               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.12.2016
            COM(2016) 750 final
            2016/0392(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
            tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä sekä tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Tämän komission ehdotuksen tavoitteena on asetuksen (EY) N:o 110/2008 yhdenmukaistaminen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) kanssa. Sillä lähinnä jaetaan komission mainitun asetuksen nojalla hyväksymät säännökset delegoiduiksi säädöksiksi ja täytäntöönpanosäädöksiksi.

               Voimassa oleva tislattuja alkoholijuomia koskeva EU:n oikeuskehys mahdollistaa tavaroiden vapaan liikkumisen sisämarkkinoilla, sillä siinä vahvistetaan tislattujen alkoholijuomien tuotemääritelmät, merkintöjä koskevat säännöt ja maantieteellisten merkintöjen suojaamista koskevat säännökset. Sen vuoksi sitä ei tulisi muuttaa.

               Tästä syystä sen ohella, että säännökset yhdenmukaistetaan SEUT-sopimuksen kanssa, ehdotuksessa esitetään vain joitakin pieniä teknisiä muutoksia asetuksen (EY) N:o 110/2008 täytäntöönpanossa olevien puutteiden korjaamiseksi ja lainsäädännön saattamiseksi EU:n uusien säädösten mukaiseksi. Rakennetta ja sanamuotoa on muutettu tavoitteena yksinomaan säännösten yksinkertaistaminen ja luettavuuden parantaminen noudattaen komission paremman sääntelyn ohjelmaa.

               Ilmaisujen ja rakenteen muutokset sekä muutamat tekniset tarkistukset eivät vaikuta lainsäädännön sisältöön, joka on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 110/2008. Sen vuoksi vaikutustenarviointia ei katsottu tarpeelliseksi.

               Tislattujen alkoholijuomien tuottajien järjestöjä on kuultu. Niiden keskeisimmät huolenaiheet on otettu huomioon.

               Tämä aloite ei ole osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa ohjelmaa (REFIT). Ehdotuksen laadinnassa on kuitenkin otettu huomioon jäsenvaltioiden ja sidosryhmien odotukset lainsäädännön yksinkertaistamisesta ja noudatettu paremman sääntelyn pääperiaatteita.

               Kun otetaan huomioon tislattujen alkoholijuomien alan merkitys ja monitahoisuus, on aiheellista säilyttää voimassa tislattuja alkoholijuomia koskeva asetus siltä osin kuin kyseessä ovat erityiset tislattujen alkoholijuomien kuvaukseen ja esittelyyn liittyvät toimenpiteet, jotka menevät elintarviketietojen antamisesta kuluttajille 25 päivänä lokakuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1169/2011
                  1
                säädettyjä yleisiä säännöksiä pidemmälle mutta pysyvät kuitenkin linjassa kyseisten yleisten sääntöjen kanssa. Tislattuja alkoholijuomia koskevassa asetuksessa olisi edelleen keskityttävä luokkiin jaoteltavien tislattujen alkoholijuomien määritelmiin, ja asetuksella olisi pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa ja estämään vilpilliset menettelyt.

               Olisi myös pantava merkille, että maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012
                  2
                on saatettu ajan tasalle, ja sillä yhdenmukaistetaan suojattuja alkuperänimityksiä (SAN), suojattuja maantieteellisten merkintöjä (SMM) ja aitoja perinteisiä tuotteita (APT) koskevat säännöt. SAN-, SMM- ja APT-nimitysten hallinnointimenettelyt (hakemukset, muutokset, rekisteröinti, vastaväitteet, peruuttaminen) on tarkistettu kokonaan ja virtaviivaistettu. Jotta tislattujen alkoholijuomien alan maantieteellisten merkintöjen hallinnointimenettelyt saataisiin vastaamaan paremmin elintarvikkeiden osalta sovellettuja hallinnointimenettelyjä, asetuksen (EY) N:o 110/2008 korvaavassa luonnosehdotuksessa muutetaan maantieteellisiä merkintöjä koskevaa III lukua.

               Ehdotuksessa ei muuteta tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiä merkintöjä koskevan järjestelmän erityispiirteitä.

               Menettelyjen osalta ehdotus sisältää myös yhteisiä hakemuksia ja vastaväitteitä koskevat säännökset, jotka heijastavat komission asetuksessa (EU) N:o 664/2014
                  3
                ja komission asetuksessa (EU) N:o 668/2014
                  4
                vahvistettuja säännöksiä. Kun nämä säännökset ovat mukana ehdotuksessa, ehdotuksesta tulee johdonmukainen ja kattava. Jos asetusta (EU) N:o 1151/2012 tarkistetaan, noudatetaan samaa lähestymistapaa.

               Joitakin nykyisellään komission asetukseen (EU) N:o 716/2013
                  5
                sisältyviä osia pidetään keskeisinä, minkä vuoksi ne on sisällytetty tähän ehdotukseen osana perussäädöstä; näitä ovat erityisesti yhdistettyjä ilmaisuja ja viittauksia koskevat määritelmät ja säännöt.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohtaan ja 114 artiklan 1 kohtaan, toisin kuin asetus (EY) N:o 110/2008, joka perustuu ainoastaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan (nykyisin SEUT-sopimuksen 114 artikla). SEUT-sopimuksen 43 artiklan 2 kohdan ottaminen mukaan oikeusperustaan johtuu siitä, että tislattujen alkoholijuomien ja muiden alkoholijuomien tuotannossa käytettävän etyylialkoholin on oltava maatalousperäistä, millä varmistetaan myyntikanava maatalouden perustuotteille. Tätä vahvaa kytköstä maatalousalaan korostetaan uudessa oikeuskehyksessä.

               Tislattuja alkoholijuomia koskeva EU:n lainsäädäntö yhdenmukaistetaan tällä ehdotuksella SEUT-sopimuksen kanssa. Lisäksi ehdotuksella tehdään kyseiseen lainsäädäntöön vähäisiä teknisiä muutoksia, ja sillä myös korvataan tislattujen alkoholijuomien alan maantieteellisten merkintöjen voimassa olevat hallinnointimenettelyt uusilla menettelyillä, joiden mallina ovat maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden kattavammat ja laajalti käytetyt menettelyt.

               Jäsenvaltiot eivät voi yksin toimimalla riittävällä tavalla saavuttaa tällaisen ehdotuksen tavoitteita.

               SEUT-sopimuksen 291 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot kuitenkin vastaavat lainsäätäjän määrittelemän järjestelmän täytäntöönpanosta. On tarpeen varmistaa tislattuja alkoholijuomia koskevien sääntöjen yhdenmukainen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan

               estää vilpillisiä menettelyitä;

               varmistaa kuluttajansuoja; ja

               välttää epäreilu kilpailu.

               Sen vuoksi lainsäätäjä siirtää komissiolle täytäntöönpanovallan SEUT-sopimuksen 291 artiklan 2 kohdan mukaisesti erityisesti seuraavien osalta:

               tislattuja alkoholijuomia koskevien sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen;

               maantieteellisten merkintöjen suojaamista koskevat menettelysäännöt:

               jäsenvaltioille kuuluvat tarkastukset ja todentamiset; ja

               tarvittavien tietojen vaihto komission ja jäsenvaltioiden välillä tämän asetuksen panemiseksi täytäntöön.

                  Tällä ehdotuksella pyritään tavoitteisiin tehokkaimmalla ja hyväksyttävimmällä tavalla, ja samalla kansalliselle päätöksenteolle jätetään mahdollisimman paljon toimintavapautta.

               3.ARVIOINTI, KUULEMINEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTI

               Tislattujen alkoholijuomien tuottajien parissa vallitsee yksimielisyys siitä, että näitä alkoholijuomia koskeva nykyinen oikeudellinen kehys olisi jätettävä ennalleen.

                  Tästä syystä ehdotuksessa ainoastaan säädetään komission valtuuksista hyväksyä delegoituja säädöksiä ja täytäntöönpanosäädöksiä, minkä lisäksi tehdään muutamia teknisiä tarkistuksia ja joitakin rakenne- ja sanamuotomuutoksia, joilla yksinkertaistetaan ja selkeytetään kyseisiä säännöksiä muuttamatta niiden sisältöä. Tislattujen alkoholijuomien alan edustajia on kuultu kansalaiskeskusteluryhmän kokouksissa, joiden aikana komissio on kerännyt tietoja, näkemyksiä ja suosituksia tislattujen alkoholijuomien asiantuntijoilta.

               Maantieteellisiä merkintöjä koskevassa jaksossa ainoastaan yhdenmukaistetaan rekisteröintimenettelyt paremmin niiden menettelyjen kanssa, joita sovelletaan elintarvikkeisiin, muttei vaikuteta tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen järjestelmän erityispiirteisiin.

               Voimassa olevan sääntelyn tarkoitus ja soveltamisala säilyvät siis ennallaan.

                  Näistä syistä tämän ehdotuksen vaikutustenarvioinnin laatimista ei pidetty tarpeellisena.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n talousarvioon.

               2016/0392 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

               tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä sekä tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan 1 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen
                  6
               ,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  7
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
                  8
               ,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008
                  9
                on osoittautunut tehokkaaksi tislattujen alkoholijuomien alan sääntelyvälineeksi. Viimeaikaisten kokemusten ja teknisten innovaatioiden perusteella on kuitenkin tarpeen päivittää tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, esittelyä ja merkintöjä koskevat säännöt ja tarkistaa tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteröintitapoja.

               (2)Asetukseen (EY) N:o 110/2008 on tarpeen tehdä muitakin muutoksia, jotta kyseisen asetuksen nojalla komissiolle annetut valtuudet voitaisiin yhdenmukaistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 290 ja 291 artiklan kanssa.

               (3)Tislattuihin alkoholijuomiin sovellettavilla toimenpiteillä olisi pyrittävä parantamaan kuluttajansuojaa, estämään vilpilliset menettelyt ja edistämään markkinoiden avoimuutta ja tervettä kilpailua. Niillä olisi suojattava unionin tislattujen alkoholijuomien maine, jonka ne ovat saavuttaneet unionissa ja maailmanmarkkinoilla, ottamalla jatkossakin huomioon tislattujen alkoholijuomien tuotannossa sovelletut perinteiset käytännöt ja lisääntynyt kuluttajansuojan ja tiedotuksen tarve. Myös tekniset innovaatiot olisi otettava huomioon tislattujen alkoholijuomien osalta silloin, kun niillä voidaan parantaa tuotteiden laatua, edellyttäen ettei tällä ole vaikutusta asianomaisten tislattujen alkoholijuomien perinteisiin ominaispiirteisiin. Tislattujen alkoholijuomien tuotanto on vahvasti kytköksissä maatalousalaan. Tämä tuotannonala tarjoaa merkittävän myyntikanavan unionin maataloustuotteille, minkä lisäksi kytkös on ratkaisevassa asemassa unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien laadun ja maineen kannalta. Tätä vahvaa kytköstä maatalousalaan olisi sen vuoksi korostettava oikeuskehyksessä.

               (4)Tislattuja alkoholijuomia koskevassa lainsäädännössä sovellettavan yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi tässä asetuksessa olisi esitettävä selkeät kriteerit, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien määritelmää, esittelyä ja merkintöjä sekä maantieteellisten merkintöjen suojaamista. Siinä olisi myös vahvistettava säännöt, jotka koskevat etyylialkoholin tai maatalousperäisten tisleiden käyttöä alkoholijuomien tuotannossa ja tislattujen alkoholijuomien myyntinimitysten käyttöä elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä.

               (5)Kuluttajien etujen huomioon ottamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin tislattuihin alkoholijuomiin riippumatta siitä, onko ne tuotettu jäsenvaltioissa vai kolmansissa maissa. Unionissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien maineen säilyttämiseksi ja parantamiseksi maailmanmarkkinoilla tätä asetusta olisi sovellettava myös tislattuihin alkoholijuomiin, joita tuotetaan unionissa vientiä varten.

               (6)Jotta voidaan täyttää kuluttajien odotukset ja noudattaa perinteisiä laatukäytäntöjä, tislattujen alkoholijuomien ja muiden alkoholijuomien valmistuksessa käytettävän etyylialkoholin olisi oltava peräisin yksinomaan maataloudesta. Näin myös varmistettaisiin myyntikanava maatalouden perustuotteille.

               (7)Tässä asetuksessa olisi keskityttävä niiden tislattujen alkoholijuomien määritelmiin, jotka on luokiteltu ottaen huomioon perinteiset laatukäytännöt. Tässä asetuksessa olisi myös vahvistettava erityissäännöt eräille tislatuille alkoholijuomille, jotka eivät sisälly luokkien luetteloon.

               (8)Olisi täsmennettävä, että uusi luokka voidaan lisätä vain, jos tislatulla alkoholijuomalla on merkittävä markkinaosuus vähintään yhdessä jäsenvaltiossa. Lisäksi uudelle luokalle valitun nimen on joko oltava yleisesti käytössä oleva nimi, tai jos tämä ei ole mahdollista, nimen on oltava kuvaava ja siinä on erityisesti viitattava kyseisen tislatun alkoholijuoman tuotannossa käytettävään raaka-aineeseen.

               (9)Tislattuihin alkoholijuomiin sovelletaan myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1334/2008
                  10
               . On kuitenkin tarpeen vahvistaa aromeja koskevia lisäsääntöjä, joita sovelletaan ainoastaan tislattuihin alkoholijuomiin.

               (10)Tislattujen alkoholijuomien alan tärkeyden ja monitahoisuuden vuoksi on aiheellista vahvistaa tislattujen alkoholijuomien kuvausta ja esittelyä koskevat erityissäännöt erityisesti myyntinimitysten, maantieteellisten merkintöjen, yhdistettyjen ilmaisujen ja viittausten käytön osalta.

               (11)Tislattujen alkoholijuomien esittelyyn ja merkintöihin olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1169/2011
                  11
               , jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

               (12)Jotta yhdistettyjen ilmaisujen ja viittausten käyttö olisi yhdenmukaista kaikissa jäsenvaltioissa, on tarpeen vahvistaa säännökset näiden ilmausten ja viittausten käytöstä tislattujen alkoholijuomien ja muiden elintarvikkeiden esittelyssä.

               (13)Jotta kuluttajat saisivat asianmukaista tietoa, olisi vahvistettava säännökset, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien esittelyä ja merkintöjä, kun tislattuja alkoholijuomia pidetään sekoituksina.

               (14)On tärkeää varmistaa, että vaikka yleensä kypsytysaika tai ikä määrittelee ainoastaan nuorimman alkoholiainesosan, delegoiduilla säädöksillä olisi voitava säätää poikkeuksesta, jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden perinteiset vanhentamisprosessit.

               (15)Joissakin tapauksissa elintarvikealan toimijat voivat joutua ilmoittamaan tai haluta ilmoittaa tislatun alkoholijuoman alkuperän kiinnittääkseen kuluttajien huomion tuotteidensa ominaisuuksiin. Myös tällaisten tietojen olisi oltava yhdenmukaisten kriteerien mukaisia. Sen vuoksi olisi vahvistettava erityissäännökset, jotka koskevat alkuperämaan tai lähtöpaikan mainitsemista tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä.

               (16)Lyijypohjaisten kapselien käyttö tislattuja alkoholijuomia sisältävien säiliöiden sulkimien päällä olisi kiellettävä, jotta estettäisiin saastumisriski, jonka kapselien joutuminen vahingossa kosketuksiin tuotteiden kanssa aiheuttaa, ja ympäristöriski, jonka kyseisistä kapseleista peräisin olevat, lyijyä sisältävät jätteet aiheuttavat.

               (17)On tärkeää ottaa asianmukaisesti huomioon teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehty sopimus, jäljempänä ’TRIPS-sopimus’, ja erityisesti sen 22 ja 23 artikla, sekä tullitariffeja ja kauppaa koskeva yleissopimus, jäljempänä ’GATT-sopimus’, jotka on hyväksytty neuvoston päätöksellä 94/800/EY
                  12
               .

               (18)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1151/2012
                  13
                ei sovelleta tislattuihin alkoholijuomiin. Sen vuoksi olisi vahvistettava tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaa koskevat säännöt. Komission olisi rekisteröitävä maantieteelliset merkinnät, jotka osoittavat tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta tai tietyltä seudulta taikka joltakin tuon alueen paikkakunnalta, jos tislatun alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään.

               (19)Olisi säädettävä menettelyistä unionin tai kolmannen maan maantieteellisten merkintöjen rekisteröimiseksi, muuttamiseksi ja mahdolliseksi peruuttamiseksi TRIPS-sopimuksen mukaisesti, ja samalla olisi ilman eri toimenpiteitä tunnustettava olemassa olevien unionin maantieteellisten merkintöjen asema. Jotta maantieteellisiä merkintöjä koskevat menettelysäännöt yhdenmukaistettaisiin kaikilla asianomaisilla aloilla, tällaisten tislattuja alkoholijuomia koskevien menettelyjen mallina olisi oltava asetuksessa (EU) N:o 1151/2012 säädetyt kattavammat ja laajemmin käytetyt maataloustuotteita ja elintarvikkeita koskevat menettelyt samalla kun otetaan huomioon tislattujen alkoholijuomien erityispiirteet. Olisi laadittava maantieteellisten merkintöjen sähköinen rekisteri rekisteröintimenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että tiedot ovat elintarvikealan toimijoiden ja kuluttajien saatavilla sähköisessä muodossa.

               (20)Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi oltava vastuussa tämän asetuksen noudattamisen varmistamisesta, ja komission olisi voitava valvoa asetuksen noudattamista ja todentaa se. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden olisi toimitettava toisilleen asiaankuuluvat tiedot.

               (21)Jäsenvaltioiden olisi laatupolitiikkaa soveltaessaan voitava antaa tislattujen alkoholijuomien korkean laatutason ja alan monipuolisuuden mahdollistamiseksi tässä asetuksessa säädettyjä sääntöjä tiukempia sääntöjä, jotka koskevat niiden alueella tuotettujen tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, esittelyä ja merkintöjä.

               (22)Jotta voidaan ottaa huomioon kuluttajien muuttuvat tarpeet, teknologinen kehitys, asiaankuuluvien kansainvälisten standardien kehitys, tuotannon ja kaupan pitämisen taloudellisten edellytysten parantamistarve, perinteiset vanhentamisprosessit ja – poikkeustapauksissa – kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö ja jotta voidaan varmistaa maantieteellisten merkintöjen suojaaminen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä sellaisten muutosten ja poikkeusten osalta, jotka koskevat seuraavia: tämän asetuksen I luvussa tarkoitetut tislattujen alkoholijuomien luokkia koskevat tekniset määritelmät ja vaatimukset, joitakin tämän asetuksen I luvussa tarkoitettuja tislattuja alkoholijuomia koskevat erityissäännöt, tämän asetuksen II luvussa tarkoitetut merkinnät ja esittely, tämän asetuksen III luvussa tarkoitetut maantieteelliset merkinnät sekä tämän asetuksen IV luvussa tarkoitetut tarkastukset ja tietojenvaihto.

               (23)Jotta voidaan reagoida nopeasti taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen sellaisten tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tislattujen alkoholijuomien osalta, joille ei ole vahvistettu luokkaa tai teknistä eritelmää, komissiolle olisi kuluttajien suojaamiseksi, tuottajien taloudellisten etujen suojaamiseksi ja kyseisten tislattujen alkoholijuomien tiettyjen tuotanto- ja laatuvaatimusten yhdenmukaistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä seuraavilta osin: tislattujen alkoholijuomien uusien luokkien lisääminen tietyin edellytyksin tämän asetuksen liitteessä II olevassa I ja II osassa lueteltujen luokkien joukkoon ja vastaavat tekniset eritelmät.

               (24)On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että kyseiset kuulemiset toteutetaan niiden periaatteiden mukaan, jotka on vahvistettu 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä parempaa lainsäädäntöä koskevassa toimielinten sopimuksessa
                  14
               . Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

               (25)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

               (26)Täytäntöönpanovaltaa, joka liittyy tämän asetuksen II luvussa tarkoitettuihin merkintöihin ja esittelyyn, tämän asetuksen III luvussa tarkoitettuihin maantieteellisiin merkintöihin ja tämän asetuksen IV luvussa tarkoitettuihin tarkastuksiin ja tiedonvaihtoon, olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011
                  15
                mukaisesti.

               (27)Siirryttäessä asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädettyjen sääntöjen soveltamisesta tässä asetuksessa säädettyjen sääntöjen soveltamiseen voi ilmetä vaikeuksia, joita tässä asetuksessa ei käsitellä. Jotta tämän osalta voitaisiin toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä.

               (28)Jotta suojeltaisiin asianomaisten tuottajien ja sidosryhmien oikeutettuja etuja hyötyä yhtenäisten asiakirjojen saamasta julkisuudesta uudessa oikeudellisessa kehyksessä, asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti rekisteröityjä maantieteellisiä merkintöjä koskevat yhtenäiset asiakirjat olisi voitava julkaista asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä.

               (29)Jotta helpotettaisiin sujuvaa siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädetyistä säännöistä tässä asetuksessa säädettyihin sääntöihin, tätä asetusta olisi ryhdyttävä soveltamaan kahden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Olemassa olevien varastojen kaupan pitäminen olisi sallittava tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivän jälkeen varastojen loppumiseen saakka,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

               I LUKU

               SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, ETYYLIALKOHOLIN JA TISLEEN MAATALOUSPERÄISYYS SEKÄ TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN LUOKITTELU

               1 artikla

               Kohde ja soveltamisala

               1.Tässä asetuksessa vahvistetaan tislattujen alkoholijuomien määritelmiä, esittelyä, merkintöjä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamista koskevat säännöt. Lisäksi tätä asetusta sovelletaan maatalousperäisen etyylialkoholin tai tisleen käyttöön alkoholijuomien tuotannossa sekä tislattujen alkoholijuomien nimien käyttöön elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä.

               2.Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka saatetaan markkinoille unionissa – riippumatta siitä, onko ne tuotettu unionissa vai kolmansissa maissa – tai valmistetaan unionissa vientiä varten.

               2 artikla

               Määritelmät

               1.Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

               1)’tislatulla alkoholijuomalla’ alkoholijuomaa, joka on seuraavien vaatimusten mukainen:

               a)se on tarkoitettu nautittavaksi;

               b)sillä on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet;

               c)sen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia, lukuun ottamatta liitteessä II olevassa I osassa mainitun luokan 42 tislattuja alkoholijuomia;

               d)se on valmistettu joko

               i)suoraan jollakin seuraavista menetelmistä:

               –tislaamalla luonnollisia käymistuotteita lisättyjen aromien kanssa tai ilman,

               –maseroimalla tai käsittelemällä vastaavasti kasviperäisiä aineita maatalousperäisessä etyylialkoholissa, maatalousperäisessä tisleessä tai tässä asetuksessa tarkoitetussa tislatussa alkoholijuomassa tai tällaisten tislattujen alkoholijuomien sekoituksessa,

               –lisäämällä maatalousperäiseen etyylialkoholiin, maatalousperäiseen tisleeseen tai tislattuun alkoholijuomaan jotakin seuraavista:

               –aromit,

               –väriaineet,

               –sokeri tai muut makeuttavat tuotteet,

               –muut maataloustuotteet,

               –elintarvikkeet, tai

               ii)lisäämällä tislattuun alkoholijuomaan jotakin seuraavista:

               –muu tislattu alkoholijuoma,

               –maatalousperäinen etyylialkoholi,

               –maatalousperäinen tisle,

               –muut elintarvikkeet;

               e)se ei kuulu CN-koodiin 2203, 2204, 2205, 2206 eikä 2207;

               2)’myyntinimityksellä’ nimitystä, jolla tislattua alkoholijuomaa myydään;

               3)’sekoituksella’ liitteessä II olevassa I osassa lueteltua tai maantieteellisellä merkinnällä varustettua tislattua alkoholijuomaa, johon on sekoitettu jotakin seuraavista:

               a)muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät kuulu samaan liitteessä II olevassa I osassa lueteltuun luokkaan;

               b)maatalousperäinen tisle;

               4)’yhdistetyllä ilmaisulla’ liitteessä II olevassa I osassa säädetyn tislatun alkoholijuoman myyntinimityksessä esiintyvien ilmaisujen tai tislattua alkoholijuomaa, josta kaikki lopputuotteen alkoholi on peräisin, kuvaavassa maantieteellisessä merkinnässä esiintyvien ilmaisujen ja jonkin seuraavista yhdistelmää:

               a)yhden tai useamman sellaisen elintarvikkeen nimi, jota ei ole käytetty kyseisen tislatun alkoholijuoman tuotantoon liitteen II mukaisesti, tai kyseisistä nimistä johdetut adjektiivit;

               b)ilmaisu ’likööri’;

               5)’viittauksella’ yhteen tai useampaan liitteessä II olevassa I osassa lueteltuun tislattuun alkoholijuomaan tai maantieteelliseen merkintään tehtyä suoraa tai välillistä viittausta, joka on muu kuin yhdistetyssä ilmaisussa tai 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa ainesosien luettelossa oleva viittaus;

               6)’maantieteellisellä merkinnällä’ mainintaa, joka osoittaa tislatun alkoholijuoman olevan peräisin tietyltä maan alueelta tai tietyltä seudulta taikka joltakin tuon alueen paikkakunnalta, jos kyseisen tislatun alkoholijuoman tunnettu laatu, maine tai muu ominaisuus liittyy olennaisella tavalla tislatun alkoholijuoman maantieteelliseen alkuperään;

               7)’tuote-eritelmällä’ maantieteellisen merkinnän suojahakemukseen liitettyä asiakirjaa, joka sisältää eritelmän, jonka mukainen tislatun alkoholijuoman on oltava;

               8)’esittelyllä’ ilmaisuja, joita käytetään merkinnöissä ja pakkauksessa sekä mainonnassa ja myynninedistämisessä, kuvissa tai vastaavissa ja säiliöissä mukaan lukien pullot ja sulkimet;

               9)’merkinnöillä’ tislattuun alkoholijuomaan liittyvää mainintaa, tietoa, tavaramerkkiä, kaupallista merkkiä, kuvaa tai tunnusta, joka on tehty mihin tahansa kyseistä tislattua alkoholijuomaa seuraavaan tai siihen viittaavaan pakkaukseen, asiakirjaan, tiedotteeseen, etikettiin, renkaaseen tai kaulukseen;

               10)’etiketillä’ mitä tahansa elintarvikkeen pakkaukseen tai astiaan kirjoitettua, painettua, kaavaimella tehtyä, leimattua, kohokuvioitua, kuvioitua tai liitettyä lappua, merkkiä, kuvaa tai muuta kuvausta;

               11)’nimityksellä, josta on tullut yleisnimi’ tislatun alkoholijuoman nimeä, joka on muuttunut tislatun alkoholijuoman yleisnimeksi unionissa siitä huolimatta, että se liittyy siihen paikkakuntaan tai alueeseen, jossa tuotetta alun perin tuotettiin tai pidettiin kaupan.

               2.Lisäksi sovelletaan liitteessä I olevia teknisiä määritelmiä.

               3 artikla

               Alkoholijuomissa käytetyn etyylialkoholin ja tisleen alkuperä

               1.Alkoholin, jota käytetään alkoholijuomien valmistuksessa ja väriaineiden, aromien tai muiden alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien sallittujen lisäaineiden laimentamiseen tai liuottamiseen, on oltava maatalousperäistä etyylialkoholia.

               2.Tisleen, jota käytetään alkoholijuomien valmistuksessa ja väriaineiden, aromien tai muiden alkoholijuomien valmistuksessa käytettävien sallittujen lisäaineiden laimentamiseen tai liuottamiseen, on oltava yksinomaan maatalousperäistä.

               4 artikla

               Tislattujen alkoholijuomien luokat

               1.Rajoittamatta liitteessä II olevassa I osassa mainittujen tislattujen alkoholijuomien luokkien 1–14 osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista kyseisiin luokkiin kuuluvien tislattujen alkoholijuomien on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

               a)ne on tuotettu alkoholikäymisellä ja tislaamalla yksinomaan kyseisen luokan osalta säädetyistä raaka-aineista;

               b)niihin ei ole lisätty laimennettua eikä laimentamatonta alkoholia siten kuin liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty;

               c)ne eivät sisällä liitteessä I olevassa 8 kohdassa määriteltyjä aromeja;

               d)niissä on sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi;

               e)ne on makeutettu yksinomaan liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti ja tuotteen loppumaun pyöristämiseksi.

               2.Rajoittamatta liitteessä II olevassa I osassa mainittujen tislattujen alkoholijuomien luokkien 15–47 osalta vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista kyseisiin luokkiin kuuluvat tislatut alkoholijuomat voivat

               a)olla valmistettuja mistä tahansa perussopimuksen liitteessä I luetellusta maatalouden raaka-aineesta;

               b)sisältää lisättyä alkoholia siten kuin liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty;

               c)sisältää liitteessä I olevassa 8 kohdassa määriteltyjä aromeja;

               d)olla värjättyjä liitteessä I olevassa 14 kohdassa määritellyllä tavalla;

               e)olla tuotteen erityisominaisuuksien saavuttamiseksi makeutettuja liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden asianomainen lainsäädäntö.

               3.Rajoittamatta liitteessä II olevassa II osassa vahvistettujen erityissääntöjen soveltamista muut tislatut alkoholijuomat, jotka eivät ole liitteessä II olevassa I osassa lueteltujen luokkien osalta vahvistettujen erityissääntöjen mukaisia, voivat

               a)olla valmistettuja mistä tahansa perussopimuksen liitteessä I luetellusta maatalousperäisestä raaka-aineesta tai ihmisravinnoksi soveltuvasta elintarvikkeesta tai molemmista;

               b)sisältää lisättyä alkoholia siten kuin liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty;

               c)sisältää liitteessä I olevassa 8 kohdassa määriteltyjä aromeja;

               d)sisältää liitteessä I olevassa 13 kohdassa määriteltyjä väriaineita;

               e)olla tuotteen erityisominaisuuksien saavuttamiseksi makeutettuja liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti.

               5 artikla

               Siirretty säädösvalta

               1.Siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

               a)liitteessä I säädettyjen teknisten määritelmien muuttamista;

               b)liitteessä II olevassa I osassa lueteltuja tislattujen alkoholijuomien luokkia koskevien vaatimusten ja tiettyjä liitteessä II olevassa II osassa lueteltuja tislattuja alkoholijuomia koskevien erityissääntöjen muuttamista.

               Ensimmäisen kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten on rajoituttava vain sellaisiin osoitettuihin tarpeisiin vastaamiseen, jotka johtuvat kuluttajien muuttuvista tarpeista, teknologisesta kehityksestä, asiaankuuluvien kansainvälisten standardien kehityksestä tai tuoteinnovoinnin tarpeista.

               2.Siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti sellaisia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tislattujen alkoholijuomien uusien luokkien lisäämistä liitteeseen II.

               Uusi luokka voidaan lisätä seuraavin edellytyksin:

               a)
                     tislatun alkoholijuoman kaupan pitäminen tietyllä nimellä ja tiettyjen yhdenmukaisten teknisten eritelmien mukaisesti on taloudelliselta ja tekniseltä kannalta tarpeen kuluttajien ja tuottajien etujen suojaamiseksi;

               b)
                     tislatulla alkoholijuomalla on merkittävä markkinaosuus vähintään yhdessä jäsenvaltiossa;

               c)
                     valitun nimen on joko oltava yleisesti käytössä oleva nimi, tai jos tämä ei ole mahdollista, nimen on oltava kuvaava ja siinä on erityisesti viitattava kyseisen tislatun alkoholijuoman tuotannossa käytettävään raaka-aineeseen;

               d)
                     on vahvistettava uuteen luokkaan liittyvät tekniset eritelmät, jotka perustuvat nykyisen laadun arviointiin ja unionin markkinoilla käytettäviin tuotantoparametreihin. Teknisiä eritelmiä vahvistettaessa noudatetaan sovellettavaa unionin kuluttajansuojalainsäädäntöä ja otetaan huomioon mahdolliset asiaankuuluvat kansainväliset standardit. Niillä on varmistettava terve kilpailu unionin tuottajien kesken ja unionin tislattujen alkoholijuomien hyvä maine.

               3. Siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti myös delegoituja säädöksiä, jotka koskevat poikkeuksia liitteessä I vahvistettujen teknisten määritelmien mukaisista vaatimuksista, liitteessä II olevassa I osassa lueteltuja tislattujen alkoholijuomien luokkia koskevista vaatimuksista sekä tiettyjä liitteessä II olevassa II osassa lueteltuja tislattuja alkoholijuomia koskevista erityissäännöistä, kun kyseessä ovat poikkeustapaukset, joissa kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä.

               II LUKU

               TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN ESITTELY JA MERKINNÄT SEKÄ TISLATTUJEN ALKOHOLIJUOMIEN NIMIEN KÄYTTÖ MUIDEN ELINTARVIKKEIDEN ESITTELYSSÄ JA MERKINNÖISSÄ

               6 artikla

               Merkinnät

               Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden, jotka saatetaan unionin markkinoille, on oltava asetuksessa (EU) N:o 1169/2011 vahvistettujen merkintävaatimusten mukaisia, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

               7 artikla

               Myyntinimitys

               Tislatun alkoholijuoman esittelyssä ja merkinnöissä on esiinnyttävä tislatun alkoholijuoman myyntinimitys.

               8 artikla

               Myyntinimityksiä koskevat yleiset säännöt

               1.Sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka täyttää jonkin liitteessä II olevassa I osassa luetellun tislattujen alkoholijuomien luokan osalta vahvistetut vaatimukset, myyntinimityksenä on oltava asianomaisen luokan nimi, jollei kyseisen luokan osalta säädetä muista myyntinimityksistä.

               2.Sellaisen tislatun alkoholijuoman, joka ei täytä vahvistettuja vaatimuksia minkään liitteessä II olevassa I osassa luetellun tislattujen alkoholijuomien luokan osalta, myyntinimityksenä on oltava ”tislattu alkoholijuoma”.

               3.Jos tislattu alkoholijuoma täyttää vahvistetut vaatimukset useamman kuin yhden liitteessä II olevan I osassa mainittujen tislattujen alkoholijuomien luokkien 15–47 osalta, sitä voidaan myydä yhdellä tai useammalla asianomaisella myyntinimityksellä, joista säädetään kyseisissä luokissa.

               4.Myyntinimityksiä ei saa korvata eikä muuttaa. Myyntinimityksiin sovelletaan seuraavaa:

               a)myyntinimitystä voi täydentää III luvussa tarkoitetulla maantieteellisellä merkinnällä, myyntinimityksen voi korvata III luvussa tarkoitetulla maantieteellisellä merkinnällä tai myyntinimitystä voi täydentää kansallisten säännösten mukaisesti toisella maantieteellisellä merkinnällä, jos tämä ei johda kuluttajaa harhaan; tai

               b)myyntinimityksen voi korvata yhdistetyllä ilmaisulla, joka sisältää ilmaisun ”likööri”, jos lopputuote on liitteessä II olevaan I osaan kuuluvassa luokassa 32 vahvistettujen vaatimusten mukainen.

               Jos myyntinimitystä täydennetään tai se korvataan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti, kyseisessä alakohdassa tarkoitettua maantieteellistä merkintää voi täydentää joko

               a)ilmaisuilla, jotka olivat jo 20 päivänä helmikuuta 2008 käytössä 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen olemassa olevien maantieteellisten merkintöjen osalta; tai

               b)ilmaisuilla, jotka mainitaan asianomaisessa tuote-eritelmässä.

               5.Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja myyntinimityksiä tai maantieteellisiä merkintöjä ei saa käyttää sellaisten juomien esittelyssä tai merkinnöissä, jotka eivät täytä liitteessä II olevassa I osassa lueteltujen asianomaisten luokkien vaatimuksia tai asianomaisiin maantieteellisiin merkintöihin liittyviä vaatimuksia, eikä myyntinimityksiin tai maantieteellisiin merkintöihin myöskään saa liittää sellaisia sanoja tai sanontoja kuin ”kaltainen”, ”tyyppinen”, ”tyylinen”, ”tapaan valmistettu”, ”makuinen” tai muita samanlaisia ilmaisuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 kohdan sekä 9 ja 10 artiklan soveltamista.

               Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja myyntinimityksiä, joita on täydennetty ilmaisulla ”makuinen” tai muulla samanlaisella ilmaisulla, voidaan käyttää ainoastaan viitattaessa tislattua alkoholijuomaa jäljitteleviin aromeihin tai niiden käyttöön muun elintarvikkeen kuin juoman tuotannossa. Maantieteellisiä merkintöjä ei saa käyttää aromien kuvaamiseen.

               6.Edellä 1 kohdassa tarkoitetut myyntinimitykset voivat sisältyä elintarvikkeiden ainesosaluetteloon, jos luettelo on asetuksen (EU) N:o 1169/2011 18–21 artiklan mukainen.

               9 artikla

               Yhdistetyt ilmaisut ja viittaukset

               1.Liitteessä II olevassa I osassa lueteltujen tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta säädettyjen myyntinimitysten tai yhdistettyyn ilmaisuun sisältyvän maantieteellisen merkinnän tai mihin tahansa niistä tehdyn viittauksen käyttö on sallittua elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)elintarvikkeen tuotannossa käytetty alkoholi on peräisin yksinomaan yhdistetyssä ilmaisussa tai viittauksessa/viittauksissa tarkoitetusta tislatusta alkoholijuomasta, lukuun ottamatta etyylialkoholia, jota voi sisältyä kyseisen elintarvikkeen tuotannossa käytettäviin aromeihin; ja

               b)elintarvikkeen tuotannossa käytettyä alkoholia ei ole laimennettu vedellä sen alkoholipitoisuuden laskemiseksi liitteessä II olevassa I osassa lueteltujen tislattujen alkoholijuomien luokkien osalta säädetyn vähimmäisalkoholipitoisuuden alapuolelle.

               2.Ilmaisu ”tislattu alkoholijuoma” ei voi olla osa alkoholijuomaa kuvaavaa yhdistettyä ilmaisua.

               3.Alkoholijuomaa kuvaava yhdistetty ilmaisu ei saa koostua ilmaisun ”likööri” ja liitteessä II olevassa I osassa jossakin luokista 33–41 mainittujen myyntinimitysten yhdistelmästä.

               4.Alkoholijuomaa kuvaava yhdistetty ilmaisu on merkittävä samanlaisin, samankokoisin ja samanvärisin kirjaimin samaa kirjasinlajia käyttäen. Ilmaisun keskelle ei saa lisätä siihen kuulumattomia teksti- tai kuvaelementtejä, eikä ilmaisu saa olla merkitty suuremmalla kirjasinlajilla kuin myyntinimitys.

               5.Elintarvikkeen esittelyssä viittaus tislatun alkoholijuoman luokkaan tai maantieteelliseen merkintään ei saa olla samalla rivillä myyntinimityksen kanssa. Alkoholijuomien esittelyssä viittauksen kirjasinlajin on oltava myyntinimityksen ja yhdistetyn ilmaisun kirjasinlajia pienempi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan soveltamista.

               10 artikla

               Sekoitusten esittely ja merkinnät

               1.Sekoituksen myyntinimityksenä on oltava ”tislattu alkoholijuoma”.

               Sekoituksen esittelyssä tai merkinnöissä voi olla liitteessä II olevassa I osassa lueteltuja nimiä tai maantieteellisiä merkintöjä, jotka vastaavat sekoituksen valmistuksessa käytettyjä tislattuja alkoholijuomia, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)kyseiset nimet tai maantieteelliset merkinnät esiintyvät yksinomaan kaikkien sekoituksen sisältämien alkoholiainesosien luettelossa ja niitä edeltää ilmaisu ”sekoittamalla valmistettu tislattu alkoholijuoma”; ja

               b)ilmaisu ”sekoittamalla valmistettu tislattu alkoholijuoma” on merkitty samaan kenttään kuin myyntinimitys samanlaisin kirjaimin ja samaa kirjasinlajia ja väriä käyttäen kuin myyntinimitys, ja kirjainten koko on enintään puolet myyntinimityksessä käytettyjen merkkien koosta.

               2.Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos sekoitus täyttää jonkin liitteessä II olevassa I osassa mainitun luokan vaatimukset, sekoitusta on kutsuttava asianomaisen luokan osalta säädetyllä myyntinimityksellä.

               Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa tapauksessa sekoituksen esittelyssä tai merkinnöissä voi olla liitteessä II olevassa I osassa lueteltuja nimiä tai maantieteellisiä merkintöjä, jotka vastaavat sekoitettuja tislattuja alkoholijuomia, jos kyseiset nimet esitetään

               a)yksinomaan luettelossa, jossa ilmoitetaan kaikki sekoitukseen sisältyvät alkoholiainesosat; ja

               b)ainakin kerran samassa kentässä myyntinimityksen kanssa.

               3.Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetussa alkoholiainesosien luettelossa on mainittava ainakin kerran kunkin alkoholiainesosan puhtaan alkoholin tilavuuden prosenttiosuus sekoituksen puhtaan alkoholin kokonaistilavuudesta. Alkoholiainesosat on lueteltava kyseisen prosenttiosuuden mukaisessa alenevassa suuruusjärjestyksessä.

               Alkoholiainesosien luettelo on merkittävä samanlaisin kirjaimin ja samaa kirjasinlajia ja väriä käyttäen kuin myyntinimitys, ja kirjainten koko saa olla enintään puolet myyntinimityksessä käytettyjen merkkien koosta.

               11 artikla

               Esittelyä ja merkintöjä koskevat lisäsäännöt

               1.Jos tislatun alkoholijuoman esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamiseen käytetty raaka-aine, jokainen maatalousperäinen etyylialkoholi on mainittava määrien mukaisessa alenevassa järjestyksessä.

               2.Tislatun alkoholijuoman esittelyyn tai merkintöihin voidaan lisätä ilmaisu ”sekoite” (blend), ”sekoitus” (blending) tai ”sekoitettu” (blended) ainoastaan, jos tislattu alkoholijuoma on valmistettu sekoittamalla siten kuin liitteessä I olevassa 6 kohdassa on määritelty.

               3.Tislatun alkoholijuoman esittelyssä tai merkinnöissä voidaan mainita kypsytysaika tai ikä, jos se viittaa nuorimpaan alkoholiainesosaan, ja edellyttäen, että tislattu alkoholijuoma on vanhennettu jäsenvaltion veroviranomaisen tai muun yhtä luotettavan elimen valvonnassa.

               12 artikla

               Alkuperän ilmoittaminen

               1.Jos tislatun alkoholijuoman alkuperä ilmoitetaan, sen on vastattava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013
                  16
                60 artiklan mukaista alkuperämaata tai -aluetta.

               2.Tislatun alkoholijuoman ainesosien alkuperämaata tai -paikkaa ei ole pakko mainita.

               13 artikla

               Tislattujen alkoholijuomien nimissä käytettävät kielet

               Liitteessä II kursiivilla esitettyjä ilmaisuja ja maantieteellisiä merkintöjä ei käännetä tislatun alkoholijuoman etiketissä eikä esittelyssä.

               14 artikla

               Suojattua maantieteellistä merkintää koskevan unionin tunnuksen käyttö

               Tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä saa käyttää suojattua maantieteellistä merkintää koskevaa unionin tunnusta.

               15 artikla

               Lyijypohjaisten kapselien tai kalvojen käyttökielto

               Tislattuja alkoholijuomia ei saa pitää hallussa myyntiä varten tai saattaa markkinoille lyijypohjaisilla kapseleilla tai kalvoilla päällystetyin sulkimin suljetuissa säiliöissä.

               16 artikla

               Siirretty säädösvalta

               1.Kuluttajien muuttuvien tarpeiden, teknologisen kehityksen, asiaankuuluvien kansainvälisten standardien kehityksen sekä tuotannon ja kaupan pitämisen taloudellisten edellytysten parantamistarpeen huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat seuraavia:

               a)yhdistettyjen ilmaisujen tai viittausten ilmoittamista tislattujen alkoholijuomien etiketissä koskevien sääntöjen muuttaminen;

               b)sekoitusten esittelyä ja merkintöjä koskevien sääntöjen muuttaminen; ja

               c)tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa sovellettavien unionin vertailumenetelmien ajantasaistaminen ja täydentäminen.

               2.Jotta voidaan ottaa huomioon jäsenvaltioiden perinteiset vanhentamisprosessit, siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat 11 artiklan 3 kohdasta poikkeamista tislatun alkoholijuoman esittelyssä tai merkinnöissä ilmoitettavan kypsytysajan tai iän osalta.

               3.Poikkeustapauksissa, joissa kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä, siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat poikkeuksia esittelyä ja merkintöjä koskevista tämän luvun säännöksistä.

               17 artikla

               Täytäntöönpanovalta

               Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa

               a)yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat 14 artiklassa tarkoitetun unionin tunnuksen käyttöä tislattujen alkoholijuomien esittelyssä ja merkinnöissä;

               b)yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat mahdollisen alkuperämaan tai -paikan merkitsemistä tislattujen alkoholijuomien etiketteihin.

               Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               III LUKU

               MAANTIETEELLISET MERKINNÄT

               18 artikla

               Maantieteellisten merkintöjen suoja

               1.Kuka tahansa toimija, joka pitää kaupan tuote-eritelmän mukaisesti tuotettua tislattua alkoholijuomaa, voi käyttää suojattuja maantieteellisiä merkintöjä.

               2.Suojatut maantieteelliset merkinnät sekä kyseisiä suojattuja nimiä käyttävät, asianomaisen tuote-eritelmän mukaisesti tuotetut tislatut alkoholijuomat on suojattu

               a)suojatun nimen suoralta tai välilliseltä kaupalliselta käytöltä

               i)vastaavissa tuotteissa, jotka eivät ole suojattua nimeä koskevan tuote-eritelmän mukaisia; tai

               ii)jos nimen käytöllä hyödynnetään maantieteellisen merkinnän mainetta;

               b)väärinkäytöltä, jäljittelyltä tai mielleyhtymiltä, vaikka tuotteiden tai palveluiden oikea alkuperä on merkitty tai vaikka suojattu nimitys on käännetty tai siihen on liitetty esimerkiksi ilmaisu ”tapa”, ”tyyppi”, ”menetelmä”, ”tuotettu kuten”, ”jäljitelmä”, ”makuinen”, ”kaltainen” tai muu vastaava ilmaisu;

               c)muilta vääriltä tai harhaanjohtavilta merkinnöiltä, jotka koskevat tuotteen lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta tai olennaisia ominaisuuksia, jotka on merkitty sisä- tai ulkopakkaukseen, mainoksiin tai asianomaista tuotetta koskeviin asiakirjoihin, sekä tuotteen pakkaamiselta säiliöön tavalla, joka on omiaan antamaan väärän kuvan tuotteen alkuperästä;

               d)muilta käytännöiltä, jotka saattaisivat johtaa kuluttajaa harhaan tuotteen todellisen alkuperän suhteen.

               3.Suojatuista maantieteellisistä merkinnöistä ei saa tulla 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yleisnimiä unionissa.

               4.Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet lopettaakseen suojattujen maantieteellisten merkintöjen 2 kohdassa tarkoitetun lainvastaisen käytön.

               19 artikla

               Tuote-eritelmä

               Maantieteellisen merkinnän on oltava sellaisen tuote-eritelmän mukainen, johon sisältyvät vähintään seuraavat tiedot:

               a)suojattavan maantieteellisen merkinnän nimi sellaisena kuin sitä käytetään kaupassa tai yleisessä kielenkäytössä ja ainoastaan niillä kielillä, joita perinteisesti käytetään tai käytettiin tietyn tuotteen kuvaamiseen rajatulla maantieteellisellä alueella;

               b)tislatun alkoholijuoman luokka;

               c)tislatun alkoholijuoman kuvaus, mukaan lukien tarvittaessa raaka-aineet, sekä tuotteen tärkeimmät fysikaaliset, kemialliset ja aistinvaraiset ominaisuudet ja tuotteen erityisominaisuudet verrattuna saman luokan tislattuihin alkoholijuomiin;

               d)maantieteellisen alueen rajaus suhteessa f alakohdassa tarkoitettuun yhteyteen;

               e)kuvaus menetelmästä, jolla tislattu alkoholijuoma saadaan aikaan, ja tarvittaessa aidoista ja muuttumattomista paikallisista menetelmistä, sekä pakkaamiseen liittyvät tiedot, jos hakijaryhmä katsoo sen tarpeelliseksi ja esittää nimenomaan kyseistä tuotetta koskevat riittävät perusteet sen osalta, miksi pakkaaminen on suoritettava rajatulla maantieteellisellä alueella laadun säilyttämiseksi, alkuperän varmistamiseksi tai valvonnan varmistamiseksi, ottaen huomioon unionin lainsäädännön, erityisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden osalta;

               f)yksityiskohtaiset tiedot tuotteen määrätyn laadun, maineen tai muun ominaispiirteen sekä d alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen alueen välisestä yhteydestä;

               g)tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastamisesta 35 artiklan nojalla huolehtivien viranomaisten tai, jos saatavilla, elinten nimet ja osoitteet sekä näiden erityistehtävät;

               h)kyseisen tislatun alkoholijuoman merkintöjä koskevat erityissäännöt.

               20 artikla

               Rekisteröintihakemusten sisältö

               1.Jäljempänä 21 artiklan 2 tai 5 kohdassa tarkoitettuun maantieteellistä merkintää koskevaan rekisteröintihakemukseen on sisällytettävä vähintään seuraavat tiedot:

               a)hakijaryhmän nimi ja osoite sekä tuote-eritelmää koskevien säännösten noudattamisen tarkastamisesta huolehtivien viranomaisten tai, jos saatavilla, elinten nimet ja osoitteet;

               b)19 artiklassa säädetty tuote-eritelmä;

               c)
                     yhtenäinen asiakirja, joka sisältää seuraavat tiedot:

               i)tuote-eritelmän pääkohdat: nimi, tislatun alkoholijuoman kuvaus, mukaan lukien tarvittaessa pakkausta ja merkintöjä koskevat erityissäännöt, ja maantieteellisen alueen tarkka määritys;

               ii)kuvaus tislatun alkoholijuoman ja 2 artiklan 1 kohdan 6 alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen alueen välisestä yhteydestä sekä tarvittaessa yhteyden perusteena olevat tuotekuvauksen tai tuotantomenetelmän erityispiirteet.

               Lisäksi 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa hakemuksessa on oltava todiste siitä, että tuotteen nimi on suojattu sen alkuperämaassa.

               2.Jäljempänä 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin hakemusasiakirjoihin on sisällyttävä seuraavat tiedot:

               a)hakijaryhmän nimi ja osoite;

               b)
                     tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhtenäinen asiakirja;

               c)jäsenvaltion ilmoitus siitä, että se katsoo hakijaryhmän toimittaman hakemuksen, josta on tehty myönteinen päätös, olevan tämän asetuksen edellytysten ja sen nojalla annettujen säännösten mukainen;

               d)tuote-eritelmän julkaisutiedot.

               21 artikla

               Nimen rekisteröintihakemus

               1.Nimen rekisteröintiä maantieteellisenä merkintänä tässä asetuksessa tarkoitetussa järjestelmässä voivat hakea ainoastaan ryhmät, jotka työskentelevät sen tislatun alkoholijuoman parissa, jonka nimi on määrä rekisteröidä.

               Jos maantieteellisen merkinnän nimi viittaa rajat ylittävään maantieteelliseen alueeseen, useammat ryhmät eri jäsenvaltioista tai kolmansista maista voivat esittää yhteisen rekisteröintihakemuksen.

               Yhteisen hakemuksen jättää komissiolle asianomainen jäsenvaltio tai asianomaisen kolmannen maan hakijaryhmä suoraan tai kyseisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä. Siinä on oltava 20 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu ilmoitus jokaiselta asianomaiselta jäsenvaltiolta. Jokaisen asianomaisen jäsenvaltion ja kolmannen maan on täytettävä 20 artiklassa säädetyt vaatimukset.

               Kun kyseessä on yhteinen hakemus, kansalliset vastaväitemenettelyt on toteutettava kaikissa asiaankuuluvissa jäsenvaltioissa.

               2.Kun hakemus koskee tietyssä jäsenvaltiossa sijaitsevaa maantieteellistä aluetta, se on esitettävä kyseisen jäsenvaltion viranomaisille.

               Jäsenvaltion on tutkittava hakemus asianmukaisin keinoin tarkastaakseen, että se on perusteltu ja täyttää tämän luvun edellytykset.

               3.Jäsenvaltion on osana 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua tutkimusta pantava vireille kansallinen vastaväitemenettely, jolla taataan hakemuksen riittävä julkaiseminen ja johon sisältyy kohtuullinen aika, jonka kuluessa luonnolliset tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka ovat sijoittautuneet jäsenvaltion alueelle tai asuvat siellä, voivat esittää hakemusta koskevan vastaväitteen.

               Jäsenvaltion on tarkasteltava saatujen vastaväitteiden tutkittavuutta 25 artiklassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti.

               4.Jos jäsenvaltio saatujen vastaväitteiden tarkastelun jälkeen katsoo, että tämän luvun vaatimukset täyttyvät, se voi tehdä myönteisen päätöksen ja esittää komissiolle hakemusasiakirjan. Sen on tällaisessa tapauksessa ilmoitettava komissiolle vastaväitteistä, jotka voidaan ottaa tutkittaviksi ja jotka on saatu luonnolliselta tai oikeushenkilöltä, joka on laillisesti pitänyt kaupan kyseisiä tuotteita käyttäen asianomaisia nimiä, jatkuvasti vähintään viiden vuoden ajan ennen 3 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää. Jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava komissiolle kansallisista oikeudenkäynneistä, jotka mahdollisesti vaikuttavat rekisteröintimenettelyyn.

               Jäsenvaltion on varmistettava, että sen tekemä myönteinen päätös julkistetaan ja että luonnollisilla ja oikeushenkilöillä, joiden oikeutettua etua asia koskee, on mahdollisuus valittaa päätöksestä.

               Jäsenvaltion on varmistettava, että myönteisen päätöksen perusteena ollut tuote-eritelmä julkaistaan, ja huolehdittava siitä, että tuote-eritelmä on sähköisesti saatavilla.

               Jäsenvaltioiden on myös taattava tuote-eritelmän sen version, josta komissio tekee päätöksen 23 artiklan 2 kohdan nojalla, riittävä julkaiseminen.

               5.Jos hakemus koskee kolmannessa maassa sijaitsevaa maantieteellistä aluetta, hakemus on toimitettava komissiolle joko suoraan tai asianomaisen kolmannen maan viranomaisten välityksellä.

               6.Tässä artiklassa tarkoitetut asiakirjat, jotka lähetetään komissiolle, on laadittava jollakin unionin virallisella kielellä.

               22 artikla

               Siirtymäkauden kansallinen suoja

               1.
                     Jäsenvaltio voi, mutta vain siirtymäkauden ajan, myöntää nimelle tämän asetuksen mukaisen kansallisen suojan, joka alkaa siitä päivästä, jona hakemus on toimitettu komissiolle.

               2.
                     Siirtymäkauden kansallinen suoja lakkaa sinä päivänä, jona tehdään päätös tämän asetuksen mukaisesta rekisteröinnistä tai hakemus perutaan.

               3.
                     Jos nimeä ei ole rekisteröity tämän luvun mukaisesti, tällaisen kansallisen suojan vaikutuksista vastaa yksinomaan asianomainen jäsenvaltio.

               4.
                     Jäsenvaltioiden 1 kohdan mukaisesti toteuttamilla toimenpiteillä saa olla vaikutusta ainoastaan kansallisella tasolla, eikä niillä saa olla vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan tai kansainväliseen kauppaan.

               23 artikla

               Komission suorittama tutkimus ja vastaväitteiden julkistaminen

               1.Komissio tutkii kaikki 21 artiklan mukaisesti sille toimitetut hakemukset asianmukaisin keinoin tarkastaakseen, että hakemus on perusteltu ja täyttää tämän luvun edellytykset. Tutkimus ei saisi kestää yli 12:ta kuukautta. Jos tämä määräaika ylittyy, komissio ilmoittaa viivästyksen syyt hakijalle kirjallisesti.

               Komissio julkaisee vähintään kuukausittain luettelon nimistä, joista sille on tehty rekisteröintihakemus, sekä päivämäärät, joina hakemukset on toimitettu.

               2.Jos komissio 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti suoritetun tutkimuksen perusteella katsoo, että tässä luvussa säädetyt edellytykset täyttyvät, se julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä 20 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhtenäisen asiakirjan sekä tuote-eritelmän julkaisutiedot.

               24 artikla

               Vastaväitemenettely

               1.Kolmen kuukauden kuluessa Euroopan unionin virallisessa lehdessä tapahtuneesta julkistamisesta jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaiset taikka luonnolliset tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka ovat sijoittautuneet kolmanteen maahan, voivat esittää komissiolle vastaväiteilmoituksen.

               Luonnolliset tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka ovat sijoittautuneet muun kuin hakemuksen vastaanottaneen jäsenvaltion alueelle tai asuvat siellä, voivat esittää vastaväiteilmoituksen sijoittautumisjäsenvaltioille määräajassa, joka mahdollistaa vastaväitteen esittämisen ensimmäisen alakohdan nojalla.

               Vastaväiteilmoitukseen on sisällytettävä ilmoitus siitä, että hakemus saattaisi rikkoa tässä luvussa säädettyjä edellytyksiä.

               Vastaväiteilmoitus, jossa ei ole tällaista ilmoitusta, on mitätön.

               Komissio toimittaa vastaväiteilmoituksen viipymättä edelleen hakemuksen toimittaneelle viranomaiselle ja elimelle.

               2.Jos komissiolle esitetään vastaväiteilmoitus, jota seuraa kahden kuukauden kuluessa perusteltu vastaväite, komissio tarkastaa tämän perustellun vastaväitteen tutkittavuuden.

               3.Kahden kuukauden kuluessa tutkittavaksi otettavan perustellun vastaväitteen vastaanottamisesta komissio kehottaa vastaväitteen esittänyttä viranomaista tai henkilöä sekä hakemuksen esittänyttä viranomaista tai elintä käymään tarvittavia neuvotteluja ajan, joka on enintään kolme kuukautta. Määräaika alkaa päivästä, jona asianomaisille osapuolille lähetetään sähköisesti asiaa koskeva pyyntö.

               Vastaväitteen esittäneen viranomaisen tai henkilön sekä hakemuksen esittäneen viranomaisen tai elimen on aloitettava tällaiset tarvittavat neuvottelut ilman aiheetonta viivytystä. Niiden on annettava toisilleen asiaankuuluvat tiedot sen arvioimiseksi, onko rekisteröintihakemus tämän luvun edellytysten mukainen. Jos sopimukseen ei päästä, nämä tiedot toimitetaan myös komissiolle.

               Kun osapuolet pääsevät sopimukseen, jäsenvaltion tai kolmannen maan, josta hakemus jätettiin, viranomaisten on ilmoitettava komissiolle kaikki sopimukseen johtaneet osatekijät, mukana lukien hakijoiden ja jäsenvaltion tai kolmannen maan viranomaisten mielipiteet tai muiden vastaväitteen esittäneiden luonnollisten ja oikeushenkilöiden mielipiteet.

               Ilmoitus komissiolle on tehtävä kuukauden kuluessa neuvottelujen päättymisestä riippumatta siitä, onko sopimukseen päästy vai ei.

               Milloin tahansa näiden kolmen kuukauden aikana komissio voi hakijan pyynnöstä pidentää neuvottelujen määräaikaa enintään kolmella kuukaudella.

               4.Jos 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti julkaistuja tietoja on 3 kohdassa tarkoitettujen tarvittavien neuvottelujen seurauksena muutettu huomattavasti, komissio tekee uudestaan 23 artiklassa tarkoitetun tutkimuksen.

               5.Komissiolle 1–4 kohdan mukaisesti lähetettävä vastaväiteilmoitus, perusteltu vastaväite ja siihen liittyvät asiakirjat on laadittava jollakin unionin virallisella kielellä.

               25 artikla

               Vastustamisperusteet

               1.Jäljempänä 24 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu perusteltu vastaväite otetaan tutkittavaksi ainoastaan, jos komissio vastaanottaa sen mainitussa säännöksessä säädetyssä määräajassa ja siinä osoitetaan, että

               a)2 artiklan 1 kohdan 6 alakohdassa ja 19 artiklassa tarkoitettuja edellytyksiä ei ole noudatettu;

               b)
                     ehdotetun nimen rekisteröinti olisi 31 tai 32 artiklan vastaista; tai

               c)ehdotetun nimen rekisteröinti vaarantaisi kokonaan tai osittain samankaltaisen nimen tai tavaramerkin olemassaolon tai vähintään viiden vuoden ajan ennen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleiden tuotteiden olemassaolon.

               2.Vastustamisperusteet arvioidaan unionin alueen osalta.

               26 artikla

               Maantieteellisten merkintöjen käyttöön liittyvät siirtymäkaudet

               1.Rajoittamatta 18 artiklan soveltamista komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla myönnetään enintään viiden vuoden siirtymäkausi, jonka aikana toisesta jäsenvaltiosta tai kolmannesta maasta peräisin olevassa tislatussa alkoholijuomassa, jonka nimi on 18 artiklan 2 kohdan vastainen, voidaan edelleen käyttää nimitystä, jolla sitä on pidetty kaupan, sillä ehdolla, että 21 artiklan 3 kohdan tai 24 artiklan mukaisella tutkittavaksi otettavalla vastaväitteellä osoitetaan, että nimen rekisteröinti vaarantaisi

               a)täysin samanlaisen nimen olemassaolon tai sellaisen yhdistetyn nimen olemassaolon, jonka yksi ilmaisu on sama kuin rekisteröitävä nimi; tai

               b)muiden sellaisten rekisteröitävän nimen kaltaisten nimien olemassaolon, jotka viittaavat laillisesti markkinoilla vähintään viiden vuoden ajan ennen 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua julkaisupäivää olleeseen tislattuun alkoholijuomaan.

               Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               2.Rajoittamatta 33 artiklan soveltamista komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla pidennetään tämän artiklan 1 kohdassa mainittua siirtymäkautta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jos osoitetaan, että

               a)1 kohdassa tarkoitettua nimitystä on muuttumattoman ja aidon käytännön perusteella käytetty laillisesti vähintään 25 vuoden ajan ennen suojahakemuksen toimittamista komissiolle;

               b)1 kohdassa tarkoitetun nimityksen käytön tarkoituksena ei ole missään vaiheessa ollut rekisteröidyn nimen maineesta hyötyminen eikä kuluttajaa ole johdettu eikä olisi voitu johtaa harhaan tuotteen oikean alkuperän suhteen.

               Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               3.Alkuperämaan on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja nimityksiä käytettäessä oltava selkeästi ja näkyvästi kiinnitettynä merkintään.

               27 artikla

               Rekisteröintipäätös

               1.Jos komissio 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan nojalla tehdystä tutkimuksesta saamiensa tietojen perusteella katsoo, etteivät rekisteröintiedellytykset täyty, se hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hakemus hylätään. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               2.Jos komissiolle ei esitetä 24 artiklan mukaisia vastaväiteilmoituksia eikä tutkittavaksi otettavia perusteltuja vastaväitteitä, se hyväksyy 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä soveltamatta täytäntöönpanosäädöksiä, joilla nimi rekisteröidään.

               3.Jos komissiolle esitetään perusteltu vastaväite, joka voidaan ottaa tutkittavaksi, se 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tarvittavien neuvottelujen jälkeen ja otettuaan huomioon niiden tulokset joko

               a)rekisteröi nimen täytäntöönpanosäädöksillä, jotka on hyväksytty soveltamatta 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, jos sopimukseen on päästy, ja muuttaa tarvittaessa 23 artiklan 2 kohdan nojalla julkaistuja tietoja edellyttäen, etteivät muutokset ole merkittäviä; tai

               b)hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla rekisteröinnistä päätetään, jos sopimukseen ei ole päästy. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               4.Komission rekisteröintisäädökset ja hylkäyspäätökset julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Rekisteröinnillä myönnetään 18 artiklassa tarkoitettu suoja maantieteelliselle merkinnälle.

               28 artikla

               Tuote-eritelmän muutokset

               1.Ryhmä, jonka oikeutettua etua asia koskee, voi hakea hyväksyntää tuote-eritelmän muutokselle.

               Hakemuksessa on kuvattava ja perusteltava muutokset, joita pyyntö koskee.

               2.
                     Jäsenvaltion, jonka alueella asiaomaisen tuotteen maantieteellinen alue sijaitsee, on hyväksyttävä muutokset.

               Jos muutoshakemus kuitenkin sisältää tuote-eritelmän yhden tai useamman muutoksen, joka liittyy tuotteen olennaisiin ominaispiirteisiin, muuttaa 19 artiklan f alakohdassa tarkoitettua yhteyttä, mukaan lukien tislatun alkoholijuoman nimen tai nimen jonkin osan muutos, vaikuttaa rajattuun maantieteelliseen alueeseen tai merkitsee tuotteella tai sen raaka-aineilla käytävän kaupan lisärajoituksia, jäsenvaltion on toimitettava muutoshakemus komissiolle hyväksyttäväksi, ja hakemuksen osalta on noudatettava 21–27 artiklassa vahvistettua menettelyä.

               3.
                     Hakemuksen tutkimisessa keskitytään yksinomaan ehdotettuun muutokseen.

               29 artikla

               Peruuttaminen

               Komissio voi omasta aloitteestaan taikka niiden luonnollisten tai oikeushenkilöiden pyynnöstä, joiden oikeutettua etua asia koskee, hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla peruutetaan maantieteellisen merkinnän rekisteröinti seuraavissa tapauksissa:

               a)
                     tuote-eritelmän edellytysten täyttymistä ei ole varmistettu;

               b)
                     maantieteellisen merkinnän mukaista tuotetta ei ole saatettu markkinoille vähintään seitsemään vuoteen.

               Komissio voi rekisteröidyllä nimellä kaupan pidettävän tuotteen tuottajien pyynnöstä peruuttaa tällaista tuotetta vastaavan rekisteröinnin. Peruutusmenettelyyn sovelletaan 21, 23, 24 ja 27 artiklaa.

               Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               30 artikla

               Tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen rekisteri

               Komissio hyväksyy 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä soveltamatta täytäntöönpanosäädöksiä, joilla perustetaan julkisesti saatavilla oleva, ajantasainen sähköinen rekisteri tämän järjestelmän mukaisista tislattujen alkoholijuomien maantieteellisistä merkinnöistä, jäljempänä ’rekisteri’, ja ylläpidetään sitä.

               Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joilla vahvistetaan rekisterin muotoa ja sisältöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               Rekisteriin voidaan ottaa maantieteellisinä merkintöinä sellaisia kolmansissa maissa tuotettujen tislattujen alkoholijuomien maantieteellisiä merkintöjä, jotka on suojattu unionissa kansainvälisellä sopimuksella, jossa unioni on sopimuspuolena.

               31 artikla

               Homonyymiset maantieteelliset merkinnät

               1.Jos rekisteröitäväksi haetaan tämän asetuksen mukaisesti jo rekisteröidyn nimityksen kanssa kokonaan tai osittain homonyymistä nimeä, nimen rekisteröinnissä on otettava asianmukaisesti huomioon paikalliset ja perinteiset käytännöt sekä sekaannusten riski.

               2.Homonyymistä nimitystä, joka saa kuluttajan virheellisesti uskomaan, että tuotteet ovat peräisin joltain muulta alueelta, ei saa rekisteröidä, vaikka nimi olisikin oikea sen alueen, seudun tai paikan osalta, mistä kyseiset tuotteet ovat peräisin.

               3.Rekisteröidyn homonyymisen maantieteellisen merkinnän käyttö on sallittua edellyttäen, että myöhemmin rekisteröidyn homonyymisen nimen ja jo rekisteröidyn nimen välillä on käytännössä riittävä ero, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasavertainen kohtelu ja se, ettei kuluttajaa johdeta harhaan.

               32 artikla

               Suojan epäämisperusteet

               1.Nimeä, josta on tullut yleisnimi, ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä.

               Sen määrittämiseksi, onko nimestä tullut yleisnimi, on otettava huomioon kaikki asiaankuuluvat tekijät ja erityisesti

               a)tilanne unionissa ja erityisesti alueilla, joilla tuotetta käytetään;

               b)asiaa koskeva unionin tai kansallinen lainsäädäntö.

               2.Nimeä ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä, jos suoja saattaa johtaa kuluttajaa harhaan tislatun alkoholijuoman tunnistamisessa tavaramerkin maineen ja tunnettavuuden vuoksi.

               3.
                     Nimeä ei saa suojata maantieteellisenä merkintänä, jos asianomaisen tislatun alkoholijuoman luokan kannalta pakollisia tuotanto- tai valmistusvaiheita ei suoriteta asianomaisella maantieteellisellä alueella.

               33 artikla

               Tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen välinen suhde

               1.Sellaisen tavaramerkin rekisteröinti, joka sisältää rekisteriin kirjatun maantieteellisen merkinnän tai muodostuu sellaisesta, on evättävä tai peruttava, jos kyseisen tavaramerkin käyttö johtaisi johonkin 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tilanteista.

               2.Tavaramerkin, jonka käyttö vastaa jotakin 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tilannetta ja jota koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai joka on rekisteröity tai jota koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti vilpittömässä mielessä unionin alueella tapahtuneella käytöllä joko ennen maantieteellisen merkinnän suojaamista alkuperämaassa tai ennen 1 päivää tammikuuta 1996, käyttöä voidaan jatkaa maantieteellisen merkinnän rekisteröinnistä huolimatta, jos Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/95/EY
                  17
                tai neuvoston asetuksessa (EY) N:o 207/2009
                  18
                säädettyjä tavaramerkin mitättömyys- tai menettämisperusteita ei ole olemassa.

               34 artikla

               Nykyisiä suojattuja maantieteellisiä merkintöjä koskevat täytäntöönpanovaltuudet

               1.Asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti suojatut tislattujen alkoholijuomien maantieteelliset merkinnät ovat suojattuja maantieteellisinä merkintöinä tämän asetuksen mukaisesti ilman eri toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. Komissio kirjaa ne rekisteriin.

               2.Komissio voi kahden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta päättää omasta aloitteestaan peruuttaa täytäntöönpanosäädöksillä asetuksen (EY) N:o 110/2008 20 artiklassa tarkoitettujen maantieteellisten merkintöjen suojan, jos merkinnät eivät ole 2 artiklan 1 kohdan 6 alakohdan mukaisia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               35 artikla

               Tuote-eritelmien noudattamisen tarkastaminen

               1.Unionin maantieteellisten merkintöjen osalta tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisesta ennen tuotteen saattamista markkinoille huolehtii ainakin yksi

               a)40 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen; tai

               b)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004
                  19
                2 artiklan toisen kohdan 5 alakohdassa tarkoitettu valvontaelin, joka toimii tuotteita sertifioivana elimenä.

               Sen estämättä, mitä kansallisessa lainsäädännössä säädetään, tällaisesta tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisesta aiheutuvista kuluista vastaavat elintarvikealan toimijat, joihin tämä valvonta kohdistuu.

               2.Kolmansien maiden maantieteellisten merkintöjen osalta tuote-eritelmien noudattamisen tarkastamisesta ennen tuotteen saattamista markkinoille huolehtii ainakin yksi

               a)kolmannen maan nimeämä toimivaltainen viranomainen; tai

               b)tuotteita sertifioiva elin.

               3.Jäsenvaltioiden on julkaistava 1 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten ja elinten nimet ja osoitteet sekä ajantasaistettava nämä tiedot säännöllisesti.

               Komissio julkaisee 2 kohdassa tarkoitettujen viranomaisten ja elinten nimet ja osoitteet ja ajantasaistaa nämä tiedot säännöllisesti.

               4.Edellä 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen tuotteita sertifioivien elinten on noudatettava eurooppalaista standardia ISO/IEC 17065:2012 ja oltava sen mukaisesti hyväksyttyjä.

               5.Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten tai elinten, jotka tarkastavat tuote-eritelmien noudattamisen, on oltava objektiivisia ja puolueettomia. Niillä on oltava käytettävissään tehtäviensä hoitamiseen tarvittava asiantunteva henkilöstö ja voimavarat.

               36 artikla

               Nimen käytön seuranta myyntipaikoilla

               1.Jäsenvaltioiden on tehtävä riskianalyysin perusteella tarkastuksia, jotka koskevat maantieteellisten merkintöjen rekisteröityjen nimien käyttöä myyntipaikoilla, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jos tämän luvun vaatimuksia rikotaan.

               2.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 40 artiklan mukaisesti nimettyjen, nimen myyntipaikalla käyttöä koskevista tarkastuksista vastaavien toimivaltaisten viranomaisten ja nimet ja osoitteet. Komissio julkaisee näiden viranomaisten nimet ja osoitteet.

               37 artikla

               Valvontatoimia koskeva menettely ja vaatimukset sekä valvontatoimien suunnittelu ja valvontatoimista raportointi

               1.Tämän asetuksen 35 ja 36 artiklassa säädettyihin tarkastuksiin sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvistettuja menettelyjä ja vaatimuksia soveltuvin osin.

               2.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän luvun mukaisten velvoitteiden valvonta sisältyy erillisenä jaksona monivuotisiin kansallisiin valvontasuunnitelmiin asetuksen (EY) N:o 882/2004 41–43 artiklan mukaisesti.

               3.Asetuksen (EY) N:o 882/2004 44 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin vuosiraportteihin on sisällytettävä erillinen jakso, jossa esitetään kyseisessä säännöksessä tarkoitetut tiedot tällä asetuksella vahvistettujen velvoitteiden tarkastuksista.

               38 artikla

               Siirretty säädösvalta

               1.Rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvan tuotannon erityispiirteiden huomioon ottamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat

               a)maantieteellisen alueen rajaamista koskevia lisäperusteita; ja

               b)rajatulla maantieteellisellä alueella tapahtuvaan tuotantoon liittyviä rajoituksia ja poikkeuksia.

               2.Komissio voi tuotteiden laadun ja jäljitettävyyden varmistamiseksi vahvistaa 43 artiklan mukaisesti annettavilla delegoiduilla säädöksillä edellytykset, joilla tuote-eritelmiin voi sisältyä 19 artiklan e alakohdassa tarkoitettuja pakkausta koskevia tietoja tai 19 artiklan h alakohdassa tarkoitettuja erityisiä merkintöjä koskevia sääntöjä.

               3.Komissio voi 43 artiklan mukaisesti annettavilla delegoiduilla säädöksillä tuottajien tai elintarvikealan toimijoiden oikeutettujen etujen turvaamiseksi

               a)määritellä tapaukset, jolloin yksittäinen tuottaja voi hakea suojaa maantieteelliselle merkinnälle;

               b)vahvistaa edellytyksiä, joita sovelletaan maantieteellisen merkinnän suojahakemukseen, alustaviin kansallisiin menettelyihin, komission suorittamaan hakemusten tutkimiseen, vastaväitemenettelyyn  ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen peruuttamiseen, mukaan lukien tapaukset, joissa maantieteellinen alue kattaa useamman kuin yhden maan.

               4.Tuote-eritelmien tietojen asianmukaisuuden ja ytimekkyyden varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä säännöistä, joilla rajoitetaan tuote-eritelmän sisältämiä tietoja, jos tietojen rajoittaminen on tarpeen liian laajojen rekisteröintihakemusten välttämiseksi.

               5.Muutoshakemuksen hallinnoinnin helpottamiseksi myös silloin, kun muutos on viranomaisten määräämistä pakollisista terveyden- tai kasvinsuojelutoimista johtuva tilapäinen tuote-eritelmän muutos tai muutos liittyy toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamiin luonnononnettomuuksiin tai epäsuotuisiin sääoloihin, siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan niin jäsenvaltioiden kuin komission hyväksyttäviksi tulevia muutoksia koskevan menettelyn edellytyksiä ja vaatimuksia.

               6.Maantieteellisten merkintöjen lainvastaisen käytön estämiseksi siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden tältä osin täytäntöönpantaviksi tulevia tarkoituksenmukaisia toimia.

               7.Tässä luvussa säädettyjen tarkastusten tehokkuuden varmistamiseksi siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat elintarvikealan toimijoista toimivaltaisille viranomaisille tehtäviin ilmoituksiin liittyviä tarvittavia toimenpiteitä.

               39 artikla

               Täytäntöönpanovalta

               Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaisia sääntöjä seuraavista:

               a)eritelmän muoto sekä toimenpiteet, jotka koskevat tuote-eritelmässä ilmoitettavia tietoja maantieteellisen alueen ja lopputuotteen välisestä yhteydestä;

               b)hakemuksiin liittyvät menettelyt sekä hakemusten muoto ja esittäminen, myös useampaa kuin yhtä kansallista aluetta koskevien hakemusten osalta;

               c)vastaväitteisiin liittyvät menettelyt sekä vastaväitteiden muoto ja esittäminen;

               d)muutoshakemuksen muoto ja esittäminen;

               e)peruuttamiseen liittyvät menettelyt ja muoto sekä peruuttamispyyntöjen esittäminen;

               f)jäsenvaltioille kuuluvat tarkastukset ja todentamiset, mukaan lukien testaus.

               Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               IV LUKU

               TARKASTUKSET, TIETOJENVAIHTO, JÄSENVALTIOIDEN LAINSÄÄDÄNTÖ

               40 artikla

               Tislattujen alkoholijuomien tarkastukset

               1.Tislattuja alkoholijuomia koskevat tarkastukset ovat jäsenvaltioiden vastuulla. Niiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi ja nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat tämän asetuksen noudattamisesta.

               2.Komissio varmistaa tämän asetuksen yhdenmukaisen soveltamisen ja vahvistaa tarvittaessa täytäntöönpanosäännöksillä säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden toteuttamia tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuvien velvoitteiden noudattamiseen liittyviä hallinnollisia ja fyysisiä tarkastuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               41 artikla

               Tietojenvaihto

               1.Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen soveltamisessa tarvittavat tiedot.

               2.Siirretään komissiolle valta antaa 43 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat vaihdettavien tietojen luonnetta ja tyyppiä.

               3.Siirretään komissiolle valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä tietojenvaihtomenetelmistä.

               Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

               42 artikla

               Jäsenvaltioiden lainsäädäntö

               1.Soveltaessaan laatupolitiikkaa alueellaan tuotettuihin tislattuihin alkoholijuomiin ja erityisesti rekisteriin kirjattuihin maantieteellisiin merkintöihin tai uusien maantieteellisten merkintöjen suojaamiseen jäsenvaltiot voivat vahvistaa tuotantoa, esittelyä ja merkintöjä koskevia sääntöjä, jotka ovat tiukempia kuin liitteessä II esitetyt säännöt, sillä edellytyksellä että säännöt ovat unionin lainsäädännön mukaiset.

               2.Jäsenvaltiot eivät saa kieltää tai rajoittaa tämän asetuksen mukaisten tislattujen alkoholijuomien tuontia, myyntiä tai kulutusta.

               V LUKU

               säädösvallan siirto, täytäntöönpanosäännökset, kumoaminen ja muuttaminen, siirtymäkauden säännökset ja loppusäännökset

               1 JAKSO

               SÄÄDÖSVALLAN SIIRTÄMINEN JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET

               43 artikla

               Siirretyn säädösvallan käyttäminen

               1.Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

               2.Siirretään komissiolle tämän asetuksen voimaantulosta määräämättömäksi ajaksi 5, 16, 38 ja 41 artiklassa sekä 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

               3.Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5, 16, 38 ja  41 artiklassa sekä 46 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

               4.Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

               5.Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

               6.Edellä olevan 5, 16, 38 ja 41 artiklan tai 46 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

               44 artikla

               Komiteamenettely

               1.Komissiota avustaa asetuksella (ETY) N:o 1576/89
                  20
                perustettu tislattujen alkoholijuomien komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

               2.Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

               2 jakso

               KUMOAMINEN SEKÄ SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

               45 artikla

               Kumoaminen

               Kumotaan asetus (EY) N:o 110/2008.

               Viittaukset asetukseen (EY) N:o 110/2008 on katsottava viittauksiksi tähän asetukseen.

               46 artikla

               Siirtymätoimenpiteet

               1.Asetuksen (EY) N:o 110/2008 vaatimukset täyttäviä tislattuja alkoholijuomia, jotka on valmistettu ennen kuin tätä asetusta ryhdytään soveltamaan, voidaan pitää kaupan, kunnes nämä juomat loppuvat varastoista.

               2.Jotta helpotettaisiin siirtymistä asetuksessa (EY) N:o 110/2008 säädetyistä säännöistä tässä asetuksessa säädettyihin sääntöihin, komissio voi tarvittaessa hyväksyä delegoiduilla säädöksillä toimenpiteitä tämän asetuksen muuttamiseksi tai siitä poikkeamiseksi kolmen vuoden ajan soveltamisen alkamispäivästä.

               3.Edellä olevaa 19–23, 28 ja 29 artiklaa sovelletaan suoja-, muutos- ja peruuttamishakemuksiin, jotka on toimitettu sen jälkeen, kun tätä asetusta on ryhdytty soveltamaan.

               Asetuksen (EY) N:o 110/2008 asianomaisia säännöksiä sovelletaan edelleen suojahakemuksiin, tuote-eritelmien muutoshakemuksiin ja peruutushakemuksiin, joiden käsittely on kesken tämän asetuksen voimaantulopäivänä.

               Suoja-, muutos- ja peruutushakemuksia koskeviin menettelyihin sovelletaan 24–26 artiklassa tarkoitettuja vastaväitemenettelyä koskevia säännöksiä, jos yhtenäistä asiakirjaa, muutoshakemusta tai peruutushakemusta ei ollut julkaistu, kun tämä asetus tulee voimaan. Suoja-, muutos- ja peruutushakemuksia koskeviin menettelyihin sovelletaan edelleen asetuksen (EY) N:o 110/2008 asianomaisia säännöksiä, jos yhtenäinen asiakirja, muutoshakemus tai peruutushakemus oli julkaistu, kun tämä asetus tulee voimaan.

               4.Kun kyseessä ovat asetuksen (EY) N:o 110/2008 mukaisesti rekisteröidyt maantieteelliset merkinnät, komissio julkaisee jäsenvaltion pyynnöstä kyseisen jäsenvaltion toimittaman yhtenäisen asiakirjan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Julkaisuun liitetään tuote-eritelmän julkaisuviite, eikä julkaisua seuraa vastaväitemenettely.

               47 artikla

               Voimaantulo ja soveltaminen

               Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan [...].

               Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

                     (2)
                  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

                     (3)
                  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 664/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 täydentämisestä suojattuja alkuperänimityksiä, suojattuja maantieteellisiä merkintöjä ja aitoja perinteisiä tuotteita koskevien unionin tunnusten vahvistamisen sekä eräiden hankintaa koskevien sääntöjen, eräiden menettelysääntöjen ja eräiden täydentävien siirtymäsääntöjen osalta. (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 17).

                     (4)
                  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

                     (5)
                  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 716/2013, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2013, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 soveltamissäännöistä (EUVL L 201, 26.7.2013, s. 21).

                     (6)
                  EUVL C […], […], s. […].

                     (7)
                  EUVL C , , s. .

                     (8)
                  EUVL C […], […], s. […].

                     (9)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 110/2008, annettu 15 päivänä tammikuuta 2008, tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 kumoamisesta (EUVL L 39, 13.2.2008, s. 16).

                     (10)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1334/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/91, asetusten (EY) N:o 2232/96 ja (EY) N:o 110/2008 sekä direktiivin 2000/13/EY muuttamisesta (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34).

                     (11)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1169/2011, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, elintarviketietojen antamisesta kuluttajille, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1924/2006 ja (EY) N:o 1925/2006 muuttamisesta sekä komission direktiivin 87/250/ETY, neuvoston direktiivin 90/496/ETY, komission direktiivin 1999/10/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY, komission direktiivien 2002/67/EY ja 2008/5/EY sekä komission asetuksen (EY) N:o 608/2004 kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18).

                     (12)
                  Neuvoston päätös 94/800/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1994, Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986–1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa (EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1).

                     (13)
                  Euroopan parlamentin ja komission asetus (EU) N:o 1151/2012, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).

                     (14)
                  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välillä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehty toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

                     (15)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (16)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

                     (17)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/95/EY, annettu 22 päivänä lokakuuta 2008, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä (EUVL L 299, 8.11.2008, s. 25).

                     (18)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 207/2009, annettu 26 päivänä helmikuuta 2009, yhteisön tavaramerkistä (EUVL L 78, 24.3.2009, s. 1).

                     (19)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

                     (20)
                  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1576/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä (EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 1.12.2016
            COM(2016) 750 final
            LIITTEET
            asiakirjaan
            Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi
            tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, esittelystä ja merkinnöistä, tislattujen alkoholijuomien nimien käytöstä muiden elintarvikkeiden esittelyssä ja merkinnöissä sekä tislattujen alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta

               LIITE I

               TEKNISET MÄÄRITELMÄT

               Asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tekniset määritelmät ovat seuraavat:

               (1)’Maatalousperäisellä etyylialkoholilla’ tarkoitetaan alkoholipitoista nestettä, jolla on seuraavat ominaisuudet:

               a)
                     aistinvaraiset ominaisuudet: ei muuta havaittavaa makua kuin valmistuksessa käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva maku;

               b)vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: 96,0 %;

               c)jäämäpitoisuudet enintään:

               i)kokonaishappopitoisuus ilmaistuna grammoina etikkahappoa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5;

               ii)esterit ilmaistuna grammoina etyyliasetaattia hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,3;

               iii)aldehydit ilmaistuna grammoina asetaldehydiä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5;

               iv)korkeammat alkoholit ilmaistuna grammoina 2-metyyli-1-propanolia hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,5;

               v)metanoli ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 30;

               vi)kuiva-aine ilmaistuna grammoina hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 1,5;

               vii)haihtuvat typpeä sisältävät emäkset ilmaistuna grammoina typpeä hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia: 0,1;

               viii)furfuraali: ei havaittavissa.

               (2)’Maatalousperäisellä tisleellä’ tarkoitetaan alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu perussopimuksen liitteessä I luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisen jälkeen tislattu ja jolla ei ole etyylialkoholin eikä tislatun alkoholijuoman ominaisuuksia mutta jolla on edelleen käytetyistä raaka-aineista peräisin oleva aromi ja maku.

               Kun käytetyt raaka-aineet mainitaan erikseen, tisle on valmistettava yksinomaan kyseisistä raaka-aineista.

               (3)’Makeuttamisella’ tarkoitetaan yhden tai useamman seuraavan tuotteen käyttöä tislatun alkoholijuoman valmistuksessa:

               a)puolivalkoinen sokeri, valkoinen sokeri, erikoisvalkoinen sokeri, dekstroosi, fruktoosi, tärkkelyssiirappi, sokeriliuos, inverttisokeriliuos ja inverttisokerisiirappi, sellaisina kuin ne määritellään neuvoston direktiivissä 2001/111/EY
                  1
               ;

               b)puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, tiivistetty rypäleen puristemehu, tuore rypäleen puristemehu;

               c)poltettu sokeri, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita;

               d)hunaja sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivissä 2001/110/EY
                  2
               ;

               e)johanneksenleipäpuusiirappi;

               f)muu luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikutus kuin a–e alakohdassa tarkoitetuilla tuotteilla.

               (4)’Alkoholin lisäämisellä’ tarkoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin tai maatalousperäisten tisleiden taikka näiden molempien lisäämistä tislattuun alkoholijuomaan.

               (5)’Veden lisäämisellä’ tarkoitetaan tislatun alkoholijuoman valmistuksessa sellaisen veden lisäämistä, joka voi olla tislattu, demineralisoitu, ionivaihdettu tai pehmennetty. Veden lisääminen on sallittua, jos veden laatu on neuvoston direktiivin 98/83/EY
                  3
                ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/54/EY
                  4
                mukainen ja tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuus on veden lisäämisen jälkeen edelleen asianomaisen tislatun alkoholijuoman luokan osalta säädetyn vähimmäisalkoholipitoisuuden mukainen.

               (6)’Sekoittamisella’ (blending) tarkoitetaan kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset eroavat toisistaan vain vähän yhden tai useamman seuraavan tekijän osalta:

               a)valmistusmenetelmä;

               b)käytetyt tislauslaitteistot;

               c)kypsytys- tai vanhentamisaika;

               d)maantieteellinen tuotantoalue.

               Tällä tavoin valmistettu tislattu alkoholijuoma kuuluu samaan tislatun alkoholijuoman luokkaan kuin alkuperäiset tislatut alkoholijuomat ennen sekoittamista.

               (7)’Kypsytyksellä tai vanhentamisella’ tarkoitetaan tiettyjen reaktioiden luonnollista tapahtumaa tarkoituksenmukaisissa säiliöissä, jotta kyseinen tislattu alkoholijuoma saisi siltä alkuaan puuttuneet aistinvaraiset ominaisuudet.

               (8)’Aromeilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyjä aromeja.

               (9)’Aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määriteltyä aromiainetta.

               (10)’Luontaisella aromiaineella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyä luontaista aromiainetta.

               (11)’Aromivalmisteella’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan d alakohdassa määriteltyä aromivalmistetta.

               (12)’Muilla aromeilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1334/2008 3 artiklan 2 kohdan h alakohdassa määriteltyjä muita aromeja.

               (13)’Väriaineilla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008
                  5
                liitteessä I olevassa 2 kohdassa määriteltyjä väriaineita.

               (14)’Värjäämisellä’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä I olevassa 2 kohdassa määritellyn yhden tai useamman väriaineen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa.

               (15)’Alkoholipitoisuudella tilavuusprosentteina’ tarkoitetaan tuotteen sisältämän puhtaan, 20 °C:ssa mitatun alkoholin tilavuuden suhdetta kyseisen tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa.

               (16)’Haihtuvien aineiden pitoisuudella’ tarkoitetaan yksinomaan tislauksessa tai uudelleentislauksessa käytetyistä raaka-aineista johtuvien muiden haihtuvien aineiden kuin etyylialkoholin ja metanolin määrää yksinomaan tislauksella saadussa tislatussa alkoholijuomassa.

               (17)’Pakkauksella’ tarkoitetaan suojakääreitä, pahvi- ja puulaatikoita, säiliöitä ja pulloja, joita käytetään tislattujen alkoholijuomien kuljetukseen tai myyntiin.

               LIITE II

               I OSA

               Tislattujen alkoholijuomien luokat

               1. Rommi

               a)Rommeja ovat seuraavat:

               i)tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan joko ruokosokerin valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaamalla ja joka on tislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 96 tilavuusprosenttia ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet;

               ii)tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan sokeriruokomehusta alkoholikäymisellä ja tislaamalla siten, että sillä on rommin tyypilliset aromiominaisuudet, ja jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. Tätä tislattua alkoholijuomaa voidaan pitää kaupan liittämällä myyntinimitykseen ”rommi” ilmaisu ”maatalous-” sekä jokin rekisteröidyistä Ranskan merentakaisten departementtien ja Madeiran autonomisen alueen maantieteellisistä merkinnöistä.

               b)Rommin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Rommia ei saa maustaa.

               e)Rommiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               f)Mitä tahansa tässä luokassa esitettyä rekisteröityä maantieteellistä merkintää saa täydentää ilmaisulla ”traditionnel”, jos rommi valmistetaan tislaamalla alle 90 tilavuusprosentin vahvuiseksi sen jälkeen, kun yksinomaan asianomaisesta tuotantopaikasta peräisin olevia alkoholin valmistukseen soveltuvia tuotteita on alkoholikäytetty. Tällaisen rommin haihtuvien aineiden pitoisuuden on oltava vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, eikä rommia saa makeuttaa. Ilmaisun ”traditionnel” käyttö ei estä käyttämästä myyntinimitykseen ”rommi” ja a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin maantieteellisiin merkintöihin liitettäviä ilmaisuja ”sokerin tuotannosta peräisin oleva” tai ”maatalous-”.

               Tämä säännös ei estä käyttämästä ilmaisua ”traditionnel” kaikissa tähän luokkaan kuulumattomissa tuotteissa niitä koskevien erityiskriteerien mukaisesti.

               2. Whisky tai Whiskey

               a)Whisky tai whiskey on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan toteuttamalla kaikki seuraavat tuotantotoimet:

               i)sellaisen mäskin tislaaminen, joka on tehty mallastetusta viljasta joko yhdessä muiden kokojyväviljojen kanssa tai ilman niitä ja jonka

               –muuttaa sokeriksi maltaan sisältämä diastaasi joko muiden luontaisten entsyymien kanssa tai ilman niitä,

               –käymisen saa aikaan hiiva;

               ii)tislaaminen yhden tai useamman kerran siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 94,8 tilavuusprosenttia ja sen aromi ja maku ovat peräisin käytettävistä raaka-aineista;

               iii)viimeisen tisleen kypsytys vähintään kolmen vuoden ajan enintään 700 litran vetoisissa puutynnyreissä.

               Viimeisellä tisleellä, johon voidaan lisätä vain vettä ja sokerikulööriä (värjäämiseen), on oltava i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetusta valmistusprosessista johtuva väri, aromi ja maku.

               b)Whiskyn tai whiskeyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 54 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Whiskyä tai whiskeyä ei saa makeuttaa eikä maustaa, eikä se saa sisältää muita lisäaineita kuin värjäämiseen käytettyä sokerikulööriä.

               3. Viljasta tislattu alkoholijuoma

               a)Viljasta tislattu alkoholijuoma on käyneestä kokoviljamäskistä yksinomaan tislaamalla valmistettu tislattu alkoholijuoma, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytettävistä raaka-aineista.

               b)Kornia lukuun ottamatta viljasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Viljasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               e)Viljasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               f)Viljasta tislatulla alkoholijuomalla voi olla myyntinimitys ”viljabrandy”, jos se on valmistettu käyneestä kokoviljamäskistä ja tislattu siten, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 95 tilavuusprosenttia, ja juoman aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytettävistä raaka-aineista.

               4. Viinistä tislattu alkoholijuoma

               a)Viinistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan yksinomaan tislaamalla viiniä tai tislausta varten väkevöityä viiniä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia, tai tislaamalla uudelleen viinitislettä siten, että saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia;

               ii)sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iii)sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

               b)Viinistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Viinistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

               e)Viinistä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               f)Jos viinistä tislattu alkoholijuoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen pitää kaupan viinistä tislattuna alkoholijuomana edellyttäen, että sitä on kypsytetty luokassa 5 määritellyn tislatun alkoholijuoman osalta vahvistetun määräajan verran tai sitä pitempään.

               5. Brandy tai Weinbrand

               a)Brandy tai Weinbrand on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan viinistä tislatusta alkoholijuomasta – riippumatta siitä onko viinitislettä lisätty – joka tislataan alle 94,8-tilavuusprosenttiseksi, edellyttäen että näin saadun tisleen osuus lopputuotteen alkoholipitoisuudesta on enintään 50 prosenttia;

               ii)sitä kypsytetään vähintään yhden vuoden ajan tammisäiliöissä tai vähintään kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynnyreissä;

               iii)sen haihtuvien aineiden pitoisuus, joka on peräisin yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta tai uudelleentislauksesta, on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iv)sen metanolipitoisuus on enintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

               b)Brandyn tai Weinbrandin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 36 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Brandyä tai Weinbrandia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

               e)Brandyyn tai Weinbrandiin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               6. Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc

               a)Rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma tai marc on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan käymisteitse yksinomaan rypäleiden puristejäännöksestä ja vesihöyryn kanssa tislaamalla joko sellaisenaan tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty;

               ii)rypäleiden puristejäännökseen lisättävän pohjasakan määrä on enintään 25 kilogrammaa 100 kilogrammassa käytettyä rypäleen puristejäännöstä;

               iii)pohjasakasta peräisin olevan alkoholin määrä on enintään 35 prosenttia lopputuotteen alkoholin kokonaismäärästä;

               iv)sen tislaus suoritetaan rypäleiden puristejäännöstä poistamatta siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia;

               v)sen uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen on sallittua;

               vi)sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja suurin metanolipitoisuus 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

               b)Rypäleiden puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman tai marcin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Rypäleiden puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa tai marcia ei saa maustaa. Tämä ei sulje pois perinteisiä valmistusmenetelmiä.

               e)Rypäleiden puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan tai marciin saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               7. Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma

               a)Hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan käymisteitse yksinomaan hedelmien, ei kuitenkaan rypäleiden, puristejäännöksestä ja tislaamalla niin, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia;

               ii)sen haihtuvien aineiden määrä on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iii)sen metanolipitoisuus on enintään 1 500 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iv)sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä;

               v)sen uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen i alakohdan mukaisesti on sallittua.

               b)Hedelmien puristejäännöksestä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Hedelmien puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               e)Hedelmien puristejäännöksestä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               f)Myyntinimitys muodostuu nimestä, jossa hedelmän nimeä seuraa ilmaisu ”puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma”. Jos on käytetty usean eri hedelmän puristejäännöstä, myyntinimityksenä on oltava ”hedelmien puristejäännöksestä tislattu alkoholijuoma”.

               8. Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy

               a)Rusinoista tislattu alkoholijuoma tai raisin brandy on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla Corinth Black- tai Moscatel of Alexandria -rypälelajikkeiden kuivattujen rypäleiden uutteesta alkoholikäymisellä saatua tuotetta ja joka tislataan alle 94,5-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva aromi ja maku.

               b)Rusinoista tislatun alkoholijuoman tai raisin brandyn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Rusinoista tislattua alkoholijuomaa tai raisin brandyä ei saa maustaa.

               e)Rusinoista tislattuun alkoholijuomaan tai raisin brandyyn saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               9. Hedelmistä tislattu alkoholijuoma

               a)Hedelmistä tislattu alkoholijuoma on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan yksinomaan käymisteitse ja tislaamalla lihaista hedelmää tai tällaisen hedelmän puristemehua, marjoja tai vihanneksia kivien kanssa tai ilman;

               ii)se tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on tislatuista raaka-aineista peräisin oleva aromi ja maku;

               iii)sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iv)sen syaanivetyhapon pitoisuus on enintään 7 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, jos alkoholin valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä.

               b)Hedelmistä tislatun alkoholijuoman metanolipitoisuus saa olla 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

               i) Jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista, metanolipitoisuus saa olla enintään 1 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:

               –luumu (Prunus domestica L.),

               –mirabelleluumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.),

               –väskynä (Prunus domestica L.),

               –omena (Malus domestica Borkh.),

               –päärynä (Pyrus communis L.), lukuun ottamatta Williams-päärynöitä (Pyrus communis L. cv ”Williams”),

               –vadelma (Rubus idaeus L.),

               –karhunvatukka (Rubus fruticosus auct. aggr.),

               –aprikoosi (Prunus armeniaca L.),

               –persikka (Prunus persica (L.) Batsch).

               ii)Jos hedelmistä tislattu alkoholijuoma valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista, metanolipitoisuus saa olla enintään 1 350 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia:

               –Williams-lajikkeen päärynä (Pyrus communis L. cv ”Williams”),

               –punaherukka (Ribes rubrum L.),

               –mustaherukka (Ribes nigrum L.),

               –pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.),

               –seljanmarja (Sambucus nigra L.),

               –kvitteni (Cydonia oblonga Mill.),

               –katajanmarja (Juniperus communis L. tai Juniperus oxicedrus L.).

               c)Hedelmistä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               d)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               e)Hedelmistä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               f)Hedelmistä tislatun alkoholijuoman myyntinimitys on ”viina”, jota edeltää hedelmän, marjan tai vihanneksen nimi, kuten kirsikkaviina (tai kirsch), luumuviina (tai slivovitz) tai mirabelleluumu-, persikka-, omena-, päärynä-, aprikoosi-, viikuna-, sitrushedelmä- tai rypäleviina tai muu hedelmäviina.

               Juomasta voidaan myös käyttää nimitystä wasser yhdessä hedelmän nimen kanssa.

               Ilmaisun ”viina” (jota edeltää hedelmän nimi), voi korvata hedelmän nimellä, kun kyseessä ovat seuraavat hedelmät:

               –mirabelleluumu (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.),

               –luumu (Prunus domestica L.),

               –väskynä (Prunus domestica L.),

               –lännen mansikkapuun hedelmä (Arbutus unedo L.),

               –Golden Delicious -omena.

               Jos on vaarana, ettei loppukuluttaja ymmärrä helposti jotakin kyseisistä myyntinimityksistä, merkintöihin ja esittelyyn on sisällytettävä ilmaisu ”viina” ja mahdollisesti sitä täydentävä selitys.

               g)Ilmaisua Williams saa käyttää ainoastaan kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä valmistetun päärynäviinan myynnissä.

               h)Kun kahta tai useampaa hedelmä-, marja- tai vihanneslajia on tislattu yhdessä, tuote on myytävä tapauksen mukaan nimityksellä ”hedelmäviina” tai ”vihannesviina”. Tätä nimitystä voidaan täydentää kunkin hedelmän, marjan tai vihanneksen nimellä käytettyjen määrien mukaisessa, alenevassa järjestyksessä.

               10. Omena- tai päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma

               a)Omena- tai päärynäsiideristä tislattu alkoholijuoma on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsiideriä alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on hedelmistä peräisin oleva aromi ja maku;

               ii)sen haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iii)sen metanolipitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               b)Omena- tai päärynäsiideristä tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Omena- tai päärynäsiideristä tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               e)Omena- tai päärynäsiideristä tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               11. Hunajasta tislattu alkoholijuoma

               a)Hunajasta tislattu alkoholijuoma on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan yksinomaan käyttämällä tai tislaamalla hunajaliuosta;

               ii)se tislataan alle 86-tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleen aistinvaraiset ominaispiirteet vastaavat käytetystä raaka-aineesta peräisin olevia ominaisuuksia.

               b)Hunajasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Hunajasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               e)Hunajasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               f)Hunajasta tislattua alkoholijuomaa saa makeuttaa ainoastaan hunajalla.

               12. Hefebrand

               a)Hefebrand tai sakasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan tislaamalla viinin valmistuksessa tai hedelmien käymisessä syntyvää pohjasakkaa siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia.

               b)Hefebrandin tai sakasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Hefebrandia tai sakasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               e)Hefebrandiin tai sakasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               f)Myyntinimitystä ”Hefebrand” tai ”sakasta tislattu alkoholijuoma” on täydennettävä käytetyn raaka-aineen nimellä.

               13. Bierbrand tai eau de vie de bière

               a)Bierbrand tai eau de vie de bière on tislattu alkoholijuoma, joka saadaan yksinomaan tislaamalla tavanomaisella paineella suoraan tuoreesta oluesta alle 86 tilavuusprosentin alkoholipitoisuuteen siten, että saadun tisleen aistinvaraiset ominaispiirteet vastaavat oluesta johtuvia ominaisuuksia.

               b)Bierbrandin tai eau de vie de bièren alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Bierbrandia tai eau de vie de bièreä ei saa maustaa.

               e)Bierbrandiin tai eau de vie de bièreen saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               14. Topinambur

               a)Topinambur tai maa-artisokasta tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan käymisteitse yksinomaan maa-artisokasta (Helianthus tuberosus L.) ja tislaamalla siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia.

               b)Topinamburin tai maa-artisokasta tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

               c)Alkoholia ei saa lisätä, kuten liitteessä I olevassa 4 kohdassa on määritelty, laimennettuna eikä laimentamattomana.

               d)Topinamburia tai maa-artisokasta tislattua alkoholijuomaa ei saa maustaa.

               e)Topinamburiin tai maa-artisokasta tislattuun alkoholijuomaan saa lisätä sokerikulööriä vain värin mukauttamiseksi.

               15. Vodka

               a)Vodka on tislattu alkoholijuoma, joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista, joka on saatu hiivalla käyttämällä joko

               –perunasta tai viljasta taikka näistä molemmista

               –muista maatalouden raaka-aineista,

               ja joka tislataan tai puhdastislataan tai jolle tehdään nämä molemmat toimet niin, että käytetyistä raaka-aineista peräisin olevia aistinvaraisia ominaisuuksia ja käymisessä syntyviä sivutuotteita vähennetään valikoivasti.

               Tämän jälkeen tuote voidaan tislata uudelleen tai käsitellä tarvittavilla valmistuksen apuaineilla tai sille voidaan tehdä nämä molemmat toimet, mukaan lukien aktiivihiilikäsittely aistinvaraisten erityisominaisuuksien saavuttamiseksi.

               Maatalousperäisen etyylialkoholin jäämien enimmäispitoisuuksien on oltava liitteessä I olevassa 1 kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien mukaiset; metanolin pitoisuus saa kuitenkin olla enintään 10 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.

               b)Vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Tuotteeseen saa lisätä aromeina ainoastaan luontaisia aromiaineita, joita esiintyy käyneistä raaka-aineista saadussa tisleessä. Lisäksi tuotteelle voi antaa erityisiä aistinvaraisia ominaisuuksia, jotka ovat muita kuin hallitseva maku.

               d)Sellaisen vodkan kuvauksessa, esittelyssä tai merkinnöissä, jota ei ole valmistettu yksinomaan perunasta tai viljasta, on oltava ilmaisu ”valmistettu …sta/stä” täydennettynä maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamisessa käytettyjen raaka-aineiden nimellä.

               16. Maseroimalla ja tislaamalla valmistettu viina (jota edeltää hedelmän nimi)

               a)Maseroimalla ja tislaamalla valmistettu viina (jota edeltää hedelmän nimi) on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan maseroimalla ii alakohdassa lueteltuja, osittain käyneitä tai käymättömiä hedelmiä tai marjoja, joihin voidaan lisätä 100:aa käynyttä hedelmä- tai marjakiloa kohden enintään 20 litraa maatalousperäistä etyylialkoholia, tislattua alkoholijuomaa tai samasta hedelmästä saatua tislettä taikka niiden sekoitusta, ja tislaamalla maseroinnin jälkeen alle 86-tilavuusprosenttiseksi;

               ii)se valmistetaan seuraavista hedelmistä tai marjoista:

               – karhunvatukka (Rubus fruticosus auct. aggr.),

               – mansikka (Fragaria spp.),

               – mustikka (Vaccinium myrtillus L.),

               – vadelma (Rubus idaeus L.),

               – punaherukka (Ribes rubrum L.),

               – valkoherukka (Ribes niveum Lindl.),

               – mustaherukka (Ribes nigrum L.),

               – oratuomenmarja (Prunus spinosa L.),

               – pihlajanmarja (Sorbus aucuparia L.),

               – tuomipihlajanmarja (Sorbus domestica L.),

               – orjanlaakerinmarja (Ilex aquifolium ja Ilex cassine L.),

               – etelänpihlajanmarja (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

               – seljanmarja (Sambucus nigra L.),

               – karviaismarja (Ribes uva-crispa L. syn. Ribes grossularia),

               – karpalo (Vaccinium L. subgenus Oxycoccus),

               – puolukka (Vaccinium vitis-idaea L.),

               – pensasmustikka (Vaccinium corymbosum L.),

               – tyrnimarja (Hippophae rhamnoides L.),

               – koiranruusunmarja (Rosa canina L.),

               – suomuurain (Rubus chamaemorus L.),

               – variksenmarja (Empetrum nigrum L.),

               – mesimarja (Rubus arcticus L.),

               – myrtti (Myrtus communis L.),

               – banaani (Musa spp.),

               – passionhedelmä (Passiflora edulis Sims),

               – otaheiteomena (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

               – mombinluumu (Spondias mombin L.),

               – saksanpähkinä (Juglans regia L.),

               – hasselpähkinä (Corylus avellana L.),

               – kastanja (Castanea sativa L.),

               – sitrushedelmät (Citrus spp. L.),

               – viikunaopuntia (Opuntia ficus-indica).

               b)Maseroimalla ja tislaamalla valmistetun viinan (jota edeltää hedelmän nimi) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Maseroimalla ja tislaamalla valmistettua viinaa (jota edeltää hedelmän nimi) ei saa maustaa.

               d)Maseroimalla ja tislaamalla valmistetun viinan (jota edeltää hedelmän nimi) merkinnöissä ja esittelyssä ilmaisun ”valmistettu maseroimalla ja tislaamalla” on oltava samanlaista, -kokoista ja -väristä kirjasinlajia sekä samassa kentässä kuin ilmaisun ”viina (jota edeltää hedelmän nimi)”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä.

               17. Geist (johon liittyy käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimi)

               a)Geist (johon liittyy käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimi) on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maseroimalla luokassa 16 olevan a alakohdan ii alakohdassa lueteltuja käymättömiä hedelmiä ja marjoja, vihanneksia, pähkinöitä tai yrttien tai ruusun terälehtien kaltaisia muita kasviaineksia maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja tislaamalla maseroinnin jälkeen alle 86-tilavuusprosenttiseksi.

               b)Geistin (johon liittyy käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimi) alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Geistia (johon liittyy käytetyn hedelmän tai käytettyjen raaka-aineiden nimi) ei saa maustaa.

               18. Gentian

               a)Gentian on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan gentiantisleestä, joka puolestaan on valmistettu gentiankasvin juurista käymisteitse ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoholia.

               b)Gentianin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Gentiania ei saa maustaa.

               19. Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma

               a)Katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tai viljasta tislattua alkoholijuomaa tai viljatislettä taikka niiden sekoitusta katajanmarjoilla (Juniperus communis L. tai Juniperus oxicedrus L.).

               b)Katajanmarjoilla maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

               c)Lisäksi voidaan käyttää aromiaineita, aromivalmisteita, aromia antavia kasveja tai aromia antavien kasvien osia tai näiden yhdistelmää, mutta katajan aistinvaraisesti havaittavien ominaisuuksien on erotuttava selvästi, vaikka ne toisinaan olisivat heikkoja.

               d)Katajanmarjoilla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla voi olla myyntinimitykset Wacholder tai genebra.

               20. Gin

               a)Gin on katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla aistinvaraisesti sopivaa maatalousperäistä etyylialkoholia katajanmarjoilla (Juniperus communis L.).

               b)Ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia ja siten, että katajan maku on hallitseva.

               d)Ilmaisua ”gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta, jonka sokeripitoisuus ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden.

               21. Tislattu gin

               a)Tislattuja ginejä ovat seuraavat:

               i)katajanmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan yksinomaan uudelleentislaamalla alkuaan vähintään 96-tilavuusprosenttista maatalousperäistä etyylialkoholia, joka on aistinvaraisesti sopivaa ja laadultaan tarkoituksenmukaista, perinteisesti ginin valmistukseen käytetyssä tislauslaitteistossa katajanmarjojen (Juniperus communis L.) ja muiden luontaisten kasvien kanssa siten, että katajan maku on hallitseva;

               ii)tuote, joka saadaan sekoittamalla keskenään tällaisella tislauksella saatua tislettä ja koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia; tislatun ginin maustamiseen voidaan myös käyttää luokassa 20 olevassa c alakohdassa määriteltyjä aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia.

               b)Tislatun ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Giniä, joka valmistetaan ainoastaan lisäämällä esansseja tai aromeja maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei pidetä tislattuna gininä.

               d)Ilmaisua ”tislattu gin” saa täydentää ilmaisulla ”dry”, jos tuotteeseen ei ole lisätty makeutusta, jonka sokeripitoisuus ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden.

               22. London gin

               a)London gin on tislatun ginin tyyppi,

               i)joka saadaan yksinomaan maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonka metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja jonka maku saadaan yksinomaan uudelleentislaamalla maatalousperäistä etyylialkoholia perinteisessä tislauslaitteistossa kaikkien käytettyjen luontaisten kasviainesten kanssa;

               ii)josta saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähintään 70 tilavuusprosenttia;

               iii)jolla on oltava liitteessä I olevassa 1 kohdassa luetellut ominaisuudet, jos siihen lisätään maatalousperäistä etyylialkoholia, kuitenkin niin, että sen metanolipitoisuus on enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;

               iv)johon ei ole lisätty makeutusaineita, joiden sokeripitoisuus ylittää 0,1 grammaa lopputuotteen litraa kohden, eikä väriaineita;

               v)joka ei sisällä veden lisäksi mitään muita lisättyjä ainesosia.

               b)London ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Ilmaisua ”London gin” voidaan täydentää ilmaisulla ”dry”.

               23. Kuminalla maustetut tislattu alkoholijuoma

               a)Kuminalla maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla (Carum carvi L.).

               b)Kuminalla maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

               c)Lisäksi voidaan käyttää aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia, mutta kuminan maun on oltava hallitseva.

               24. Akvavit tai aquavit

               a)Akvavit tai aquavit on kuminan tai tillin siemenillä taikka näillä molemmilla maustettu tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista ja maustetaan kasveista tai mausteista valmistetuilla tisleillä.

               b)Akvavitin tai aquavitin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Lisäksi voidaan käyttää luontaisia aromiaineita tai aromivalmisteita taikka näitä molempia, mutta näiden juomien aromin on oltava pääosin peräisin tisleestä, joka valmistetaan kuminan (Carum carvi L.) tai tillin (Anethum graveolens L.) siemenistä taikka näistä molemmista; eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä.

               d)Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa.

               25. Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma

               a)Aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.), aniksesta (Pimpinella anisum L.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) valmistetuilla luontaisilla uutteilla tai jonkin muun kasvin sellaisella luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on jokin edellä mainituista; valmistuksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:

               i)maserointi tai tislaaminen tai nämä molemmat;

               ii)alkoholin uudelleentislaus edellä mainittujen kasvien siementen tai muiden osien kanssa;

               iii)aniksenmakuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten uutteiden lisääminen.

               b)Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Aniksella maustetun tislatun alkoholijuoman valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromaattisia siemeniä voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana.

               26. Pastis

               a)Pastis on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, joka sisältää myös lakritsijuuren (Glycyrrhiza spp.) luontaista uutetta, jolloin juomassa on ”kalkoneina” tunnettuja väriaineita ja glysyrritsiinihappoa vähintään 0,05 grammaa ja enintään 0,5 grammaa litrassa.

               b)Pastiksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 tilavuusprosenttia.

               c)Pastiksen valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Pastis sisältää sokeria alle 100 grammaa litraa kohden inverttisokerina ilmaistuna sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaa litrassa.

               27. Pastis de Marseille

               a)Pastis de Marseille on pastis, joka sisältää anetolia 2 grammaa litrassa.

               b)Pastis de Marseillen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 45 tilavuusprosenttia.

               c)Pastis de Marseillen valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               28. Anis

               a)Anis on aniksella maustettu tislattu alkoholijuoma, jolle ominainen aromi on peräisin yksinomaan aniksesta (Pimpinella anisum L.) tai tähtianiksesta (Illicium verum Hook f.) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare Mill.) taikka niiden yhdistelmästä.

               b)Aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37 tilavuusprosenttia.

               c)Aniksen valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               29. Tislattu anis

               a)Tislattu anis on anis, joka sisältää alkoholia, joka on tislattu luokassa 28 olevassa a alakohdassa tarkoitettujen siementen kanssa ja maantieteellisten merkintöjen tapauksessa mastiksin sekä muiden aromaattisten siemenien, kasvien ja hedelmien kanssa; tällaisen alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 prosenttia tislatun aniksen sisältämästä alkoholista.

               b)Tislatun aniksen alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 35 tilavuusprosenttia.

               c)Tislatun aniksen valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               30. Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli bitter

               a)Karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma eli bitter on voimakkaasti karvaanmakuinen tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia aromiaineilla.

               b)Karvaanmakuisen tislatun alkoholijuoman eli bitterin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Karvaanmakuista tislattua alkoholijuomaa tai bitteriä saa myydä myös nimityksellä ”katkero” tai ”bitter” joko ilman muita ilmaisuja tai muihin ilmaisuihin yhdistettynä.

               31. Maustettu vodka

               a)Maustettu vodka on vodkaa, jolle on annettu muu hallitseva maku kuin raaka-aineiden maku.

               b)Maustetun vodkan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia.

               c)Maustettua vodkaa voidaan makeuttaa, sekoittaa, maustaa, kypsyttää tai värjätä.

               d)Maustettua vodkaa saa myös myydä jonkin hallitsevan maun nimellä, johon yhdistyy ilmaisu ”vodka”.

               32. Likööri

               a)Likööri on tislattu alkoholijuoma,

               i)jonka vähimmäissokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on

               –70 grammaa litrassa kirsikkaliköörien osalta, jotka sisältävät ainoastaan kirsikoista valmistettua etyylialkoholia,

               –80 grammaa litrassa gentianin tai vastaavien liköörien osalta, jotka on valmistettu käyttämällä ainoana aromaattisena aineena gentiania tai vastaavia kasveja,

               –100 grammaa litrassa kaikissa muissa tapauksissa;

               ii)joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuomasta taikka näiden sekoituksista makeuttamalla ja lisäämällä yhtä tai useampaa aromia, maataloustuotetta tai elintarviketta.

               b)Liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Liköörin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita ja aromivalmisteita. Seuraavien liköörien valmistuksessa saa kuitenkin käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita:

               i)hedelmäliköörit:

               –mustaherukka,

               –kirsikka,

               –vadelma,

               –silkkiäismarja,

               –mustikka,

               –sitrushedelmät,

               –suomuurain,

               –mesimarja,

               –karpalo,

               –puolukka,

               –tyrnimarja,

               –ananas;

               ii)kasviliköörit:

               –minttu,

               –gentian,

               –anis,

               –génépi,

               –masmalo.

               d)Unionissa tuotettujen liköörien esittelyssä saa käyttää seuraavia yhdistettyjä ilmaisuja, jos maatalousperäistä etyylialkoholia käytetään vakiintuneiden valmistusmenetelmien vuoksi:

               –prune brandy,

               –orange brandy,

               –apricot brandy,

               –cherry brandy,

               –solbaerrom, kutsutaan myös nimellä mustaherukkarommi.

               Kyseisten liköörien merkinnöissä ja esittelyssä yhdistetyn ilmaisun on esiinnyttävä merkinnöissä ja esittelyssä samalla rivillä samanlaisin kirjaimin samaa kirjasinlajia ja väriä käyttäen, ja ilmaisun ”likööri” on oltava yhdistetyn ilmaisun välittömässä läheisyydessä vähintään yhtä suurin kirjaimin. Jos alkoholi ei ole peräisin ilmoitetusta tislatusta alkoholijuomasta, sen alkuperä on merkittävä merkintöihin samaan kenttään yhdistetyn ilmaisun ja ilmaisun ”likööri” kanssa joko ilmoittamalla maatalousperäisen alkoholin tyyppi tai lisäämällä ilmaisu ”maatalousperäinen alkoholi”, jota edeltää aina ilmaisu ”...sta/stä valmistettu” tai ”valmistettu käyttäen ....”.

               33. Crème de (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi)

               a)Tislatut alkoholijuomat, jotka tunnetaan nimityksellä Crème de ... (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi), lukuun ottamatta maitotuotteita, ovat liköörejä, joiden sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.

               b)Nimityksellä Crème de ... (jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi) tunnetun liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Tähän tislattuun alkoholijuomaan sovelletaan luokalle 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               34. Crème de cassis

               a)Crème de cassis on mustaherukkalikööri, jonka sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 400 grammaa litrassa.

               b)Crème de cassisin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Crème de cassisiin sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               35. Guignolet

               a)Guignolet on likööri, joka valmistetaan maseroimalla kirsikoita maatalousperäisessä etyylialkoholissa.

               b)Guignolet'n alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Guignolet'hen sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               36. Punch au rhum

               a)Punch au rhum on likööri, jonka alkoholipitoisuus on aikaansaatu yksinomaan rommilla.

               b)Punch au rhumin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Punch au rhumiin sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               37. Sloe gin

               a)Sloe gin on likööri, joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja ginissä ja johon on mahdollisesti lisätty oratuomenmarjamehua.

               b)Sloe ginin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 25 tilavuusprosenttia.

               c)Sloe ginin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               38. Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli Pacharán

               Oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma eli Pacharán on tislattu alkoholijuoma,

               a) jossa oratuomenmarjan maku on hallitseva ja joka valmistetaan maseroimalla oratuomenmarjoja (Prunus spinosa) maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja lisäämällä siihen aniksesta saatuja luontaisia uutteita tai aniksen tisleitä taikka näitä molempia;

               b) jonka alkoholipitoisuus on vähintään 25 tilavuusprosenttia;

               c) jonka valmistuksessa on käytetty vähintään 125 grammaa oratuomenmarjoja lopputuotteen litraa kohden;

               d) jonka sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on 80–250 grammaa lopputuotteen litraa kohden;

               e) jonka aistinvaraiset ominaisuudet, väri ja maku ovat peräisin yksinomaan käytetyistä hedelmistä ja aniksesta.

               Ilmaisua ”Pacharán” voidaan käyttää myyntinimityksenä vain silloin kun tuote on valmistettu Espanjassa. Kun tuote on valmistettu Espanjan ulkopuolella, ilmaisua ”Pacharán” voidaan käyttää ainoastaan niin, että sillä täydennetään myyntinimitystä ”oratuomenmarjoilla maustettu tislattu alkoholijuoma” ja sen yhteydessä on ilmaisu ”valmistettu ...”, jota seuraa sen jäsenvaltion tai kolmannen maan nimi, jossa juoma on valmistettu.

               39. Sambuca

               a)Sambuca on seuraavien edellytysten mukainen väritön aniksella maustettu likööri:

               i)se sisältää aniksen (Pimpinella anisum L.), tähtianiksen (Illicium verum L.) tai muiden aromaattisten yrttien tisleitä;

               ii)sen sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 370 grammaa litrassa;

               iii)sen luontaisen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa.

               b)Sambucan alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 38 tilavuusprosenttia.

               c)Sambucaan sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               40. Maraschino, Marrasquino tai Maraskino

               a)Maraschino, marrasquino tai maraskino on väritön likööri, jonka aromi saadaan aikaan pääasiassa imeläkirsikan tisleellä tai sellaisen tuotteen tisleellä, joka saadaan maseroimalla imeläkirsikkaa tai kirsikan osia maatalousperäisessä alkoholissa, ja jonka sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.

               b)Maraschinon, marrasquinon tai maraskinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 24 tilavuusprosenttia.

               c)Maraschinoon, marrasquinoon tai maraskinoon sovelletaan luokassa 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               41. Nocino

               a)Nocino on likööri, jonka aromi saadaan pääasiassa aikaan maseroimalla tai tislaamalla kokonaisia vihreitä saksanpähkinöitä (Juglans regia L.) tai toteuttamalla nämä molemmat toimet ja jonka sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 100 grammaa litrassa.

               b)Nocinon alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

               c)Nocinoon sovelletaan luokalle 32 vahvistettuja sääntöjä, jotka koskevat likööreissä käytettäviä aromiaineita ja aromivalmisteita.

               d)Myyntinimitykseen voidaan lisätä ilmaisu ”likööri”.

               42. Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat

               a)Munalikööri tai advocaat tai avocat tai advokat on tislattu alkoholijuoma, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, tisleestä tai tislatusta alkoholista taikka näiden sekoituksesta ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava vähintään 150 grammaa litrassa. Puhtaan munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa.

               b)Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 14 tilavuusprosenttia.

               c)Munaliköörin tai advocaatin tai avocatin tai advokatin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan aromiaineita ja aromivalmisteita.

               43. Munaa sisältävä likööri

               a)Munaa sisältävä likööri on tislattu alkoholijuoma, joka on joko maustamatonta tai maustettua ja joka valmistetaan maatalousperäisestä etyylialkoholista, tisleestä tai tislatusta alkoholista tai näiden sekoituksesta ja jonka tyypillisiä ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan pitoisuuden on inverttisokerina ilmaistuna oltava vähintään 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa.

               b)Munaa sisältävän liköörin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Munaa sisältävän liköörin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               44. Mistrà

               a)Mistrà on väritön tislattu alkoholijuoma, joka on maustettu aniksella tai luontaisella anetolilla ja joka on seuraavien edellytysten mukainen:

               i)sen anetolin pitoisuus on vähintään 1 gramma mutta enintään 2 grammaa litrassa;

               ii)se voi sisältää myös aromaattisten yrttien tislettä;

               iii)se ei sisällä lisättyä sokeria.

               b)Mistràn alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 40 ja enintään 47 tilavuusprosenttia.

               c)Mistràn valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               45. Väkevä glögi tai spritglögg

               a)Väkevä glögi tai spritglögg on tislattu alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia neilikka- tai kaneliaromilla taikka näillä molemmilla käyttämällä jotakin seuraavista menetelmistä: maserointi tai tislaus, alkoholin tislaaminen uudelleen yhdessä edellä mainittujen kasvien kanssa, luontaisten neilikka- tai kaneliaromiaineiden lisääminen taikka näiden menetelmien yhdistelmä.

               b)Väkevän glögin tai spritglöggin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia.

               c)Myös aromiaineita, aromivalmisteita ja muita aromeja voidaan käyttää, mutta edellä mainittujen mausteiden maun on oltava hallitseva.

               d)Viinin tai viinituotteiden pitoisuus saa olla enintään 50 prosenttia lopputuotteesta.

               46. Berenburg tai Beerenburg

               a)Berenburg tai Beerenburg on seuraavien edellytysten mukainen tislattu alkoholijuoma:

               i)se valmistetaan käyttäen maatalousperäistä etyylialkoholia;

               ii)se valmistetaan maseroimalla hedelmiä tai kasveja tai näiden osia;

               iii)
                     sille ominainen aromi on peräisin gentianjuuren (Gentiana lutea L.), katajanmarjan (Juniperus communis L.) ja laakerinlehden (Laurus nobilis L.) tisleestä;

               iv)sen väri vaihtelee vaaleanruskeasta tummanruskeaan;

               v)sitä voidaan makeuttaa, mutta sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna saa olla enintään 20 grammaa litrassa.

               b)Berenburgin tai Beerenburgin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 30 tilavuusprosenttia.

               c)Berenburgin tai Beerenburgin valmistuksessa saa käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita.

               47. Hunaja- tai hunajasimanektari

               a)Hunaja- tai hunajasimanektari on alkoholijuoma, joka valmistetaan maustamalla käyneen hunajaliuoksen ja -tisleen tai maatalousperäisen etyylialkoholin taikka näiden molempien sekoitusta, joka sisältää vähintään 30 tilavuusprosenttia käynyttä hunajaliuosta.

               b)Hunaja- tai hunajasimanektarin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 22 tilavuusprosenttia.

               c)Hunaja- tai hunajasimanektarin valmistuksessa voidaan käyttää ainoastaan luontaisia aromiaineita ja aromivalmisteita, mutta hunajan maun on oltava hallitseva.

               d)Hunaja- tai hunajasimanektari voidaan makeuttaa ainoastaan hunajalla.

               II OSA

               Erityissäännöt, jotka koskevat tiettyjä I osassa luettelemattomia tislattuja alkoholijuomia

               1. Rum-Verschnittia tuotetaan Saksassa; se valmistetaan sekoittamalla rommia ja alkoholia siten, että vähintään 5 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin rommista. Rum-Verschnittin alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 37,5 tilavuusprosenttia. Esittelyssä ja merkinnöissä ilmaisun ”Verschnitt” on oltava samanlaisella, samankokoisella ja -värisellä kirjasinlajilla sekä samalla rivillä kuin ilmaisun ”Rum”; kun kyseessä ovat pullot, ilmaisujen on oltava etupuolen etiketissä. Tuotteen myyntinimityksen on oltava ”tislattu alkoholijuoma”. Jos tätä tuotetta myydään Saksan ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava etiketissä.

               2. Slivovicea tuotetaan Tšekissä; se valmistetaan lisäämällä luumutisleeseen ennen lopullista tislausta maatalousperäistä etyylialkoholia siten, että vähintään 70 prosenttia lopputuotteen alkoholista on peräisin luumutisleestä. Tuotteen myyntinimityksen on oltava ”tislattu alkoholijuoma”. Nimitys slivovice voidaan lisätä, jos se tulee samaan kenttään etupuolen etikettiin. Jos slivovicea myydään Tšekin ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava etiketissä. Tällä säännöksellä ei rajoiteta nimityksen slivovitz käyttöä hedelmistä tislatuissa alkoholijuomissa tässä liitteessä olevassa I osassa olevan luokan 9 mukaisesti.

                     (1)
                  Neuvoston direktiivi 2001/111/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2001, tietyistä elintarvikkeina käytettävistä sokereista (EYVL L 10, 12.1.2002, s. 53).

                     (2)
                  Neuvoston direktiivi 2001/110/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2001, hunajasta (EYVL L 10, 12.1.2002, s. 47).

                     (3)
                  Neuvoston direktiivi 98/83/EY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1998, ihmisten käyttöön tarkoitetun veden laadusta (EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/54/EY luontaisten kivennäisvesien hyödyntämisestä ja markkinoille saattamisesta (EUVL L 164, 26.6.2009, s. 45).

                     (5)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1333/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, elintarvikelisäaineista (EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16).