ISSN 1024-4492
                                                     KOM(97) 686 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                             03  10 14
                                        Luettelonumero : CB-CO-97-708-FI-C
                                                          ISBN 92-78-29077-7
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                                 6


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            2015/0142(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Moldovan tasavallan liittymiseen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Moldovan tasavalta esitti 7. tammikuuta 2002 julkisia hankintoja koskevaan WTO:n sopimukseen (jäljempänä ”GPA-sopimus”) liittymistä koskevan hakemuksen. Se toimitti soveltamisalaa koskevat tarkistetut tarjoukset 13. syyskuuta 2012, 16. tammikuuta 2014 ja 24. kesäkuuta 2014.

               Komissio neuvotteli unionin puolesta useita Moldovan tasavallan esittämiä markkinoiden avaamista koskevia sitoumuksia sekä kahdenvälisesti että julkisia hankintoja käsittelevässä WTO:n komiteassa (jäljempänä ”GPA-komitea”).

               Tämän jälkeen Moldovan tasavalta esitti lopullisen tarjouksensa GPA-komitealle 27. toukokuuta 2015. Jäljempänä esitetään yhteenveto Moldovan tasavallan lopullisesta tarjouksesta sekä komission arvio siitä.

               Päätöksellä annetaan komissiolle valta esittää unionin kanta Moldovan tasavallan liittymisestä GPA-komiteaan.

               •Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin

                  Kyseessä on standardimenettely, jota noudatetaan, kun komission on esitettävä kolmannen maan liittymistä koskeva unionin kanta GPA-komiteassa.

               •Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan

               Ei sovelleta.

               2.OIKEUSPERUSTA SEKÄ TOISSIJAISUUS- JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdan mukaan neuvosto tekee komission ehdotuksesta päätöksen unionin puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta, kun kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen on tehtävä päätös, jolla on oikeusvaikutuksia. GPA-komitean päätös, jossa vahvistetaan Moldovan tasavallan liittymisehdot, kuuluu SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltamisalaan, koska päätös tehdään kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä ja koska sillä on oikeusvaikutuksia.

               •Toissijaisuusperiaate (muun kuin yksinomaisen toimivallan osalta)

               EU:lla on yksinomainen toimivalta kaupan liitännäistoimenpiteiden alalla. Yhteiset unionin tason toimet ovat paras tapa toimia kolmansia maita koskevissa asioissa.

               •Suhteellisuusperiaate

               Ei sovelleta.

               •Sääntelytavan valinta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdan mukaan neuvosto tekee komission ehdotuksesta päätöksen unionin puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta, kun kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen on tehtävä päätös, jolla on oikeusvaikutuksia.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMÄKUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/kuntotarkastukset

               Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

               Ei sovelleta.

                •Asiantuntijatiedon käyttö

               Ei sovelleta.

               •Vaikutusten arviointi

               Kolmannen maan liittyminen kansainväliseen sopimukseen, jonka sopimuspuoli unioni on, ei edellytä vaikutusten arviointia.

               •Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen

               Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

               Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ei ole.

               5.MUUT SEIKAT

               •Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt

               Ei sovelleta.

               •Perusteluasiakirjat (direktiivien osalta)

               Ei sovelleta.

               •Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen säännöksistä

               Moldovan tasavallan lopullinen tarjous

               Markkinoillepääsyä koskevat sitoumukset (soveltamisalaan kuuluvat hankintayksiköt, tavarat, palvelut ja rakennuspalvelut)

               Kynnysarvot

               Moldovan tasavallan eri liitteiden osalta tarjoamat kynnysarvot vastaavat GPA-sopimuspuolten soveltamia standardikynnysarvoja. Moldovan tasavalta säätää kuitenkin alaviitteissä kahden vuoden siirtymäajasta, joka koskee liitteiden 1–3 soveltamisalaan kuuluvien yksiköiden tekemiin tavara- ja palveluhankintoihin sovellettavia kynnysarvoja.

               Yksiköt

               Liitteessä 1 (valtionhallintoon kuuluvat hankintayksiköt) Moldovan tasavalta on esittänyt tyhjentävän luettelon valtionhallintoon kuuluvista yksiköistä, joiden hankintoihin GPA-sopimuspuolet voivat osallistua.  Tähän liitteeseen ei ole sisällytetty huomautuksia. Tavaroihin ja palveluihin sovellettavaksi kynnysarvoksi vahvistetaan 300 000 SDR liittymistä seuraavan ensimmäisen vuoden aikana ja 200 000 SDR toisen vuoden aikana.

               Moldovan tasavalta on sisällyttänyt liitteeseen 2 (”valtionhallintoon välillisesti kuuluvat yksiköt”) tyhjentävän luettelon paikallisista hankintaviranomaisista, jotka on määritelty paikallisesta julkishallinnosta 28. joulukuuta 2006 annetussa laissa N:o 436-XVI. Tätä liitettä koskevassa huomautuksessa Moldovan tasavalta on tarkentanut, että kyseisiin yksiköihin sisältyvät niiden alaisuuteen kuuluvat elimet ja organisaatiot, jotka ovat näiden viranomaisten valvonnassa tai määräysvallassa. Tavaroihin ja palveluihin sovellettavaksi kynnysarvoksi vahvistetaan 400 000 SDR liittymistä seuraavan ensimmäisen vuoden aikana ja 300 000 SDR toisen vuoden aikana.

               Liitteessä 3 (”muut yksiköt”) Moldovan tasavalta on myöntänyt GPA-sopimuspuolille pääsyn kaikkien sellaisten julkisoikeuden piiriin kuuluvien oikeudellisten yksiköiden (viranomaisten, laitosten ja säätiöiden) hankintoihin, jotka eivät ole luonteeltaan teollisia tai kaupallisia ja joiden hankinnat kuuluvat julkisyhteisöjen hankinnoista 13. huhtikuuta 2007 annetun lain N:o 96-XVI soveltamisalaan. Liite sisältää ohjeellisen luettelon näistä yksiköistä.

               Lisäksi Moldovan tasavalta sisällyttää liitteen 3 mukaisesti  tarjoukseensa kaikki kansallisessa laissa tarkoitetut oikeushenkilöt, jotka toimivat yleishyödyllisten palveluiden alalla, joita ovat mm. juomaveden, sähkön ja/tai lämpöenergian tuotanto, kuljettaminen tai jakelu, satama- tai muut terminaalipalvelut, lentokenttäpalvelut, kaupunkiliikenne ja rautatieliikenne. Liite sisältää ohjeellisen luettelon tarjouksen piiriin kuuluvista yksiköistä. Tässä liitteessä ei esitetä varauksia.

               Tavaroihin ja palveluihin sovellettavaksi kynnysarvoksi vahvistetaan 600 000 SDR liittymistä seuraavan ensimmäisen vuoden aikana ja 500 000 SDR toisen vuoden aikana.

               Tavarat

               Moldovan tasavallan luetteloimat tavarat ovat lähes identtiset EU:n tarjoamien tavaroiden kanssa. On syytä huomata, että Moldovan tasavalta on lisäksi sisällyttänyt liitteeseen 4 HS-luvut 36, 72, 88 ja 97. Moldovan tasavalta jättää kuitenkin tarjouksen ulkopuolelle kohdat 65.05, 82.08 ja 89.03.

               Moldovan tasavalta on tehnyt lopulliseen tarjoukseensa muutoksia, joista viimeinen toimitettiin 27. toukokuuta 2015 ja jossa puolustusministeriön alaan kuuluvien tavara- ja varusteluokkien luetteloon lisättiin HS-luku 85 lukuun ottamatta kohtia 85.03, 85.13 ja 85.15.

               Palvelut

               Moldovan tasavallan esittämä tarjouksen piiriin kuuluvien palveluiden luettelo on EU:n luetteloa laajempi. Liitteeseen sisältyy kuitenkin vastavuoroisuutta koskeva huomautus, jonka mukaan nämä palvelut kuuluvat soveltamisalaan tietyn osapuolen osalta ainoastaan, mikäli kyseinen osapuoli on sisällyttänyt kyseiset palvelut omaan liitteeseensä 5.

               Rakennuspalvelut

               Liitteessä 6 Moldovan tasavalta on sisällyttänyt tarjoukseensa yhteisen tavaraluokituksen (CPC Prov.) koko alajakson 51. Tarjoukseen ei sisälly käyttöoikeusurakoita koskevia sopimuksia.

               Yleiset huomautukset

               Moldovan tasavalta on sisällyttänyt liitteeseen 7 kolme huomautusta. Huomautus 1 koskee maatalouden tukiohjelmien ja elintarvikeohjelmien edistämiseksi tehtyjä maataloustuotteiden hankintoja  ja vastaa  liitteeseen 7 tehdyn EU:n huomautuksen nro 1 ensimmäistä osaa. Kaksi muuta huomautusta eivät koske EU:ta.

               Moldovan tasavallan lainsäädäntö

               Julkisia hankintoja koskeva Moldovan tasavallan lainsäädäntö on syrjimätön.  Siinä ei ole säännöksiä, joilla kotimaisia tuotteita ja toimittajia kohdeltaisiin suotuisammin kuin ulkomaisia tuotteita ja toimittajia. Vaikuttaa siltä, että Moldovan tasavallan hankintalainsäädäntö on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön, kuten GPA-sopimuksessa vaaditaan.

               Komission arvio Moldovan tasavallan tarjouksesta

               Moldovan tasavalta sisällyttää lopulliseen tarjoukseensa kattavasti valtionhallinnon yksiköt, valtionhallintoon välillisesti kuuluvat yksiköt sekä yleishyödyllisten palveluiden, tavaroiden, palveluiden ja rakennuspalveluiden alalla toimivat yksiköt. Näin ollen se on tyydyttävä ja hyväksyttävä. Sen julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö on GPA-sopimuksen mukainen.

               EU:ta koskevassa liiteosassa 1 tullaan huomioimaan erityisesti seuraavat Moldovan tasavallan liittymisehdot:

               Koska Moldovan tasavalta tarjoaa liitteessään 1 tyhjentävän luettelon yksiköistä, Moldovan tasavallan tavaroilla, palveluilla, tavarantoimittajilla ja palveluntarjoajilla olisi oltava vastaava pääsy EU:n sitoumusten mukaisille hankintamarkkinoille kuin EU:ta koskevassa liitteessä 1 olevan 2 jakson 2 kohdassa esitetään, mikä tarkoittaa pääsyä liitteessä 1 lueteltujen valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten hankintoihin.

               Suositus

               Moldovan tasavallan liittymisen GPA-sopimukseen odotetaan vaikuttavan hyvin myönteisesti kansainvälisten hankintamarkkinoiden avaamiseen, koska se lisää GPA-sopimuspuolten lukumäärää ja kannustaa siten muita maita liittymään GPA-sopimukseen. Komissio suosittaa, että Moldovan tasavallan lopullinen tarjous hyväksytään edellä mainituin ehdoin.

               Näin ollen ehdotetaan, että komissio valtuutetaan esittämään julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin kanta, jossa puolletaan Moldovan tasavallan liittymistä ja joka otetaan huomioon Moldovan tasavallan liittymistä koskevassa GPA-komitean päätöksessä.

               2015/0142 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Moldovan tasavallan liittymiseen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Moldovan tasavalta esitti 7 päivänä tammikuuta 2002 julkisia hankintoja koskevaan WTO:n sopimukseen, jäljempänä ”GPA-sopimus”, liittymistä koskevan hakemuksen.

               (2)Soveltamisalaa koskevat Moldovan tasavallan sitoumukset vahvistetaan sen lopullisessa tarjouksessa, sellaisena kuin se on esitetty muutettuina GPA-sopimuspuolille 27 päivänä toukokuuta 2015.

               (3)Moldovan tasavalta sisällyttää lopulliseen tarjoukseensa kattavasti valtionhallinnon yksiköt, valtionhallintoon välillisesti kuuluvat yksiköt sekä yleishyödyllisten palveluiden, tavaroiden, palveluiden ja rakennuspalveluiden alalla toimivat yksiköt. Näin ollen se on tyydyttävä ja hyväksyttävä. Moldovan tasavallan liittymisehdot, jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä, huomioidaan julkisten hankintojen komitean, jäljempänä ’GPA-komitea’, Moldovan tasavallan liittymisestä tekemässä päätöksessä.

               (4)Moldovan tasavallan liittymisen GPA-sopimukseen odotetaan vaikuttavan myönteisesti julkisten hankintojen markkinoiden kansainväliseen avaamiseen.

               (5)GPA-sopimuksen XXII artiklan 2 kohdan mukaan jokainen WTO:n jäsen voi liittyä GPA-sopimukseen kyseisen jäsenen ja sopimuspuolten välillä sovittavin ehdoin sekä GPA-komitean päätöksessä määritetyin ehdoin.

               (6)Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa GPA-komiteassa unionin puolesta esitettävä kanta Moldovan tasavallan liittymiseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta on hyväksyä Moldovan tasavallan liittyminen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen tämän päätöksen liitteessä esitetyin erityisin liittymisehdoin.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Moldovan tasavallan liittymiseen julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen

               LIITE

               MOLDOVAN TASAVALLAN GPA-SOPIMUKSEEN LIITTYMISTÄ KOSKEVAT EU:N EHDOT

               Muutetaan liiteosassa I olevassa Euroopan unionia koskevassa liitteessä 1 olevan 2 jakson 2 kohta (”EU:n jäsenvaltioiden valtionhallintoon kuuluvat hankintaviranomaiset”) seuraavasti Moldovan tasavallan liittyessä julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen:

               ”2. Seuraavien valtionhallintoon kuuluvien hankintaviranomaisten hankinnoissa tulevat kysymykseen tavarat, palvelut, tavarantoimittajat ja palveluntarjoajat, jotka ovat peräisin Israelista, Moldovan tasavallasta ja Montenegrosta.”