                          EUROOPAN
                          KOMISSIO
                                                  Bryssel 15.6.2015
                                                  COM(2015) 292 final
                                                  ANNEX 1
                                        LIITE
                                      asiakirjaan
     Ehdotus neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan
   neuvoston yleissopimuksen (ETS 196) allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
         Terrorismin ennaltaehkäisyä koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                                   LIITE
                                                asiakirjaan
        Ehdotus neuvoston päätökseksi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan
     neuvoston yleissopimuksen (ETS 196) allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
             Terrorismin ennaltaehkäisyä koskeva Euroopan neuvoston yleissopimus
   Varsova 16 päivänä toukokuuta 2005
   Johdanto
   Euroopan neuvoston jäsenvaltiot ja muut tämän yleissopimuksen allekirjoittajat, jotka
   ottavat huomioon, että Euroopan neuvoston päämääränä on suuremman yhtenäisyyden
   saavuttaminen sen jäsenten kesken;
   tunnustavat, että yhteistyön vahvistaminen muiden tämän yleissopimuksen sopimuspuolten
   kanssa on arvokasta;
   haluavat ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin ehkäistäkseen terrorismia sekä torjuakseen
   erityisesti julkista yllytystä terrorismirikoksiin sekä värväystä ja koulutusta terrorismiin;
   ovat tietoisia terrorismirikosten lisääntymisen aiheuttamasta vakavasta huolesta sekä
   kasvavasta terrorismin uhasta;
   ovat tietoisia terrorismista kärsivien ihmisten turvattomasta tilanteesta ja vahvistavat tässä
   yhteydessä voimakkaan myötätuntonsa terrorismin uhreille ja heidän perheilleen;
   tunnustavat, että terrorismirikokset ja tässä yleissopimuksessa tarkoitetut rikokset eivät ole
   missään olosuhteissa hyväksyttäviä poliittisista, filosofisista, aatteellisista, rodullisista,
   etnisistä, uskonnollisista tai muista vastaavista syistä niiden tekijästä riippumatta, ja
   palauttavat mieleen kaikkien sopimuspuolten velvoitteen ehkäistä näitä rikoksia, ja jos niitä ei
   ole pystytty ehkäisemään, ryhtyä syytetoimiin sekä varmistaa, että rikoksista on säädetty
   niiden vakavuuden mukaiset rangaistukset;
   palauttavat mieleen tarpeen vahvistaa terrorismin vastaista taistelua ja vahvistavat, että
   kaikissa terrorismin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi toteutettavissa toimenpiteissä on otettava
   huomioon oikeusvaltioperiaate ja demokratian arvot, ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä
   muut kansainvälisen oikeuden säännöt, mukaan luettuna soveltuvin osin kansainvälisen
   humanitaarisen oikeuden säännöt;
   tunnustavat, että tämän yleissopimuksen tarkoituksena ei ole vaikuttaa vakiintuneisiin
   sananvapauden ja yhdistymisvapauden periaatteisiin;
   palauttavat mieleen, että terroritekojen tarkoituksena on niiden luonteen tai asiayhteyden
   perusteella vakavasti pelotella väestöä tai oikeudettomasti pakottaa hallitus tai kansainvälinen
   järjestö suorittamaan jokin toimi tai pidättäytymään jostakin toimesta taikka vakavasti
FI                                                    2                                             FI
 ---pagebreak---    horjuttaa tai tuhota maan tai kansainvälisen järjestön poliittisia, perustuslaillisia, taloudellisia
   tai yhteiskunnallisia perusrakenteita;
   ovat sopineet seuraavasta:
   1 artikla – Terminologia
   1.        Tässä yleissopimuksessa ”terrorismirikoksella” tarkoitetaan kaikkia liitteessä
             lueteltujen sopimusten soveltamisalaan kuuluvia ja niiden määritelmien mukaisia
             rikoksia.
   2.        Sellainen valtio tai Euroopan yhteisö, joka ei ole jonkin liitteessä mainitun
             sopimuksen osapuoli, voi ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa tallettaessaan
             antaa selityksen, jonka mukaan mainitun sopimuksen ei katsota sisältyvän liitteeseen,
             kun tätä yleissopimusta sovelletaan kyseisen sopimuspuolen osalta. Selityksen
             voimassaolo päättyy heti, kun mainittu sopimus tulee selityksen antaneen
             sopimuspuolen osalta voimaan, ja kyseinen sopimuspuoli ilmoittaa sopimuksen
             voimaantulosta Euroopan neuvoston pääsihteerille.
   2 artikla – Tarkoitus
   Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on edistää sopimuspuolten pyrkimyksiä ehkäistä
   terrorismia ja sen kielteisiä vaikutuksia ihmisoikeuksien, erityisesti oikeuden elämään,
   täysimääräiseen nauttimiseen sekä kansallisin toimenpitein että kansainvälisen yhteistyön
   avulla, ottaen asianmukaisesti huomioon sopimuspuolten välillä olemassa olevat ja
   sovellettavat monen- ja kahdenväliset sopimukset.
   3 artikla – Kansalliset ennaltaehkäisevät toimenpiteet
   1.        Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarkoituksenmukaisiin toimenpiteisiin erityisesti
             lainvalvontaviranomaisten ja muiden tahojen koulutuksen alalla sekä muun
             koulutuksen, kulttuurin, tiedotuksen, joukkoviestinnän ja tietoisuuden lisäämisen
             aloilla, ehkäistäkseen terrorismirikoksia ja niiden kielteisiä vaikutuksia, kunnioittaen
             samalla ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen
             yleissopimukseen sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan
             kansainväliseen yleissopimukseen sisältyviä ihmisoikeusvelvoitteita siltä osin kuin
             näitä yleissopimuksia sovelletaan kyseisen sopimuspuolen osalta.
   2.        Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin parantaakseen ja
             kehittääkseen yhteistyötä kansallisten viranomaisten välillä, tarkoituksena ehkäistä
             terrorismirikoksia ja niiden kielteisiä vaikutuksia muun muassa:
             a.        vaihtamalla tietoa;
             b.        parantamalla ihmisten ja laitosten fyysistä suojaa;
             c.        edistämällä koulutusta ja siviilivalmiussuunnittelua.
   3.        Kukin sopimuspuoli edistää suvaitsevaisuutta kannustamalla uskontojen ja
             kulttuurien väliseen keskusteluun, johon osallistuu tarvittaessa kansalaisjärjestöjä ja
             muita kansalaisyhteiskunnan edustajia, tarkoituksena ehkäistä terrorismirikosten
             tekoa edistäviä jännitteitä.
FI                                                   3                                                  FI
 ---pagebreak---    4.        Kukin sopimuspuoli pyrkii edistämään yleistä tietoisuutta terrorismirikosten ja tässä
             yleissopimuksessa tarkoitettujen rikosten olemassaolosta, syistä ja vakavuudesta sekä
             niiden aiheuttamasta uhasta ja harkitsee kansalaisten kannustamista antamaan
             toimivaltaisille viranomaisilleen tosiasiallista, erityistä apua, joka voi auttaa
             ehkäisemään terrorismirikoksia ja tässä yleissopimuksessa tarkoitettuja rikoksia.
   4 artikla – Kansainvälinen yhteistyö terrorismin ennaltaehkäisyssä
   Sopimuspuolet avustavat ja tukevat toisiaan tarvittaessa, ottaen toimintamahdollisuutensa
   asianmukaisesti huomioon, tarkoituksena parantaa toistensa valmiutta ehkäistä
   terrorismirikoksia, muun muassa vaihtamalla tietoja ja parhaita käytäntöjä sekä koulutuksen ja
   muiden yhteisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden avulla.
   5 artikla – Julkinen yllytys terrorismirikokseen
   1.        Tässä yleissopimuksessa ”julkinen yllytys terrorismirikokseen” tarkoittaa sellaista
             viestin levittämistä yleisölle tai muuta yleiseen tietoisuuteen saattamista, jonka
             tarkoituksena on taivuttaa terrorismirikoksen tekemiseen ja joka aiheuttaa yhden tai
             useamman terrorismirikoksen vaaran, riippumatta siitä, sisältääkö viesti tällaisten
             rikosten nimenomaista suosittamista.
   2.        Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säätääkseen 1 kappaleen
             määritelmän mukaisen oikeudenvastaisen ja tahallisen julkisen yllytyksen
             terrorismirikokseen valtionsisäisen lainsäädäntönsä nojalla rangaistavaksi teoksi.
   6 artikla – Värväys terrorismiin
   1.        Tässä yleissopimuksessa ”värväys terrorismiin” tarkoittaa toisen henkilön
             taivuttamista tekemään terrorismirikos tai osallistumaan terrorismirikoksen tekoon
             taikka liittymään yhteenliittymään tai ryhmään tarkoituksena myötävaikuttaa siihen,
             että kyseinen yhteenliittymä tai ryhmä tekee yhden tai useamman terrorismirikoksen.
   2.        Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säätääkseen 1 kappaleen
             määritelmän mukaisen oikeudenvastaisen ja tahallisen värväyksen terrorismiin
             valtionsisäisen lainsäädäntönsä nojalla rangaistavaksi teoksi.
   7 artikla – Koulutus terrorismiin
   1.        Tässä yleissopimuksessa ”koulutus terrorismiin” tarkoittaa ohjeiden antamista
             räjähteiden, ampuma-aseiden tai muiden aseiden taikka myrkyllisten tai haitallisten
             aineiden valmistuksessa tai käytössä tai muiden erityisten menetelmien tai tekniikan
             käytössä, tarkoituksena tehdä terrorismirikos tai edistää terrorismirikoksen tekemistä
             ja tietoisena siitä, että opetettuja taitoja aiotaan käyttää kyseiseen tarkoitukseen.
   2.        Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säätääkseen 1 kappaleen
             määritelmän mukaisen oikeudenvastaisen ja tahallisen koulutuksen terrorismiin
             valtionsisäisen lainsäädäntönsä nojalla rangaistavaksi teoksi.
   8 artikla – Terrorismirikoksen täyttymisen merkityksettömyys
   Teon katsominen tämän yleissopimuksen 5–7 artiklassa tarkoitetuksi rikokseksi ei edellytä,
   että terrorismirikos tosiasiallisesti tehdään.
FI                                                      4                                           FI
 ---pagebreak---    9 artikla – Liitännäisrikokset
   1.       Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säätääkseen valtionsisäisen
            lainsäädäntönsä nojalla rangaistavaksi teoksi:
          a.        osallisuuden tekijäkumppanina tämän yleissopimuksen 5–7 artiklassa
                    tarkoitettuun rikokseen;
          b.        muiden järjestämisen tai käskemisen tekemään tämän yleissopimuksen 5–7
                    artiklassa tarkoitettu rikos;
          c.        myötävaikuttamisen yhteisen päämäärän puolesta toimivan henkilöryhmän
                    tekemään yhteen tai useampaan tämän yleissopimuksen 5–7 artiklassa
                    tarkoitettuun rikokseen. Tällaisen myötävaikuttamisen tulee olla tahallista, ja:
                    i.        sen tarkoituksena tulee olla ryhmän rikollisen toiminnan tai
                              rikollisen     päämäärän    edistäminen        silloin, kun    tämän
                              yleissopimuksen 5–7 artiklassa tarkoitetun rikoksen tekeminen on
                              osa toimintaa tai päämäärää; tai
                    ii.       sen tulee tapahtua tietoisena ryhmän aikomuksesta tehdä tämän
                              yleissopimuksen 5–7 artiklassa tarkoitettu rikos.
   2.       Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säätääkseen tämän
            yleissopimuksen 6 ja 7 artiklassa tarkoitetun teon yrityksen valtionsisäisen
            lainsäädäntönsä nojalla ja sen mukaisesti rangaistavaksi teoksi.
   10 artikla – Oikeushenkilön vastuu
   1.       Kukin sopimuspuoli ryhtyy oikeusperiaatteidensa mukaan tarvittaviin toimenpiteisiin
            säätääkseen oikeushenkilön vastuusta, joka liittyy osallisuuteen tämän
            yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitettuun rikokseen.
   2.       Oikeushenkilön vastuu voi sopimuspuolten oikeusperiaatteiden mukaan olla
            luonteeltaan rikosoikeudellista, siviilioikeudellista tai hallinnollista.
   3.       Oikeushenkilön vastuu ei vaikuta rikoksen tehneen luonnollisen henkilön
            henkilökohtaiseen rikosoikeudelliseen vastuuseen.
   11 artikla – Seuraamukset ja toimenpiteet
   1.       Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin säätääkseen tämän
            yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitetuista rikoksista tehokkaat, oikeasuhteiset
            ja varoittavat rangaistukset.
   2.       Aiemmat lainvoimaiset tuomiot, jotka on annettu muissa valtioissa tässä
            yleissopimuksessa tarkoitetuista rikoksista, voidaan ottaa huomioon valtionsisäisen
            lainsäädännön mukaista rangaistusta määrättäessä siinä määrin, kuin se on
            valtionsisäisen lainsäädännön mukaan mahdollista.
   3.       Kukin sopimuspuoli varmistaa, että oikeushenkilöille, joilla on 10 artiklan mukainen
            vastuu, määrätään tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat rikosoikeudelliset tai muut
            seuraamukset, mukaan luettuna taloudelliset seuraamukset.
   12 artikla – Ehdot ja takeet
FI                                                  5                                                FI
 ---pagebreak---    1.       Kukin sopimuspuoli varmistaa, että tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklan
            mukaisia rangaistussäännöksiä säädettäessä, täytäntöön pantaessa ja sovellettaessa
            kunnioitetaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn
            eurooppalaiseen yleissopimukseen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia
            koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen sekä muihin kansainvälisen oikeuden
            velvoitteisiin sisältyviä ihmisoikeusvelvoitteita, erityisesti sananvapauteen,
            yhdistymisvapauteen ja uskonnonvapauteen liittyviä velvoitteita, siltä osin kuin näitä
            sopimuksia ja velvoitteita sovelletaan kyseisen sopimuspuolen osalta.
   2.       Tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklan mukaisia rangaistussäännöksiä
            säädettäessä, täytäntöön pantaessa ja sovellettaessa olisi lisäksi noudatettava
            suhteellisuusperiaatetta, ottaen huomioon säännösten oikeutetun päämäärän ja
            tarpeellisuuden demokraattisessa yhteiskunnassa, eikä tässä yhteydessä saisi esiintyä
            minkäänlaista mielivaltaista, syrjivää tai rasistista kohtelua.
   13 artikla – Terrorismin uhreille annettava suojelu, korvaukset ja tuki
   Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin suojellakseen ja tukeakseen alueellaan
   harjoitetun terrorismin uhreja. Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä soveltuvien kansallisten
   järjestelmien ja valtionsisäisen lainsäädännön mukaan muun muassa terrorismin uhreille ja
   heidän lähimmille perheenjäsenilleen annettavaa taloudellista apua ja korvauksia.
   14 artikla – Lainkäyttövalta
   1.       Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin tässä yleissopimuksessa
            tarkoitettujen rikosten saattamiseksi lainkäyttövaltaansa, kun:
            a.        rikos tehdään kyseisen sopimuspuolen alueella;
            b.        rikos tehdään kyseisen sopimuspuolen lippua käyttävällä aluksella tai
                      lentokoneessa, joka on rekisteröity kyseisen sopimuspuolen lainsäädännön
                      mukaisesti;
            c.        rikoksen tekee kyseisen sopimuspuolen kansalainen.
   2.       Kukin sopimuspuoli voi myös saattaa tässä yleissopimuksessa tarkoitetut rikokset
            lainkäyttövaltaansa, kun:
            a.        rikoksen tarkoituksena tai seurauksena oli tämän yleissopimuksen 1
                      artiklassa tarkoitetun rikoksen tekeminen kyseisen sopimuspuolen alueella
                      tai tällaisen rikoksen kohdistaminen sen kansalaiseen;
            b.        rikoksen tarkoituksena tai seurauksena oli tämän yleissopimuksen 1
                      artiklassa tarkoitetun rikoksen kohdistaminen kyseisen sopimuspuolen
                      ulkomailla olevaan valtion tai hallituksen laitokseen, mukaan luettuna
                      kyseisen sopimuspuolen diplomaatti- ja konsulitilat;
            c.        rikoksen tarkoituksena tai seurauksena oli tämän yleissopimuksen 1
                      artiklassa tarkoitetun rikoksen tekeminen, ja rikos tehtiin tarkoituksena
                      pakottaa kyseinen sopimuspuoli suorittamaan toimenpide tai pidättäytymään
                      toimenpiteestä;
            d.        rikoksen tekee kansalaisuudeton henkilö, jonka kotipaikka on kyseisen
                      sopimuspuolen alueella;
            e.        rikos tehdään lentokoneessa, jota kyseisen sopimuspuolen hallitus käyttää.
FI                                                  6                                              FI
 ---pagebreak---    3.       Kukin sopimuspuoli ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin tässä yleissopimuksessa
            tarkoitettujen rikosten saattamiseksi lainkäyttövaltaansa silloin, kun rikoksesta
            epäilty on kyseisen sopimuspuolen alueella eikä se luovuta kyseistä henkilöä toiseen
            sopimuspuoleen, jolla on lainkäyttövalta sellaisen toimivaltasäännöksen perusteella,
            joka sisältyy myös luovuttamispyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen
            lainsäädäntöön.
   4.       Tämä yleissopimus ei sulje pois mitään valtionsisäisen lainsäädännön mukaisesti
            harjoitettua rikosoikeudellista lainkäyttövaltaa.
   5.       Kun useampi kuin yksi sopimuspuoli katsoo tässä yleissopimuksessa tarkoitetun
            väitetyn rikoksen kuuluvan lainkäyttövaltaansa, kyseiset sopimuspuolet
            neuvottelevat tarvittaessa määrittääkseen, minkä sopimuspuolen lainkäyttövalta on
            syytetoimien kannalta tarkoituksenmukaisin.
   15 artikla – Tutkintavelvollisuus
   1.       Saatuaan tiedon siitä, että tässä yleissopimuksessa tarkoitetun rikoksen tehnyt tai
            sellaisesta rikoksesta epäilty henkilö voi olla sopimuspuolen alueella, sopimuspuoli
            ryhtyy valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaisesti tarvittaviin toimenpiteisiin
            tutkiakseen tiedonannossa mainitut tosiasiat.
   2.       Sopimuspuoli, jonka alueella rikoksentekijä tai rikoksesta epäilty on, ryhtyy
            valtionsisäisen      lainsäädäntönsä     mukaisesti     tarvittaviin    toimenpiteisiin
            varmistaakseen kyseisen henkilön läsnäolon syytteeseen asettamista tai rikoksen
            johdosta tapahtuvaa luovuttamista varten, kun sopimuspuoli on vakuuttunut siitä, että
            olosuhteet edellyttävät tätä.
   3.       Jokaisella, johon kohdistetaan 2 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä, on oikeus:
            a.        saada viipymättä yhteys lähimpään sen valtion asianmukaiseen edustajaan,
                      jonka kansalainen hän on tai jolla muuten on oikeus suojella hänen
                      oikeuksiaan tai, jos hän on kansalaisuudeton, sen valtion edustajaan, jossa
                      hänellä on kotipaikka;
            b.        tavata kyseisen valtion edustaja;
            c.        saada tieto tämän kappaleen a ja b kohdan mukaisista oikeuksistaan.
   4.       Tämän artiklan 3 kappaleessa tarkoitettuja oikeuksia käytetään sen sopimuspuolen
            lakien ja määräysten mukaisesti, jonka alueella rikoksentekijä tai rikoksesta epäilty
            on, kuitenkin sillä edellytyksellä, että nämä lait ja määräykset mahdollistavat 3
            kappaleen mukaisten oikeuksien tarkoituksen täysimääräisen toteutumisen.
   5.       Tämän artiklan 3 ja 4 kappaleen määräykset eivät rajoita 14 artiklan 1 kappaleen c
            kohdan ja 2 kappaleen d kohdan mukaisesti lainkäyttövaltaansa käyttävän
            sopimuspuolen oikeutta pyytää Punaisen Ristin kansainvälistä komiteaa olemaan
            yhteydessä rikoksesta epäiltyyn ja tapaamaan hänet.
   16 artikla – Yleissopimuksen soveltamatta jättäminen
   Tätä yleissopimusta ei sovelleta, kun 5–7 tai 9 artiklan mukaisesti rangaistavaksi säädetty
   rikos tehdään yhden valtion alueella, rikoksesta epäilty on kyseisen valtion kansalainen ja
   tavataan sen alueella, eikä muulla valtiolla ole tämän yleissopimuksen 14 artiklan 1 tai 2
   kappaleen nojalla perustetta käyttää lainkäyttövaltaansa. Tämän yleissopimuksen 17 ja 20–22
   artiklan määräyksiä sovelletaan kuitenkin soveltuvin osin näihin tapauksiin.
FI                                                 7                                                FI
 ---pagebreak---    17 artikla – Kansainvälinen yhteistyö rikosoikeudellisissa asioissa
   1.       Sopimuspuolet antavat toisilleen mahdollisimman laajaa apua tämän
            yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen rikosten tutkinnan, niitä koskevan
            oikeudenkäynnin tai niiden johdosta tapahtuvan luovuttamisen yhteydessä, mukaan
            luettuna apu niiden hallussa olevan näissä menettelyissä tarvittavan todistusaineiston
            hankkimisessa.
   2.       Sopimuspuolet hoitavat 1 kappaleen mukaiset velvoitteensa välillään voimassa
            olevien keskinäistä oikeusapua koskevien sopimusten mukaisesti. Sellaisen
            sopimuksen puuttuessa sopimuspuolet antavat toisilleen apua valtionsisäisen
            lainsäädäntönsä mukaisesti.
   3.       Sopimuspuolet toimivat niin laajamittaisessa yhteistyössä kuin on asiaan liittyvien
            pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen lakien, sopimusten ja järjestelyiden
            mukaisesti mahdollista rikostutkinnan tai oikeudenkäynnin yhteydessä sellaisen
            rikoksen osalta, josta oikeushenkilö voidaan asettaa vastuuseen pyynnön esittäneessä
            sopimuspuolessa tämän yleissopimuksen 10 artiklan mukaisesti.
   4.       Kukin sopimuspuoli voi harkita ylimääräisten järjestelmien perustamista jakaakseen
            muiden sopimuspuolten kanssa tietoa tai todistusaineistoa, jota tarvitaan
            rikosoikeudellisen, siviilioikeudellisen tai hallinnollisen vastuun määräämiseksi 10
            artiklan mukaisesti.
   18 artikla – Rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen tai syytetoimiin ryhtyminen
   1.       Sopimuspuolella, jonka alueella rikoksesta epäilty tavataan, on poikkeuksetta ja
            riippumatta siitä, tehtiinkö rikos sen alueella, velvollisuus saattaa asia viipymättä
            lainsäädäntönsä edellyttämässä järjestyksessä toimivaltaisten viranomaistensa
            käsiteltäväksi syytetoimia varten, kun sillä on 14 artiklan mukaisesti lainkäyttövalta
            eikä se luovuta kyseistä henkilöä. Nämä viranomaiset tekevät päätöksensä samalla
            tavalla kuin minkä tahansa vakavan rikoksen osalta tämän sopimuspuolen
            lainsäädännön mukaisesti.
   2.       Mikäli sopimuspuolella on sen valtionsisäisen lainsäädännön nojalla oikeus rikoksen
            johdosta tai muuten luovuttaa oma kansalaisensa ainoastaan sillä ehdolla, että tämä
            henkilö palautetaan kyseiseen sopimuspuoleen suorittamaan rangaistus, joka on
            määrätty siinä oikeudenkäynnissä, jota varten henkilön luovuttamista pyydettiin, ja
            tämä sopimuspuoli ja luovuttamispyynnön esittänyt sopimuspuoli sopivat tästä
            mahdollisuudesta ja muista tarpeellisiksi katsomistaan ehdoista, tällainen ehdollinen
            luovuttaminen riittää vapauttamaan sopimuspuolen 1 kappaleessa tarkoitetusta
            velvoitteesta.
   19 artikla – Rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen
   1.       Tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen rikosten katsotaan
            sopimuspuolten välillä ennen tämän yleissopimuksen voimaantuloa voimassa olleissa
            rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevissa sopimuksissa kuuluvan
            rikoksiin, joiden johdosta rikoksentekijä voidaan luovuttaa. Sopimuspuolet
            sisällyttävät sellaiset rikokset myöhemmin jokaiseen niiden välillä tehtävään
            rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevaan sopimukseen rikoksina,
            joiden johdosta rikoksentekijä voidaan luovuttaa.
FI                                                 8                                               FI
 ---pagebreak---    2.       Jos sopimuspuoli, joka asettaa rikoksen johdosta tapahtuvan luovuttamisen ehdoksi
            sopimuksen voimassaolon, saa luovuttamispyynnön toiselta sopimuspuolelta, jonka
            kanssa sillä ei ole luovuttamissopimusta, pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli voi
            harkintansa mukaan katsoa tämän yleissopimuksen luovuttamisen oikeusperustaksi
            tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen rikosten osalta.
            Luovuttaminen tapahtuu pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen lainsäädännössä
            määrättyjen muiden ehtojen mukaisesti.
   3.       Sopimuspuolet, jotka eivät aseta rikoksen johdosta tapahtuvan luovuttamisen ehdoksi
            sopimuksen olemassaoloa, tunnustavat keskenään tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9
            artiklassa tarkoitetut rikokset rikoksiksi, joiden johdosta rikoksentekijä voidaan
            luovuttaa, luovuttamispyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen lainsäädännössä
            määrättyjen ehtojen mukaisesti.
   4.       Kun on kysymys rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta sopimuspuolten
            välillä, tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitettuja rikoksia käsitellään
            tarvittaessa siten kuin ne olisi niiden tekopaikan lisäksi tehty myös niiden
            sopimuspuolten alueella, jotka ovat saattaneet ne lainkäyttövaltaansa 14 artiklan
            mukaisesti.
   5.       Kaikkien sopimuspuolten välisten rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista
            koskevien sopimusten määräykset, jotka koskevat tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9
            artiklassa tarkoitettuja rikoksia, katsotaan muutetuksi sopimuspuolten välillä siltä
            osin kuin ne ovat ristiriidassa tämän yleissopimuksen kanssa.
   20 artikla – Poliittista poikkeusta koskevan määräyksen soveltamatta jättäminen
   1.       Mitään tämän yleissopimuksen 5–7 ja 9 artiklassa tarkoitetuista rikoksista ei pidetä
            poliittisena rikoksena, poliittiseen rikokseen liittyvänä rikoksena eikä poliittisista
            vaikuttimista tehtynä rikoksena päätettäessä rikoksen johdosta tapahtuvasta
            luovuttamisesta tai keskinäisestä oikeusavusta. Tämän mukaisesti sellaiseen
            rikokseen perustuvaa luovuttamista tai keskinäistä oikeusapua koskevaa pyyntöä ei
            saa evätä pelkästään sillä perusteella, että se koskee poliittista rikosta, poliittiseen
            rikokseen liittyvää rikosta tai poliittisista vaikuttimista tehtyä rikosta.
   2.       Valtio tai Euroopan yhteisö voi tämän yleissopimuksen allekirjoittamisen tai
            ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa tallettamisen yhteydessä antaa
            selityksen, jonka mukaan se varaa itselleen oikeuden olla soveltamatta tämän artiklan
            1 kappaleen määräyksiä jonkin tässä yleissopimuksessa tarkoitetun rikoksen johdosta
            tapahtuvaan luovuttamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 päivänä toukokuuta
            1969 tehdyn Wienin valtiosopimusoikeutta koskevan yleissopimuksen 19–23 artiklan
            määräysten soveltamista muihin tämän yleissopimuksen artikloihin. Sopimuspuoli
            sitoutuu soveltamaan tällaista varaumaa tapauskohtaisesti ja asianmukaisesti
            perustellun päätöksen mukaisesti.
   3.       Sopimuspuoli voi perua kokonaan tai osittain 2 kappaleen mukaisesti tekemänsä
            varauman Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla selityksellä, joka tulee
            voimaan sen vastaanottopäivänä.
   4.       Sopimuspuoli, joka on tehnyt tämän artiklan 2 kappaleen mukaisen varauman, ei voi
            vaatia tämän artiklan 1 kappaleen soveltamista muilta sopimuspuolilta. Jos kuitenkin
            kyseisen sopimuspuolen varauma on osittainen tai siihen liittyy ehtoja, se voi vaatia
            tämän artiklan soveltamista siltä osin kuin se on itse hyväksynyt artiklan.
FI                                                    9                                              FI
 ---pagebreak---    5.       Varauma on voimassa kolmen vuoden ajan siitä päivästä lukien, jona tämä
            yleissopimus on tullut varauman tehneen sopimuspuolen osalta voimaan. Varauma
            voidaan kuitenkin uudistaa samanpituiseksi ajaksi.
   6.       Euroopan neuvoston pääsihteeri antaa varauman tehneelle sopimuspuolelle
            ilmoituksen varauman voimassaolon päättymisestä kaksitoista kuukautta ennen sen
            voimassaolon päättymispäivää. Viimeistään kolme kuukautta ennen varauman
            voimassaolon päättymistä kyseinen sopimuspuoli ilmoittaa Euroopan neuvoston
            pääsihteerille, pitääkö se varaumansa voimassa, muuttaako se varaumaa vai
            peruuttaako se varauman. Jos sopimuspuoli ilmoittaa Euroopan neuvoston
            pääsihteerille pitävänsä varauman voimassa, se esittää perustelut voimassaolon
            jatkamiselle. Jos sopimuspuoli ei anna tällaista ilmoitusta, Euroopan neuvoston
            pääsihteeri ilmoittaa kyseiselle sopimuspuolelle, että sen varauman voimassaoloa
            katsotaan jatketun ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella. Jos kyseinen
            sopimuspuoli ei ilmoita aikomuksestaan pitää varaumansa voimassa tai muuttaa sitä
            ennen tämän ajan päättymistä, varauma raukeaa.
   7.       Jos sopimuspuoli ei varauman soveltamisen vuoksi luovuta henkilöä saatuaan tämän
            luovuttamispyynnön toiselta sopimuspuolelta, se saattaa asian poikkeuksetta ja
            viipymättä toimivaltaisten viranomaistensa käsiteltäväksi syytetoimia varten,
            jolleivät pyynnön esittänyt sopimuspuoli ja pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli
            toisin sovi. Nämä viranomaiset tekevät pyynnön vastaanottaneessa sopimuspuolessa
            suoritettavia syytetoimia koskevan päätöksensä samalla tavalla kuin minkä tahansa
            muun vakavan rikoksen osalta tämän sopimuspuolen lainsäädännön mukaisesti.
            Pyynnön vastaanottanut sopimuspuoli antaa oikeudenkäynnin lopputuloksen
            viipymättä tiedoksi pyynnön esittäneelle sopimuspuolelle ja Euroopan neuvoston
            pääsihteerille, joka välittää sen 30 artiklassa määrätylle sopimuspuolten
            konsultatiiviselle kokoukselle.
   8.       Päätös rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevan pyynnön epäämisestä
            edellä tarkoitetun varauman nojalla annetaan viipymättä tiedoksi pyynnön
            esittäneelle sopimuspuolelle. Jos asiaratkaisun sisältävää oikeuden päätöstä ei ole
            tehty 7 kappaleen mukaisesti kohtuullisen ajan kuluessa pyynnön vastaanottaneessa
            sopimuspuolessa, pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi antaa asian tiedoksi Euroopan
            neuvoston pääsihteerille, joka saattaa sen 30 artiklassa määrätyn sopimuspuolten
            konsultatiivisen kokouksen käsiteltäväksi. Konsultatiivinen kokous käsittelee asian ja
            antaa lausuntonsa siitä, onko sopimuspuolen epäämispäätös tämän yleissopimuksen
            mukainen, ja saattaa lausunnon ministerikomitean käsiteltäväksi sitä koskevan
            päätöslauselman antamista varten. Tämän kappaleen mukaisia tehtäviä suoritettaessa
            ministerikomitean kokoonpano on rajoitettu tämän yleissopimuksen sopimuspuolina
            oleviin valtioihin.
   21 artikla – Syrjintää koskeva lauseke
   1.       Tämän yleissopimuksen määräysten ei tulkita velvoittavan luovuttamaan henkilöä
            rikoksen johdosta tai antamaan keskinäistä oikeusapua, jos pyynnön
            vastaanottaneella sopimuspuolella on perusteltua syytä uskoa, että 5–7 tai 9 artiklassa
            tarkoitetun rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista tai tällaiseen rikokseen
            liittyvää keskinäistä oikeusapua koskevan pyynnön tarkoituksena on henkilön
            asettaminen syytteeseen tai rankaiseminen hänen rotunsa, uskontonsa,
            kansallisuutensa, etnisen alkuperänsä tai poliittisen mielipiteensä vuoksi, tai jos
FI                                               10                                                 FI
 ---pagebreak---             pyynnön noudattaminen vaikeuttaisi kyseisen henkilön asemaa jostakin tällaisesta
            syystä.
   2.       Tämän yleissopimuksen määräysten ei tulkita velvoittavan luovuttamaan henkilöä
            rikoksen johdosta, jos luovuttamispyynnön kohteena oleva henkilö on vaarassa
            joutua kidutuksen tai epäinhimillisen tai halventavan kohtelun taikka rangaistuksen
            uhriksi.
   3.       Tämän yleissopimuksen määräysten ei myöskään tulkita velvoittavan luovuttamaan
            henkilöä rikoksen johdosta, jos luovuttamispyynnön kohteena oleva henkilö on
            vaarassa saada kuolemanrangaistuksen tai, kun elinkautinen vankeusrangaistus ei ole
            pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen lainsäädännön mukaan mahdollinen, hän
            on vaarassa saada elinkautisen vankeusrangaistuksen ilman mahdollisuutta
            ehdonalaiseen vapauteen, jollei pyynnön vastaanottaneella sopimuspuolella ole
            sovellettavien rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevien sopimusten
            nojalla velvoitetta luovuttamiseen siinä tapauksessa, että pyynnön vastaanottanut
            sopimuspuoli katsoo pyynnön esittäneen sopimuspuolen antaneen riittävät takeet
            siitä, että rikoksentekijälle ei määrätä kuolemanrangaistusta tai että määrättyä
            kuolemanrangaistusta ei panna täytäntöön tai että kyseiselle henkilölle ei määrätä
            elinkautista vankeusrangaistusta ilman mahdollisuutta ehdonalaiseen vapauteen.
   22 artikla – Oma-aloitteinen tietojen antaminen
   1.       Sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat ilman ennakkopyyntöä antaa
            toisen sopimuspuolen toimivaltaisille viranomaisille oman rikostutkintansa
            yhteydessä saatuja tietoja, jos ne katsovat, että näiden tietojen antaminen voi auttaa
            ne vastaanottavaa sopimuspuolta rikostutkinnan tai oikeudenkäynnin aloittamisessa
            tai edistämisessä tai että ne voivat johtaa kyseisen sopimuspuolen tämän
            yleissopimuksen mukaisesti esittämään pyyntöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
            tiedot antavien toimivaltaisten viranomaisten omaa rikostutkintaa tai
            oikeudenkäyntiä.
   2.       Tiedot antava sopimuspuoli voi valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaisesti asettaa
            tiedot vastaanottavalle sopimuspuolelle niiden käyttöä koskevia ehtoja.
   3.       Asetetut ehdot sitovat tiedot vastaanottavaa sopimuspuolta.
   4.       Sopimuspuoli voi kuitenkin milloin tahansa antaa Euroopan neuvoston pääsihteerille
            selityksen, jonka mukaan se varaa itselleen oikeuden olla noudattamatta tiedot
            antavan sopimuspuolen 2 kappaleen mukaisesti asettamia tietojen käyttöä koskevia
            ehtoja, jollei se saa etukäteen tietoa annettavien tietojen luonteesta ja suostu niiden
            toimittamiseen.
   23 artikla – Allekirjoitus ja voimaantulo
   1.       Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten Euroopan neuvoston
            jäsenvaltioille, Euroopan yhteisölle ja sopimuksen valmisteluun osallistuneille
            Euroopan neuvoston ulkopuolisille valtioille.
   2.       Tämä yleissopimus ratifioidaan tai hyväksytään. Ratifioimis- tai hyväksymiskirjat
            talletetaan Euroopan neuvoston pääsihteerin huostaan.
   3.       Tämä yleissopimus tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen
            jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona kuusi allekirjoittajaa,
FI                                                11                                                FI
 ---pagebreak---             joista vähintään neljä on Euroopan neuvoston jäsenvaltioita, on ilmaissut
            suostumuksensa tulla yleissopimuksen sitomaksi 2 kappaleen määräysten mukaisesti.
   4.       Sellaisen allekirjoittajan osalta, joka ilmaisee myöhemmin suostumuksensa tulla
            yleissopimuksen sitomaksi, se tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä
            päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona kyseinen
            allekirjoittaja on ilmaissut suostumuksensa tulla yleissopimuksen sitomaksi 2
            kappaleen määräysten mukaisesti.
   24 artikla – Yleissopimukseen liittyminen
   1.       Tämän        yleissopimuksen     voimaantulon     jälkeen    Euroopan      neuvoston
            ministerikomitea, neuvoteltuaan yleissopimuksen sopimuspuolten kanssa ja saatuaan
            näiden yksimielisen suostumuksen, voi kutsua Euroopan neuvoston ulkopuolisen
            valtion, joka ei ole osallistunut yleissopimuksen valmisteluun, liittymään siihen.
            Päätös tehdään Euroopan neuvoston perussäännön 20 artiklan d kappaleen
            mukaisella enemmistöllä sekä niiden sopimuspuolten edustajien yksimielisellä
            päätöksellä, joilla on oikeus kuulua ministerikomiteaan.
   2.       Sellaisen valtion osalta, joka liittyy yleissopimukseen 1 kappaleen määräysten
            mukaisesti, yleissopimus tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä
            sen jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona liittymiskirja on
            talletettu Euroopan neuvoston pääsihteerin huostaan.
   25 artikla – Alueellinen soveltaminen
   1.       Allekirjoittaessaan tämän yleissopimuksen tai tallettaessaan ratifioimis-,
            hyväksymis- tai liittymiskirjansa valtio tai Euroopan yhteisö voi määrittää alueen tai
            alueet, joihin yleissopimusta sovelletaan.
   2.       Sopimuspuoli voi myöhemmin Euroopan neuvoston pääsihteerille osoitetulla
            selityksellä laajentaa tämän yleissopimuksen soveltamisen koskemaan myös muuta
            selityksessä mainittua aluetta. Sellaisen alueen osalta yleissopimus tulee voimaan
            seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme
            kuukautta siitä päivästä, jona Euroopan neuvoston pääsihteeri on vastaanottanut
            selityksen.
   3.       Kahden edellisen kappaleen määräysten mukaisesti annetut selitykset voidaan minkä
            tahansa selityksessä mainitun alueen osalta peruuttaa Euroopan neuvoston
            pääsihteerille osoitetulla ilmoituksella. Selityksen peruuttaminen tulee voimaan
            seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun on kulunut kolme
            kuukautta siitä päivästä, jona Euroopan neuvoston pääsihteeri on vastaanottanut
            ilmoituksen.
   26 artikla – Yleissopimuksen vaikutukset
   1.       Tämä yleissopimus täydentää sopimuspuolten välillä sovellettavia monen- ja
            kahdenvälisiä sopimuksia, mukaan luettuna seuraavien Euroopan neuvoston
            sopimusten määräykset:
            –         Rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskeva eurooppalainen
                      yleissopimus, avattu allekirjoittamista varten Pariisissa 13 päivänä
                      joulukuuta 1957 (ETS 24);
FI                                                12                                               FI
 ---pagebreak---             –        Keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskeva eurooppalainen yleissopimus,
                     avattu allekirjoittamista varten Strasbourgissa 20 päivänä huhtikuuta 1959
                     (ETS 30);
            –        Eurooppalainen yleissopimus terrorismin vastustamisesta, avattu
                     allekirjoittamista varten Strasbourgissa 27 päivänä tammikuuta 1977 (ETS
                     90);
            –        Keskinäistä      oikeusapua      rikosasioissa   koskevan      eurooppalaisen
                     yleissopimuksen        lisäpöytäkirja,   avattu   allekirjoittamista   varten
                     Strasbourgissa 17 päivänä maaliskuuta 1978 (ETS 99);
            –        Keskinäistä      oikeusapua      rikosasioissa   koskevan      eurooppalaisen
                     yleissopimuksen toinen lisäpöytäkirja, avattu allekirjoittamista varten
                     Strasbourgissa 8 päivänä marraskuuta 2001 (ETS 182);
            –        Pöytäkirja      terrorismin     vastustamisesta    tehdyn      eurooppalaisen
                     yleissopimuksen       muuttamisesta,      avattu  allekirjoittamista   varten
                     Strasbourgissa 15 päivänä toukokuuta 2003 (ETS 190).
   2.       Jos kaksi tai useampia sopimuspuolia on jo tehnyt sopimuksen tämän
            yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista tai on muuten järjestänyt
            keskinäiset suhteensa niiden osalta taikka tekee niin myöhemmin, kyseisillä
            sopimuspuolilla on myös oikeus soveltaa kyseistä sopimusta tai järjestää suhteensa
            kyseisellä tavalla. Jos sopimuspuolet kuitenkin järjestävät suhteensa tähän
            yleissopimukseen sisältyvien asioiden osalta yleissopimuksen määräyksistä
            poikkeavalla tavalla, järjestelyn on oltava yleissopimuksen tavoitteiden ja
            periaatteiden mukainen.
   3.       Sopimuspuolet, jotka ovat Euroopan unionin jäseniä, soveltavat keskinäisissä
            suhteissaan yhteisön ja Euroopan unionin määräyksiä, jos kyseisestä aiheesta on
            annettu kyseisessä tapauksessa sovellettavia yhteisön tai Euroopan unionin
            määräyksiä, edellyttäen kuitenkin, että ne eivät ole tämän yleissopimuksen
            tarkoituksen ja päämäärän vastaisia eivätkä rajoita sen täysimittaista soveltamista
            muiden sopimuspuolten kanssa.
   4.       Tämän yleissopimuksen määräykset eivät vaikuta sopimuspuolen ja yksittäisten
            henkilöiden muihin oikeuksiin, velvoitteisiin ja vastuuseen kansainvälisen oikeuden
            nojalla, mukaan luettuna kansainvälinen humanitaarinen oikeus.
   5.       Sellaiset asevoimien toimet aseellisen selkkauksen aikana, joihin sovelletaan
            kansainvälistä humanitaarista oikeutta, eivät niiden humanitaarisen oikeuden
            mukaisessa merkityksessä kuulu tämän yleissopimuksen soveltamisalaan, eivätkä sen
            soveltamisalaan kuulu myöskään sopimuspuolen puolustusvoimien toimet, joihin ne
            ovat ryhtyneet virkatehtäviensä hoidon yhteydessä, siltä osin kuin niihin sovelletaan
            muita kansainvälisen oikeuden sääntöjä.
   27 artikla – Yleissopimukseen muutokset
   1.       Sopimuspuoli, Euroopan neuvoston ministerikomitea tai sopimuspuolten
            konsultatiivinen kokous voi ehdottaa muutosta tähän yleissopimukseen.
   2.       Euroopan neuvoston pääsihteeri antaa muutosehdotuksen tiedoksi sopimuspuolille.
FI                                                 13                                              FI
 ---pagebreak---    3.        Lisäksi sopimuspuolen tai ministerikomitean ehdottama muutos annetaan tiedoksi
             sopimuspuolten konsultatiiviselle kokoukselle, joka antaa ministerikomitealle
             lausuntonsa ehdotetusta muutoksesta.
   4.        Ministerikomitea käsittelee ehdotetun muutoksen ja sopimuspuolten konsultatiivisen
             kokouksen mahdollisesti antaman lausunnon ja voi hyväksyä muutoksen.
   5.        Ministerikomitean 4 kappaleen mukaisesti hyväksymän muutoksen teksti toimitetaan
             sopimuspuolille hyväksyntää varten.
   6.        Tämän artiklan 4 kappaleen mukaisesti hyväksytty muutos tulee voimaan
             kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun kaikki sopimuspuolet ovat
             ilmoittaneet pääsihteerille hyväksyneensä sen.
   28 artikla – Liitteen muuttaminen
   1.        Sopimuspuoli tai ministerikomitea voi ehdottaa muutosta tämän yleissopimuksen
             liitteen sisältämän sopimusluettelon päivittämiseksi. Nämä muutosehdotukset voivat
             koskea ainoastaan maailmanlaajuisia Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmän
             puitteissa tehtyjä sopimuksia, jotka koskevat nimenomaisesti kansainvälistä
             terrorismia ja jotka ovat tulleet voimaan. Euroopan neuvoston pääsihteeri antaa
             ehdotukset tiedoksi sopimuspuolille.
   2.        Neuvoteltuaan Euroopan neuvoston ulkopuolisten sopimuspuolten kanssa
             ministerikomitea voi hyväksyä ehdotetun muutoksen Euroopan neuvoston
             perussäännön 20 artiklan d kohdassa määrätyllä enemmistöllä. Muutos tulee voimaan
             sen jälkeen, kun on kulunut yksi vuosi siitä päivästä, jona muutos on annettu tiedoksi
             sopimuspuolille. Tämän ajanjakson kuluessa sopimuspuoli voi ilmoittaa Euroopan
             neuvoston pääsihteerille vastustavansa muutoksen voimaantuloa omalta osaltaan.
   3.        Jos yksi kolmasosa sopimuspuolista ilmoittaa Euroopan neuvoston pääsihteerille
             vastustavansa muutoksen voimaantuloa, se ei tule voimaan.
   4.        Jos alle kolmasosa sopimuspuolista ilmoittaa vastustavansa muutoksen
             voimaantuloa, se tulee voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka eivät ole
             ilmoittaneet vastustavansa sitä.
   5.        Kun muutos on tullut voimaan 2 kappaleen mukaisesti ja sopimuspuoli on
             ilmoittanut vastustavansa sen voimaantuloa, muutos tulee voimaan kyseisen
             sopimuspuolen osalta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen päivän
             jälkeen, jona se on ilmoittanut Euroopan neuvoston pääsihteerille hyväksyvänsä
             muutoksen.
   29 artikla – Riitojenratkaisu
   Jos sopimuspuolten välillä syntyy riita tämän yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta,
   ne pyrkivät ratkaisemaan riidan neuvotteluin tai käyttäen muuta valintansa mukaista
   rauhanomaista keinoa, mukaan luettuna riidan saattaminen välimiesoikeuteen, jonka päätökset
   sitovat riidan osapuolina olevia sopimuspuolia, tai kansainväliseen tuomioistuimeen kyseisten
   sopimuspuolten sopimuksen mukaisesti.
   30 artikla – Sopimuspuolten konsultatiivinen kokous
   1.        Sopimuspuolet neuvottelevat määräajoin:
FI                                                14                                                FI
 ---pagebreak---              a.        tehdäkseen ehdotuksia tämän yleissopimuksen soveltamisen ja
                       täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tehostamiseksi, mukaan luettuna
                       mahdollisten ongelmien ja tämän yleissopimuksen mukaisesti annettujen
                       selitysten vaikutusten osoittaminen;
             b.        antaakseen lausuntonsa siitä, onko sen käsiteltäväksi 20 artiklan 8 kappaleen
                       mukaisesti saatettu päätös rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista
                       koskevan pyynnön epäämisestä tämän yleissopimuksen mukainen;
             c.        tehdäkseen ehdotuksia tämän yleissopimuksen muuttamisesta 27 artiklan
                       mukaisesti;
             d.        antaakseen lausuntonsa tämän yleissopimuksen muuttamista koskevasta
                       ehdotuksesta, joka sen käsiteltäväksi saatetaan 27 artiklan 3 kappaleen
                       mukaisesti;
             e.        ilmaistakseen mielipiteensä tämän yleissopimuksen soveltamista koskevista
                       kysymyksistä       sekä     helpottaakseen      tietojenvaihtoa     merkittävästä
                       oikeudellisesta, poliittisesta tai teknologisesta kehityksestä.
   2.        Euroopan neuvoston pääsihteeri kutsuu sopimuspuolten konsultatiivisen kokouksen
             koolle aina, kun hän katsoo sen tarpeelliseksi, sekä joka tapauksessa silloin, kun
             sopimuspuolten enemmistö tai ministerineuvosto pyytää sen koolle kutsumista.
   3.        Euroopan neuvoston pääsihteeri avustaa sopimuspuolia niiden tämän artiklan
             mukaisten tehtävien hoidossa.
   31 artikla – Irtisanominen
   1.        Sopimuspuoli voi milloin tahansa irtisanoa tämän yleissopimuksen ilmoittamalla
             siitä Euroopan neuvoston pääsihteerille.
   2.        Irtisanominen tulee voimaan seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä sen
             jälkeen, kun on kulunut kolme kuukautta siitä päivästä, jona Euroopan neuvoston
             pääsihteeri on vastaanottanut ilmoituksen.
   32 artikla – Ilmoitukset
   Euroopan neuvoston pääsihteeri ilmoittaa Euroopan neuvoston jäsenvaltioille, Euroopan
   yhteisölle, tämän yleissopimuksen valmisteluun osallistuneille Euroopan neuvoston
   ulkopuolisille valtioille sekä kaikille siihen liittyneille tai siihen liittymään kutsutuille
   valtioille:
            a.       kaikista allekirjoituksista;
            b.       kaikkien ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjojen tallettamisesta;
            c.       kaikista tämän yleissopimuksen 23 artiklan mukaisista voimaantulopäivistä;
            d.       kaikista 1 artiklan 2 kappaleen, 22 artiklan 4 kappaleen ja 25 artiklan
                     mukaisista selityksistä;
            e.       kaikista muista tähän yleissopimukseen liittyvistä toimista, ilmoituksista tai
                     tiedonannoista.
   Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet,              siihen    asianmukaisesti     valtuutettuina,   ovat
   allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen.
FI                                                    15                                                 FI
 ---pagebreak---    Tehty Varsovassa 16 päivänä toukokuuta 2005 yhtenä englannin- ja ranskankielisenä
   kappaleena, jonka molemmat tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset ja joka talletetaan Euroopan
   neuvoston arkistoon. Euroopan neuvoston pääsihteeri toimittaa oikeaksi todistetut
   jäljennökset kullekin Euroopan neuvoston jäsenvaltiolle, Euroopan yhteisölle, tämän
   yleissopimuksen valmisteluun osallistuneille Euroopan neuvoston ulkopuolisille valtioille
   sekä valtioille, jotka on kutsuttu liittymään tähän yleissopimukseen.
   Liite
   1.       Yleissopimus ilma-alusten laittoman haltuunoton ehkäisemisestä, allekirjoitettu
            Haagissa 16 päivänä joulukuuta 1970.
   2.       Siviili-ilmailun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva
            yleissopimus, tehty Montrealissa 23 päivänä syyskuuta 1971.
   3.       Kansainvälistä suojelua nauttivia henkilöitä vastaan, mukaan lukien diplomaattiset
            edustajat, kohdistuvien rikosten ehkäisemistä ja rankaisemista koskeva yleissopimus,
            tehty New Yorkissa 14 päivänä joulukuuta 1973.
   4.       Kansainvälinen yleissopimus panttivankien ottamista vastaan, tehty New Yorkissa
            17 päivänä joulukuuta 1979.
   5.       Yleissopimus ydinaineiden turvajärjestelyjä koskevista toimista, tehty Wienissä
            3 päivänä maaliskuuta 1980.
   6.       Kansainväliseen siviili-ilmailuun käytettävillä lentoasemilla tapahtuvien laittomien
            väkivallantekojen ehkäisemistä koskeva lisäpöytäkirja, tehty Montrealissa
            24 päivänä helmikuuta 1988.
   7.       Merenkulun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva
            yleissopimus, tehty Roomassa 10 päivänä maaliskuuta 1988.
   8.       Mannerjalustalla sijaitsevien kiinteiden lauttojen turvallisuuteen kohdistuvien
            laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva pöytäkirja, tehty Roomassa 10 päivänä
            maaliskuuta 1988.
   9.       Terrorististen pommi-iskujen torjumista koskeva kansainvälinen yleissopimus, tehty
            New Yorkissa 15 päivänä joulukuuta 1997.
   10.      Terrorismin rahoituksen torjumista koskeva kansainvälinen yleissopimus, tehty New
            Yorkissa 9 päivänä joulukuuta 1999.
   11.      Kansainvälinen yleissopimus ydinterrorismin torjumisesta, tehty New Yorkissa
            13 päivänä huhtikuuta 2005.1
   1
           Ministerikomitean sijaisten 1034. kokouksessaan (11.9.2008, asialistan 10.1 kohta) hyväksymä liitteen
           muutos, joka tuli yleissopimuksen 28 artiklan mukaisesti voimaan 13 päivänä syyskuuta 2009.
FI                                                       16                                                      FI
 ---documentbreak---                             EUROOPAN
                            KOMISSIO
                                                   Bryssel 15.6.2015
                                                   COM(2015) 292 final
                                                   2015/0131 (NLE)
                                           Ehdotus
                                  NEUVOSTON PÄÄTÖS
   terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (ETS 196)
                      allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
FI                                                                                FI
 ---pagebreak---                                             PERUSTELUT
   1.        EHDOTUKSEN TAUSTA
   Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan
   Euroopan neuvoston yleissopimuksen 925. kokouksessaan. Yleissopimus avattiin
   allekirjoitusta varten Varsovassa 16. toukokuuta 2015, ja sen tarkoituksena on toteuttaa
   tehokkaita toimenpiteitä terrorismin ehkäisemiseksi noudattaen samalla erityisesti
   oikeusvaltioperiaatetta, demokraattisia arvoja, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia.
   Näillä toimenpiteillä pyritään torjumaan erityisesti luonteeltaan valmistelevia rikoksia, jotka
   saattavat johtaa terroritekoihin, eli julkista yllyttämistä terrorismirikokseen, värväystä
   terrorismiin ja koulutusta terrorismiin. Näitä toimenpiteitä täydennetään määräyksillä, jotka
   koskevat erityisesti ennaltaehkäisyä ja kansainvälistä yhteistyötä rikosasioissa.
   Yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvista asioista säädetään useissa EU:n säädöksissä.
   Yleissopimus tuli voimaan 1. kesäkuuta 2007, ja sen on ratifioinut 32 maata.
   Yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten Euroopan unionille (yleissopimuksen
   23 artikla). Unionilla on toimivalta allekirjoittaa yleissopimus, ja unionista voi tulla
   jäsenvaltioiden rinnalla yleissopimuksen sopimuspuoli siltä osin kuin yleissopimus kuuluu
   unionin toimivaltaan.
   Euroopan neuvoston ministerikokous hyväksyi 19. toukokuuta 2015 lisäpöytäkirjan, jolla
   täydennetään terrorismin ennaltaehkäisyä koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta
   (ETS 196). Komissio on esittänyt tämän ehdotuksen ohella ehdotuksen neuvoston päätökseksi
   luvan antamisesta lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseen Euroopan unionin puolesta1.
   2.        EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
   2.1.      Terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan yleissopimuksen tavoite ja sisältö
   Terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen tarkoituksena on
   edistää sopimuspuolten pyrkimyksiä ehkäistä terrorismia ja sen kielteisiä vaikutuksia
   ihmisoikeuksien, erityisesti oikeuden elämään, täysimääräiseen nauttimiseen sekä kansallisin
   toimenpitein että kansainvälisen yhteistyön avulla (2 artikla). Yleissopimuksessa säädetään
   rangaistaviksi seuraavat tahalliset teot: julkinen yllyttäminen terrorismirikokseen (5 artikla),
   värväys terrorismiin (6 artikla), koulutus terrorismiin (7 artikla) sekä avunanto ja yllytys
   edellä mainittuihin rikoksiin ja kyseisten rikosten yritys (ns. liitännäisrikokset, 9 artikla).
   Yleissopimuksen 1 artiklassa määritellään terrorismirikos viittaamalla yleissopimuksen
   liitteessä I lueteltuihin asiakirjoihin.
   Rangaistavien tekojen määritelmiä koskevia määräyksiä täydennetään määräyksillä, joissa
   vahvistetaan oikeushenkilöiden vastuu edellä mainituista rangaistavista teoista (10 artikla)
   sekä esitetään seuraamuksiin ja rangaistuksiin sovellettavat ehdot (11 artikla).
   Yleissopimuksen 12 artiklassa määrättyjä ehtoja ja perusoikeuksia koskevia takeita
   sovelletaan silloin kun kyseiset rikokset säädetään rangaistaviksi ja kun
   rangaistavuussäännöksiä pannaan täytäntöön ja sovelletaan. Yleissopimuksessa määrätään
   1
            COM(2015) 291 final.
FI                                                 2                                                FI
 ---pagebreak---    lainkäyttövaltaa koskevista säännöistä, joita sovelletaan silloin kun on kyse yleissopimuksessa
   tarkoitetuista       rikoksista       (14 artikla).      Lisäksi  yleissopimuksessa     määrätään
   tutkintavelvollisuudesta (15 artikla) sekä velvollisuudesta ryhtyä syytetoimiin tai luovuttaa
   henkilö rikoksen johdosta (18 artikla). Näiden toimenpiteiden lisäksi yleissopimuksessa on
   sääntöjä terrorismin uhreille annettavasta suojelusta, korvauksista ja tuesta (13 artikla),
   kansallisista ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä (3 artikla) sekä kansainvälisestä yhteistyöstä
   terrorismin ennaltaehkäisyssä (4 artikla). Yleissopimuksessa on myös useita määräyksiä, joilla
   pyritään lujittamaan rikosoikeudellisissa asioissa tehtävää kansainvälistä yhteistyötä, mukaan
   lukien keskinäistä oikeusapua ja spontaania tietojenvaihtoa (17 ja 22 artikla) sekä rikoksen
   johdosta tapahtuvaa luovuttamista (19, 20 ja 21 artikla), johon sovelletaan syrjintää koskevaa
   lauseketta (21 artikla).
   Yleissopimuksessa määrätään, että se on avoinna Euroopan unionin allekirjoitusta varten
   (23 artiklan 1 kappale). Lisäksi yleissopimuksessa on ns. irtautumislauseke, jonka mukaan
   sopimuspuolet, jotka ovat Euroopan unionin jäseniä, soveltavat keskinäisissä suhteissaan
   EU:n määräyksiä (26 artiklan 3 kappale).
   2.2.      Ehdotetun päätöksen oikeusperusta
   Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan EU:n toimen oikeudellisen perustan valinnan on
   perustuttava objektiivisiin seikkoihin, jotka voivat olla tuomioistuimen suorittaman valvonnan
   kohteena ja joihin kuuluvat erityisesti toimen tarkoitus ja sisältö.2 Jos Euroopan unionin
   toimea tarkasteltaessa ilmenee, että sillä on kaksi eri tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia
   tekijöitä, ja jos toinen näistä on yksilöitävissä toimen pääasialliseksi tai määrääväksi
   tarkoitukseksi tai tekijäksi, kun taas toinen on ainoastaan liitännäinen, on käytettävä yhtä
   oikeudellista perustaa, toisin sanoen sitä, jota toimen pääasiallinen tai määräävä tarkoitus tai
   tekijä edellyttää.3 Jos näytetään, että toimella on useampi samanaikainen tarkoitus, joita ei
   voida erottaa toisistaan ja joista mikään ei ole toiseen nähden toisarvoinen ja välillinen,
   tällaista toimea annettaessa on käytettävä useaa eri oikeudellista perustaa, paitsi jos
   oikeudellisissa perustoissa vahvistetut menettelyt ovat keskenään ristiriidassa.4 Seuraavat
   määräykset ovat asianmukaisia oikeusperustoja:
   a)       SEUT-sopimuksen 83 artiklan 1 kohta, kun                on  kyse   rikosten  säätämisestä
            rangaistavaksi, mukaan lukien liitännäisrikokset;
   b)       SEUT-sopimuksen 84 artikla, kun on kyse rikosten ennaltaehkäisystä;
   c)       SEUT-sopimuksen 82 artikla ja 87 artiklan 2 kohta, kun on kyse poliisiyhteistyöstä ja
            oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa.
   Näissä oikeudellisissa perustoissa vahvistetut menettelyt eivät ole ristiriidassa keskenään.
   2.3.      Ehdotetun päätöksen tarve
   Komissio on esittänyt tämän ehdotuksen ohella ehdotuksen neuvoston päätökseksi luvan
   antamisesta lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseen Euroopan unionin puolesta. Lisäpöytäkirjan
   2
        Ks. esim. asia C-490/10, parlamentti v. neuvosto, ECLI:EU:C:2012:525, 44 kohta, sekä mainittu
        oikeuskäytäntö.
   3
        Asia C-490/10, parlamentti v. neuvosto, 45 kohta.
   4
        Asia C-490/10, parlamentti v. neuvosto, 46 kohta.
FI                                                        3                                           FI
 ---pagebreak---    10 artiklan mukaan lisäpöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten yleissopimuksen
   allekirjoittajille.
   Neuvoston päätös luvan antamisesta yleissopimuksen allekirjoittamiseen Euroopan unionin
   puolesta on hyväksyttävä, jotta voidaan hyväksyä neuvoston päätös luvan antamisesta
   lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseen Euroopan unionin puolesta.
   3.        ALUEELLINEN SOVELTAMINEN
   Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 22 mukaisesti Euroopan
   unionin allekirjoittama ja myöhemmin tekemä lisäpöytäkirja sitoo kaikkia Euroopan unionin
   jäsenvaltioita ja sitä sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin Tanskaa lukuun ottamatta.
   Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 21 mukaisesti Euroopan
   unionin allekirjoittama ja myöhemmin tekemä lisäpöytäkirja sitoo Yhdistynyttä
   kuningaskuntaa ja sitä sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vain siltä osin kuin
   kyseinen jäsenvaltio ilmoittaa neuvostolle haluavansa osallistua tämän välineen
   hyväksymiseen ja soveltamiseen.
FI                                                  4                                        FI
 ---pagebreak---                                                           2015/0131 (NLE)
                                                Ehdotus
                                      NEUVOSTON PÄÄTÖS
    terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (ETS 196)
                          allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen
   82 artiklan, 83 artiklan 1 kohdan, 84 artiklan ja 87 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan
   5 kohdan kanssa,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:
   (1)     Terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (ETS
           196), jäljempänä ’yleissopimus’, 23 artiklan mukaan yleissopimus on avoinna
           Euroopan unionin allekirjoitusta varten.
   (2)     Neuvosto valtuutti 1 päivänä huhtikuuta 2015 komission aloittamaan neuvottelut
           yleissopimuksen lisäpöytäkirjasta, jäljempänä ’lisäpöytäkirja’.
   (3)     Euroopan neuvoston ministerikokous hyväksyi lisäpöytäkirjan 19 päivänä toukokuuta
           2015. Komissio on esittänyt neuvostolle ehdotuksen neuvoston päätökseksi luvan
           antamisesta lisäpöytäkirjan allekirjoittamiseen Euroopan unionin puolesta.
   (4)     Lisäpöytäkirjan 10 artiklan mukaan lisäpöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten
           yleissopimuksen allekirjoittajille.
   (5)     Yleissopimus olisi sen vuoksi allekirjoitettava Euroopan unionin puolesta.
   (6)     [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn
           sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden,
           turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan
           3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut haluavansa osallistua
           tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.]
   (7)     TAI: [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta
           tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta
           vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21
           olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän
           päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä
           sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun
           pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.]
   (8)     Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn
           sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja
           2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei
           sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,
FI                                                  5                                              FI
 ---pagebreak---    ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                              1 artikla
   Hyväksytään terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen
   (ETS 196) allekirjoittaminen Euroopan unionin puolesta sillä varauksella, että
   yleissopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.
   Allekirjoitettavan yleissopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.
                                              2 artikla
   Neuvoston pääsihteeristö laatii valtakirjan, jossa Euroopan komission nimeämä
   henkilö/nimeämät henkilöt valtuutetaan allekirjoittamaan yleissopimus sillä varauksella, että
   yleissopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.
                                              3 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan, kun se hyväksytään.
   Tehty Brysselissä
                                               Neuvoston puolesta
                                               Puheenjohtaja
FI                                                6                                              FI


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0092(01)

Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä  /* KOM/2008/0092 lopull.*/

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 21.2.2008KOM(2008) 92 lopullinen2008/0040 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ns. open skies -asioissa antamien tuomioiden jälkeen neuvosto antoi 5. kesäkuuta 2003 komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla[1] (”horisontaaliset valtuudet”). Tällaisten sopimusten tarkoituksena on antaa kaikille EU:n lentoliikenteen harjoittajille syrjimätön pääsy yhteisön ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille sekä saattaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenväliset lentoliikennesopimukset yhteisön oikeuden mukaisiksi. |120 | Yleinen tausta Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kansainvälisiä lentoliikennesuhteita on yleensä säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla, tällaisten sopimusten liitteillä ja muilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä järjestelyillä. Jäsenvaltioiden tekemiin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyvät perinteiset nimeämislausekkeet ovat yhteisön oikeuden vastaisia. Ne antavat kolmannelle maalle mahdollisuuden evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai muut luvat sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta, jonka jokin jäsenvaltio on nimennyt, mutta joka ei ole kyseisen jäsenvaltion tai sen kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa. Tämän on katsottu syrjivän sellaisia yhteisön lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat sijoittautuneet jonkin jäsenvaltion alueelle, mutta jotka ovat jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisten omistuksessa tai määräysvallassa. Tämä on vastoin perustamissopimuksen 43 artiklaa, jossa sijoittautumisvapauttaan käyttäneille jäsenvaltioiden kansalaisille taataan sijoittautumisvaltiossa sama kohtelu kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisille. Myös lentopolttoaineen verotus ja kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien yhteisön sisäisillä reiteillä perimät kuljetustariffit tai pakolliset kaupalliset sopimukset lentoyhtiöiden välillä ovat kysymyksiä, joissa yhteisön oikeuden noudattaminen olisi varmistettava tarkistamalla tai täydentämällä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten voimassa olevia määräyksiä. |130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Sopimuksen määräykset korvaavat 15 jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan välisen kahdenvälisen lentoliikennesopimuksen voimassa olevat määräykset tai täydentävät niitä. |140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Sopimus edistää yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan perustavoitetta saattamalla voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset yhteisön oikeuden mukaisiksi. |KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Sekä jäsenvaltioita että toimialaa on kuultu neuvottelujen aikana. |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Jäsenvaltioiden ja toimialan esittämät huomautukset on otettu huomioon. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus ”Horisontaalisista valtuuksista” tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä esitetään neuvotteluissa noudatettavat menettelyt ja neuvotteluohjeet. Komissio on näiden menettelyjen ja ohjeiden mukaisesti neuvotellut Kazakstanin tasavallan kanssa sopimuksen, jolla korvataan jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten tietyt määräykset. Sopimuksen 2 artiklalla korvataan perinteiset nimeämislausekkeet yhteisön nimeämislausekkeella, minkä ansiosta kaikki yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat hyödyntää sijoittautumisoikeutta. Sopimuksen 4 ja 5 artiklassa käsitellään kahta lauseketta, jotka liittyvät yhteisön toimivaltaan kuuluviin asioihin. Sopimuksen 4 artikla koskee lentopolttoaineen verotusta, joka on yhdenmukaistettu energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetulla neuvoston direktiivillä 2003/96/EY ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdalla. Kuljetustariffeja koskevalla 5 artiklalla poistetaan ristiriitaisuudet voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92 väliltä. Asetuksessa kielletään kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajilta hintajohtajuus pelkästään yhteisön alueella tapahtuvissa lentokuljetuksissa. Sopimuksen 6 artiklalla kahdenvälisiin sopimuksiin lisätään selvästi kilpailua rajoittavia määräyksiä (pakolliset kaupalliset sopimukset lentoyhtiöiden välillä) EU:n kilpailulainsäädännön mukaisesti. |310 | Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohta ja 300 artiklan 2 kohta. |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus perustuu täysin neuvoston myöntämiin ”horisontaalisiin valtuuksiin” ottaen huomioon yhteisön oikeuden ja kahdenvälisten lentoliikennesopimusten soveltamisalaan kuuluvat asiat. |Suhteellisuusperiaate Sopimuksella muutetaan tai täydennetään kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä ainoastaan siltä osin kuin on tarpeen yhteisön oikeuden noudattamiseksi. |Sääntelytavan valinta |342 | Yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välinen sopimus on tehokkain keino saattaa kaikki jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset yhteisön oikeuden mukaisiksi. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |LISÄTIEDOT |510 | Yksinkertaistaminen |511 | Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöä. |512 | Jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten asiaa koskevat määräykset korvataan tai niitä täydennetään yhden yhteisön sopimuksen määräyksillä. |570 | Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus Kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista ja tekemistä koskevan vakiomenettelyn mukaisesti neuvostoa pyydetään hyväksymään päätökset Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta sekä sopimuksen tekemisestä ja nimeämään henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta. |1.  Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Kazakstanin tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava, ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti edellyttäen, että sopimus lopullisesti tehdään myöhemmin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus edellyttäen, että sopimus lopullisesti tehdään myöhemmin.2. Sopimusta sovelletaan sen voimaantuloon saakka väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan sopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.3. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty Brysselissä .Neuvoston puolestaPuheenjohtaja2008/0040 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[3],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Kazakstanin tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) Sopimus allekirjoitettiin yhteisön puolesta […kuun … päivänä …] tehdyn neuvoston päätöksen …/…/EY[5] mukaisesti [… päivänä …kuuta …] sillä varauksella, että sopimus lopullisesti tehdään myöhemmin.(4) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista.2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet antaa sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.Tehty Brysselissä .Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEuroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallanSOPIMUStietyistä lentoliikenteen näkökohdistaEUROOPAN YHTEISÖjaKazakstanin tasavalta,jäljempänä ’sopimuspuolet’,jotkaTOTEAVAT, että [useiden] Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta useiden sellaisten näkökohtien osalta, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten eräät määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava kyseisen oikeuden mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja liikenteen jatkuvuus voidaan taata,TOTEAVAT, ettei niitä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä, jotka eivät ole yhteisön oikeuden vastaisia, ole syytä muuttaa tai korvata,TOTEAVAT, että näiden neuvottelujen yhteydessä Euroopan yhteisön tarkoituksena ei ole lisätä Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisen lentoliikenteen kokonaismäärää tai vaikuttaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Kazakstanin tasavallan lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon eikä neuvotella muutoksia voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskeviin määräyksiin,TOTEAVAT, että liitteessä I luetellut kahdenväliset lentoliikennesopimukset perustuvat yleiseen periaatteeseen, jonka mukaan sopimuspuolten nimeämillä lentoliikenteen harjoittajilla on oikeudenmukaiset ja tasavertaiset mahdollisuudet tarjota sovittuja lentoliikennepalveluja tietyillä reiteillä eikä tämän sopimuksen tavoitteena ole vaikuttaa tähän periaatteeseen,TOTEAVAT, etteivät lentoliikenteen harjoittajat Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaisesti periaatteessa saa tehdä sopimuksia, jotka voivat vaikuttaa Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tavoitteena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan välillä tehtyjen kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, joissa i) vaaditaan tai suositaan sellaisten yritysten välisten sopimusten tekemistä, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä, tai ii) vahvistetaan tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia, tai iii) annetaan lentoliikenteen harjoittajille tai muille yksityisille talouden toimijoille valta toimenpiteisiin, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä, saattavat tehdä yrityksiin sovellettavista kilpailusäännöistä tehottomia,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 ARTIKLAYleiset määräykset1. Tässä sopimuksessa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita.2. Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.3. Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.4. Tällä sopimuksella ei luoda enempää liikenneoikeuksia kuin kahdenvälisissä sopimuksissa määrätyt liikenneoikeudet. Liikenneoikeuksia myönnetään edelleen kahdenvälisten sopimusten mukaisesti.2 ARTIKLAJäsenvaltion tekemä nimeäminen1. Tämän artiklan 2 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Kazakstanin tasavallan lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 3 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.2. Saatuaan ilmoituksen jäsenvaltion tekemästä nimeämisestä Kazakstanin tasavallan on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, ettäi. lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;ii. lentoliikenteen harjoittaja on ansiolentoluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan lakisääteisen valvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; jaiii. lentoliikenteen harjoittaja on jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.3. Kazakstanin tasavalta voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, josi. lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa;ii. lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; taiiii. lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa tai tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.iv. lentoliikenteen harjoittajalla on jo liikennöintilupa Kazakstanin tasavallan ja jonkin toisen Euroopan unionin jäsenvaltion kahdenvälisen sopimuksen nojalla, jav. Kazakstan voi osoittaa, että harjoittamalla liikenneoikeuksiaan reitillä, johon sisältyy jossakin toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa sijaitseva paikka, lentoliikenteen harjoittaja kiertäisi iv alakohdassa mainitussa toisessa sopimuksessa määrättyjä liikenneoikeuksiin kohdistuvia rajoituksia.Kazakstanin tasavalta ei saa tämän kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää yhteisön lentoliikenteen harjoittajien välillä.3 ARTIKLATurvallisuus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa c kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka lakisääteisestä valvonnasta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Kazakstanin tasavallan välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Kazakstanin tasavallalle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan myöntämiseen.4 ARTIKLALentopolttoaineen verotus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Mikään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei huolimatta niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä saa estää jäsenvaltioita määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Kazakstanin tasavallan nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan ja toisen kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan välillä.5 ARTIKLAKuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa e kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Tariffeihin, joita Kazakstanin tasavallan nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä I mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä II olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.6 ARTIKLAYhteensopivuus kilpailusääntöjen kanssa1. Mikään liitteessä I luetelluissa sopimuksissa ei huolimatta niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä saa i) suosia sellaisia yritysten välillä tehtäviä sopimuksia, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät tai vääristävät kilpailua, ii) vahvistaa tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia, tai iii) antaa yksityisille talouden toimijoille valtaa toimenpiteisiin, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan kilpailua.2. Liitteessä I lueteltujen sopimusten määräyksiä ei sovelleta, jos ne ovat ristiriidassa tämän artiklan 1 kohdan kanssa.7 ARTIKLASopimuksen liitteetTämän sopimuksen liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.8 ARTIKLATarkistaminen tai muuttaminenSopimuspuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.9 ARTIKLAVoimaantulo ja väliaikainen soveltaminen1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.3. Jäsenvaltioiden ja Kazakstanin tasavallan väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta väliaikaisesti, luetellaan liitteessä I olevassa b kohdassa. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.10 ARTIKLAVoimassaolon päättyminen1. Jos jokin liitteessä I mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä I mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.2. Jos kaikki liitteessä I mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tämä sopimus on tehty […]ssa […] päivänä […]kuuta […] kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron, kazakin ja venäjän kielellä.EUROOPAN YHTEISÖN PUOLESTA: | KAZAKSTANIN TASAVALLAN PUOLESTA: |Liite ILuettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksistaa) Kazakstanin tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä-  Itävallan tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Almatyssa 26 päivänä huhtikuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Itävalta-sopimus’;-  Belgian kuningaskunnan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Belgia-sopimus’;-  Bulgarian tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 15 päivänä syyskuuta 1999, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Bulgaria-sopimus’;-  Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Almatyssa 26 päivänä huhtikuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Tanska-sopimus’;-  Viron tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Astanassa 26 päivänä huhtikuuta 2001, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Viro-sopimus’;-  Suomen tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Almatyssa 7 päivänä helmikuuta 1996, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Suomi-sopimus’;-  Ranskan tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Pariisissa 21 päivänä lokakuuta 1994, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Ranska-sopimus’;-  Saksan liittotasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Bonnissa 15 päivänä maaliskuuta 1996, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Saksa-sopimus’,sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Bonnissa 6 ja 7 päivänä kesäkuuta 2000 tehdyllä pöytäkirjalla;-  Unkarin tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Almatyssa 9 päivänä maaliskuuta 1995, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Unkari-sopimus’;-  Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Haagissa 27 päivänä marraskuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Alankomaat-sopimus’;-  Latvian tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Almatyssa 19 päivänä toukokuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Latvia-sopimus’;-  Liettuan tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Vilnassa 21 päivänä heinäkuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Liettua-sopimus’;-  Puolan tasavallan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Varsovassa 27 päivänä tammikuuta 1997, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Puola-sopimus’,sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä joulukuuta 1998 ja 8 päivänä helmikuuta 1999 tehdyllä noottien vaihdolla;-  Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Almatyssa 26 päivänä huhtikuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Ruotsi-sopimus’;-  Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, tehty Lontoossa 21 päivänä maaliskuuta 1994, jäljempänä liitteessä II ’Kazakstan–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’,sellaisena kuin se on muutettuna 2 päivänä helmikuuta 1998 ja 4 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyllä noottien vaihdolla;sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Astanassa 29 päivänä marraskuuta 2000 tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla.b) Kazakstanin ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänäLiite IILuettelo liitteessä I lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–5 artiklassaa) Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:-  Kazakstan–Bulgaria-sopimuksen 4 artiklan 1 kohta-  Kazakstan–Tanska-sopimuksen 3 artiklan 4 kohta-  Kazakstan–Viro-sopimuksen 3 artiklan 4 kohta-  Kazakstan–Ranska-sopimuksen 4 artiklan 3 kohta-  Kazakstan–Unkari-sopimuksen 3 artiklan 5 kohta-  Kazakstan–Alankomaat-sopimuksen 3 artiklan 5 kohta-  Kazakstan–Latvia-sopimuksen 4 artiklan 5 kohta-  Kazakstan–Liettua-sopimuksen 4 artiklan 5 kohta-  Kazakstan–Puola-sopimuksen 3 artiklan 5 kohta-  Kazakstan–Ruotsi-sopimuksen 3 artiklan 4 kohta-  Kazakstan–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artiklan 4 kohtab) Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen:-  Kazakstan–Belgia-sopimuksen 5 artiklan 1 d kohta-  Kazakstan–Bulgaria-sopimuksen 5 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Tanska-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Viro-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Ranska-sopimuksen 5 artiklan 1 kohta-  Kazakstan–Suomi-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Unkari-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Alankomaat-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Latvia-sopimuksen 5 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Liettua-sopimuksen 5 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Puola-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Ruotsi-sopimuksen 4 artiklan 1 a kohta-  Kazakstan–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artiklan 1 a kohtac) Turvallisuus:-  Kazakstan–Belgia-sopimuksen 7 artikla-  Kazakstan–Viro-sopimuksen 6 artikla-  Kazakstan–Ranska-sopimuksen 9 artikla-  Kazakstan–Unkari-sopimuksen 7 artikla-  Kazakstan–Alankomaat-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Latvia-sopimuksen 8 artikla-  Kazakstan–Liettua-sopimuksen 8 artikla-  Kazakstan–Puola-sopimuksen 7 artiklad) Lentopolttoaineen verotus:-  Kazakstan–Belgia-sopimuksen 10 artikla-  Kazakstan–Bulgaria-sopimuksen 17 artikla-  Kazakstan–Tanska-sopimuksen 6 artikla-  Kazakstan–Viro-sopimuksen 8 artikla-  Kazakstan–Ranska-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Suomi-sopimuksen 6 artikla-  Kazakstan–Unkari-sopimuksen 8 artikla-  Kazakstan–Saksa-sopimuksen 6 artikla-  Kazakstan–Alankomaat-sopimuksen 8 artikla-  Kazakstan–Latvia-sopimuksen 12 artikla-  Kazakstan–Liettua-sopimuksen 12 artikla-  Kazakstan–Puola-sopimuksen 8 artikla-  Kazakstan–Ruotsi-sopimuksen 6 artikla-  Kazakstan–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artiklae) Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:-  Kazakstan–Belgia-sopimuksen 13 artikla-  Kazakstan–Bulgaria-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Tanska-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Viro-sopimuksen 13 artikla-  Kazakstan–Suomi-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Ranska-sopimuksen 17 artikla-  Kazakstan–Saksa-sopimuksen 10 artikla-  Kazakstan–Unkari-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Alankomaat-sopimuksen 12 artikla-  Kazakstan–Latvia-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Liettua-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Puola-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Ruotsi-sopimuksen 11 artikla-  Kazakstan–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artiklaLIITE IIILuettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioistaa) Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)b) Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)c) Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)d) Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla) [1] Neuvoston päätös 11323/03, tehty 5. kesäkuuta 2003 (luottamuksellinen asiakirja).[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EUVL C […], […], s. […].[4] EUVL C […], […], s. […].[5] EUVL C […], […], s. […].