				|

		52012PC0526

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen N:o 573/2007/EY, päätöksen N:o 575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin /* COM/2012/0526 final - 2012/0252 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
·
Perustelut ja tavoitteet
Finanssi- ja
talouskriisin jatkuminen lisää kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuvia
paineita jäsenvaltioiden supistaessa talousarvioitaan. Tässä tilanteessa on
olennaisen tärkeää varmistaa, että osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen
hallintaa koskevaa yleisohjelmaa perustettujen neljän rahaston, jäljempänä
’rahastot’, puitteissa hyväksytyt ohjelmat pannaan sujuvasti täytäntöön. Näin
saadaan ohjatuksi varoja talouselämään.
Ohjelmien täytäntöönpano
on kuitenkin usein ongelmallista budjettirajoituksista johtuvien
likviditeettiongelmien takia. Rajoitukset johtavat usein huomattaviin
menoleikkauksiin, mikä puolestaan lisää ongelmia kriisitilanteen jatkuessa.
Tämä koskee erityisesti niitä jäsenvaltioita, joihin kriisi on vaikuttanut
eniten ja jotka ovat saaneet rahoitustukea Euroopan
rahoituksenvakautusmekanismin alaisesta ohjelmasta, Euroopan
rahoitusvakausvälineestä (ERVV) tai euroalueen ulkopuolisille maille
tarkoitetusta maksutasemekanismista tai joille on myönnetty euroalueen maille
tarkoitettuja kahdenvälisiä lainoja. Tähän mennessä kuusi maata – mukaan lukien
Kreikka, joka on saanut rahoitustukea ennen Euroopan
rahoituksenvakautusmekanismin perustamista kahdenvälisinä lainoina – on pyytänyt
rahoitustukea eri tukimekanismeista ja sopinut komission kanssa makrotalouden
sopeutusohjelmasta. Kyseiset kuusi maata ovat Unkari, Romania, Latvia
(maksutasemekanismista), Portugali, Kreikka ja Irlanti (Euroopan
rahoituksenvakautusmekanismista / ERVV:stä / kahdenvälisesti). Mainittakoon,
että Unkarin ohjelma päättyi vuonna 2010 ja Latvian ohjelma vuoden 2012 alussa.
Sen
varmistamiseksi, että rahoitustukimekanismista hyötyvät jäsenvaltiot (tai
jäsenvaltiot, jotka saattavat tulevaisuudessa tarvita tällaista apua) jatkavat
rahastojen puitteissa hyväksyttyjen ohjelmien täytäntöönpanoa ja jakavat varoja
hankkeisiin, tämä ehdotus sisältää säännöksiä, joiden nojalla komissio voi
korottaa näille maille tarkoitettua unionin rahoitusosuutta kaudella, jonka
aikana ne saavat rahoitustukea jonkin rahoitusvälineen alaisesta
tukimekanismista. Näin jäsenvaltiot saavat uusia rahoitusvaroja ja niiden on
helpompi jatkaa ohjelmien täytäntöönpanoa.
·
Yleinen tausta
Ei ole
epäilystäkään siitä, etteikö rahoituskriisin syvenemisellä olisi joissakin
jäsenvaltioissa huomattava vaikutus reaalitalouteen, kun otetaan huomioon muun
muassa kertynyt velkamäärä ja vaikeudet, joita hallituksilla on rahan
lainaamisessa markkinoilta kohtuullisin kustannuksin.
Komissio on
aktiivisesti tehnyt ehdotuksia siitä, mikä olisi paras tapa reagoida nykyiseen
finanssikriisiin ja sen sosioekonomisiin seurauksiin. Sen kolme asiasta antamaa
ehdotusta on hyväksytty. Ensimmäisellä ehdotuksella tarkistetaan Euroopan
aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista
yleisistä säännöksistä annettua asetusta (EY) N:o 1083/2006. Tavoitteena on
lisätä väli- ja loppumaksuina suoritettavan unionin rahoitusosuuden määrää
enintään 10 prosenttiyksikköä nykyisistä enimmäismääristä (13. joulukuuta 2011
annettu asetus (EU) N:o 1311/2011). Toisella ehdotuksella tarkistetaan Euroopan
maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tuesta maaseudun kehittämiseen
annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1698/2005. Tarkistuksella rahaston
rahoitusosuus halutaan nostaa enintään 95 prosenttiin lähentymistavoitteiden
perusteella tukikelpoisilla alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja Egeanmeren
pienillä saarilla sekä enintään 85 prosenttiin muilla alueilla (19. joulukuuta
2011 annettu asetus (EU) N:o 1312/2011). Kolmannella ehdotuksella tarkistetaan
Euroopan kalatalousrahastosta annettua asetusta (EY) N:o 1198/2006.
Tarkistuksen myötä väli- ja loppumaksuina suoritettavan unionin rahoitusosuuden
määrää korotetaan enintään 10 prosenttiyksikköä nykyisistä enimmäismääristä (19.
huhtikuuta 2012 annettu asetus (EU) N:o 387/2012).
·
Voimassa olevat aiemmat säännökset
Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta
vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa
koskevaa yleisohjelmaa 23 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin
ja neuvoston päätöksen N:o 573/2007/EY 14 artiklan mukaan unionin
yhteisrahoitusosuus tuetuista toimista on periaatteessa enintään 50 prosenttia.
Samaisessa 14 artiklassa säädetään myös, että unionin yhteisrahoitusosuus
voidaan nostaa 75 prosenttiin, jos asianomainen jäsenvaltio saa tukea
koheesiorahastosta tai jos toimi koskee strategisissa suuntaviivoissa
määriteltyjä painopisteitä.
Euroopan paluurahaston perustamisesta vuosiksi
2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa
yleisohjelmaa 23 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn Euroopan parlamentin ja
neuvoston päätöksen N:o 575/2007/EY 15 artikla ja eurooppalaisen rahaston
perustamisesta vuosiksi 2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista
varten osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa
yleisohjelmaa 25 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/435/EY
13 artikla ovat sisällöltään identtiset päätöksen N:o 573/2007/EY 14 artiklan
kanssa.
Päätöksen N:o 573/2007/EY 21 artiklan 3 kohdan
mukaan Euroopan pakolaisrahastosta hätätoimenpiteille myönnettävä rahoitustuki
voi olla enintään 80 prosenttia kunkin toimenpiteen kustannuksista.
·
Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun
politiikkaan ja muihin tavoitteisiin
Ehdotus on johdonmukainen muiden ehdotusten ja aloitteiden kanssa,
jotka Euroopan komissio on hyväksynyt vastauksena finanssikriisiin.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
·
Intressitahojen kuuleminen
Ulkoisia sidosryhmiä ei kuultu.
·
Asiantuntijatiedon käyttö
Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.
·
Vaikutusten arviointi
Ehdotuksen ansiosta komissio voi soveltaa
korkeampia yhteisrahoitusosuuksia niiden maiden osalta, jotka saavat tukea
jostakin tukimekanismista.
Lisätalousarviota ei tarvita, koska
rahastoista maille ja ohjelmille ohjelmakaudella 2007–2013 maksettavat
vuotuiset kansalliset määrärahat eivät muutu.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET
NÄKÖKOHDAT
·
Ehdotuksen lyhyt kuvaus
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen
N:o 573/2007/EY 14 artiklaa ja 21 artiklan 3 kohtaa ehdotetaan muutettaviksi,
jotta unionin yhteisrahoitusosuutta, jota sovelletaan asianomaisten
jäsenvaltioiden Euroopan pakolaisrahaston puitteissa hyväksyttyihin ohjelmiin,
voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä edellyttäen, että kyseiset maat saavat
tukea jostakin tukimekanismista. Vastaavasti ehdotetaan, että Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 575/2007/EY 15 artiklaa ja neuvoston
päätöksen 2007/435/EY 13 artiklaa muutetaan.
Kun päätös rahoitustuen myöntämisestä jostakin
tukimekanismista jäsenvaltiolle on tehty, asianomainen jäsenvaltio voi
toimittaa komissiolle joko vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tai tarkistetun
luonnoksen, jossa sovelletaan unionin korotettua yhteisrahoitusosuutta.
Voidakseen soveltaa unionin korotettua
yhteisrahoitusosuutta jäsenvaltion on vuotuisen ohjelmansa luonnosta tai
tarkistettua luonnosta jättäessään saatava tukea jostakin tukimekanismista. Jos
kuitenkin määrätyn vuotuisen ohjelman jollekin toimelle on myönnetty unionin
korotettua yhteisrahoitusta, rahoitus pysyy samansuuruisena asianomaisen
vuosittaisen ohjelman tukikelpoisuusajan loppuun asti riippumatta siitä, saako
kyseinen jäsenvaltio edelleen tukea jostakin tukimekanismista.
·
Oikeusperusta
Euroopan
pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa 23 päivänä
toukokuuta 2007 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 573/2007/EY.
Euroopan
paluurahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa 23 päivänä
toukokuuta 2007 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös
N:o 575/2007/EY.
Eurooppalaisen
rahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten
kotouttamista varten osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa
koskevaa yleisohjelmaa 25 päivänä kesäkuuta 2007 tehty neuvoston päätös
2007/435/EY.
Komission ja
jäsenvaltioiden yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaatteen mukaisesti
päätöksiin sisältyy säännöksiä ohjelmasuunnittelusta, ohjelmien hallinnoinnista
(myös varainhoidosta) sekä hankkeiden seurannasta, varainhoidon valvonnasta ja
arvioinnista.
·
Toissijaisuusperiaate
Ehdotus on
toissijaisuusperiaatteen mukainen sikäli, että sillä pyritään lisäämään
rahastoista sellaisille jäsenvaltioille myönnettävän tuen määrää, joilla on
erityisesti talouskasvuun ja rahoitusvakauteen liittyviä vakavia vaikeuksia ja
joiden talouksien alijäämä ja velkaantuneisuus ovat lisääntyneet tai
talouskasvu heikentynyt kotimaisten rakenneongelmien ja kansainvälisen talous-
ja finanssitilanteen seurauksena. Tässä yhteydessä on tarpeen perustaa Euroopan
unionin tasolla väliaikainen mekanismi, jonka avulla Euroopan unioni voi
yhteisrahoittaa rahastojen todennetut menot korotettua yhteisrahoitusosuutta
soveltaen.
·
Suhteellisuusperiaate
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.
Ehdotus on
oikeasuhtainen, koska se menee varsin pitkälle rahastoista sellaisille
jäsenvaltioille myönnettävän tuen korottamisessa, joilla on poikkeuksellisten,
niiden vaikutusvaltaan kuulumattomien ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010
(Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta) edellytykset täyttävien
tapahtumien aiheuttamia vaikeuksia tai joihin kohdistuu tällaisten vaikeuksien
vakava uhka tai jotka saavat samoista syistä rahoitustukea Euroopan
rahoitusvakausvälineestä (ERVV) tai Euroopan vakausmekanismista (EVM) tai
joilla on maksutaseensa kanssa vaikeuksia tai joihin kohdistuu tällaisten
vaikeuksien vakava uhka ja jotka täyttävät neuvoston asetuksessa (EY) N:o
332/2002 vahvistetut edellytykset. Tämä koskisi myös Kreikkaa, joka on saanut
rahoitustukea tukimekanismien ulkopuolisen sopimuksen, lanainantajien välisen
sopimuksen ja euroalueen lainajärjestelysopimuksen nojalla.
·
Sääntelytavan valinta
Ehdotettu sääntelytapa: päätökset.
Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavista syistä:
Komissio on
tarkastellut oikeudellisen kehyksen sallimaa liikkumavaraa ja pitää
tähänastisten kokemusten valossa tarpeellisena ehdottaa muutosten tekemistä
päätöksiin. Tarkistuksen tavoitteena on helpottaa toimien yhteisrahoitusta,
mikä puolestaan nopeuttaa niin toimien täytäntöönpanoa kuin asianomaisten
investointien vaikutusta reaalitalouteen.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotus ei vaikuta
maksusitoumusmäärärahoihin, koska rahastoista vuotuisille ohjelmille
ohjelmakaudella 2007–2013 myönnettävän rahoituksen enimmäismääriin ei ehdoteta
muutoksia.
Ehdotus osoittaa,
että Euroopan komissio on halukas auttamaan jäsenvaltioita rahoituskriisistä
selviytymisessä. Muutosten ansiosta asianomaiset jäsenvaltiot saavat hankkeiden
tukemiseen ja talouden elpymiseen tarvitsemansa varat.
2012/0252 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
päätöksen N:o 573/2007/EY, päätöksen N:o
575/2007/EY ja neuvoston päätöksen 2007/435/EY muuttamisesta Euroopan
pakolaisrahaston, Euroopan paluurahaston ja kolmansien maiden kansalaisten
kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston yhteisrahoitusosuuden
korottamiseksi tiettyjen varainhoitoa koskevien säännösten osalta, joita
sovelletaan rahoitusvakautensa kanssa vakavissa vaikeuksissa oleviin tai
tällaisten vaikeuksien uhan alaisiin jäsenvaltioihin
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan sekä
79 artiklan 2 ja 4 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Osana yhteisvastuuta ja
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa perustettiin 23 päivänä
toukokuuta 2007 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o
573/2007/EY[1] Euroopan pakolaisrahasto, 23 päivänä
toukokuuta 2007 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o
575/2007/EY[2]
Euroopan paluurahasto ja 25 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston
päätöksellä 2007/435/EY[3]eurooppalainen
rahasto kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten. Niissä säädetään
unionin yhteisrahoitusosuuksista rahastoista tuettaville toimille.
(2)       Ennennäkemätön
maailmanlaajuinen finanssikriisi ja talouden laskusuhdanne ovat vahingoittaneet
vakavalla tavalla talouskasvua ja rahoitusvakautta sekä heikentäneet
huomattavasti useiden jäsenvaltioiden rahoituksellisia, taloudellisia ja
sosiaalisia olosuhteita. Joillakin jäsenvaltioilla on tai uhkaa olla
erityisesti rahoitusvakauteen ja talouden vakauteen liittyviä vakavia
vaikeuksia, mikä kasvattaa niiden talouksien alijäämää ja velkaantuneisuutta ja
on uhka kansainvälisen talous- ja rahoitustilanteen valmiiksi heikentämälle
talouskasvulle.
(3)       Vaikka merkittäviä toimia
kriisin kielteisten vaikutusten korjaamiseksi on jo toteutettu, finanssikriisin
vaikutukset näkyvät reaalitaloudessa, työmarkkinoilla ja koko yhteiskunnassa.
Kansallisiin rahoitusvaroihin kohdistuu entistä suuremmat paineet, joiden
lievittämiseksi olisi toteutettava nopeasti lisätoimia käyttämällä unionin
rahoitusta mahdollisimman paljon ja hyvin.
(4)       Järjestelystä keskipitkän
ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä
helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002[4] mukaan
neuvosto myöntää keskipitkän ajan rahoitustukea jäsenvaltioille, jotka eivät
ole ottanut euroa käyttöön ja joilla on maksutasevaikeuksia tai joihin
kohdistuu tällaisten vaikeuksien vakava uhka.
(5)       Romanialle myönnettiin
tällaista rahoitustukea neuvoston päätöksellä 2009/459/EY[5].
(6)       Neuvosto hyväksyi 9 päivänä
toukokuuta 2010 kattavan toimenpidepaketin, johon kuuluvat a) neuvoston
asetus Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta[6]
perussopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla ja b) Euroopan
rahoitusvakausväline, josta myönnetään rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille,
joille on aiheutunut vaikeuksia poikkeuksellisista olosuhteista, joihin ne
eivät pysty vaikuttamaan, ja jolla pyritään turvaamaan rahoitusvakaus koko
euroalueella ja sen jäsenvaltioissa.
(7)       Irlannille ja Portugalille
myönnettiin rahoitustukea Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista neuvoston
täytäntöönpanopäätöksillä N:o 2011/77/EU[7] ja N:o 2011/344/EU[8]. Ne ovat
saaneet varoja myös Euroopan rahoitusvakausvälineestä.
(8)       Kreikan kanssa 8 päivänä
toukokuuta 2010 tehdyt lainanantajien välinen sopimus ja lainajärjestelysopimus
tulivat voimaan 11 päivänä toukokuuta 2010. Euroalueen 17 jäsenvaltion
valtiovarainministerit keskeyttivät 12 päivänä maaliskuuta 2012 tämän
ensimmäisen Kreikan rahoitustukiohjelman ja hyväksyivät järjestyksessä toisen ohjelman.
Päätettiin, että toinen ohjelma rahoitettaisiin Euroopan
rahoitusvakausvälineellä, jonka varoista maksettaisiin myös jäljellä oleva
euroalueen rahoitusosuus ensimmäisestä ohjelmasta.
(9)       Euroalueen 17 jäsenvaltion
valtiovarainministerit allekirjoittivat 2 päivänä helmikuuta 2012 sopimuksen
Euroopan vakausmekanismin perustamisesta. Sopimus on jatkoa Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen 136 artiklan muuttamisesta niitä jäsenvaltioita
koskevaa vakausmekanismia varten, joiden rahayksikkö on euro, 25 päivänä
maaliskuuta 2011 annetulle Eurooppa-neuvoston päätökselle 2011/199/EU[9], ja sen
mukaan Euroopan vakausmekanismista tulee euroalueen jäsenvaltioiden
ensisijainen rahoitustuen lähde heti, kun sopimus tulee voimaan vuoden 2012
puolivälissä. Näin ollen tässä päätöksessä pitäisi jo huomioida Euroopan
vakausmekanismi.
(10)     Eurooppa-neuvosto suhtautui 23
ja 24 päivänä kesäkuuta 2011 antamissaan päätelmissä myönteisesti komission
aikomukseen tehostaa Kreikan lainaohjelman ja unionin varojen välistä yhteisvaikutusta
ja tuki pyrkimyksiä parantaa Kreikan valmiuksia hyödyntää unionin varoja kasvun
ja työllisyyden lisäämiseen panostamalla kilpailukyvyn parantamiseen ja uusien
työpaikkojen luomiseen. Se piti myönteisenä ja tuki myös sitä, että komissio on
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa valmistellut Kreikalle annettavan teknisen avun
kokonaisvaltaista ohjelmaa. Päätöksiin N:o 573/2007/EY ja N:o 575/2007/EY ja
neuvoston päätökseen N:o 2007/435/EY nyt tehtävät muutokset tukevat näitä
yhteisvaikutuksen tehostamispyrkimyksiä.
(11)     Euroopan aluekehitysrahastoa,
Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä
annettua asetusta (EU) N:o 1083/2006/EU muutettiin poikkeuksellisten
olosuhteiden vuoksi asetuksella (EU) N:o 1311/2011[10], jotta
rakennerahastojen ja koheesiorahaston puitteissa sovellettavaa yhteisrahoitusosuutta
voitaisiin nostaa niiden jäsenvaltioiden osalta, joilla on vakavia vaikeuksia
rahoitusvakautensa kanssa. Vastaavaa lähestymistapaa on sovellettu samoihin
jäsenvaltioihin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston puitteissa
(asetusta (EY) N:o 1698/2005 muuttava asetus (EU) N:o 1312/2011[11]) ja
Euroopan kalatalousrahaston puitteissa (neuvoston asetusta (EY) N:o 1198/2006
muuttava asetus (EU) N:o 387/2012[12]).
Samoja jäsenvaltioita olisi tuettava myös osana yhteisvastuuta ja
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa vuosiksi 2007–2013
perustetuista neljästä rahastosta eli ulkorajarahastosta, Euroopan
paluurahastosta, Euroopan pakolaisrahastosta ja eurooppalaisesta rahastosta
kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten, jäljempänä ’rahastot’.
(12)     Rahastot ovat tärkeitä
välineitä, kun jäsenvaltioita autetaan selviämään maahanmuuttoa, turvapaikkaa
ja ulkorajoja koskevista merkittävistä haasteista, kuten unionin
kokonaisvaltaisen maahanmuuttopolitiikan kehittämisestä niin, että parannetaan
unionin kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja Euroopan yhteisen
turvapaikkajärjestelmän luomisesta.
(13)     Jotta Euroopan unionin
rahoituksen hallinnointi maahanmuutto-, turvapaikka- ja ulkoraja-asioissa olisi
helpompaa ja jotta rahoitusta olisi paremmin saatavilla rahastojen puitteissa
sovittujen jäsenvaltioiden vuotuisten ohjelmien täytäntöönpanoon, unionin
yhteisrahoitusosuutta rahastoista on väliaikaisesti ja vuosien 2014–2020
ohjelmakauteen puuttumatta syytä korottaa vakavista rahoitusvakausvaikeuksista
kärsivien jäsenvaltioiden osalta määrällä, joka ylittää tällä hetkellä
sovellettavat yhteisrahoitusosuudet 20 prosenttiyksiköllä. Tämä tarkoittaa,
että rahastoista vuosittain myönnettävät perussäädösten mukaiset kansalliset
määrärahat eivät muutu, mutta kansallista yhteisrahoitusosuutta pienennetään
vastaavasti. Käynnissä olevia vuotuisia ohjelmia on tarkistettava unionin
korotetun yhteisrahoitusosuuden soveltamisesta johtuvien muutosten huomioon
ottamiseksi.
(14)     Jäsenvaltioiden, jotka
haluavat hyötyä korotetusta rahoitusosuudesta, olisi toimitettava komissiolle
vuotuisen ohjelmansa luonnoksen tai tarkistetun luonnoksen mukana kirjallinen
lausunto. Lausunnossaan jäsenvaltion olisi viitattava asianomaiseen neuvoston
päätökseen tai muuhun päätökseen, jonka nojalla se voi päästä osalliseksi
unionin korotetusta yhteisrahoitusosuudesta.
(15)     Kansainvälisiin
rahoitusmarkkinoihin vaikuttava ennennäkemätön kriisi ja talouden laskusuhdanne
ovat vakavasti vahingoittaneet useiden jäsenvaltioiden rahoitusvakautta. Koska
koko talouteen kohdistuvien vaikutusten torjumiseksi on ryhdyttävä nopeasti
toimiin, tämän päätöksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian.
(16)     Päätöksiä N:o 573/2007/EY ja
N:o 575/2007/EY sekä neuvoston päätöstä 2007/435/EY olisi sen vuoksi
muutettava. Viitattaessa päätöksen N:o 573/2007/EY 14 artiklaan tai 21 artiklan
3 kohtaan, päätöksen N:o 575/2007/EY 15 artiklaan, neuvoston päätöksen
2007/435/EY 13 artiklaan tai niissä vahvistettuihin unionin rahoitusosuuden
prosenttimääriin, viittauksia olisi pidettävä viittauksina tarkistettuihin 14
artiklaan, 21 artiklan 3 kohtaan, 15 artiklaan, 13 artiklaan ja – mahdollisesti
korotettuun – unionin rahoitusosuuden prosenttimäärään.
(17)     Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä,
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan mukaisesti
Irlanti [ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia
eikä sitä sovelleta Irlantiin / on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän
päätöksen antamiseen ja soveltamiseen], sanotun kuitenkaan rajoittamatta
mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.
(18)     Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä,
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja
oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan mukaisesti
Yhdistynyt kuningaskunta [ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös
ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen
kuningaskuntaan / on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän päätöksen
antamiseen ja soveltamiseen], sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun
pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.
(19)     Euroopan unionista tehtyyn
sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn,
Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei
osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä
sovelleta Tanskaan,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Muutetaan päätös N:o 573/2007/EY seuraavasti:
1) Korvataan 14 artiklan 4 kohta seuraavasti:
”4.        Unionin rahoitusosuus 3 artiklassa
tarkoitettujen jäsenvaltioissa toteutettavien hankkeiden osalta voi olla
enintään 50 prosenttia yksittäisen toimen kokonaiskustannuksista.
Unionin rahoitusosuutta voidaan korottaa
75 prosenttiin, jos hankkeet koskevat 17 artiklassa tarkoitetuissa
strategisissa suuntaviivoissa määriteltyjä painopisteitä.
Unionin rahoitusosuus korotetaan 75
prosenttiin koheesiorahastosta tukea saavissa jäsenvaltioissa.
Unionin rahoitusosuutta
voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä edellyttäen, että jäsenvaltio siinä
vaiheessa, kun se esittää vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tämän päätöksen 20
artiklan 3 kohdan mukaisesti tai vuosittaisen ohjelmansa tarkistetun luonnoksen
komission päätöksen 2008/22/EY* 23 artiklan mukaisesti, täyttää jonkin
seuraavista edellytyksistä:
a)      sen saataville on asetettu keskipitkän
ajan rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti;
b)      sen saataville on asetettu rahoitustukea
neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010*** mukaisesti tai euroalueen toiset
jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen kyseisen
asetuksen voimaantuloa;
c)      sen saataville on asetettu rahoitustukea
Euroopan rahoitusvakausvälineen perustamisesta tehdyn hallitustenvälisen
sopimuksen tai Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen
mukaisesti.
Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava
komissiolle vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tai tarkistetun luonnoksen
mukana kirjallinen lausunto, jossa se vahvistaa täyttävänsä jonkin neljännen alakohdan
a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä.
Hankkeen yhteisrahoitusta voidaan jatkaa
korotetulla tasolla riippumatta siitä, täyttyykö mikään neljännen alakohdan a,
b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä vielä kyseisen vuosittaisen
ohjelman täytäntöönpanon aikana.
_______
*          EUVL L 167,
27.6.2008, s. 1.
**        EUVL L 53, 12.5.2010,
s. 1.
***      EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.”
2) Korvataan 21 artiklan 3 kohta seuraavasti:
”3.        Rahastosta voidaan myöntää
rahoitustukea 5 artiklassa tarkoitettuihin hätätoimenpiteisiin enintään
kuuden kuukauden ajan, ja tuki voi olla enintään 80 prosenttia kunkin
toimenpiteen kustannuksista.
Rahoitustukea voidaan korottaa 20
prosenttiyksikköä edellyttäen, että jäsenvaltio täyttää jonkin tämän päätöksen
14 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista
edellytyksistä siinä vaiheessa, kun se toimittaa tämän artiklan 2 kohdassa
tarkoitetun hätätoimenpiteitä koskevan hakemuksen tai esittää päätöksen
2008/22/EY 23 artiklan mukaisesti vuosittaisen ohjelmansa tarkistetun
luonnoksen.
Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava
komissiolle hätätoimenpiteitä koskevan hakemuksen tai vuosittaisen ohjelmansa
tarkistetun luonnoksen mukana kirjallinen lausunto, jossa se vahvistaa
täyttävänsä jonkin 14 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan a, b tai c
alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä.
Hankkeen yhteisrahoitusta voidaan jatkaa
korotetulla tasolla riippumatta siitä, täyttyykö mikään 14 artiklan 4 kohdan
neljännen alakohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä vielä
kyseisten hätätoimenpiteiden täytäntöönpanon aikana.”
2 artikla
Korvataan
päätöksen N:o 575/2007/EY 15 artiklan 4 kohta seuraavasti:
“4.        Unionin
rahoitusosuus 3 artiklassa tarkoitettujen jäsenvaltioissa toteutettavien hankkeiden
osalta voi olla enintään 50 prosenttia yksittäisen toimen
kokonaiskustannuksista.
Unionin
rahoitusosuutta voidaan korottaa 75 prosenttiin, jos hankkeet koskevat
18 artiklassa tarkoitetuissa strategisissa suuntaviivoissa määriteltyjä
painopisteitä.
Unionin
rahoitusosuus korotetaan 75 prosenttiin jäsenvaltioissa, jotka saavat tukea
koheesiorahastosta.
Unionin rahoitusosuutta
voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä edellyttäen, että jäsenvaltio siinä
vaiheessa, kun se esittää vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tämän päätöksen 21
artiklan 3 kohdan mukaisesti tai vuosittaisen ohjelmansa tarkistetun luonnoksen
komission päätöksen 2008/458/EY* 23 artiklan mukaisesti, täyttää jonkin
seuraavista edellytyksistä:
a)      sen saataville on asetettu keskipitkän
ajan rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti;
b)      sen saataville on asetettu rahoitustukea
neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010*** mukaisesti tai euroalueen toiset
jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen kyseisen asetuksen
voimaantuloa;
c)      sen saataville on asetettu rahoitustukea
Euroopan rahoitusvakausvälineen perustamisesta tehdyn hallitustenvälisen
sopimuksen tai Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen
mukaisesti.
Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava
komissiolle vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tai tarkistetun luonnoksen
mukana kirjallinen lausunto, jossa se vahvistaa täyttävänsä jonkin neljännen
alakohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä.
Hankkeen yhteisrahoitusta voidaan jatkaa
korotetulla tasolla riippumatta siitä, täyttyykö mikään neljännen alakohdan a,
b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä vielä kyseisen vuosittaisen
ohjelman täytäntöönpanon aikana.
_______
*          EUVL L 167,
27.6.2008, s. 135.
**        EUVL L 53, 12.5.2010,
s. 1.
***      EUVL L
118, 12.5.2010, s. 1.”
3 artikla
Korvataan päätöksen 2007/435/EY 13 artiklan 4
kohta seuraavasti:
”4.        Unionin rahoitusosuus 4 artiklassa
tarkoitettujen jäsenvaltioissa toteutettavien hankkeiden osalta voi olla
enintään 50 prosenttia yksittäisen toimen kokonaiskustannuksista.
Unionin rahoitusosuus voidaan korottaa 75
prosenttiin, jos hankkeet koskevat 16 artiklassa tarkoitetuissa
strategisissa suuntaviivoissa määriteltyjä painopisteitä.
Unionin rahoitusosuus korotetaan 75
prosenttiin jäsenvaltioissa, jotka saavat tukea koheesiorahastosta.
Unionin rahoitusosuutta
voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä edellyttäen, että jäsenvaltio siinä
vaiheessa, kun se esittää vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tämän päätöksen 19
artiklan 3 kohdan mukaisesti tai vuosittaisen ohjelmansa tarkistetun luonnoksen
komission päätöksen 2008/457/EY* 23 artiklan mukaisesti, täyttää jonkin
seuraavista edellytyksistä:
a)      sen saataville on asetettu keskipitkän
ajan rahoitustukea neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002** mukaisesti;
b)      sen saataville on asetettu rahoitustukea
neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010*** mukaisesti tai euroalueen toiset
jäsenvaltiot ovat asettaneet sen saataville rahoitustukea ennen kyseisen
asetuksen voimaantuloa;
c)      sen saataville on asetettu rahoitustukea
Euroopan rahoitusvakausvälineen perustamisesta tehdyn hallitustenvälisen
sopimuksen tai Euroopan vakausmekanismin perustamisesta tehdyn sopimuksen
mukaisesti.
Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava
komissiolle vuosittaisen ohjelmansa luonnoksen tai tarkistetun luonnoksen
mukana kirjallinen lausunto, jossa se vahvistaa täyttävänsä jonkin neljännen
alakohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä.
Hankkeen yhteisrahoitusta voidaan jatkaa
korotetulla tasolla riippumatta siitä, täyttyykö mikään neljännen alakohdan a,
b tai c alakohdassa tarkoitetuista edellytyksistä vielä kyseisen vuosittaisen
ohjelman täytäntöönpanon aikana.
_______
*          EUVL L 167,
27.6.2008, s. 69.
**        EUVL L 53, 12.5.2010,
s. 1.
***      EUVL L
118, 12.5.2010, s. 1.”
4 artikla
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
5 artikla
Tämä päätös on
osoitettu jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 144, 6.6.2007,
s. 1.
[2]               EUVL L 144, 6.6.2007,
s. 45.
[3]               EUVL L 168, 28.6.2007,
s. 18.
[4]               EYVL L 53, 23.2.2002,
s. 1.
[5]               EUVL L
150, 13.6.2009, s. 8, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
neuvoston päätöksellä 2010/183/EU (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 19).
[6]               EUVL L 118, 12.5.2010,
s. 1.
[7]               EUVL L 30, 4.2.2011, s.
34.
[8]               EUVL L 159, 17.6.2011,
s. 88.
[9]               EUVL L 91, 6.4.2011, s.
1.
[10]             EUVL L 337, 20.12.2011,
s. 5.
[11]             EUVL L 339, 21.12.2011,
s. 1.
[12]             EUVL L
129, 16.5.2012, s. 7.


Avis juridique important

|

51998PC0305(07)

Ehdotus: neuvoston päätös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla (1998-2002)  /* KOM/98/0305 lopull. - Vol. II - CNS 98/0183 */

Virallinen lehti nro C 260 , 18/08/1998 s. 0087

Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla (1998 2002) (98/C 260/07) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. - 98/0183(CNS)(Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o . . ./98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998 2002; puiteohjelmassa määritellään muun muassa tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla toteutettavat toimet,Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuolisen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvistamassa valmisteluasiakirjassa (3),Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä `osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt`) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. . ./EY (4) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaation edistämiseen, jatämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentaminen" koskeva erityisohjelma (jäljempänä `erityisohjelma`).2 artikla 1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä `rahamäärä`) on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 1 402 miljoonaa ecua, josta enintään 6,35 prosenttia varataan komission hallintomenoihin.2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I.3. Tästä rahamäärästä- 288,5 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998 1999 ja- 1 113,5 miljoonaa ecua kaudeksi 2000 2002.Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin.4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoitusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saatavilla.3 artikla 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti.2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa.Tähän ohjelmaan sovelletaan myös erityistä valintaperustetta: teollisten tahojen osallistumisen kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan on sovelluttava toiminnan luonteeseen.Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityiskohtaiset säännöt annetaan liitteessä III.4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissioa) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi jab) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.5 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellääna) liitteen II sisältö,b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu,c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt jad) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epäsuoraa TTK-tointa varten.Työohjelma päivitetään tarvittaessa.2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käynnistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin.6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttamisesta.2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotukset toimenpiteiksi, jotka koskevat- 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvistamista ja päivitystä,- viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvistamista,- liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautumisen mahdollista tarkistusta.7 artikla 1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka määrätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tietoa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityisesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista.8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10.6.1998, s. 49).(2) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).(3) KOM(97) 553 lopull.(4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7.2.1998, s. 14).LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA>LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Tiedon merkitys maailmassa kasvaa jatkuvasti. Tällä alalla yhteisöllä on valttinaan korkeatasoiset tutkijat, insinöörit ja teknikot. Tavoitteena on tämän osaamisen säilyttäminen ja tuen tarjoaminen sen kehittämiseksi edelleen tukemalla entistä enemmän tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta sekä parantamalla pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin.Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden alalla vahva tutkimusperinne, jota on syytä hyödyntää määriteltäessä nykyisiä ja tulevia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kehityssuuntauksia ja tarpeita yhteisön kilpailukyvyn lisäämiseksi ja sen kansalaisten elämän laadun parantamiseksi.Yleiset tavoitteet Ohjelman yleisissä tavoitteissa, joiden saavuttamiseksi toiminta on yhdistettävä puiteohjelman muiden osien vastaaviin toimenpiteisiin, painottuu kaksi ensisijaista toiminta-alaa eli tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentaminen. Tässä tarkoituksessa toiminnalla pyritään:- kehittämään yhteisön tutkijavoimavaroja tavoitteena erityisesti tasavertaisten pääsymahdollisuuksien sekä tasaisemman sukupuolijakautuman turvaaminen pääasiassa tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kautta, jolloin muun muassa voitaisiin luoda uusia työpaikkoja,- parantamaan pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin,- auttamaan yhteisöä kehittymään tutkijoiden kannalta houkuttelevaksi ympäristöksi sekä edistämään eurooppalaista tutkimusta kansainvälisellä tasolla ja edistämään eurooppalaista tiede- ja teknologiakulttuuria,- vahvistamaan erityisen avaintoimintakokonaisuuden avulla sosioekonomista tietopohjaa, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää eurooppalaisen yhteiskunnan keskeisimpiä ongelmia,- tukemaan yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikan sekä muiden politiikkojen määrittelyä.1. OHJELMAAN KUULUVA ERITYISTOIMINTA TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN TUKEMINEN Yhteisön tutkijoiden yksilökohtainen ja yhteinen asiantuntemus on huomattava voimavara. Maailmanlaajuinen kilpailu tieteellisen tutkimuksen alalla on kuitenkin kova. Tärkeimpiin kilpailijoihin verrattuna yhteisössä on suurempi vajaus tutkijoista, tutkimus on varsin sirpaleista ja päällekkäistä, tutkimusryhmät ovat jossain määrin eristyneitä etenkin yhteisön reuna-alueilla ja muita alueita epäedullisemmassa asemassa olevilla alueilla, tutkijoiden liikkuvuus maantieteellisesti on melko vähäistä, samoin tutkijavaihto yliopistomaailman ja teollisuuden välillä, lisäksi aktiiviväestö ikääntyy yleisesti nopeasti, mikä heijastuu myös tutkimuksen kentässä, ja lisäksi naispuolisten tutkijoiden tarjoama potentiaali on puutteellisesti hyödynnetty.Näiden ongelmien ratkaisemiseksi keskitytään tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden tukemista koskevassa toiminnassa myötävaikuttamaan eurooppalaisen tutkimusympäristön kehittämiseen seuraavien tavoitteiden mukaisesti: edistetään erityisesti uransa alkuvaiheessa olevien nuorten tutkijoiden tutkimustyön kautta tapahtuvaa koulutusta, naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia tutkimuksen alalla, eri maiden tutkijaryhmien yhteistyötä erityisesti yhteisten tutkimushankkeiden ympärille koottavien verkkojen avulla, tutkijoiden liikkuvuutta Euroopassa, henkilöstön yhteistyötä, vuorovaikutusta ja liikkuvuutta akateemisen tutkimuksen ja teollisuuden harjoittaman tutkimuksen välillä sekä yhteisön tieteellistä ja teknologista yhtenäisyyttä ottaen erityisesti huomioon epäsuotuisten alueiden tarpeet.Ohjelman tämä osa on tarkoitus toteuttaa kahden toimen eli tutkijankoulutusverkkojen ja yhtenäisen Marie Curie -apurahajärjestelmän kautta. Nämä toimintalinjat koskevat kaikkia tieteellisen tutkimuksen aloja, joilla toiminta liittyy tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelytoimintaa koskeviin yhteisön tavoitteisiin, ja tutkijat itse valitsevat niihin kuuluvat hankkeet. Hankkeet valitaan mukaan yksinomaan niiden tieteellisen arvon perusteella ja sen mukaan, missä määrin ne edistävät toimien tavoitteiden toteutumista, ilman että tieteenalaa tai aiheita rajoitettaisiin millään tavoin etukäteen (ns. bottom-up -lähestymistapa).Tutkijankoulutusverkot Päätavoitteena on korkealuokkaisiin kansainvälisiin yhteistoiminnallisiin tutkimushankkeisiin liittyvän tutkijakoulutuksen edistäminen erityisesti nuorten, väitöskirjaa valmistelevien tai tohtorintutkinnon suorittaneiden tutkijoiden osalta. Kyseeseen tulevat myös uudet, nousevat tieteenalat. Yhteisön tukea on tarkoitus myöntää verkkoon kuuluvien tutkimusryhmien vahvistamiseen palkkaamalla niihin väliaikaisesti nuoria tutkijoita, jotka tulevat eri maasta kuin kyseinen ryhmä, ja lisäksi sillä on tarkoitus osittain kattaa koulutusverkon perustana olevan yhteistoiminnallisen tutkimushankkeen koordinointikustannukset.Kunkin verkon sisällä on määriteltävä siinä mukana oleville nuorille tutkijoille sopiva koulutusohjelma. Koulutusohjelmassa on hyödynnettävä verkon kansainvälisyyttä ja soveltuvissa tilanteissa yhteistyöhankkeen monialaisuutta, verkkoon kuuluvien ryhmien keskinäistä täydentävyyttä ja verkon mahdollisia yhteyksiä teollisuuteen. Tutkijankoulutusverkoilla olisi erityisesti edistettävä tutkijankoulutusta teollisuuteen yhteydessä olevassa ympäristössä ja lisättävä vuorovaikutusta akateemisen ja teollisuuden harjoittaman tutkimuksen välillä. Kaikissa tutkijankoulutusverkoissa on tarjottava naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet.Marie Curie -apurahajärjestelmä Toimintalinja muodostuu yhtenäisesti Marie Curie -apurahojen järjestelmästä, jonka perusosana ovat tarvittavaa tutkimuskokemusta omaaville edistyneille nuorille tutkijoille tarkoitetut ja tutkijoiden itsensä valitsemien aihealueiden mukaan myönnetyt apurahat. Järjestelmän avulla pyritään tehostamaan yhteisön tutkijankoulutusapurahojen käyttöä.Apurahajärjestelmässä tukea voivat hakea seuraaviin kolmeen ryhmään kuuluvat tutkijat: yliopistollisen perustutkinnon suorittaneet nuoret tutkijat; tarvittavaa tutkimuskokemusta omaavat nuoret tutkijat, jotka ovat tavallisesti joko tohtorintutkinnon suorittaneita tutkijoita tai tutkijoita, joilla on vähintään neljän vuoden kokemus muusta korkeakoulututkintoa edellyttävästä tutkimuksesta kuin tohtorintutkintoon tähtääviin opintoihin liittyvästä tutkimuksesta; kokeneet tutkijat, joilla on tohtorintutkinnon suorittamisen jälkeen hankittu vähintään kymmenen vuoden tutkimuskokemus ja jotka kuuluvat jonkin tutkimuslaitoksen vakituiseen henkilökuntaan. Järjestelmässä miehillä ja naisilla on tasavertaiset mahdollisuudet.Henkilökohtaiset Marie Curie -apurahat Tarkoituksena on tarjota edistyneen tason tutkijankoulutusta Euroopan parhaille nuorille tutkijoille antamalla heille tilaisuus osallistua tutkimustoimintaan, jotta heistä kehittyisi Euroopan johtavia tutkijoita. Tutkimuslaitokset ottavat vastaan nuoria tutkijoita, joilla on riittävästi tutkimuskokemusta.Henkilökohtaisen kaksivuotisen koulutusapurahan käytettyään epäsuotuisilta alueilta kotoisin olevat apurahan saajat, jotka haluavat palata jollekin oman maansa epäsuotuisalle alueelle, voivat saada henkilökohtaisen Marie Curie -paluuapurahan.Yritysten Marie Curie -vierailuapurahat Näillä apurahoilla tarjotaan nuorille tutkijoille mahdollisuus tutkimustyöhön teollisuudessa tai yritysmaailmassa. Tavoitteena on myös teollisuuden ja korkeakoulujen yhteistyön edistäminen. Teollisuusyritykset ja muut kaupalliset yritykset ottavat vastaan nuoria korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä ja riittävästi tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. Isäntäyrityksen edellytetään tarjoavan stipendiaatille asianmukaiset puitteet tutkimustyölle ja varmistavan työn seuranta. Pk-yritysten osallistumista on tarkoitus helpottaa erityistoimenpitein.Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Toiminta on tarkoitettu edistämään korkeatasoisen tutkimuksen tekemiseen tarvittavia valmiuksia epäsuotuisilla alueilla sijaitsevissa tutkimuslaitoksissa. Tutkimuslaitokset, joilla on tarve kehittää uusia osaamisaloja, ottavat vastaan riittävästi tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. Järjestelyllä lisätään yhteisön yhteenkuuluvuutta tieteen ja teknologian aloilla.Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Toimella pyritään hyödyntämään kokeneiden eurooppalaisten tutkijoiden asiantuntemusta parannettaessa tiedon ja teknologian siirtoa teollisuuden ja korkeakoulujen välillä (kumpaankin suuntaan) ja niistä epäsuotuisten alueiden suuntaan. Korkeakoulu tai tutkimuslaitos ottaa vastaan teollisuuslaitoksesta tai kaupallisesta yrityksestä tulevan kokeneen tutkijan tai päinvastoin, yritys ottaa vastaan korkeakoulusta tai tutkimuslaitoksesta tulevan tutkijan taikka tutkija joko tulee jostakin epäsuotuisalla alueella sijaitsevasta tutkimuslaitoksesta tai vierailee vastaavassa laitoksessa.Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Nuorille tohtorinkoulutuksessa oleville tutkijoille tarjotaan mahdollisuus suorittaa osa opinnoistaan jossakin Marie Curie -koulutuskeskuksessa, ja näin saadaan erikoistuneet koulutuskeskukset mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön ja niille voidaan luoda lisäarvoa yhteisön tasolla. Eri maiden tutkimuslaitosten muodollisen yhteistyön yhteydessä voidaan koulutuskeskuksina pitää lisäksi kansainvälistä tohtorinkoulutusta järjestäviä tahoja; yhteistyön käytännön ilmenemismuoto ovat tohtorinopintoja koskevat yhteiset tutkintovaatimukset.TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Mahdollisuus keskeisten tutkimusinfrastruktuurien käyttöön on yhä tärkeämpää kehityksen kärjessä olevilla tieteenaloilla. Eurooppalaisten tutkimusryhmien säilyminen kilpailukykyisinä muun maailman ryhmiin verrattuna riippuu siitä, missä määrin niillä on käytettävissään ajanmukaisia infrastruktuureja.Termillä "tutkimusinfrastruktuurit" tarkoitetaan laitoksia ja muita tahoja, jotka tarjoavat tiedeyhteisön tarvitsemia palveluja. Niihin sisältyvät esimerkiksi suuret yksittäiset tutkimuslaitokset, kokoelmat, erityiset biotoopit, kirjastot, tietokannat, hajallaan toisistaan sijaitsevien pienten tutkimuslaitosten verkostot sekä osaamiskeskukset, jotka tarjoavat laajalle tiedeyhteisölle peruspalveluja tekniikkaa ja tiedollista osaamista yhdistäen.Koska valtaosaa eurooppalaisista tutkimusinfrastruktuureista käyttävät kansalliset viranomaiset lähinnä oman maansa tutkijaryhmien hyödyksi, infrastruktuurien käyttömahdollisuus on usein etupäässä tai jopa yksinomaan kotimaisilla tutkimusryhmillä. Tämän vuoksi monilla tutkijoilla ei ole mahdollisuutta käyttää oman työnsä kannalta soveltuvimpia eurooppalaisia infrastruktuureja. Lisäksi jotkin harvat ajanmukaiset laitokset ovat teollisuusyritysten omistuksessa eivätkä useinkaan ole avoimia yrityksen ulkopuolella työskenteleville tutkijoille.Eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja luonnehtii myös vähäinen kansainvälinen yhteistyö infrastruktuurien ylläpitäjien kesken. Niille syntyisi yhteisön tasolla merkittävästi lisäarvoa, jos infrastruktuurien ylläpitäjien välille onnistuttaisiin luomaan samanlainen yhteistyökulttuuri kuin on kehittymässä eurooppalaisten tutkijoiden välille.Koska infrastruktuurien kehittäminen ja toiminta kuuluu kansallisten viranomaisten vastuulle, liittyy "Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantaminen" -toimi seuraaviin yleisiin tavoitteisiin:- kehitetään uusia, muista maista tuleville käyttäjille sopivia pääsyvaihtoehtoja yhteisön tasolla merkityksellisiin suuriin infrastruktuureihin,- kannustetaan infrastruktuurien ylläpitäjiä ja käyttäjiä yhteistyöhön tutkimusinfrastruktuurien käytön tehostamiseksi ja parannetaan tiedeyhteisölle tarjottavia palveluja tätä kautta,- määrätään koordinointi-, tuki- ja liitännäistoimenpiteistä yhtenäisyyden varmistamiseksi muihin erityisohjelmiin sisältyviin, aiheeseen liittyviin toimiin nähden.Tämä toiminta koskee infrastruktuureja kaikilla tieteellisen tutkimuksen aloilla, jotka edistävät tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelytoimintaa koskevien yhteisön tavoitteiden toteutumista edellyttäen, ettei toimenpiteitä toteuteta puiteohjelman muun toiminnan yhteydessä. Pääasiallisesti toteutus tapahtuu tukitoimena, jolla helpotetaan muiden maiden tutkijoiden pääsyä tärkeimpiin tutkimusinfrastruktuureihin. Toimintaa täydentää kaksi toimenpidekokonaisuutta eli "Infrastruktuurien yhteistyöverkot" ja "Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet".Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön Tavoitteena on kehittää tutkijaryhmille (myös yksittäisille tutkijoille) uusia mahdollisuuksia käyttää sellaisia tärkeitä tutkimusinfrastruktuureja, jotka ovat heidän työssään tarkoituksenmukaisimpia, riippumatta siitä, millä jäsenvaltion tai assosioituneen maan alueella ryhmät toimivat tai infrastruktuurit sijaitsevat.Jotta infrastruktuurille voitaisiin myöntää yhteisön tukea, sen on tarjottava korkeimman tason tutkimustyössä tarvittavaa huippuluokan palvelua, sen on oltava Euroopassa harvinainen, sen investointi- ja toimintakustannusten on oltava suhteellisen korkeat kyseisen toiminta-alan tavanomaisiin kustannuksiin verrattuna ja sen on tarjottava riittävästi tieteellistä, teknistä ja logistista tukea ulkopuolisille käyttäjille erityisesti ensimmäisellä käyttökerralla.Yhteisön tukea myönnetään valikoiduille infrastruktuurien ylläpitäjille, jotta nämä antaisivat ulkomaisille käyttäjille ilmaisen käyttöoikeuden tarjoamiinsa palveluihin. Jokaisen tuen saajaksi hyväksytyn ylläpitäjän on tiedotettava laajalti avoimista mahdollisuuksista ja tarkastutettava saamiensa ehdotusten tieteellinen arvo riippumattomilla asiantuntijoilla, ja etusijalle on asetettava tutkimusryhmät, jotka eivät ole aikaisemmin käyttäneet kyseistä infrastruktuuria, sekä ryhmät, joiden kotimaassa ei vastaavia palveluja ole.Pääsääntöisesti tässä toimessa ei voida tukea käyttäjiä, joiden tutkimustyö tähtää yksinomaiseen käyttöoikeuteen. Poikkeuksia voidaan kuitenkin tehdä pk-yritysten kohdalla, jotka haluavat käyttää jotain tiettyä infrastruktuuria ensimmäistä kertaa.Infrastruktuurien yhteistyöverkot Tällä toiminnalla pyritään saamaan infrastruktuurien ylläpitäjät ja käyttäjät koordinoimaan toimintaansa ja yhdistämään voimavaransa yhteistyöilmaston kehittämiseksi välilleen, riittävän tutkimusaineistomäärän synnyttämiseksi pitkälle kehitettyä tekniikkaa, instrumentointia ja teknologioita vaativilla aloilla, hyvien käytäntöjen levittämiseksi, yhteisten yhteyskäytäntöjen ja yhteentoimivuuden tehostamiseksi, keskinäisen täydentävyyden lisäämiseksi ja suurten virtuaalisten ja hajautettujen järjestelmien kehittämiseksi.Yhteisön tukea myönnetään sellaisten yhteisten toimintojen koordinointiin, joiden ansiosta yhteistyöverkolle tärkeitä nykyisiä ja tulevia infrastruktuureja voidaan käyttää ja hyödyntää tehokkaammin. Näihin verkkoihin voivat osallistua tutkimusinfrastruktuurien ylläpitäjät, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja teollisuuden tutkimusryhmät, käyttäjien edustajat ja laitevalmistajat. Eri verkot liittyvät kukin eri tavalla Euroopan tutkimusinfrastruktuureihin.Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet Pyritään tukemaan sellaisia tutkimusyhteistyöhankkeita, jotka jollain määrätyllä alalla saattavat yhteisön tasolla parantaa infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia sekä niiden mahdollisesti tarjoamia palveluja. Erityisen huomion kohteena ovat tutkimushankkeet, jotka tukevat tähän ohjelmaan kuuluvaan infrastruktuurien yhteistyöverkkoon tai aikaisemman tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelman yhtenäiseen kokeilutoimintaan liittyvää toimintaa.KORKEAN TIETEELLISEN JA TEKNOLOGISEN TASON EDISTÄMINEN Tutkijoiden ja tutkimuslaitosten korkea tieteellinen ja tekninen taso on ehdoton edellytys Euroopan menestykselle kansainvälisen tieteellisen tutkimuksen kehityksen kilpailuympäristössä. Korkean tason edistämisen odotetaan kannustavan parhaita tutkijoita ja ryhmiä osallistumaan ja sitoutumaan eurooppalaiseen tutkimukseen ja tekemään eurooppalaistutkijoiden merkittävimpiä tutkimustuloksia laajemmin tunnetuksi.Samalla olisi tärkeää parantaa tieteen ja tutkimuksen kuvaa yhteiskunnassa. Pyrkimyksenä olisi luoda suotuisa ympäristö tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle ja erityisesti yhteisön puiteohjelmissa tehtävälle työlle. Tieteellisen toiminnan ja tutkimuksen onnistuminen ja hyödyllisten vaikutusten syntyminen edellyttävät, että kansalaiset tuntevat tieteen ja tieteellisten asioiden peruskäsitteet ja että heillä on myönteinen yleiskäsitys tieteestä ja sen tuloksista.Toiminnalla on tarkoitus mahdollisuuksien mukaan laajentaa ja täydentää kansallista tutkimustyötä.Korkean tason tieteelliset tapaamiset Korkean tason tieteelliset tapaamiset edistävät tieteen kehitystä vaihdon avulla ja tarjoavat tieteen ja teknologian kärjessä työskenteleville kokeneille tutkijoille tilaisuuden välittää tietojaan ja kokemuksiaan uudelle sukupolvelle. Korkean tason tieteelliset tapaamiset ovat myös yhteisön ulkopuolella työskenteleville yhteisöstä oleville tutkijoille mainio tilaisuus luoda ja hoitaa henkilö- ja tiedeyhteyksiä Euroopan unionissa toimiviin kollegoihin.Tieteellisiä tapaamisia voidaan järjestää eurokonferensseina, Euroopan tasolla järjestettävinä käytännön kursseina, työpajoina tai kesäkursseina, ja ne olisivat pääsääntöisesti pienimuotoisia tapahtumia. Suurempien tapahtumien yhteydessä voidaan tukea nuorten tutkijoiden osallistumista. Myös harvinaisempia tieteellisen kokouksen muotoja, kuten sähköisessä muodossa järjestettäviä kokouksia voidaan tukea. Tieteellisiä tapaamisia järjestetään kaikilla tieteenaloilla, ja tutkijat valitsevat itse vapaasti niiden aiheet.Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimustyöstä Palkinnot antavat julkista tunnustusta ja näkyvyyttä eurooppalaisille tutkijoille, jotka ovat toteuttaneet onnistuneesti tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyviä huomattavia kansainvälisiä hankkeita erityisesti yhteisön puiteohjelmista tuetuilla aloilla. Myös nuorille, jotka ovat tehneet huomattavaa tieteellista työtä vaikka ovat vielä koululaisia tai opiskelijoita, voidaan myöntää palkintoja ja siten motivoida heitä jatkamaan työtä Euroopan tieteellisen ja teknologisen tulevaisuuden hyväksi ja samalla kannustaa muita samanikäisiä kiinnostumaan tieteestä ja tutkimuksesta.Palkintoja on tarkoitus perustaa seuraavasti: Descartes-palkinto huomattavista tieteellisistä ja teknologisista saavutuksista, jotka perustuvat eurooppalaiseen yhteistyöhön, erityisesti yhteisön puiteohjelmista tuettuihin yhteistyöhankkeisiin; palkinto Euroopan korkeakoulujen opiskelijoille, jotka eivät vielä ole suorittaneet loppututkintoa ja jotka ovat kehittäneet omaperäisiä tieteellisia ideoita tai käsitteitä Euroopan tieteen kehityksen kannalta merkittävillä aloilla; nuorten tutkijoiden EU-kilpailu, joka on avoin 15-20-vuotiaille tieteellisille lahjakkuuksille ja jonka yhteydessä toteutetaan sopivia tiedottamistoimenpiteitä.Yleisön tietoisuuden lisääminen Päätavoitteena on lisätä yleisön tietämystä varsinkin eurooppalaisten tutkimusohjelmien tutkimustoiminnasta ja teknologisesta kehittämisestä ja siten kaventaa yleiseurooppalaisen tiedeyhteisön ja suuren yleisön välistä kuilua. Tavoitteena on, että Euroopan kansalaiset ymmärtävät paremmin toisaalta tieteen ja teknologian myönteisiä vaikutuksia jokapäiväisen elämänsä kannalta ja toisaalta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen rajoituksia ja mahdollisia seurauksia. Toimessa pyritään myös tuomaan tutkijoiden tietoon suurta yleisöä askarruttavia kysymyksiä ja aiheita.Yhteisön tukea on tarkoitus myöntää seuraaviin tarkoituksiin: verkottumisen edistäminen Euroopassa ja parhaita käytäntöjä koskevien tietojen kansallinen ja alueellinen vaihto onnistuneiden hankkeiden ja aloitteiden välillä; säännöllisten tapaamisten järjestäminen tutkijoille ja tieteestä tiedottaville tahoille; naisten kannustaminen osallistumaan tieteelliseen työhön; eurooppalaisen tiede- ja teknologiaviikon järjestäminen eurooppalaisen tieteen ja tutkimuksen ikkunana; ajankohtaisia tieteellisiä ja teknologisia aiheita koskevan tiedon välittäminen kansantajuisesti sähköisten verkkojen ja muiden sopivien keinojen välityksellä.AVAINTOIMINTAKOKONAISUUS: SOSIAALIS-TALOUDELLISEN TIETOPOHJAN LAAJENTAMINEN Euroopan unionin vahvuus perustuu sen jäsenten yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin eroavuuksiin ja toisaalta kokemusten ja arvojen samankaltaisuuteen. Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden alalla vahva tutkimusperinne, jota on syytä hyödyntää määriteltäessä nykyisiä ja tulevia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kehityssuuntauksia ja tarpeita yhteisön kilpailukyvyn lisäämiseksi ja sen kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi.Tällä lisääntyvien haasteiden aikakaudella - työttömyysaste on sietämättömän korkea, eriarvoisuus lisääntyy ja Euroopan unionin suhteellinen osuus maailmantaloudesta pienenee - eurooppalaisen yhteiskunnan on muututtava kestävän sosiaalis-taloudellisen kehityksen suuntaan, kaikkien kansalaisten elämänlaatua on parannettava ja Euroopan kilpailuasema maailmassa on säilytettävä ja sitä on vahvistettava. Siksi yhteiskuntatieteiden on pystyttävä vastaamaan näihin haasteisiin, ylitettävä kansalliset rajat, lisättävä yhteistyötä ja parannettava analysointikykyä. Lisäksi Euroopan yhdentyminen sinänsä on synnyttänyt uuden tutkimuskohteen - eurooppalaisen yhteiskunnan - joka on enemmän kuin osiensa summa vaikka suuresti riippuukin niistä.Tällä avaintoimintakokonaisuudella pyritään lisäämään ymmärrystämme eurooppalaisessa yhteiskunnassa tapahtuvista rakenteellisista muutoksista ja siten löytämään muutoksenhallintatapoja ja saamaan Euroopan kansalaiset osallistumaan entistä aktiivisemmin tulevaisuutensa muokkaamiseen. Tämä edellyttää muutosten takana olevien tärkeimpien suuntausten sekä teknologian, työllisyyden ja yhteiskunnan välisten suhteiden analysointia sekä kasvua, työllisyyttä ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävien uusien kehitysstrategioiden laatimista ja yhteistoimintaan osallistumisen mekanismien uudelleenarviointia kaikilla hallinnon tasoilla.Avaintoimintakokonaisuuteen kuuluu useita puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin liittyviä aiheita. Siinä pyritään määrittelemään perusta työpaikkoja luovalle yhteiskunnalliselle, taloudelliselle ja kulttuuriselle kehitykselle ja perustamaan eurooppalainen tietoyhteiskunta. Aiheita ei pidä tarkastella toisistaan erillään, vaan yhtenäisen kokonaisuuden olennaisina osina.Tuki on tarkoitettu empiiriseen ja vertailevaan tutkimukseen sekä tulevaisuudentutkimukseen, joka edistää edellä kuvattujen kehitysprosessien käsitteellistä ymmärtämistä. Tähän kuuluu tietojen ja indikaattorijärjestelmien suunnittelu ja integrointi sekä yhteisen tutkimusinfrastruktuurin perustaminen. Siksi tämä toimi tarjoaa poliittisia päätöksiä varten oikeaa tietoa Euroopan kohtaamista haasteista, niiden tärkeimmistä seurauksista ja niiden mahdollisista vaihtoehtoisista käsittelytavoista.Yhteiskunnan kehityssuunnat ja rakenteelliset muutokset Tilanteessa, jossa rakenteelliset, väestön kehitykseen liittyvät ja sosiaaliset muutokset ovat suuria, on tämän aihealueen tutkimuksella pyrittävä valaisemaan yhteiskunnallisten kehityssuuntien, kaikkien ulottuvilla olevien mahdollisuuksien, taloudellisten muutosten, työmarkkinalaitosten ja kulttuuristen mallien välisiä monenlaisia vuorovaikutuksia ottaen huomioon Euroopan alueelliset eroavuudet. Tarkastelun kohteena ovat myös ulkomaalaisviha ja rotuerottelu sekä muuttoliike. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, mitä vaikutuksia kohdistuu taloudelliseen kehitykseen, yhteiskunnalliseen integroitumiseen ja sosiaaliseen suojeluun.Näitä vuorovaikutuksia tutkimalla pystytään ymmärtämään paremmin muuttuvia työn organisointitapoja ja ajankäyttömalleja, uusia epätavallisia työnteon muotoja sekä osa-aika- ja tilapäistyötä, koulutuksen mahdollisuuksia tarjota ihmisille valmiuksia sopeutua muutokseen koko eliniän ajan, ja lisäämään tietoa sukupuolikysymyksen ulottuvuuksista eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Tutkimustyö antaa näin vahvan tietopohjan ja auttaa alan eurooppalaisen politiikan muotoilussa ja kehittämisessä.Teknologia, yhteiskunta ja työllisyys Tämän alan tutkimuksella pyritään selvittämään teknologian ja yhteiskunnan välistä riippuvuutta ja niiden integroitumista toisiinsa. Vaikka nykyään ollaan yksimielisiä siitä, että yhteiskunnalliset, institutionaaliset ja ympäristölliset näkökohdat on otettava huomioon teknologian kehittämisessä, se voidaan tehdä useammalla tavalla riippuen teknologian lajista ja siitä, mikä on sen kehitysvaihe ja kuinka laajalle se on levinnyt yhteiskunnassa. Tutkimuksella selvitetään asianomaisten eri toimijoiden - tavarantoimittajat, käyttäjät, neuvontaorganisaatiot, poliittiset päätöksentekijät ja julkiset viranomaiset - välistä vuorovaikutusta. Toiminnalla pyritään myös lisäämään tietoa teknologian käytöstä ja vaikutuksista erilaisissa sosiaalis-taloudellisissa, alueellisissa, institutionaalisissa ja kulttuurisissa yhteyksissä unionin alueella. Tutkimuksella selvitetään myös julkisen sektorin asemaa innovaatioprosessissa sekä hallintovirastojen ja muiden osapuolten välisiä vuorovaikutusmahdollisuuksia.Huomiota kiinnitetään teknologian ja työllisyyden suhteisiin, etenkin uuteen tieto- ja viestintäteknologiaan sekä uusiin tuotannon ja työn organisointitapoihin mukaan lukien uudet kehittyvät ammatit, työllisyyden maantieteellinen sijoittuminen sekä työolojen ja ammattipätevyyden muutokset. Tutkimuksella tarkastellaan myös innovaation merkitystä koulutuksessa ja elinikäisen oppimisen käsitettä sekä selvitetään, miten koulutuksella voidaan edistää innovaatiota, työllisyyttä, integroitumista yhteiskuntaan ja yhtäläisiä mahdollisuuksia.Julkisten asioiden hallinto ja kansalaisuus Euroopan yhdentyessä on julkisen vallan eri tasojen (paikallinen, alueellinen, kansallinen ja ylikansallinen) tehtävä Euroopassa arvioitava uudelleen. Tavoitteena on selvittää, kuinka eri tasojen raportointivelvollisuudet ja -vastuu niveltyvät toisiinsa ja kuinka tästä voidaan saada todellinen muutosvoima samalla, kun varmistetaan vuoropuhelu-, neuvottelu- ja päätöksentekomekanismien kehittyminen niin, että yhteistyö kaikkien osapuolten välillä sujuu asianmukaisesti.Tutkimuksella on tarkoitus selvittää, kuinka selvästi Euroopan erilaiset taloudellisen ja sosiaalisen sääntelyn tyypit ovat seurausta jostain määrätystä sosiaalis-institutionaalisesta ja kulttuurisesta järjestelmästä, jotta voidaan määritellä parhaimmat strategiat Euroopan yhdentymisen toteutumiseksi. Tutkimuksen kohteena ovat julkisten viranomaisten harjoittama sääntely ja yksityisten aloitteet sekä poliittisten puolueiden, julkisten eturyhmien ja työmarkkinaosapuolten kaltaiset järjestelmät. Julkisiin viranomaisiin liittyvässä tutkimuksessa on arvioitava uudelleen myös niiden tehtävät, julkishallinnon käsite ja yleisen edun käsite. Tässä yhteydessä keskeistä on hyvinvointivaltioon liittyvien järjestelmien kehittymisen tarkastelu.Lisäksi on selvitettävä kansalaisuuden käsitettä Euroopan eri osissa ja siihen liittyviä sääntelyn eri lajeja ja järjestelmiä. On tutkittava myös kulttuurin eri osa-alueiden (perinteet, kieli, historia, uskonto ja muuttoliike) ja koulutusmallien vaikutuksia arvojen kehitykseen. Tarpeen vaatiessa voidaan lisäksi tehdä yksilötason selvityksiä. Tutkimuksella selvitetään myös tiedotusvälineiden merkitystä maailmantaloudessa, jossa kansainvälisen audiovisuaalisen kulttuurin vaikutus kasvaa jatkuvasti.Kasvua ja työllisyyttä edistävät uudet kehittämismallit Näillä tulevaisuutta koskevilla tutkimuksilla selvitetään uusia kestävän kehityksen malleja, joiden avulla voidaan varmistaa kasvu, luoda työpaikkoja, turvata tasavertaiset mahdollisuudet, vähentää eriarvoisuutta ja parantaa elämänlaatua. Niillä pyritään selvittämään hyvinvoinnin synnyn ja jakautumisen mekanismeja maailmanlaajuiseksi muuttuneessa taloudessa, jossa aineettomat tekijät ja palvelut ovat keskeisimmässä asemassa. Kehitetään indikaattoreita ja menetelmiä, joilla voidaan arvioida eri tuotantomallien lisäarvo sosiaalis-taloudelliselta kannalta, määrittää kilpailukyvyn osatekijät inhimilliset voimavarat mukaan lukien sekä määrittää toimintalinjat, jotka ovat parhaita eurooppalaisen talousalueen, ottaen huomioon Euroopan alueelliset erot, ja Euroopan tulevien maailmantaloudellisten suhteiden kannalta.Tutkimusten keskeisinä aiheina ovat muun muassa organisointia koskevat innovaatiot, uudet työn ja työllisyyden muodot, palveluiden kasvavaan kysyntään vastaaminen, vastavuoroisen vapaaehtoisavun kehittäminen sekä talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhteistyöhön liittyvät innovaatiot. Tutkimuksilla selvitetään taloudellisia ja väestöllisiä eroja Euroopan eri osien välillä sekä kehittämismallien vaikutuksia taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.EUROOPPALAISEN TIEDE- JA TEKNOLOGIAPOLITIIKAN KEHITYKSEN EDISTÄMISTOIMET Euroopan unionin on nykyisten tieteellisten ja teknologisten voimavarojensa avulla parannettava edellytyksiään ennakoida strategisesti tieteen ja teknologian sille tarjoamia haasteita voidakseen täyttää ne tieteeseen ja innovaatioon liittyvät tehtävät, jotka sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvat.Tiede- ja teknologiapolitiikan laatimista varten on jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla tehty useita tutkimuksia ja kehitetty monia tunnuslukuja. Koska vuorovaikutus hyvin erilaisten kansallisten lähestymistapojen välillä on ollut puutteellista ja tutkimuksissa käsitellyt kysymykset ovat monisyisiä ja usein kansainvälisiä, olisi tutkimustyön verkottaminen hyödyllistä. Lisäksi tutkimustuloksista kannattaa laatia yhteenvetoja ja tuloksia hyödyntää koordinoidusti Euroopan tasolla joidenkin poliittisesti tärkeiden kysymysten valottamiseksi ajoissa.Jotta yhteisön toiminta tukisi tiede- ja teknologiapolitiikasta kansallisesti ja Euroopan tasolla päättävien ja muiden tahojen tarvitseman erityisen tietopohjan kehittämistä, siinä olisi yhdistettävä joustavasti strategista tiedonhankintaa, yhdistämistä ja asiantuntemusta. Toiminnalla pyritään edistämään päätöksentekijöiden ja tutkijoiden välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa ja tietämyksen tehokkaampaa hyödyntämistä kansallisia ja kansainvälisiä toimia laajentaen ja täydentäen.Määrättyjen poliittisten kysymysten strateginen analyysi Toimintakokonaisuudessa tuetaan määrättyihin tiede- ja teknologiapoliittisiin erityiskysymyksiin liittyvien analyysien ja synteesien tekemistä. Työ tehdään kansallisten tai kansainvälisten erikoistuneiden laitosten asiantuntijaryhmissä tai selvitysten, seminaarien ja konferenssien muodossa. Käsiteltävät kysymykset määritellään tiede- ja teknologiapolitiikasta päättävien ja muiden asiaan kuuluvien tahojen avulla seuraavien aiheryhmien sisällä:- kysymykset, jotka liittyvät maailmanlaajuistumisen, tieteen ja teknologian muutoksen, yhteiskunnallisten tarpeiden kehityksen, yritysten välisten uusien kilpailu- ja yhteistyömuotojen, työpaikkojen luomisen sekä ympäristön ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden huomioon ottavan kasvun vaikutuksiin tiede- ja tutkimuspolitiikkaan,- kysymykset, jotka liittyvät siihen, kuinka tiede- ja teknologiapolitiikan tavoitteet, painopistealueet ja täytäntöönpanon välineet edesauttavat politiikan toteutusta, sekä niiden sosiaalis-taloudellisiin vaikutuksiin.Yhteisen tutkimuskeskuksen teknologian tutkimuslaitos osallistuu teknologian arviointi-, seuranta- ja ennustetyöllään tiiviisti niiden vaihtoehtojen ja suositusten laatimiseen, joita synteesien pohjalta on tarkoitus tehdä.Yhteinen tieteen, teknologian ja innovaation indikaattorijärjestelmä Euroopassa harjoitettujen tutkimusstrategioiden ja -politiikkojen suunnittelu, koordinointi ja arviointi edellyttävät, että käytössä on eri tasoilta (kansallinen, alueellinen, eurooppalainen, maailmanlaajuinen) tarkoitukseen sopivia ja vertailukelpoisia tunnuslukuja, myös sellaisia, joilla mitataan kestävän kehityksen toteutumista. Tämän toisen toimintalinjan toteuttavat EY:n tilastotoimisto ja asianomaiset komission yksiköt yhteistyössä Euroopassa toimivien erikoistuneiden laitosten kanssa, ja sen tuloksena syntyy vähitellen yhteinen eurooppalainen tieteen, teknologian ja innovaation alan indikaattorijärjestelmä. Toimilla koordinoidaan ja rahoitetaan Euroopan unionia ja tärkeimpiä unionin ulkopuolisia maita koskevien tilastojen laadintaa ja uusien indikaattorien kehittämistä. Näin on mahdollista tarjota jäsenvaltioiden viranomaisten, eurooppalaisen ja kansallisten parlamentaaristen arviointivirastojen, komission yksiköiden ja kaikkien halukkaiden käyttöön yhtenäinen tietokokonaisuus elektronisessa muodossa sekä tietojen käsittelyä, analysointia ja tarkoituksenmukaista käyttöä varten tarvittavat palvelut.2. YHTEYDET PUITEOHJELMAN MUIHIN TOIMIIN Erityisohjelman yksi keskeinen tarkoitus on puiteohjelman muun vastaavan, etenkin tutkijoiden koulutukseen, tutkimusinfrastruktuurien tukemiseen ja yhteisen tutkimuksen yleiseen sosiaalis-taloudelliseen ulottuvuuteen liittyvän toiminnan koordinoiminen ja tukeminen. Toimenpidekokonaisuuksien osalta tämä toteutetaan seuraavasti:- Marie Curie -apurahat: Apurahoja voidaan myöntää myös aihealuekohtaisissa ohjelmissa. Yhtenäisyys varmistetaan vahvistamalla yhteiset säännöt, jotka koskevat apurahan saamisen vähimmäisvaatimuksia, järjestelmän toteuttamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä oikeudellisia ja rahoitukseen liittyviä määräyksiä, sekä perustamalla ehdotusten vastaanottoa varten keskitetty vastaanottopiste.- Tutkimusinfrastruktuurit: Valvotaan, että menettelyt ovat yhdenmukaisia muihin erityisohjelmiin kuuluvien toimien kanssa ja täydentävät niitä.- Sosiaalis-taloudellinen tutkimus: Koordinointi toteutetaan ottamalla osaa työohjelmien laadintaan, tukemalla sopivien arviointimenettelyjen kehittämistä sekä keräämällä ja levittämällä käyttökelpoista tietoa, jotta sosiaalis-taloudellinen ulottuvuus otetaan erityisohjelmissa johdonmukaisesti huomioon.- Tiede- ja teknologiapolitiikan kehityksen tukeminen: Yhtenäisyys muiden erityisohjelmien toimien kanssa ja täydentävyys niihin nähden varmistetaan koordinoinnilla, käyttämällä yhdenmukaistettuja välineitä (esim. politiikkaan liittyvät aihekohtaiset verkot, asiantuntijapaneelit) ja käyttämällä tulosten levittämisessä yhtenäistä menettelyä (esim. julkaisut, seminaarit ja konferenssit).LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan epäsuorina TTK-toimina, jotka määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. Lisäksi sovelletaan seuraavia tätä erityisohjelmaa nimenomaisesti koskevia sääntöjä:1. ERITYISVAATIMUKSET TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN TUKEMINEN Tutkijankoulutusverkot Tutkijankoulutusverkon muodostaa tavallisesti vähintään viisi toisistaan riippumatonta oikeushenkilöä vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta.Enimmillään yhteisön tuki kattaa kaikki tukikelpoiset lisäkustannukset, jotka liittyvät väitöskirjaa valmistelevien tai tohtorintutkinnon suorittaneiden nuorten tutkijoiden palkkaamiseen tai verkon perustana olevan tutkimusyhteistyöhankkeen koordinointiin. Verkon rahoitus kattaa enintään kustannukset, jotka aiheutuvat yhden nuoren tutkijan palkkaamisesta yhtä verkon jäsentä kohden, sekä osan hankkeen koordinointikustannuksista. Kunkin verkon rahoituksesta vähintään 60 prosenttia on kohdistettava nuorten tutkijoiden palkkauskuluihin.Yhteisön tukea ei tavallisesti saa käyttää pitkäikäisen laitteiston hankintaan eikä tutkimuskustannusten kattamiseen.Marie Curie -apurahajärjestelmä Järjestelmässä tukea voivat saada tutkijat, jotka kuuluvat johonkin tämän ohjelman liitteessä II määritellyistä kolmesta ryhmästä. Heidän on oltava jonkin jäsenvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia tai asuttava vakinaisesti jossakin jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa. Ainoastaan johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat osallistua vastaanottavana laitoksena. Henkilökohtaisia paluuapurahoja ja kokeneiden tutkijoiden apurahoja lukuun ottamatta apurahalla rahoitettava tutkimustyö on tehtävä jossain toisessa maassa kuin apurahan saajan kotimaassa tai maassa, jossa hän on viimeksi toiminut. Jos kyse on kokeneen tutkijan apurahasta, on tutkimustyö tehtävä jossain toisessa maassa kuin siinä maassa, jossa tutkija kuuluu jonkin tutkimuslaitoksen henkilökuntaan.Henkilökohtaiset Marie Curie -apurahat Henkilökohtaista apurahaa koskevan hakemuksen jättävät tutkija ja vastaanottava laitos yhdessä. Komissio valitsee apurahan saajat tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan.Apuraha maksetaan vastaanottavalle laitokselle viidennen puiteohjelman liitteessä IV annettujen sääntöjen mukaan. Apurahan saajalle myönnettävän tukisumman suuruus vahvistetaan kunkin jäsenvaltion ja assosioituneen valtion osalta ottaen huomioon sekä Marie Curie -apurahan saajien korkea taso että samalla tasolla olevien tutkijoiden kokonaistilanne vastaanottavassa maassa; määrään sisältyvät riittävän sosiaaliturvan edellyttämät kustannukset.Jokaisen vastaanottavan laitoksen on varmistuttava siitä, että stipendiaatti kuuluu joko palkattuihin työntekijöihin asianomaisessa jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän piiriin tai jonkin vähintään yhtä korkean ja yhtä laajan suojan tarjoavan sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.Yritysten Marie Curie -vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta.Yhteisön ja vastaanottavan laitoksen yhteisrahoituksen ansiosta laitos voi tukea nuoria korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä sekä tarvittavaa tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita.Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä sen on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta.Yhteisön varojen ansiosta vastaanottava laitos voi tarjota rahoituksen riittävästi tutkimuskokemusta omaaville nuorille tutkijoille.Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Kokeneiden tutkijoiden apurahaa koskevan hakemuksen jättävät hakija ja vastaanottava laitos yhdessä. Apurahan saajat valitsee komissio tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan.Yhteisön varojen ansiosta vastaanottava laitos voi tarjota rahoituksen kokeneelle tutkijalle.Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Koulutuskeskuksen muodostaa jonkin tutkimuslaitoksen selvästi määriteltävä osa, kuten tutkimusryhmä taikka kaksi tai useampia toisiinsa yhteydessä olevia tutkimusryhmiä. Koulutuskeskuksen on oltava omalla alallaan kansainvälisesti tunnettu, ja sillä on oltava kokemusta kansainvälisestä tohtorikoulutuksesta. Lisäksi kansainvälistä tohtorikoulutusta järjestäviä tahoja voidaan pitää koulutuskeskuksina eri maiden tutkimuslaitosten muodollisessa yhteistyössä, jonka ilmenemismuoto ovat tohtorintutkinnon suorittamista koskevat yhteiset vaatimukset.Komissio valitsee koulutuskeskukset tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Sen jälkeen koulutuskeskus valitsee apurahan saavat nuoret tutkijat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta.Nuorten tutkijoiden on oltava tohtorikoulutuksessa koulutuskeskuksen alaa vastaavalla alalla jossakin muussa maassa kuin missä vastaanottava laitos sijaitsee, ja koulutusjakson, jonka he suorittavat koulutuskeskuksessa, on liityttävä olennaisesti heidän tohtorinopintoihinsa.Yhteisön varojen ansiosta koulutuskeskus voi tarjota nuorille tutkijoille rahoituksen enintään yhden lukuvuoden pituisia lyhyitä vierailuja varten.TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön Tähän toimintalinjaan osallistuu merkittäviä tutkimusinfrastruktuureja ylläpitäviä oikeushenkilöitä. Kansainvälisille järjestöille, jotka ylläpitävät jäsenvaltioissa tai assosioituneissa valtioissa näitä tutkimusinfrastruktuureja, myönnetään rahoitusta ainoastaan sellaisia palveluja varten, joita ne tarjoavat varsinaisen tehtävänsä lisäksi.Yhteisön tuella voidaan kattaa kaikki sellaisten infrastruktuureihin tutustuvien tutkijaryhmien matka- ja elinkustannukset, jotka työskentelevät jossain toisessa jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa kuin siinä maassa, missä infrastruktuurin omistaja tai ylläpitäjä toimii. Matka- ja elinkustannukset korvataan kuitenkin ainoastaan sellaisille tutkimusryhmän jäsenille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia tai asuvat vakinaisesti jossakin jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa. Yhteisön rahoitustuella voidaan myös kattaa 100 prosenttiin asti tukikelpoiset lisäkustannukset, jotta tutkimusryhmille voidaan tarjota mahdollisuus infrastruktuurin käyttöön. Nämä kustannukset lasketaan joko käyttäjäkohtaisen yksikköhinnan perusteella, joka määräytyy välittömien toimintakulujen mukaan ja joka neuvotellaan kunkin infrastruktuurin ylläpitäjän kanssa, tai todellisten lisäkustannusten mukaan, jotka ovat syntyneet siitä, että palvelu on saatettu infrastruktuuriin tutustuvien tutkimusryhmien saataville. Osallistumista pääomakustannuksiin ei lueta tukikelpoiseksi kustannuseräksi.Infrastruktuurien yhteistyöverkot Infrastruktuurien väliset yhteistyöverkot toteutetaan aihekohtaisina verkkoina. Yhdessä verkossa on tarkoitus yhdistää vähintään kolme oikeushenkilön asemassa olevaa toisistaan riippumatonta infrastruktuurien ylläpitäjää vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Verkon koordinoinnista huolehtii yksi oikeushenkilö eli tutkimusinfrastruktuurin ylläpitäjä.Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet Yhteen TTK-hankkeeseen on osallistuttava vähintään kaksi oikeushenkilön asemassa olevaa toisistaan riippumatonta infrastruktuurien ylläpitäjää vähintään kahdesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Hankkeen koordinoinnista huolehtii yksi oikeushenkilö eli tutkimusinfrastruktuurin ylläpitäjä.Yhtenäinen toiminta Komissio voi toteuttaa yhteistyössä tutkimusinfrastruktuurien ylläpitäjien kanssa, jotka ovat tehneet sopimuksen tämän ohjelman (tai edellisen Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman) nojalla, yhtenäisiä toimia, joilla pyritään edistämään tutkimusinfrastruktuurien ylläpitäjien ja jäsenvaltioiden tai assosioituneiden valtioiden tutkijoiden välistä tietojen vaihtoa yhteistä etua koskevista kysymyksistä kansallisia tai kansainvälisiä toimenpiteitä täydentäen.KORKEAN TIETEELLISEN JA TEKNOLOGISEN TASON EDISTÄMINEN Korkean tason tieteelliset tapaamiset Tähän toimintakokonaisuuteen voivat osallistua millä tahansa tieteellisen tutkimuksen alalla toimivat oikeushenkilöt, jotka haluavat järjestää tieteellisen konferenssin, jossa yhteisöstä tulevat kyseisen tieteenalan tutkijat ovat edustavasti mukana.Yhteisön rahoitus on tarkoitettu kattamaan osa järjestelykustannuksista, esitelmöitsijöiden ja opetushenkilöstön osallistumiskuluista sekä enimmillään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat nuorten tutkijoiden osallistumisesta valittuun kokoukseen. Tarkoitus on tukea myös sellaisten tutkijoiden osallistumista, jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia ja jotka konferenssin ajankohtana työskentelevät jossakin jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden ulkopuolella sijaitsevassa laboratoriossa tai laitoksessa.Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimustyöstä Descartes-palkinnon voivat saada oikeushenkilöt, joilla on eurooppalaiseen yhteistyöhön ja erityisesti yhteisön puiteohjelmista tuettuihin yhteistyöhankkeisiin perustuvia merkittäviä tieteellisiä ja teknologisia saavutuksia.Korkeakouluopiskelijoille tarkoitettua palkintoa voivat hakea ja Nuorten tutkijoiden EU-kilpailuun voivat osallistua oikeushenkilöt. Nuoret voivat osallistua myös yksittäisinä henkilöinä edellyttäen, että heidän hankkeensa on hyväksytty vastaaviin kansallisiin ohjelmiin.Yhteisön tuki kattaa enimmillään kaikki soveltuvien valintamenettelyjen suunnittelusta ja järjestämisestä aiheutuvat kustannukset, joihin sisältyvät myös ansioituneimmille hakijoille myönnettävät rahapalkinnot ja vastaavat tunnustukset.2. LIITÄNNÄISTOIMENPITEET Liitännäistoimenpiteitä ovat ensi sijassa:- tätä ohjelmaa tukevat ja tulevan toiminnan valmistelua varten tehtävät selvitykset, mukaan lukien ohjelman aikana esiin tulleiden strategisten kysymysten selvittäminen,- tietojen vaihto, konferenssit, seminaarit, työpajat, pyöreän pöydän keskustelut ja muut tieteelliset tai tekniset tapaamiset,- ulkopuolisen asiantuntija-avun käyttö etenkin viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa erityisohjelman tarkastelussa, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa ulkopuolisessa arviossa tai epäsuorien TTK-toimien tai niiden toteuttamisen arvioinnissa,- tiedon levitykseen, tiedottamiseen ja viestintään liittyvä toiminta, mukaan lukien tieteellinen julkaisutoiminta sekä tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvä toiminta;- Marie Curie -stipendiaattien identiteetin ja arvostuksen vahvistaminen Marie Curie -stipendiaattien yhdistyksen toiminnalla,- tuki sellaisten mahdollisten tahojen yhteenkokoamiselle, jotka voivat osallistua tutkimusehdotukseen sisältyvän yksityiskohtaisen työohjelman laatimiseen; erityisesti halutaan kannustaa sellaisten ehdotusten esittämiseen, jotka liittyvät uusiin, nouseviin tieteen ja teknologian aloihin, uusiin monialaisiin lähestymistapoihin tai aloihin, joilla kansainvälinen yhteistyö on ollut harvinaista,- tutkimuksen alan osapuolille, pk-yritykset mukaan lukien, suunnattujen valistus- ja avustustoimien tukeminen.3. KOORDINOINTIA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Komissio pyrkii huolehtimaan siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan lähinnä ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä estämään päällekkäisen työn ottaen samalla huomioon epäsuoria TTK-toimia ehdottaneiden oikeutetut edut.Myös erityisohjelmaan kuuluvia toimia ja seuraavissa yhteyksissä toteutettavia toimia koordinoidaan:- muut erityisohjelmat, joilla viides puiteohjelma pannaan täytäntöön,- tutkimus- ja koulutusohjelmat, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaa Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidettä puiteohjelmaa (1998-2002) koskeva neuvoston päätös . . . . ./. . . . . Euratom,- muut eurooppalaiset tutkimuksen toimintakehykset, kuten Eureka ja COST,- muut tutkimuksen kannalta tärkeät yhteisön välineet, kuten Phare, Tacis, Meda, Euroopan investointirahasto, rakennerahastot, Euroopan investointipankki sekä koulutukseen ja nuorisoon liittyvät ohjelmat.Koordinointi toteutetaan(i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti- tietojen vaihtoon,- yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ja(ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä.LIITE IV OHJELMAN TOTEUTUKSESSA KÄYTETTÄVÄT VALINTAPERUSTEET Tiettyihin ohjelman osiin liittyvät valintaperusteet, jotka täydentävät 3 artiklassa esitettyjä valintaperusteita, ovat:TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN TUKEMINEN Tutkijankoulutusverkot Verkot valitaan verkon perustana olevan yhteistyönä toteutettavan tutkimushankkeen tieteellisten ansioiden sekä siihen kuuluvan koulutusohjelman laadukkuuden ja sisällön perusteella. Keskenään yhtä ansioituneista tutkijankoulutusverkoista etusijalle asetetaan ne verkot, jotka edistävät vuorovaikutusta eri tieteenalojen välillä, joihin kuuluu toisiaan täydentäviä tutkimusryhmiä tai joilla on tärkeitä suhteita teollisuuteen, edellyttäen että näitä piirteitä käytetään hyväksi verkon koulutusohjelmassa.Marie Curie -apurahajärjestelmä Henkilökohtaiset Marie Curie -apurahat Valintaperusteita ovat ehdokkaan tutkimuskokemus ja taidot, koulutuksen vaikutus hakijaan ja hänen koulutuksesta saamansa hyöty, vastaanottavan tutkimusryhmän tutkimustyön laatu, vastaanottavan laitoksen kyky tarjota koulutusta tutkimustyön kautta hakijan tarpeita vastaavasti sekä hankkeen tieteellinen ja teknologinen taso ja merkityksellisyys.Henkilökohtaisten paluuapurahojen osalta valintaperusteita ovat tulokset ja kokemukset, jotka hakija on saanut varsinaisella apurahalla rahoittamansa työn yhteydessä sekä uudelle vastaanottavalle laitokselle koituva hyöty.Yritysten Marie Curie -vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta.Valintaperusteita ovat vastaanottavan laitoksen tutkimuksen laatu, edellytykset tarjota stipendiaatille koulutusta, riittävät valvontaan ja tutkimusinfrastruktuureihin liittyvät edellytykset, yhteistyömuodot muiden tutkimuslaitosten kanssa sekä ehdotetun tutkimusalan tieteellinen ja teknologinen laatu ja merkityksellisyys.Vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat hakijoiden tieteellisen pätevyyden perustella ja ottaen huomioon sen, missä määrin heidän tutkimuskokemuksensa soveltuu ehdotetulle tutkimusalalle.Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta.Valintaperusteita ovat hakijan ammattipätevyyden tarkoituksenmukaisuus ja vaikutukset sekä uusien valmiuksien yhteensopivuus vastaanottavalla laitoksella ennestään olevien valmiuksien kanssa, vastaanottavan laitoksen edellytykset taata stipendiaateille riittävän hyvät työskentelyolosuhteet sekä vastaanottavan laitoksen tutkimuksen kansainvälisyys.Vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat hakijoiden tieteellisen pätevyyden perusteella ja ottaen huomioon sen, missä määrin heidän tutkimuskokemuksensa vastaa vastaanottavan laitoksen tarpeita.Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Valintaperusteita ovat hakijan tieteelliset ansiot, hankkeen tieteellinen ja teknologinen laatu ja tarkoituksenmukaisuus sekä kaikkien asianomaisten kannalta apurahan merkityksellisyys, vaikutukset ja sen tuoma hyöty.Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Komissio valitsee koulutuskeskukset. Sen jälkeen koulutuskeskus valitsee apurahan saavat nuoret tutkijat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta.Valintaperusteita ovat koulutuskeskuksen tutkimuksen laatu, koulutuskeskuksen edellytykset järjestää tutkijakoulutusta, osoitukset aiemmasta kansainvälisen tohtorikoulutuksen järjestämisestä menestyksekkäästi sekä koulutuskeskuksen edellytykset taata nuorille tutkijoille riittävän hyvät työskentelyolosuhteet.Koulutuskeskus valitsee nuoret tutkijat heidän tieteellisten ansioidensa perusteella ja ottaen huomioon koulutuskeskuksen soveltuvuuden heidän tohtorinopintojensa kannalta.TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön Valintaperusteita ovat infrastruktuurin laatu, tutkimuksen taso, jonka infrastruktuuri mahdollistaa ulkopuolisille käyttäjille, ulkopuolisille käyttäjille tarjottavan tieteellisen, teknisen ja logistisen tuen laadukkuus, sellaisten uusien käyttäjien, joiden kotimaassa ei vastaavaa infrastruktuuria ole, osoittama mielenkiinto sekä yhteisön tuen kustannustehokkuus.Infrastruktuurien yhteistyöverkot Verkot valitaan sen perusteella, missä määrin ne voivat lisätä mahdollisuuksia yhteisön tasolla tärkeiden infrastruktuurien käyttöön ja parantaa niiden tarjoamia palveluja, sekä sen mukaan, miten tehokkaasti osallistujat pystyvät sovittamaan yhteen verkon eri toiminnot.Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet TTK-hankkeiden valinnan perusteena ovat hankkeen tieteellinen omaperäisyys, tutkimusmenetelmien ja työsuunnitelman laadukkuus, hankkeen mahdollisuudet lisätä vastaavien infrastruktuurien tarjontaa Euroopassa sekä alalla toimivien infrastruktuurien ylläpitäjien ja käyttäjien yleinen mielenkiinto hanketta kohtaan.KORKEAN TIETEELLISEN JA TEKNOLOGISEN TASON EDISTÄMINEN Korkean tason tieteelliset tapaamiset Valintaperusteita ovat ehdotetun aiheen merkitys tiedeyhteisölle yleisesti, ehdotetun kokousohjelman taso ja ohjelman tarkoituksenmukaisuus nuorten eurooppalaisten tutkijoiden koulutuksen kannalta.Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimustyöstä Palkinnot annetaan esitettyjen hankkeiden tieteellisen arvon ja tarkoituksenmukaisuuden perusteella. Hakijoiden ikä ja aiempi kokemus tutkimustyöstä otetaan huomioon tarpeen mukaan.Yleisön tietoisuuden lisääminen Yhteisön tukea myönnetään hankkeille, joiden aihe on eurooppalaisittain yleisesti merkittävä ja joissa on kyse tutkijoiden ja tieteestä tiedottavien tehokkaasta vuorovaikutuksesta Euroopan kansalaisten hyväksi. Etusijalle asetetaan hankkeet ja aloitteet, joissa on mukana vähintään kolme toisistaan riippumatonta osapuolta vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Lisäksi tukea voi hakea hankkeille, joiden tulokset ovat siirrettävissä ja siten myös hankkeeseen osallistumattomien tahojen käytettävissä.