				|

		52011PC0609

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta /* KOM/2011/0609 lopullinen - 2011/0270 (COD) */

			   	{SEC(2011)1130
final}
{SEC(2011)1131
final}
PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
·
Yleinen tausta
Euroopan yhteiskuntiin kohdistuu monia
haasteita, jotka johtuvat kasvaneesta globaalista kilpailusta, teknologisen
edistyksen huimasta vauhdista, väestörakenteen suuntauksista ja
ilmastonmuutoksesta. Hiljattainen talous- ja rahoituskriisi, joka kohdistui
kaikkiin jäsenvaltioihin ja alueisiin unionissa, pahensi vielä tilannetta.
Työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla unionilla on edelleen edessään
monimutkaisia ongelmia, kuten
–
korkeat työttömyysasteet, etenkin heikosti
koulutettujen, nuorten, iäkkäiden työntekijöiden, maahanmuuttajien ja
vammaisten parissa
–
yhä hajanaisemmat työmarkkinat, joilla yleistyvät
joustavammat työskentelymuodot ja muut haasteet, joilla on vaikutusta
työsuhdeturvaan ja työoloihin
–
väestörakenteen muutoksen vuoksi kutistuva työvoima
ja kasvava paine sosiaaliturvajärjestelmiä kohtaan
–
vaikeudet yhdistää työelämä ja hoivavastuut ja
päästä kestävään työ- ja yksityiselämän tasapainoon, mikä vaikeuttaa
henkilökohtaista ja perheen kehitystä
–
köyhyysrajan alapuolella ja sosiaalisesti
syrjäytyneinä elävien ihmisten kohtuuttoman suuri määrä.
Kriisi toi esiin
myös 27:n EU-maan talouselämän tiiviit yhteydet ja heijastusvaikutukset,
etenkin euroalueella, mikä merkitsee sitä, että uudistukset – tai niiden puute
– yhdessä maassa vaikuttavat muiden suoriutumiseen. Näin
ollen unionin tasolla koordinoidut toimet näiden haasteiden käsittelemiseksi
ovat tehokkaampia kuin yksittäisten jäsenvaltioiden yksittäiset toimet. Jotta uudistukset olisivat kustannustehokkaita,
niiden on myös mahdollisuuksien mukaan pohjauduttava näyttöön. Poliittisten päätöksentekijöiden ja muiden
sidosryhmien osallistuminen kollektiiviseen oppimisprosessiin sekä uusien
toimintatapojen kehittämiseen ja testaukseen johtaa todennäköisesti siihen,
että Eurooppa 2020 -strategia hyväksytään ja omaksutaan paremmin ja siihen
sitoudutaan tiiviimmin. Sosiaalialan
innovaatiot ja erityisesti kokeilut voivat olla tehokkaita välineitä, joilla
muokataan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoon tarvittavia uudistuksia ja
poliittisia mukautuksia.
Sosiaalisten
innovaatioiden kehittäminen ja levittäminen laajemmassa mittakaavassa unionissa
on vaikeaa useiden tekijöiden ja esimerkiksi seuraavien takia:
–
riittämättömät tiedot kansalaisyhteiskunnan
organisaatioiden, sosiaalisten yritysten ja yrittäjien sekä julkisen sektorin
organisaatioiden tarpeista ja kyvyistä
–
toiminnan ja resurssien hajanaisuus, avoimuuden ja
näkyvyyden puute, vähäinen taloudellinen tuki ja riittämättömät sellaiset
tekniset taidot, jotka voivat auttaa organisaatioita kehittämään ja
toteuttamaan sosiaalisia innovaatioita
–
kansalaisten ja yritysten vähäinen osallistuminen
–
hyvien toimintatapojen heikko levittäminen ja
laajentaminen
–
toiminnan ja politiikan heikot
vaikutustenarviointimenetelmät.
Vaikka
sosioekonomisten ongelmien ratkaiseminen on ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja
alueiden vastuulla ja päätökset on tehtävä tasolla, joka on lähimpänä
kansalaista, myös EU:lla on oma roolinsa, jonka puitteissa se ottaa esiin
tarpeen tiettyihin uudistuksiin, kartoittaa muutoksen tiellä olevia esteitä ja
tapoja voittaa ne, varmistaa voimassa olevien Euroopan tason sääntöjen
noudattamisen, kannustaa hyvien toimintatapojen jakamiseen ja vastavuoroiseen
oppimiseen sekä tukee sosiaalisia innovaatioita ja Euroopan laajuisia
toimintatapoja.
·
Ehdotuksen perustelut
Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva
Euroopan unionin ohjelma perustuu kolmeen olemassa olevaan välineeseen:
–
Progress-ohjelma, joka on perustettu päätöksellä
N:o 1672/2006/EY
–
Eures
–
eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista
osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely, joka perustettiin
päätöksellä N:o 283/2010/EU.
Progress-ohjelma
Unioni pyrkii
työllisyys- ja sosiaalipolitiikallaan takaamaan – toimivaltansa rajoissa –
pääasiassa yhteisten toimien toteuttamisen ja politiikan tehokkaan
koordinoinnin jäsenvaltioiden välillä. Puitteet on määritetty Euroopan
toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jossa määrätään kahdesta
päätoimintatyypistä, jotka ovat koordinointi (jäsenvaltioiden välistä
yhteistyötä edistämään tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksyminen) ja
lainsäädäntö (vähimmäisvaatimusten hyväksyminen direktiivien kautta).
Työllisyys- ja
sosiaalialalla jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisestä saatujen
aiempien kokemusten perusteella on useita tekijöitä, jotka vaikuttavat
koordinoitujen poliittisten toimien menestykseen; tällaisia ovat esimerkiksi
avaintekijöiden ja niiden keskinäisen riippuvuuden hahmottaminen (esim. miten
selitetään työssäkäyvien köyhyys, miten torjutaan terveyseroja), yhteinen
terminologia ja mittarit, jotka mahdollistavat seurannan ja vertailuanalyysit,
vertailukelpoiset tiedot sekä eri sidosryhmien tavoitteiden, arvojen ja etujen
lähentäminen toisiinsa ja niiden välinen synergia.
Progress-ohjelmalla
on alusta lähtien edistetty tehokkaiden poliittisten toimien toteuttamista.
Uuden Eurooppa 2020 -strategian mukaiset vahvistetut poliittiset puitteet
merkitsevät entistä suurempaa tarvetta näyttöön pohjautuvaan poliittiseen päätöksentekoon,
jotta unionin politiikalla ja lainsäädännöllä voidaan vastata sosioekonomisiin
haasteisiin. Progress-ohjelman seuraaja avustaa komissiota seuraavien tehtävien
täytäntöönpanossa:
–
kerätään tosiseikkoja ja näyttöä relevanteista
poliittisista kehityssuuntauksista
–
seurataan jäsenvaltioiden edistymistä unionin
yhteisissä prioriteeteissa ja tavoitteissa ja raportoidaan edistyksestä
–
taataan unionin lainsäädännön tehokas ja
yhdenmukainen soveltaminen
–
nykyaikaistetaan työoloja koskeva unionin lainsäädäntö
järkevän sääntelyn periaatteiden mukaiseksi.
EURES
Työntekijöiden
vapaa liikkuvuus on yksi neljästä perussopimukseen kirjatusta perusvapaudesta,
ja sillä edistetään talouden kehitystä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta
unionissa. Alueellista liikkuvuutta unionissa haittaavat kuitenkin monenlaiset
seikat, kuten oikeudelliset ja hallinnolliset ongelmat, asumiskustannukset,
eläkkeiden siirrettävyys, kielelliset ongelmat, puutteelliset tiedot avoimista
työpaikoista sekä puutteellinen tuki toimiin, joilla autettaisiin työnhakijoita
löytämään avoimet työpaikat. Eures-toimilla pyritään parantamaan
työmarkkinoiden avoimuutta asettamalla avoimet työpaikat saataville
Eures-työnvälitysportaalin kautta sekä tarjoamalla tukea tiedotus-, ohjaus- ja
neuvontapalveluihin kansallisella ja valtioiden rajat ylittävällä tasolla.
Samaan aikaan
julkisten työvoimapalvelujen rooli on muuttunut talouskriisin vuoksi ja sen
vuoksi, että ihmiset tarvitsevat räätälöidympiä palveluja. Julkisista
työvoimapalveluista olisi tultava elinikäisen oppimisen tarjoajia, jotka
tarjoavat erilaisia palveluja (kuten ammattitaidon arviointi, koulutus,
ammatinvalinnanohjaus, avointen työpaikkojen ja osaamisprofiilien
yhteensovittaminen, asiakasneuvonta) ja huolehtivat työmarkkinoista kauimpana
olevien tarpeista. Lisäksi Eures-toimilla olisi edistettävä uusia
työskentelymenetelmiä yksityisten työnvälityspalvelujen kanssa.
Eurooppalainen
Progress-mikrorahoitusjärjestely
Itsenäiseksi
ammatinharjoittajaksi ryhtyminen on yksi tapa, jolla työttömät saavat työpaikan.
Työpaikkojen luominen uusia yrityksiä perustamalla ja niiden toimintaa
vakauttamalla on keskeisessä asemassa Eurooppa 2020 -tavoitteiden
saavuttamisessa: merkittävä määrä unionin uusista työpaikoista syntyy uusiin
yrityksiin ja lähes 85 prosenttia näistä syntyy mikroyrityksiin. Unioni ei
kuitenkaan ole hyödyntänyt läheskään täysimittaisesti potentiaaliaan tällä
alalla. Yksi suurimmista esteistä yritysten luomisessa on rahoituksen ja
etenkin mikroluottojen puute, ja talouskriisi on vielä pahentanut tätä
entisestään. Euroopan mikrorahoitussektori ei ole vielä saavuttanut
kypsyyttään. Voidakseen kasvaa unionin mikrorahoituslaitosten on luotava
riittävät rahoitusmallit ja pidettävä niitä yllä. Sen vuoksi on selvästi
tarpeen vahvistaa institutionaalisten valmiuksien parantamista (etenkin muiden
kuin pankkimuotoisten mikrorahoituslaitosten), jotta voidaan kattaa
perustamiskustannukset ja rahoitus riskialttiiden kohderyhmien lainoihin.
Sosiaalisia
muutoksia ja innovaatioita koskevalla Euroopan unionin ohjelmalla pyritään
parantamaan EU-toimien johdonmukaisuutta työllisyys- ja sosiaalialalla tuomalla
yhteen Progress-ohjelma, Eures ja eurooppalainen
Progress-mikrorahoitusjärjestely ja tukeutumalla niiden täytäntöönpanoon.
Lisäksi ohjelmalla on mahdollisuus yksinkertaistaa täytäntöönpanoa antamalla
yhteisiä säännöksiä, jotka kattavat muun muassa yhteiset yleistavoitteet,
yhteiset toimenpidetyypit sekä raportoinnin ja arvioinnin järkeistämisen.
Ohjelmaan sisältyy myös joukko erityissäännöksiä, joita sovelletaan ohjelman
kolmeen eri lohkoon (Progress, Eures sekä Mikrorahoitus ja sosiaalinen
yrittäjyys), jotta voidaan ottaa huomioon lainsäädännölliset vaatimukset
(mukaan luettuina komiteamenettelyä koskevat säännöt, joita sovelletaan
ainoastaan Progress-lohkoon, maantieteellinen kattavuus sekä erityiset
raportointi- ja arviointivaatimukset, joita sovelletaan Mikrorahoitus ja
sosiaalinen yrittäjyys -lohkoon).
·
Ehdotuksen tarkoitus
Ohjelmalla
pyritään saavuttamaan seuraavat yleistavoitteet:

(a)
Vahvistetaan unionin tavoitteiden omaksumista
työllisyys-, sosiaali- ja työolojen alalla keskeisten unionin ja kansallisten
poliittisten päättäjien samoin kuin muiden asiaan liittyvien osapuolten
parissa, jotta saadaan aikaan konkreettisia ja koordinoituja toimia sekä
unionin että jäsenvaltioiden tasolla.
(b)
Tuetaan riittävien, saavutettavien ja tehokkaiden
sosiaalisen suojelun järjestelmien ja työmarkkinoiden kehittämistä ja
helpotetaan poliittisia uudistuksia edistämällä hyvää hallintotapaa,
vastavuoroista oppimista ja sosiaalisia innovaatioita.
(c)
Nykyaikaistetaan unionin lainsäädäntö järkevän
sääntelyn periaatteiden mukaiseksi ja varmistetaan, että työoloihin liittyviä
unionin lakeja sovelletaan tehokkaasti.
(d)
Edistetään työntekijöiden alueellista liikkuvuutta
ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia kehittämällä kaikille avoimia unionin
työmarkkinoita.
(e)
Edistetään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta
lisäämällä mikrorahoituksen saatavuutta heikommassa asemassa oleville ryhmille
ja mikroyrityksille ja lisäämällä sosiaalisten yritysten rahoitusten saantia.
Progress-ohjelman sukupuolten tasa-arvoa ja
syrjinnän torjuntaa koskevat osa-alueet sisällytetään uusiin säädöksiin
oikeusasioiden alalla. Sosiaalisia muutoksia
ja innovaatioita koskevan Euroopan unionin ohjelman tavoitteisiin pyrittäessä
edistetään kuitenkin sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden
valtavirtaistamista (”mainstreaming”).
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA
VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
·
Intressitahojen kuuleminen
Osana nykyisen Progress-ohjelman arviointia
komissio järjesti kaksivaiheisen kuulemisen:
1.
Ohjelman keskeisten sidosryhmien edustajista
koottiin työryhmä, joka tarjosi komissiolle suosituksia tulevan välineen
muodosta, tavoitteista, täytäntöönpanosta ja rahoituksesta.
2.
Progress-ohjelman seuraajaa koskeva julkinen online-kuuleminen
järjestettiin 4. huhtikuuta ja 27. toukokuuta 2011 välisenä aikana.
Eures-työryhmän ja julkisten
työvoimapalvelujen johtajien kokouksissa vuonna 2011 käytiin erityisiä
keskusteluja Eures-verkoston tulevaisuudesta.
Mikrorahoitukseen liittyviä näkökantoja
komissio keräsi unionin mikrorahoitussektoria edustavalta Euroopan
pienluotottajien verkostolta (European Microfinance Network, EMN), Euroopan
sosiaalirahaston ja Euroopan investointirahaston (joka hoitaa
Progress-mikrorahoitusjärjestelyä komission puolesta) hallintoviranomaisilta
sekä Euroopan investointipankilta. Lisäksi
otettiin huomioon päätelmät komission yksiköiden järjestämistä kahdesta
seminaarista, joissa käsiteltiin mikrorahoitusta ja tukea sosiaaliseen
yrittäjyyteen.
·
Vaikutusten arviointi
Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden
pääosaston vastuulle kuuluvista rahoitusvälineistä tehtiin yhdistetty
vaikutusten arviointi[1],
joka kattoi Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan globalisaatiorahaston,
Progress-ohjelman, Eures-verkoston ja Progress-mikrorahoitusjärjestelyn. Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin kolmea
vaihtoehtoa:
–
Vaihtoehto 1: toiminnan säilyttäminen ennallaan: tässä vaihtoehdossa Progress-ohjelma, Eures ja
Progress-mikrorahoitusjärjestely säilyisivät erillisinä välineinä, jotka
toimivat Euroopan sosiaalirahaston rinnalla.
–
Vaihtoehto 2: uusi sosiaalisia muutoksia ja
innovaatioita koskeva integroitu ohjelma: uusi ohjelma
muodostuu kolmesta erillisestä mutta toisiaan täydentävästä lohkosta, joita
ovat Progress, Eures sekä mikrorahoitus ja yrittäjyys.
–
Vaihtoehto 3: yksi työllisyys- ja
sosiaaliasioita käsittelevä väline: tällaisella
välineellä olisi yksi lohko, jota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa (Euroopan sosiaalirahasto), ja suoran hallinnoinnin lohko.
Vaikutusten arvioinnissa päädyttiin siihen,
että vaihtoehto 2 on suositeltavin, koska sillä saataisiin eniten hyötyjä
tehokkuuden lisääntymisen, kriittisen massan sekä johdonmukaisuuden ja
toimivuuden kannalta ja vältettäisiin samalla poliittisia ja institutionaalisia
riskejä.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
·
Oikeusperusta
Ehdotus perustuu perussopimuksen 46 artiklan d
alakohtaan, 149 artiklaan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohtaan ja 175 artiklan
kolmanteen kohtaan.
·
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet
Koska jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa
ehdotetun sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevan ohjelman tavoitteita
riittävällä tavalla, unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionin
toiminnasta tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen
mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen
mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen esitettyjen
tavoitteiden saavuttamiseksi.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät määrärahat
1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi ovat 958,19
miljoonaa euroa (käypinä hintoina).
2011/0270 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita
koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan,
149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 175
artiklan kolmannen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[2],

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[3],
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa
tukeva talousarvio”[4]
suositellaan unionin rahoitusvälineiden järkeistämistä ja yksinkertaistamista
sekä kohdentamista tarkemmin sekä unionin tasoisen lisäarvon tuottamiseen että
vaikutuksiin ja tuloksiin, ja sen mukaisesti tällä asetuksella perustetaan
sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva Euroopan unionin ohjelma,
jäljempänä ’ohjelma’, jotta voidaan jatkaa ja kehittää työllisyyttä ja
sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta
24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyn päätöksen N:o 1672/2006/EY[5],
työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5 päivänä huhtikuuta
2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011[6],
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1612/68 täytäntöönpanosta avointen työpaikkojen
ja työhakemusten välittämisen osalta 23 päivänä joulukuuta 2002 tehdyn
komission päätöksen 2003/8/EY[7]
ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan
Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta, jäljempänä
’mikrorahoitusjärjestely’, 25 päivänä maaliskuuta 2010 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 283/2010/EU[8]
perusteella toteutettua toimintaa.
(2)
Eurooppa-neuvosto vahvisti 17 päivänä kesäkuuta
2010 komission ehdotuksen työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallistavaa
kasvua koskevasta Eurooppa 2020 ‑strategiasta, jossa on viisi yleistavoitetta
(joihin sisältyvät työllisyyttä, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumista
sekä koulutusta koskevat tavoitteet) ja seitsemän lippulaivahanketta; nämä
muodostavat yhtenäiset poliittiset puitteet tulevalle vuosikymmenelle.
Eurooppa-neuvosto tähdensi asianmukaisten EU:n välineiden ja toimintalinjojen
täysimittaista käyttöönottoa yhteisten tavoitteiden tueksi ja kehotti
jäsenvaltioita tehostamaan koordinoituja toimia.
(3)
Neuvosto hyväksyi Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti 21 päivänä lokakuuta 2010
työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jotka yhdessä saman sopimuksen 121 artiklan
mukaisesti hyväksyttyjen jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen
suuntaviivojen kanssa muodostavat Eurooppa 2020 ‑strategian yhdennetyt
suuntaviivat. Ohjelmalla pitäisi edistää näiden Eurooppa 2020 -strategian
yhdennettyjen suuntaviivojen ja etenkin suuntaviivojen 7, 8 ja 10 soveltamista
ja tukea samalla lippulaivahankkeiden täytäntöönpanoa kiinnittäen
erityishuomiota köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan
eurooppalaiseen foorumiin, uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelmaan sekä
Nuoret liikkeellä ‑aloitteeseen.
(4)
Lippulaivahankkeissa ”Köyhyyden ja sosiaalisen
syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi” ja ”Innovaatiounioni”
yksilöidään sosiaalinen innovointi toimivaksi välineeksi, jolla voidaan käsitellä
ikääntyvästä väestöstä, köyhyydestä, työttömyydestä, uusista
työskentelymalleista ja elintavoista sekä kansalaisten sosiaaliseen
oikeudenmukaisuuteen, koulutukseen ja terveydenhuoltoon liittyvistä odotuksista
johtuvia yhteiskunnallisia haasteita. Ohjelmalla olisi tuettava toimia, joilla
edistetään sosiaalisia innovaatioita aloilla, jotka kuuluvat sen piiriin
julkisella, yksityisellä ja kolmannella sektorilla ottaen huomioon alue- ja
paikallisviranomaisten tehtävät. Sillä olisi erityisesti pyrittävä
kartoittamaan, arvioimaan ja laajentamaan innovatiivisia ratkaisuja ja
käytäntöjä sosiaalisten kokeilujen kautta, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita
uudistamaan tehokkaammin työmarkkinoitaan ja sosiaalisen suojelun
politiikkaansa. Sen olisi toimittava myös katalyyttinä julkisen, yksityisen ja
kolmannen sektorin toimijoiden kansainväliselle kumppanuudelle ja
verkottumiselle ja tuettava niiden osallistumista akuuttien sosiaalisten
tarpeiden ja haasteiden ratkaisemiseen tarkoitettujen uusien lähestymistapojen
suunnitteluun ja toteutukseen.
(5)
Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti ohjelmassa
olisi noudatettava johdonmukaista lähestymistapaa työllisyyden edistämiseen
sekä sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjuntaan. Sen täytäntöönpanoa
olisi järkeistettävä ja yksinkertaistettava etenkin joukolla yhteisiä
säännöksiä, joka koskevat muun muassa yleistavoitteita, toimenpidetyyppejä sekä
seuranta- ja arviointijärjestelyjä. Ohjelman olisi myös keskityttävä laajoihin
hankkeisiin, joilla on selvää EU:n tasoista lisäarvoa, jotta saavutetaan
kriittinen massa ja vähennetään sekä edunsaajien että komission hallinnollista
taakkaa. Lisäksi yksinkertaistettuja
kustannusvaihtoehtoja (kertakorvaukset ja kiinteämääräinen rahoitus) olisi
hyödynnettävä enemmän, etenkin liikkuvuutta koskevien järjestelyjen
täytäntöönpanossa. Ohjelman pitäisi toimia keskitettynä palvelupisteenä
mikrorahoituksen tarjoajille, jotka tarjoavat rahoitusta mikroluottoihin,
valmiuksien parantamiseen ja tekniseen apuun. Lopuksi vielä ohjelmassa
olisi säädettävä talousarvion joustavuudesta tekemällä varauksia, joista varoja
jaetaan vuosittaiselta pohjalta poliittisiin prioriteetteihin vastaamiseksi.
(6)
Unionin olisi hankittava vankka analyyttinen
perusta, joka tukee poliittista päätöksentekoa työllisyys- ja sosiaalialalla.
Tällainen tietopohja antaa lisäarvoa kansallisille toimille tarjoamalla unionin
laajuista ulottuvuutta ja vertailupohjaa tiedonkeruuseen ja tilastovälineiden
ja ‑menetelmien ja yhteisten indikaattoreiden kehittämiseen, jotta voidaan
saada kattava kuva tilanteesta työllisyyden, sosiaalipolitiikan ja työolojen
alalla koko unionissa sekä taata korkealaatuinen ohjelmien ja toimintalinjojen
tehokkuuden ja toimivuuden arviointi.
(7)
Unioni voi ainutlaatuisen asemansa ansiosta tarjota
unionin tasoisen foorumin politiikan vaihtoon ja vastavuoroiseen oppimiseen
jäsenvaltioiden välillä työllisyys- ja sosiaalialalla. Tieto muissa maissa
sovelletusta politiikasta ja sen tuloksista laajentaa poliittisten
päätöksentekijöiden käytettävissä olevia vaihtoehtoja, käynnistää uusia
poliittisia kehityssuuntia ja edistää kansallisia uudistuksia.
(8)
Unionin sosiaalipolitiikalle keskeistä on sen
varmistaminen, että vähimmäisstandardit ovat käytössä ja että työolot paranevat
jatkuvasti unionissa. Unionilla on tärkeä asema sekä sen varmistamisessa, että
lainsäädäntöpuitteet mukautetaan – järkevän sääntelyn periaatteiden mukaisesti
– kehittyvien työskentelymuotojen ja uusien terveys- ja turvallisuusriskien
mukaisiksi, että sellaisten toimenpiteiden rahoituksessa, joilla parannetaan
työntekijöiden oikeuksien suojelua koskevien unionin sääntöjen noudattamista.
(9)
Eri tasoilla toimivilla kansalaisyhteiskunnan
organisaatioilla voi olla tärkeä asema ohjelman tavoitteiden toteuttamisessa
osallistumalla poliittiseen päätöksentekoprosessiin ja antamalla panoksensa
sosiaaliseen innovointiin.
(10)
Unioni on sitoutunut vahvistamaan globalisaation
sosiaalista ulottuvuutta edistämällä ihmisarvoista työtä ja työelämän normeja
kansainvälisesti joko suoraan kolmansien maiden kanssa tai epäsuorasti tekemällä
yhteistyötä kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Tätä
varten on kehitettävä asianmukaiset suhteet sellaisten kolmansien maiden
kanssa, jotka eivät osallistu ohjelmaan, jotta edistetään ohjelman tavoitteiden
saavuttamista ottaen huomioon asiaan liittyvät mahdolliset sopimukset
tällaisten maiden ja unionin välillä. Tähän saattaa liittyä tällaisten
kolmansien maiden edustajien osallistuminen yhteistä etua koskeviin tapahtumiin
(kuten konferensseihin ja seminaareihin), joita järjestetään ohjelmaan osallistuvissa
maissa. Lisäksi olisi saatava aikaan yhteistyötä asiaan liittyvien
kansainvälisten organisaatioiden kanssa, kuten Kansainvälinen työjärjestö ILO,
Euroopan neuvosto ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD,
jotta voitaisiin panna ohjelma täytäntöön niin, että otetaan tällaisten
organisaatioiden rooli huomioon.
(11)
Perussopimuksen 45 ja 46 artiklan mukaisesti
asetuksessa (EU) N:o 492/2011 on säännöksiä, joilla on tarkoitus saavuttaa
työntekijöiden vapaa liikkuvuus takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden
välillä ja komission kanssa. Eures-lohkon avulla olisi edistettävä
työmarkkinoiden parempaa toimintaa helpottamalla työntekijöiden alueellista
liikkuvuutta kansainvälisesti, lisäämällä työmarkkinoiden avoimuutta,
varmistamalla avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittäminen sekä
tukemalla toimintaa kansallisten ja valtioiden rajat ylittävien rekrytointi-,
ohjaus- ja neuvontapalvelujen alalla; näin edistetään Eurooppa 2020 ‑strategian
tavoitteita.
(12)
Eures-lohkon toiminta-alaa olisi laajennettava
niin, että kehitetään ja tuetaan kohdennettuja liikkuvuusjärjestelyjä unionin
tasolla, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joilla on
havaittu vajetta työmarkkinoilla. Perussopimuksen 47 artiklan mukaisesti
järjestelyllä olisi edistettävä nuorten työntekijöiden liikkuvuutta.
(13)
Eurooppa 2020 -strategiassa ja erityisesti sen
suuntaviivassa 7 tuodaan esiin itsenäinen ammatinharjoittaminen ja yrittäjyys
ratkaisevina tekijöinä, joilla saavutetaan älykäs, kestävä ja osallistava
kasvu.[9]

(14)
Luoton saannin puute on yksi tärkeimmistä esteistä
yrityksen perustamiselle, etenkin niiden parissa, jotka ovat kauimpana
työmarkkinoista. Unionin ja jäsenvaltioiden toimia tällä alalla on
vauhditettava, jotta voidaan lisätä mikrorahoituksen tarjontaa ja vastata
kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät ja
heikommassa asemassa olevat, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai
kehittää sellaisen toimintaa, myös itsenäisen ammatinharjoittamisen pohjalta,
mutta jotka eivät saa luottoa. Ensimmäisenä askelena Euroopan parlamentti ja
neuvosto perustivat vuonna 2010 mikrorahoitusjärjestelyn.
(15)
Mikrorahoituksen parempi saatavuus unionin vielä
nuorilla mikrorahoitusmarkkinoilla edellyttää sitä, että mikrorahoituksen
tarjoajien ja etenkin muiden kuin pankkimuotoisten mikrorahoituslaitosten
institutionaalisia valmiuksia parannetaan komission tiedonannon ”Mikroluottojen
kehittämistä kasvun ja työllisyyden tukemiseksi koskeva eurooppalainen aloite”[10]
mukaisesti.
(16)
Sosiaaliset yritykset ovat kulmakiviä Euroopan
moniarvoisessa sosiaalimarkkinataloudessa. Ne voivat toimia sosiaalisen
muutoksen edistäjinä tarjoamalla innovatiivisia ratkaisuja ja antaa näin
arvokkaan panoksen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.
Ohjelmalla olisi parannettava sosiaalisten yritysten rahoituksen saantia ja
edistettävä näin komission käynnistämää sosiaalisen yrittäjyyden aloitetta[11].
(17)
Jotta voitaisiin hyödyntää kansainvälisten
rahoituslaitosten ja etenkin Euroopan investointipankkiryhmän kokemuksia, mikrorahoitukseen
ja sosiaaliseen yrittäjyyteen liittyvien toimien täytäntöönpano olisi annettava
välillisesti komission vastuulle siirtämällä talousarvion toteutukseen
liittyvät tehtävät rahoituslaitoksille varainhoitoasetuksen mukaisesti. Unionin
resurssien käyttämisellä keskitetään kansainvälisten rahoituslaitosten ja
muiden investoijien tuomat vipuvaikutukset, yhdennetään toimintatapoja ja
parannetaan näin mikroyritysten, myös itsenäisten ammatinharjoittajien, ja
sosiaalisten yritysten rahoituksen saatavuutta. Unionin osallistuminen auttaa
näin ollen kehittymässä olevaa sosiaalisen yrittäjyyden sektoria ja
mikrorahoitusmarkkinoita unionissa ja edistää valtioiden rajat ylittävää
toimintaa.
(18)
Perussopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti
ohjelmalla olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden
tavoitteiden valtavirtaistamista eli huomioon ottamista kaikissa toimissa.
Toimia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, jotta voidaan arvioida,
miten sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjunta on otettu huomioon ohjelman
toimissa.
(19)
Perussopimuksen 9 artiklan mukaisesti ohjelmalla
olisi varmistettava, että korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän
sosiaalisen suojelun takaamiseen sekä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen
liittyvät vaatimukset otetaan huomioon unionin politiikan ja toimien
määrittelyssä ja täytäntöönpanossa.
(20)
Jotta varmistetaan kansalaisille suunnatun
viestinnän parempi tehokkuus ja komission aloitteesta toteutettujen
viestintätoimien välinen tiiviimpi synergia, tämän asetuksen mukaisesti
tiedotus- ja viestintätoimiin myönnetyillä resursseilla olisi myös edistettävä
tiedotusta Euroopan unionin poliittisista prioriteeteista, sikäli kuin ne
liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.
(21)
Koska tämän asetuksen tavoitteita ei voida riittävällä
tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja
vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa
toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
tarpeen esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.
(22)
Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman keston
ajaksi kokonaisrahoituksen määrä, jota budjettivallan käyttäjä pitää
budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta […] tehdyn Euroopan
parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan
mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(23)
Unionin taloudelliset edut olisi suojattava
oikeasuhtaisin toimenpitein koko menosyklin ajan; näihin toimenpiteisiin
sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen,
menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perintä
ja tarpeen mukaan seuraamukset.
(24)
Komissiolle olisi annettava täytäntöönpanovaltaa,
jotta voidaan varmistaa, että ohjelman Eures-lohkoon sekä Mikrorahoitus ja
sosiaalinen yrittäjyys -lohkoon kuuluvat toimet pannaan täytäntöön yhdenmukaisin
edellytyksin.
(25)
Ohjelman Progress-lohkon mukaisesti toteutettuihin
toimiin liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja
periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[12] mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I osasto
Yhteiset säännökset
1 artikla
Sisältö
1.
Tällä asetuksella perustetaan sosiaalisia muutoksia
ja innovaatioita koskeva Euroopan unionin ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka
tarkoituksena on edistää Eurooppa 2020 -strategian, sen yleistavoitteiden ja
yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanoa tarjoamalla taloudellista tukea
Euroopan unionin tavoitteille, jotka koskevat korkean työllisyystason
edistämistä, riittävän sosiaalisen suojelun takaamista, sosiaalisen
syrjäytymisen ja köyhyyden torjumista sekä työolojen parantamista.
2.
Ohjelma perustetaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31
päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
(a)
’sosiaalisella yrityksellä’ yritystä, jonka
ensisijaisena tavoitteena on saada aikaan sosiaalista vaikutusta ennemminkin
kuin tuottaa voittoa omistajille ja sidosryhmille. Se toimii markkinoilla
tuottamalla tavaroita ja palveluita yritteliäällä ja innovatiivisella tavalla
ja käyttää voitot pääasiassa sosiaalisten tavoitteiden saavuttamiseen. Sen
hallinto hoidetaan vastuullisella ja avoimella tavalla, erityisesti ottamalla
mukaan työntekijät, asiakkaat ja sidosryhmät, joihin sen liiketoiminta
vaikuttaa.
(b)
’mikroluotolla’ enintään 25 000 euron
suuruista lainaa.
(c)
’mikroyrityksellä’ yritystä, joka työllistää alle
10 henkilöä, mukaan luettuina itsenäiset ammatinharjoittajat, ja jonka
vuotuinen liikevaihto ja/tai vuotuinen tase yhteensä on enintään 2 miljoonaa
euroa mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6
päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY[13]
mukaisesti.
(d)
’mikrorahoituksella’ takauksia, vastatakauksia,
mikroluottoja ja pääoma- ja välirahoitusta, joka on ulotettu henkilöihin ja
mikroyrityksiin.
3 artikla
Ohjelman rakenne
1.
Ohjelma muodostuu seuraavista kolmesta toisiaan
täydentävästä lohkosta:
(a)     Progress-lohko, josta tuetaan unionin
työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä työoloja koskevan lainsäädännön
kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia ja edistetään näyttöön
pohjautuvaa poliittista päätöksentekoa ja innovointia yhteistyössä
työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja muiden asiaan
liittyvien osapuolten kanssa.
(b)     Eures-lohko, josta tuetaan
Eures-verkoston toteuttamia toimia eli ETA-jäsenvaltioiden ja Sveitsin
valaliiton yhdessä muiden asiaan liittyvien osapuolten kanssa suunnittelemia
asiantuntijapalveluita, joilla kehitetään tietojen vaihtoa ja levitystä ja
muita yhteistyömuotoja työntekijöiden alueellisen liikkuvuuden edistämiseksi.
(c)     Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys
-lohko, jolla helpotetaan yrittäjien, etenkin työmarkkinoista kauimpana
olevien, ja sosiaalisten yritysten rahoituksen saantia.
2.
Asetuksen 1–14 artiklassa vahvistettuja yhteisiä
säännöksiä sovelletaan kaikkiin 1 kohdan a, b ja c alakohdassa esitettyihin
kolmeen lohkoon, joihin kuhunkin sovelletaan myös erityissäännöksiä.
4 artikla
Ohjelman yleistavoitteet
1.
Ohjelmalla pyritään saavuttamaan seuraavat
yleistavoitteet:
(a)
Vahvistetaan unionin tavoitteiden omaksumista
työllisyys-, sosiaali- ja työolojen alalla keskeisten unionin ja kansallisten
poliittisten päättäjien samoin kuin muiden asiaan liittyvien osapuolten
parissa, jotta saadaan aikaan konkreettisia ja koordinoituja toimia sekä
unionin että jäsenvaltioiden tasolla.
(b)
Tuetaan riittävien, saavutettavien ja tehokkaiden
sosiaalisen suojelun järjestelmien ja työmarkkinoiden kehittämistä ja
helpotetaan poliittisia uudistuksia edistämällä hyvää hallintotapaa,
vastavuoroista oppimista ja sosiaalisia innovaatioita.
(c)
Nykyaikaistetaan unionin lainsäädäntö järkevän
sääntelyn periaatteiden mukaiseksi ja varmistetaan, että työoloihin liittyviä
unionin lakeja sovelletaan tehokkaasti.
(d)
Edistetään työntekijöiden alueellista liikkuvuutta
ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia kehittämällä kaikille avoimia unionin
työmarkkinoita.
(e)
Edistetään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta
lisäämällä mikrorahoituksen saatavuutta heikommassa asemassa oleville ryhmille
ja mikroyrityksille ja lisäämällä sosiaalisten yritysten rahoitusten saantia.
2.
Näihin tavoitteisiin pyrittäessä ohjelman
tavoitteena on
(a)
edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä
torjua sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen,
vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää
(b)
taata, että korkean työllisyystason edistämiseen,
riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen sekä sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen
liittyvät vaatimukset otetaan huomioon unionin politiikan ja toimien
määrittelyssä ja täytäntöönpanossa.
5 artikla
Talousarvio
1.
Ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät määrärahat 1
päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi ovat
958,19 miljoonaa euroa[14].
2.
Edellä olevassa 3 artiklan 1 kohdassa säädetyille
lohkoille osoitetaan seuraavat ohjeelliset prosenttiosuudet:
(a)
Progress-lohkolle 60 prosenttia, josta vähintään 17
prosenttia sosiaalisten kokeilujen edistämiseen menetelmänä, jolla voidaan
testata ja arvioida innovatiivisia ratkaisuja niiden hyödyntämisen
laajentamiseksi
(b)
Eures-lohkolle 15 prosenttia
(c)
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkolle
20 prosenttia.
Jäljellä olevat 5 prosenttia jaetaan lohkojen
välillä vuosittain poliittisten prioriteettien mukaisesti.
3.
Komissio voi hyödyntää 1 kohdassa tarkoitettuja
määrärahoja rahoittaakseen teknistä ja/tai hallinnollista apua, joka liittyy
erityisesti tilintarkastukseen, käännösten ulkoistamiseen,
asiantuntijakokouksiin sekä tiedotus- ja viestintätoimiin, joista on etua sekä
komissiolle että edunsaajille.
4.
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittain
määrärahat monivuotisessa rahoituskehyksessä asetettujen enimmäismäärien
rajoissa.
6 artikla
Toimien tyypit
Progress-lohkosta voidaan rahoittaa
seuraavantyyppisiä toimia:
1.
Analyyttiset toimet:
(a)
tietojen ja tilastojen keruu sekä yhteisten
menetelmien, luokitusten indikaattoreiden ja vertailuarvojen kehittäminen
(b)
kartoitukset, tutkimukset, analyysit ja raportit,
myös asiantuntijaverkostojen rahoituksen kautta
(c)
arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit
(d)
unionin lainsäädännön täytäntöönpanon ja
soveltamisen seuranta ja arviointi
(e)
sosiaalisten kokeilujen valmistelu ja toteutus
menetelmänä, jolla voidaan testata ja arvioida innovatiivisia ratkaisuja niiden
hyödyntämisen laajentamiseksi
(f)
näiden analyyttisten toimien tulosten levittäminen.
2.
Vastavuoroista oppimista, tietämyksen lisäämistä ja
levittämistä koskevat toimet:
(a)
hyvien toimintatapojen, innovatiivisten
lähestymistapojen ja kokemusten, vertaisarviointien, vertailuanalyysien ja
vastavuoroisen oppimisten vaihdot ja levittäminen Euroopan tasolla
(b)
neuvoston puheenjohtajavaltion järjestelmät
tapahtumat, konferenssit ja seminaarit
(c)
lainsäädännön ja politiikan alalla toimivien sekä
Eures-neuvojien koulutus
(d)
oppaiden, raporttien ja koulutusmateriaalin
laatiminen ja julkaiseminen
(e)
tiedotus- ja viestintätoimet
(f)
tiedotusjärjestelmien kehittäminen ja
ylläpitäminen, jotta voidaan vaihtaa ja levittää tietoa unionin politiikasta ja
lainsäädännöstä sekä työmarkkinoista.
3.
Keskeisille toimijoille annettava tuki seuraaviin:
(a)
keskeisten unionin tason verkostojen, joiden
toiminta liittyy Progress-lohkon tavoitteisiin ja edistää niitä,
toimintakustannukset
(b)
jäsenvaltioiden nimeämien alueellisen liikkuvuuden
edistämisestä vastaavien kansallisten viranomaisten ja asiantuntijapalvelujen
sekä mikrorahoituksen tarjoajien valmiuksien parantaminen
(c)
kansallisista viranomaisista koostuvien työryhmien
organisointi unionin lainsäädännön täytäntöönpanon seuraamiseksi
(d)
asiantuntijaelinten, keskus-, alue- ja
paikallisviranomaisten sekä työllisyyspalvelujen verkottaminen ja yhteistyö
Euroopan tasolla
(e)
Euroopan tason seurantakeskusten rahoitus
(f)
kansallisten hallintovirkamiesten vaihto-ohjelmat.
4.
Toimet yksilöiden liikkuvuuden edistämiseksi
unionissa, erityisesti monikielisen digitaalisen foorumin kehittäminen avointen
työpaikkojen ja työhakemusten välittämiseksi, sekä kohdennetut
liikkuvuusjärjestelyt avointen työpaikkojen täyttämiseksi siellä, missä on
havaittu työmarkkinoiden vajaatoimintaa, ja/tai erityisten työntekijäryhmien
kuten nuorten auttamiseksi.
5.
Tuki mikrorahoitukseen ja sosiaalisille yrityksille
etenkin unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä
annetun asetuksen XXX/2012 [uusi varainhoitoasetus] ensimmäisen osan VIII osastossa
säädettyjen rahoitusvälineiden kautta sekä avustukset.
7 artikla
Yhteinen toiminta
Ohjelman mukaisesti tukikelpoiset toimet voidaan
panna täytäntöön yhdessä muiden unionin välineiden kanssa, kunhan tällaiset
toimet täyttävät sekä ohjelman että asianomaisten muiden välineiden tavoitteet.

8 artikla
Johdonmukaisuus ja täydentävyys
1.
Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa, että ohjelman puitteissa toteutetut toimet ovat johdonmukaisia unionin
muiden toimien kanssa ja täydentävät niitä; tällaisia ovat etenkin Euroopan
sosiaalirahastoon kuuluvat toimet sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun,
oikeusasioiden ja perusoikeuksien, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen
sekä nuorisopolitiikan, tutkimuksen ja innovaation, yrittäjyyden, terveyden,
laajentumisen ja ulkosuhteiden sekä yleisen talouspolitiikan alalla toteutetut
toimet.
2.
Ohjelmasta tuettujen toimien on oltava unionin ja
kansallisen lainsäädännön, myös valtiontukisääntöjen, mukaisia.
9 artikla
Yhteistyö komiteoiden kanssa
Komissio vahvistaa tarvittavat suhteet
ohjelman kannalta merkityksellistä politiikkaa, välineitä ja toimia
käsittelevien komiteoiden kanssa varmistaakseen, että niille tiedotetaan
säännöllisesti ja asianmukaisesti ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä.
10 artikla
Tulosten levittäminen ja viestintä
1.
Ohjelman mukaisesti täytäntöön pantujen toimien
tulokset on annettava tiedoksi ja levitettävä asianmukaisella tavalla, jotta
voidaan maksimoida niiden vaikutus, kestävyys ja unionin tasoinen lisäarvo.
2.
Viestintätoiminnalla on myös edistettävä tiedotusta
Euroopan unionin poliittisista prioriteeteista, sikäli kuin ne liittyvät tämän
asetuksen yleistavoitteisiin.
11 artikla
Rahoitussäännökset
1.
Komissio hallinnoi ohjelmaa unionin vuotuiseen
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen XXXX/2012
[uusi varainhoitoasetus][15],
jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti.
2.
Kertakorvauksia, vakioyksikkökustannuksia sekä
kiinteämääräistä rahoitusta voidaan käyttää ohjelman osallistujille myönnetyn
tuen osalta, erityisesti 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen
liikkuvuusjärjestelyjen osalta.
12 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1.
Komissio toteuttaa asianmukaiset ennaltaehkäisevät
toimenpiteet varmistaakseen, että kun tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuja
toimia pannaan täytäntöön, unionin taloudelliset edut suojataan petoksia,
lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa vastaan tehokkailla tarkastuksilla ja
jos säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä virheellisesti maksetut summat ja
tarpeen mukaan soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
seuraamuksia perussopimuksen 325 artiklan, Euroopan yhteisöjen taloudellisten
etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen
(EY, Euratom) N:o 2988/95[16]
ja varainhoitoasetuksen mukaisesti.
2.
Komissiolla tai sen edustajilla ja
tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa kaikkien unionilta varoja
saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden sekä kolmansien
osapuolten tilit joko asiakirjojen perusteella tai paikalla tehtävin
tarkastuksin. Euroopan petostentorjuntavirastolla OLAFilla on valtuudet tehdä
tarkastuksia paikan päällä ja tutkia talouden toimijoita, joita tällainen
rahoitus koskee suoraan tai epäsuorasti, komission paikan päällä suorittamista
tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin
kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä
marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[17]
säädettyjen menettelyjen mukaisesti sen vahvistamiseksi, onko unionin
rahoitukseen liittyvän tukisopimuksen tai päätöksen tai sopimuksen yhteydessä
esiintynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
3.
Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seuraavissa
päätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti valtuutettava komissio, mukaan
luettuna OLAF, ja tilintarkastustuomioistuin tekemään tällaisia
tilintarkastuksia, paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan säännösten soveltamista.
13 artikla
Seuranta
Ohjelman säännöllistä seurantaa ja sen
toimintalinjoihin ja rahoitusprioriteetteihin tarvittavia mahdollisia
mukautuksia varten komissio laatii joka toinen vuosi seurantaraportit ja
lähettää ne Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Näissä raporteissa käsitellään
ohjelman tuloksia sekä sitä, missä määrin sukupuolten tasa-arvoon ja
syrjimättömyyteen liittyvät näkökohdat, mukaan lukien esteettömiin mahdollisuuksiin
liittyvät seikat, on otettu huomioon sen toimissa.
14 artikla
Arviointi
1.
Ohjelmasta tehdään vuoden 2017 loppuun mennessä
väliarviointi, jossa mitataan edistymistä sen tavoitteiden saavuttamisessa,
määritetään onko resursseja käytetty tehokkaasti ja arvioidaan sen tuomaa
unionin tason lisäarvoa.
2.
Viimeistään kahden vuoden kuluttua ohjelman
päättymisestä komissio tekee jälkiarvioinnin, jossa mitataan ohjelman
vaikutusta ja unionin tasolla saavutettua lisäarvoa, ja toimittaa
arviointiraportin Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.
II osasto
Erityissäännökset
I luku
Progress-lohko
15 artikla
Erityistavoitteet
Edellä olevassa 4 artiklassa säädettyjen
yleistavoitteiden lisäksi Progress-lohkossa on seuraavat erityistavoitteet:
(a)
Kehitetään ja levitetään korkealaatuista
vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että unionin työllisyys-
ja sosiaalipolitiikka ja työoloja koskeva lainsäädäntö perustuvat vankkaan
näyttöön ja ovat relevantteja yksittäisten jäsenvaltioiden ja muiden
osallistuvien maiden tarpeiden, haasteiden ja edellytysten kannalta.
(b)
Helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen
vaihtoa, vastavuoroista oppimista ja vuoropuhelua unionin työllisyys- ja
sosiaalipolitiikasta sekä työoloja koskevasta lainsäädännöstä unionin,
jäsenvaltioiden ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan auttaa
jäsenvaltioita ja muita osallistuvia maita kehittämään politiikkaansa ja
panemaan unionin lainsäädäntöä täytäntöön.
(c)
Tarjotaan poliittisille päätöksentekijöille
taloudellista tukea sosiaali- ja työmarkkinapoliittisten uudistusten
testaamiseen, keskeisten toimijoiden valmiuksien parantamiseen, jotta ne voivat
suunnitella ja toteuttaa sosiaalisia kokeiluja, sekä asiaan liittyvän tiedon ja
asiantuntemuksen saataville asettamiseen.
(d)
Tarjotaan unionin ja kansallisen tason
organisaatioille taloudellista tukea, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan
kehittää, edistää ja tukea unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä
työoloja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa.
16 artikla
Osallistuminen
1.
Progress-lohkoon voivat osallistua seuraavat maat:
(a)
jäsenvaltiot
(b)
EFTA- ja ETA-maat ETA-sopimuksen mukaisesti
(c)
ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niiden
yleisten periaatteiden sekä edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista
määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä
puitesopimuksissa.
2.
Progress-lohkoon voivat osallistua kaikki julkiset
ja/tai yksityiset tahot, toimijat ja laitokset ja etenkin seuraavat:
(a)
kansalliset, alueelliset ja paikalliset
viranomaiset
(b)
työvoimapalvelut
(c)
unionin lainsäädännön mukaiset asiantuntijaelimet
(d)
työmarkkinaosapuolet
(e)
kansalaisjärjestöt, varsinkin unionin tasolla
järjestäytyneet
(f)
korkeakoulut ja tutkimuslaitokset
(g)
arvioinnin ja vaikutustenarvioinnin asiantuntijat
(h)
kansalliset tilastotoimistot
(i)
tiedotusvälineet.
3.
Komissio voi tehdä yhteistyötä kansainvälisten
organisaatioiden ja erityisesti Euroopan neuvoston, OECD:n, ILOn ja
Maailmanpankin kanssa.
4.
Komissio voi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden
kanssa, jotka eivät osallistu ohjelmaan. Tällaisten kolmansien maiden edustajat
voivat osallistua yhteistä etua koskeviin tapahtumiin (kuten konferensseihin ja
seminaareihin), joita järjestetään ohjelmaan osallistuvissa maissa, ja
tällaiset osallistumiskustannukset voidaan kattaa ohjelmasta.
17 artikla
Komissiolle siirretty täytäntöönpanovalta
1.
Seuraaviin liittyvät ja Progress-lohkon täytäntöön
panemiseksi tarvittavat toimenpiteet hyväksytään 18 artiklan 3 kohdassa
tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen:
(a)
monivuotiset työohjelmat, joissa esitetään
keskipitkän aikavälin poliittiset ja rahoitukseen liittyvät prioriteetit
(b)
vuotuiset työohjelmat, mukaan lukien edunsaajien
valintakriteerit ehdotuspyyntöjen jälkeen.
2.
Kaikista muista Progress-lohkon täytäntöön
panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 18 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
18 artikla
Komitea
1.
Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on
asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.
Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
3.
Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen
(EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
19 artikla
Siirtymätoimenpiteet
Toimet, jotka käynnistetään ennen 1 päivää
tammikuuta 2014 päätöksen N:o 1672/2006/EY perusteella (sen 3 artiklassa
tarkoitetut osa-alueet 1, 2 ja 3), kuuluvat edelleen kyseisen päätöksen
soveltamisalaan. Päätöksen 13 artiklassa tarkoitettu komitea korvataan
kyseisten toimien osalta tämän asetuksen 18 artiklassa säädetyllä komitealla.
II luku
Eures-lohko
20 artikla
Erityistavoitteet
Edellä olevassa 4 artiklassa säädettyjen
yleistavoitteiden lisäksi Eures-lohkossa on seuraavat erityistavoitteet:
(a)
Varmistetaan, että avoimet työpaikat, työhakemukset
ja kaikki niihin liittyvät tiedot ovat avoimia potentiaalisille työnhakijoille
ja työnantajille; tähän päästään vaihtamalla ja levittämällä näitä tietoja
kansainvälisesti, alueiden välillä ja rajat ylittävästi käyttäen tavanomaisia
yhteistyömuotoja.
(b)
Kehitetään palveluita työntekijöiden
rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi työhön hyödyntämällä avointen työpaikkojen
ja työhakemusten välittämistä Euroopan tasolla; tämän olisi katettava kaikki
työhönsijoituksen eri vaiheet rekrytointia edeltävästä valmistelusta
sijoituksen jälkeiseen neuvontaan; tavoitteena on hakijan menestyksellinen
integroituminen työmarkkinoille; tällaisiin palveluihin on sisällytettävä
liikkuvuusjärjestelyitä, joilla täytetään avoimia työpaikkoja, kun
työmarkkinoilla on havaittu vajeita, ja/tai autetaan tiettyjä työntekijäryhmiä
kuten nuoria.
21 artikla
Osallistuminen
1.
Eures-lohkoon voivat osallistua seuraavat maat:
(a)
jäsenvaltiot
(b)
EFTA- ja ETA-maat ETA-sopimuksen mukaisesti ja
henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan Euroopan yhteisön ja sen
jäsenvaltioiden ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen[18]
mukaisesti.
2.
Eures-lohkoon voivat osallistua kaikki
jäsenvaltioiden tai komission nimeämät julkiset ja yksityiset elimet, toimijat
ja instituutiot, jotka täyttävät komission päätöksessä 2003/8/EY[19]
vahvistetut Eures-verkostoon osallistumista koskevat edellytykset. Tällaisia
elimiä ja organisaatioita ovat erityisesti:
(a)
kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset
(b)
työvoimapalvelut
(c)
työmarkkinaosapuolten organisaatiot ja muut asiaan
liittyvät osapuolet.
III luku
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohko
22 artikla
Erityistavoitteet
Edellä olevassa 4 artiklassa säädettyjen
yleistavoitteiden lisäksi Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkossa on
seuraavat erityistavoitteet:
1.         Lisätään mikrorahoituksen
saatavuutta seuraaville tahoille:
(a)
henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa
menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata työmarkkinoille,
ja henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, sekä heikommassa asemassa
olevat henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada luottoa
tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman
mikroyrityksen tai kehittää sitä
(b)
mikroyritykset ja etenkin ne, jotka työllistävät a
alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä.
2.         Parannetaan mikroluoton
tarjoajien institutionaalisia valmiuksia.
3.         Tuetaan sosiaalisten yritysten
kehittämistä etenkin helpottamalla rahoituksen saantia.
23 artikla
Osallistuminen
1.
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkoon
voivat osallistua kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla 16
artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa maissa toimivat julkiset ja yksityiset
elimet, jotka tarjoavat näissä maissa
(a)
mikrorahoitusta henkilöille ja mikroyrityksille
(b)
rahoitusta sosiaalisille yrityksille.
2.
Niiden julkisten ja yksityisten elinten, jotka
toteuttavat 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on lopullisten
tuensaajien tavoittamiseksi sekä kilpailukykyisten ja elinkelpoisten
mikroyritysten luomiseksi tehtävä tiivistä yhteistyötä niiden organisaatioiden
kanssa, jotka valvovat mikroluottojen lopullisten tuensaajien etuja, sekä
niiden, erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta tuettujen organisaatioiden kanssa,
jotka tarjoavat mentorointi- ja koulutusohjelmia lopullisille tuensaajille.
3.
Julkisten ja yksityisten elinten, jotka toteuttavat
1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa, on noudatettava hyvää
hallintotapaa, hallinnointia ja kuluttajansuojaa koskevia korkeita standardeja
mikroluottojen tarjoajien eurooppalaisten käytännesääntöjen (”European Code of
Good Conduct for Microcredit Provision”) periaatteiden mukaisesti ja pyrittävä
erityisesti estämään henkilöiden ja yritysten ylivelkaantuminen.
24 artikla
Taloudellinen tuki
Yhteistä toimintaa lukuun ottamatta
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkolle myönnetyt määrärahat kattavat
rahoitusvälineiden kautta täytäntöön pantujen toimien kustannukset
kokonaisuudessaan, mukaan luettuina rahoituksen välittäjiin kohdistuvat
maksuvelvollisuudet, kuten takauksista aiheutuneet tappiot, unionin
rahoitusosuutta hallinnoivien kansainvälisten rahoituslaitosten
hallinnointimaksut ja muut tukikelpoiset kustannukset.
25 artikla
Hallinnointi
1.
Edellä olevassa 6 artiklan 5 kohdassa
tarkoitettujen välineiden ja avustusten täytäntöön panemiseksi komissio voi
tehdä sopimuksia unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista
varainhoitosäännöistä annetun asetuksen XXX/2012 [uusi varainhoitoasetus 2012]
55 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii ja iv alakohdassa tarkoitettujen
yhteisöjen ja erityisesti Euroopan investointipankin ja Euroopan
investointirahaston kanssa. Sopimuksissa on esitettävä kyseisille
rahoituslaitoksille uskottujen tehtävien täytäntöönpanoa koskevat tarkat määräykset,
mukaan lukien määräykset, joissa täsmennetään tarve varmistaa täydentävyys
nykyisiin unionin ja kansallisiin rahoitusvälineisiin nähden ja jakaa resurssit
tasapuolisesti jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden kesken.
Rahoitusvälineet, kuten riskinjakovälineet, oman pääoman ehtoiset välineet ja
velkasitoumukset, voidaan toteuttaa investoimalla erilliseen
sijoitusvälineeseen.
2.
Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa
sopimuksissa on määrättävä kansainvälisten rahoituslaitosten velvoitteesta
jälleeninvestoida resurssit ja niistä saadut tulot, myös osingot ja
takaisinmaksut, 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuihin toimiin kymmenen vuoden
ajaksi ohjelman aloituspäivästä lähtien.
3.
[Varainhoitoasetuksen] 18 artiklan 2 kohdan
mukaisesti jonkin rahoitusvälineen tuottamat tulot ja maksut osoitetaan
kyseiseen rahoitusvälineeseen. Edeltävissä monivuotisissa rahoituspuitteissa jo
perustettujen rahoitusvälineiden osalta edeltävällä kaudella käynnistettyjen
toimien tuottamat tulot ja maksut osoitetaan kuluvan kauden
rahoitusvälineisiin.
4.
Kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tehtyjen
sopimusten voimassaolon umpeuduttua tai erillisen sijoitusvälineen
investointikauden päätyttyä unionille kuuluvat tulot ja saldo on maksettava
unionin yleiseen talousarvioon.
5.
Kansainvälisten rahoituslaitosten ja tarpeen mukaan
rahastonhoitajien on tehtävä 23 artiklassa tarkoitettujen julkisten ja
yksityisten tahojen kanssa kirjallinen sopimus. Tällaisissa sopimuksissa on
määrättävä julkisten ja yksityisten rahoituksentarjoajien velvoitteista käyttää
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkon nojalla saataville asetetut
resurssit 22 artiklassa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti ja toimittaa tietoa
26 artiklassa säädettyjen vuosiraporttien laatimista varten.
26 artikla
Täytäntöönpanoraportit
1.
Kansainvälisten rahoituslaitosten ja tarpeen mukaan
rahastonhoitajien on lähetettävä komissiolle vuotuiset täytäntöönpanoraportit,
joissa esitetään toimet, joille on myönnetty tukea, ja katetaan niiden
rahoituksen toteutus sekä rahoituksen ja investointien myöntäminen ja saatavuus
sektorin ja tuensaajan tyypin mukaan, hyväksytyt tai hylätyt hakemukset sekä
julkisten ja yksityisten elinten kanssa tehdyt sopimukset, rahoitetut toimet ja
tulokset, myös ottaen huomioon sosiaaliset vaikutukset, luodut työpaikat ja
yritysten elinkelpoisuus.
2.
Näissä vuotuisissa täytäntöönpanoraporteissa
esitettyjä tietoja on käytettävä 13 artiklassa säädetyissä joka toinen vuosi
toimitettavissa seurantaraporteissa. Seurantaraportit sisältävät päätöksen N:o
283/2010/EU 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt vuosiraportit.
27 artikla
Arviointi
1.
Edellä olevassa 14 artiklan 2 kohdassa säädettyyn
loppuarviointiin on sisällytettävä päätöksen N:o 283/2010/EU 9 artiklassa
säädetty loppuarviointi.
2.
Komissio tekee Mikrorahoitus ja sosiaalinen
yrittäjyys -lohkoa koskevan erillisen loppuarvioinnin viimeistään vuoden
kuluessa siitä, kun sopimukset kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa ovat
rauenneet.
28 artikla
Muutokset
Muutetaan päätös N:o 283/2010/EU seuraavasti:
(a)
Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4. Kun rahoitusjärjestelyn voimassaolo päättyy,
unionille kuuluva saldo saatetaan käytettäväksi mikrorahoitusta ja
sosiaalisille yrityksille annettavaa tukea varten asetuksen (EU) N:o XX/201X
mukaisesti.”
(b)
Poistetaan 8 artiklan 3 ja 4 kohta.
29 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä
sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi

Asetus
sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta

1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[20]

Nykyisin:
työllisyys- ja sosiaaliasiat, yhteisön työllisyyspolitiikka/yhteisön
työllisyyspolitiikan välineet: Progress (04 04 01), Eures (04 03 04),
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys (04 04 15)
Tulevat
monivuotiset rahoitusnäkymät: Otsake 1 (sosiaalisen kehityksen ohjelma)

1.3.
Ehdotuksen/aloitteen luonne

þEhdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

1.4.
Tavoitteet
1.4.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee

Ohjelmalla
pyritään edistämään Eurooppa 2020 -strategian, sen (köyhyyttä, työllisyyttä ja
koulutusta koskevien) yleistavoitteiden ja yhdennettyjen suuntaviivojen
(etenkin suuntaviivan 7, 8 ja 10) täytäntöönpanoa tarjoamalla taloudellista
tukea Euroopan unionin tavoitteille, jotka koskevat korkean työllisyystason
edistämistä, riittävän sosiaalisen suojelun takaamista, sosiaalisen
syrjäytymisen ja köyhyyden torjumista sekä työolojen parantamista.

1.4.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

Erityistavoitteet:
1.
Kehitetään ja levitetään korkealaatuista
vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että unionin työllisyys-
ja sosiaalipolitiikka ja työoloja koskeva lainsäädäntö perustuvat vankkaan
näyttöön ja ovat relevantteja yksittäisten jäsenvaltioiden ja muiden
osallistuvien maiden tarpeiden, haasteiden ja edellytysten kannalta.
2.
Helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen
vaihtoa, vastavuoroista oppimista ja vuoropuhelua unionin työllisyys- ja
sosiaalipolitiikasta sekä työoloja koskevasta lainsäädännöstä unionin,
jäsenvaltioiden ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan auttaa
jäsenvaltioita ja muita osallistuvia maita kehittämään politiikkaansa ja
panemaan unionin lainsäädäntöä täytäntöön.
3.
Tarjotaan poliittisille päätöksentekijöille
taloudellista tukea sosiaali- ja työmarkkinapoliittisten uudistusten
testaamiseen, keskeisten toimijoiden valmiuksien parantamiseen, jotta ne voivat
suunnitella ja toteuttaa sosiaalisia kokeiluja, sekä asiaan liittyvän tiedon ja
asiantuntemuksen saataville asettamiseen.
4.
Tarjotaan unionin ja kansallisen tason
organisaatioille taloudellista tukea, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan
kehittää, edistää ja tukea unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä
työoloja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa
johtamis- ja budjetointijärjestelmässä:
momentti 04 04 01 ja alamomentti 04 01 04 10
Erityistavoitteet:
1.
Varmistetaan, että avoimet työpaikat, työhakemukset
ja kaikki niihin liittyvät tiedot ovat avoimia potentiaalisille työnhakijoille
ja työnantajille; tähän päästään vaihtamalla ja levittämällä näitä tietoja
kansainvälisesti, alueiden välillä ja rajat ylittävästi käyttäen tavanomaisia
yhteistyömuotoja.
2.
Kehitetään palveluita työntekijöiden
rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi työhön hyödyntämällä avointen työpaikkojen
ja työhakemusten välittämistä Euroopan tasolla; tämän olisi katettava kaikki
työhönsijoituksen eri vaiheet rekrytointia edeltävästä valmistelusta
sijoituksen jälkeiseen neuvontaan; tavoitteena on hakijan menestyksellinen
integroituminen työmarkkinoille; tällaisiin palveluihin on sisällytettävä
liikkuvuusjärjestelyitä, joilla täytetään avoimia työpaikkoja, kun
työmarkkinoilla on havaittu vajeita, ja/tai autetaan tiettyjä työntekijäryhmiä
kuten nuoria.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa
johtamis- ja budjetointijärjestelmässä:
momentti 04 03 04 ja alamomentti 04 01 04 04
Erityistavoitteet:
1.         Lisätään mikrorahoituksen
saatavuutta seuraaville tahoille:
(a)
henkilöt, jotka ovat menettäneet tai ovat vaarassa
menettää työpaikkansa tai joilla on vaikeuksia päästä tai palata
työmarkkinoille, ja henkilöt, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, sekä
heikommassa asemassa olevat henkilöt, joilla on heikommat mahdollisuudet saada
luottoa tavanomaisilta luottomarkkinoilta ja jotka haluavat käynnistää oman
mikroyrityksen tai kehittää sitä
(b)
mikroyritykset ja etenkin ne, jotka työllistävät a
alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä.
2.         Parannetaan mikroluoton
tarjoajien institutionaalisia valmiuksia.
3.         Tuetaan sosiaalisten yritysten
kehittämistä etenkin helpottamalla rahoituksen saantia.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa
johtamis- ja budjetointijärjestelmässä:
momentti 04 04 15 ja alamomentti 04 01 04 11
Odotettavissa olevat tulokset ja
vaikutukset
Ohjelman
perimmäisenä tavoitteena on saada aikaan positiivista muutosta
sosioekonomisessa tilanteessa eli parantaa työllisyyttä, vähentää köyhyyttä,
lisätä osallisuutta ja kehittää työoloja. Toimissa keskitytään edistämään
Eurooppa 2020 -strategian osallistavan kasvun tavoitetta ja siihen liittyviä
yleistavoitteita paljon lisäarvoa tuottavalla tuella avaintoimiin
lippulaivahenkkeissa ”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”, ”Köyhyyden ja
sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen foorumi” sekä ”Nuoret
liikkeellä”.
Ohjelmalla
voidaan kuitenkin vaikuttaa vain hyvin vähäisessä määrin varsinaisiin muutoksiin
sosioekonomisessa tilanteessa. Välineen keskeisenä tarkoituksena ja tehtävänä
on pikemminkin tukea nykyaikaisen, tehokkaan ja innovatiivisen unionin
työllisyys- ja sosiaalipolitiikan kehittämistä, koordinointia ja
täytäntöönpanoa edellä mainitun perimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi
seuraavin toimin:
–
tuetaan unionin poliittista päätöksentekoprosessia
lainsäädännön alalla järkevän sääntelyn periaatteiden mukaisesti ja ottaen
huomioon tiiviimpi politiikan koordinointi/talouden hallinta
–
keskitytään unionin työllisyys- ja
sosiaalipolitiikan kansainväliseen ulottuvuuteen, jonka edistäminen edellyttää
kaikkien jäsenvaltion yhteisiä toimia
–
tuetaan jäsenvaltioiden kollektiivisia ja toisiaan
vahvistavia toimia, joilla lujitetaan unionin yhteistyötä ja edistetään
vastavuoroista oppimista ja sosiaalisia innovaatioita
–
kehitetään palveluita työntekijöiden (etenkin
nuorten) rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi työhön hyödyntämällä avointen
työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä Euroopan tasolla ja edistämällä näin
työntekijöiden alueellista liikkuvuutta
–
helpotetaan yrittäjien, etenkin työmarkkinoista
kauimpana olevien, ja sosiaalisten yritysten rahoituksen saantia.

1.4.3.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Nykyiseen
Progress-ohjelmaan sovelletulla tuloksiin perustuvalla hallintotavalla ja
vuotuisella tuloksellisuuden seurannalla on onnistuttu menestyksekkäästi
osoittamaan ohjelman saavutukset ja vahvistamaan unionin vastuullisuutta. Näiden kokemusten perusteella uudessa ohjelmassa on
selkeä toimintalogiikka (jossa SMART-periaatteen mukaiset erityistavoitteet
edistävät yleistavoitteiden saavuttamista) ja joukko vastaavia vaikutus- ja
tulosindikaattoreita. On muistettava, että Progress-lohkoon liittyvillä
toimilla pyritään edistämään Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteiden saavuttamista
eikä niihin sellaisenaan liity tavaroiden tai palvelujen tarjoamista;
Progress-lohkoon liittyvillä toimilla on sen sijaan välillinen vaikutus EU:n
työllisyys- ja sosiaalipolitiikan kehittämiseen, koska paremmalla politiikalla
päästään parempiin sosioekonomisiin tuloksiin. Koska Progress-lohko on
ensisijaisesti politiikkaan pohjautuva, indikaattoreiden asettaminen on
ongelmallista; sama koskee kvantitatiivisten tavoitteiden asettamista
aggregoidummalla tasolla (tässä tapauksessa mittaaminen perustuu pääasiassa
epäsuoriin indikaattoreihin).
Sen
vuoksi Progress-lohkon neljästä erityistavoitteesta on erittäin vaikea saada
aidosti ”mitattavissa olevia”, vaikka ne ovatkin SMART-periaatteen mukaisesti
erityisiä, saavutettavissa olevia, realistisia ja aikariippuvaisia. Esimerkiksi vastavuoroisen oppimisen tapahtumia ei
voida arvioida määrällisesti, koska niiden lukumäärä ja aiheet riippuvat
jäsenvaltioiden kiinnostuksesta ja halukkuudesta isännöidä tällaisia tapahtumia
ja osallistua niihin; samoin tietämyksen määrä
riippuu politiikan kehittämistä koskevista tarpeista.
Tästä syystä ehdotetaan, että käytetään subjektiivisia muuttujia, kuten
sidosryhmien tyytyväisyys ja tietämys, kyselyt käsityksistä EU:n roolista
työllisyys- ja sosiaalipolitiikassa sekä Progress-tuotosten aiottu ja
tosiasiallinen käyttö. Samoista syistä ei ole
mahdollista asettaa keskipitkän aikavälin erityistavoitteita kaikissa
tapauksissa. Lähestymistapa on kuitenkin
tuloksiin perustuvan hallintotavan mukainen, jossa on asetettava tehokkaat tavoitteet
toimintaa lähellä olevalla tasolla.
Indikaattorit
on lueteltu kohdassa 2.1.2.

1.5.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.5.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

Ohjelmalla
pyritään tukemaan komissiota, jäsenvaltioita ja keskeisiä sidosryhmiä niiden
suunnitellessa, koordinoidessa ja toteuttaessa tehokkaita poliittisia
uudistuksia, joilla tähdätään seuraavien pitkän aikavälin haasteiden
ratkaisemiseen:
–
korkeat työttömyysasteet, etenkin heikosti
koulutettujen, iäkkäiden työntekijöiden, maahanmuuttajien ja vammaisten parissa
–
yhä hajanaisemmat työmarkkinat, joilla nousevat
esiin joustavammat työskentelymuodot ja muut haasteet, joilla on vaikutusta
työsuhdeturvaan ja työoloihin
–
väestörakenteen muutoksen vuoksi (väestön
ikääntyminen) kutistuva työvoima ja kasvava paine sosiaaliturvajärjestelmiä
kohtaan
–
köyhyysrajan alapuolella ja sosiaalisesti
syrjäytyneinä elävien ihmisten kohtuuttoman suuri määrä.
Lyhyellä
aikavälillä ohjelmalla pyritään käsittelemään seuraavia ongelmia/tarpeita:
–
tarve EU:n laajuiseen vankkaan, vertailukelpoiseen
ja saatavilla olevaan näyttöön, tilastoihin ja indikaattoreihin sen
varmistamiseksi, että työllisyys- ja sosiaalipolitiikka ja -lainsäädäntö ovat
relevantteja yksittäisten jäsenvaltioiden tarpeiden, haasteiden ja olosuhteiden
kannalta
–
tarve EU:n tasoiseen vastavuoroiseen oppimiseen,
jotta voidaan lisätä EU:n tavoitteiden ja toimintalinjojen ymmärrettävyyttä ja
omaksumista poliittisten päättäjien ja sidosryhmien parissa
–
tarve poliittisille päättäjille annettavaan
riittävään taloudelliseen tukeen, jotta ne voivat testata, arvioida ja
laajentaa innovatiivisia ratkaisuja
–
vähäinen alueellinen liikkuvuus Euroopassa ja
riittämätön tuki toimiin, joilla autettaisiin työnhakijoita löytämään avoimet
työpaikat
–
rahoituksen ja mikroluottojen heikko saatavuus
sosiaalisille yrityksille ja työttömille, niille jotka ovat vaarassa menettää
työpaikkansa sekä heikommassa asemassa olevista ryhmistä tuleville ihmisille,
esimerkiksi nuorille tai vanhoille tai maahanmuuttajille.

1.5.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

EU
voi ainutlaatuisen asemansa ansiosta tarjota eurooppalaisen foorumin
poliittiseen vaihtoon ja vastavuoroiseen oppimiseen jäsenvaltioiden (mukaan
lukien ETA-maat ja ehdokasmaat) välillä työllisyys- ja sosiaalialalla. Tieto
muissa maissa harjoitettavasta politiikasta lisää poliittisten
päätöksentekijöiden käytettävissä olevia vaihtoehtoja, käynnistää
innovatiivisia poliittisia kehityssuuntia ja edistää kansallisia uudistuksia.
EU:n
toimet tuovat lisäarvoa kansallisen tason toimiin, koska ne tarjoavat Euroopan
laajuisen ulottuvuuden näyttöön perustuvan tiedon keruuseen ja vertailuun sekä
tilastovälineiden ja ‑menetelmien ja yhteisten indikaattoreiden kehittämiseen,
jotta saadaan täydellinen kuva tilanteesta työllisyys- ja sosiaalialalla.
Tällainen Euroopan laajuinen näyttö on ennakkoedellytys, jotta voidaan
analysoida luotettavasti keskeisiä työllisyys- ja sosiaalialan haasteita, joita
kullakin jäsenvaltiolla on edessään. Se on myös olennaisen tärkeä, jotta voidaan
seurata edistymistä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa ja laatia
maakohtaisia suosituksia, joita talouspolitiikan EU-ohjausjakson mukaisesti
edellytetään.
Tarve
EU-lainsäädännön parempaan soveltamiseen on tunnustettu prioriteetiksi järkevää
sääntelyä koskevassa ohjelmassa. Jotta saadaan luotua tasapuoliset
toimintaedellytykset ja taattua sama oikeudellinen suoja EU:ssa kaikille
työterveyden ja -turvallisuuden ja työlainsäädännön alalla, lainsäädännön
nykyaikaistaminen voidaan tehdä parhaiten EU:n tasolla. EU on myös parhaassa
asemassa rahoittamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan EU-sääntöjen
noudattamista ja tarkastellaan säännöllisesti EU-lainsäädännön soveltamista
kaikissa jäsenvaltioissa.
Keskeisten
Euroopan tason kansalaisyhteiskunnan verkostojen valmiuksien parantaminen niin,
että ne voivat tukea ja kehittää unionin sosiaalipolitiikan tavoitteita, on
parasta tehdä EU:n tasolla.
Uuden
ohjelman ja etenkin Eures-lohkon ansiosta jäsenvaltiot saavat etua suuremmasta
liikkuvuudesta EU:n sisäisillä työmarkkinoilla, mikä voi auttaa täyttämään
vaikeasti täytettäviä työpaikkoja ja edistää näin taloudellista toimintaa ja
talouden kasvua. Euroopan työmarkkinoiden suurempi liikkuvuus on keskeisen
tärkeää myös ilman sisärajoja olevan alueen saavuttamiseksi sekä taloudellisen
ja sosiaalisen koheesion ja aktiivisen eurooppalaisen kansalaisuuden
vahvistamiseksi. EU:n toimielinten ja erityisesti komission, jolla on
hallinnolliset resurssit, asiantuntemus ja valmiudet koordinoida
Eures-verkoston kaltaista kansainvälistä verkostoa, olisi sen vuoksi tuettava
ja helpotettava toimia, joilla edistetään työvoiman alueellista liikkuvuutta.
Komissio voi myös tuoda lisäarvoa Eures-verkostoon kehittämällä politiikkaa,
jolla pyritään poistamaan vapaata liikkuvuutta vielä haittaavat esteet,
helpottamaan hyvien toimintatapojen vaihtoa ja varmistamaan vastavuoroinen
oppiminen Eures-verkoston jäsenten välillä.
Mikroluottojen
saatavuuden parantaminen saavutetaan parhaiten Euroopan tasolla: komissio voi
nyt yhteistyössä Euroopan investointirahaston kanssa käyttää perustana
kokemuksia, joita on saatu Progress-mikrorahoitusjärjestelystä ja muista
EU-tason aloitteista mikrorahoituksen alalla. Mikrorahoituslaitokset kaikissa
jäsenvaltioissa voivat hyödyntää tätä asiantuntemusta niin, että kansallisten
keskus-, alue- tai paikallisviranomaisten ei tarvitse käyttää resurssejaan
ottaakseen samanlaisia järjestelmiä käyttöön.
EU-tason
toimilla voidaan tehdä tietä tehokkaammille kansallisille ja alueellisille
toimille tulevaisuudessa, minkä vuoksi niihin olisi sisällyttävä valmiuksien
kehittämistä ja välittäjien ja moninkertaistajien aktivointia, jotta saadaan
luotua kattava tukien ekosysteemi.
Lisäksi
jos taloudelliset resurssit yhdistetään Euroopan tasolla, saadaan
todennäköisemmin houkuteltua lisärahoitusta kolmansina osapuolina olevilta
investoijilta, kuten Euroopan investointipankilta, jonka rahoitusosuus
Progress-mikrorahoituksen tapauksessa vastasi EU:n 100 miljoonan euron
rahoitusosuutta. Tämä koskee myös EU-tason pääomarahastoja sosiaalisiin
yrityksiin tehtäviä investointeja varten; niiden voidaan odottaa houkuttelevan
lisäresursseja muilta investoijilta.

1.5.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset

Progress-ohjelman
(2007–2013) väliarvioinnissa todetaan, että ohjelman tavoitteet ovat erittäin
relevantteja Lissabonin strategiassa ja Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjen
komission tavoitteiden kannalta. Ohjelman
toiminnan päätyypit (analyyttiset ja vastavuoroista oppimista koskevat toimet,
tuki päätoimijoille) ovat tehokkaita sen tavoitteiden saavuttamisessa. Vuotuista suunnittelu-, täytäntöönpano- ja
seurantakierrosta sekä toiminnan arviointia pidetään yleisesti soveltuvina; suositellaan kuitenkin, että monivuotista
suunnittelua kehitetään, jotta voidaan asettaa strategisia pitkän aikavälin
poliittisia tavoitteita vuotuisten rahoitusprioriteettien rinnalle.
Eures-verkoston
(2006–2008) jälkiarviointi osoittaa, että verrattuna muihin EU-verkostoihin
Eures-verkostossa keskitytään huomattavasti suuremmassa määrin
työllisyysmahdollisuuksiin, ja se on myös ainoa verkosto, jolla pyritään
tarjoamaan työnvälityspalvelua. Eures-työnvälitysportaali saa arvostusta
työnhakijoilta, työpaikkaa vaihtavilta ja työnantajilta, jotka näkevät
selkeästi, mitä hyötyjä siitä on, että pystyy saamaan tietoja – tai tiedottamaan
–avoimista työpaikoista koko Euroopan laajuisesti.
Koska
EU alkoi myöntää tukea mikrorahoitukseen vasta vuoden 2010 jälkipuoliskolla,
siitä ei ole vielä tehty riippumatonta arviointia. Sidosryhmiltä (Euroopan
mikrorahoitussektoria edustava Euroopan pienluotottajien verkosto, EMN) saadun
palautteen perusteella EU-tason mikrorahoitusväline täyttää odotukset. Se
kannustaa perustamaan kansallisia tai alueellisia tukijärjestelmiä, saa aikaan
mittakaavaetuja ja/tai minimoi epäonnistumisen riskit alueilla, joilla
yksittäiset jäsenvaltiot eivät pysty tuottamaan vaadittua kriittistä massaa, ja
saa aikaan suuremman vipuvaikutuksen kuin pienimuotoisemmat kansalliset
järjestelmät.

1.5.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Komissio
varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelman puitteissa
toteutetut toimet ovat johdonmukaisia unionin muiden toimien kanssa ja
täydentävät niitä mutteivät ole päällekkäisiä niiden kanssa; tällaisia ovat
etenkin Euroopan sosiaalirahastoon kuuluvat toimet sekä työmarkkinaosapuolten
vuoropuhelun, oikeusasioiden ja perusoikeuksien, yleissivistävän ja
ammatillisen koulutuksen sekä nuorisopolitiikan, tutkimuksen ja innovaation,
yrittäjyyden, terveyden, laajentumisen ja ulkosuhteiden sekä yleisen
talouspolitiikan alalla toteutetut toimet.

1.6.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
þ  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy
31.12.2020.
–
þ  Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.7.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)

þ Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti

¨ Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  yhteisöjen perustamille elimille
–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
þ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa
Suoraa
keskitettyä hallinnointia (varainhoitoasetuksen 53 a artikla) sovelletaan
kaikkiin Progress- ja Eures-lohkon mukaisesti toteutettuihin toimiin.
Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkon mukaisesti toteutettuja toimia
hallinnoidaan yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (komissio
allekirjoittaa sopimukset kansainvälisten rahoituslaitosten kuten Euroopan
investointipankin tai Euroopan investointirahaston kanssa).

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt
2.1.1.
Seuranta- ja arviointijärjestelyt

Ohjelmaa
seurataan kahden vuoden välein, jotta selkeiden indikaattoreiden avulla voidaan
arvioida, miten yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamisessa on edistytty, ja
voidaan tehdä mahdolliset tarvittavat muutokset politiikkaan ja
rahoitusprioriteetteihin. Seurannan kautta on myös mahdollista arvioida, miten
sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän vastaiset toimet on otettu huomioon ohjelman
toimissa. Indikaattorit olisi tapauksen mukaan eriteltävä sukupuolen, iän ja
vammaisuuden perusteella.
Ohjelmalle
tehdään väli- ja loppuarviointi. Väliarvioinnilla
on tarkoitus mitata edistystä ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa, määrittää
onko resursseja käytetty tehokkaasti ja arvioida Euroopan tasolla syntynyt
lisäarvo. Väliarviointiraportti on
toimitettava vuoden 2017 loppuun mennessä, jotta sitä voidaan käyttää ohjelman
seuraajavälineen valmisteluun. Loppuarvioinnissa
on lisäksi tarkasteltava ohjelman vaikutusta. Jälkiarviointi
on toimitettava vuoden 2022 loppuun mennessä.
Kun
otetaan huomioon Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohkon pidempi
toteutusaika (investointeja voidaan tehdä 10 vuotta välineen käynnistämisen
jälkeen), tästä lohkosta tehdään erillinen loppuarviointi viimeistään vuosi sen
jälkeen, kun komission ja Euroopan investointirahaston välillä tehdyt
sopimukset umpeutuvat.

2.1.2.
Tuloksellisuutta koskevat indikaattorit

Yleistavoitteet
 Indikaattorit || Nykytilanne || Pitkän aikavälin tavoitteet
 Vahvistetaan unionin tavoitteiden omaksumista työllisyys-, sosiaali- ja työolojen alalla keskeisten unionin ja kansallisten poliittisten päättäjien samoin kuin muiden asiaan liittyvien osapuolten parissa, jotta saadaan aikaan konkreettisia ja koordinoituja toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla.
 Sidosryhmien aktiivinen osallistuminen EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla keskusteluihin yhteisistä haasteista ja konkreettisista toimista niiden käsittelemiseksi || Ei ole yhdenmukaista menetelmää, jolla voitaisiin mitata sidosryhmien osallistumista poliittiseen keskusteluun. Hiljattaisissa arvioinneissa[21] on käynyt ilmi, että sidosryhmien osallistuminen vaihtelee poliittisista kysymyksistä ja jäsenvaltioista riippuen. Viimeisimmässä vuotuisessa Progress-ohjelman tulosraportissa esitettiin, että viranomaisilla (EU:n ja jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistason) on yleensä tiiviimmät suhteet toisiinsa kuin työmarkkinaosapuoliin ja kansalaisjärjestöihin. || Kaikkien asiaan liittyvien sidosryhmien yhtäläisen aktiivinen osallistuminen EU:n tasolla ja kaikissa jäsenvaltioissa.
 Asiaa koskevien maakohtaisten suositusten hyväksyminen || Indikaattori perustuu maakohtaisiin suosituksiin, jotka annettiin ensimmäistä kertaa kesäkuussa 2011. Edellisiä kansallisia strategiaraportteja koskeva komission arvio ja edellisten maakohtaisten yhdennettyjen suositusten sisältö osoittavat, että noin kolmella neljäsosalla jäsenvaltioista on politiikkaa tai strategioita, jotka ovat EU:n tavoitteiden mukaisia. || Kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan ja työolojen alalla annetut maakohtaiset suositukset (osoitettuna strategioilla ja politiikalla, jotka raportoidaan myöhemmissä kansallisissa uudistusohjelmissa).
 Tuetaan riittävien, saavutettavien ja tehokkaiden sosiaaliturvajärjestelmien ja työmarkkinoiden kehittämistä ja helpotetaan poliittisia uudistuksia edistämällä hyvää hallintotapaa, vastavuoroista oppimista ja sosiaalisia innovaatioita.
 Sosiaalisia innovaatioita koskevien tulosten huomioon ottaminen aktiivisen työmarkkinapolitiikan ja sosiaalisen suojelun politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa || Sosiaalisten innovaatioiden tukeminen on uusi toiminta-ala. Ei ole järjestelmällistä tapaa, jolla sosiaalisten innovaatioiden tuloksia hyödynnettäisiin täysimääräisesti aktiivisessa työmarkkinapolitiikassa ja sosiaalisen suojelun politiikassa. || Kukin jäsenvaltio raportoi kansallisessa uudistusohjelmassaan ainakin yhdestä suunnitellusta tai tosiasiallisesta sosiaalisten innovaatioiden tulosten hyödyntämisestä aktiivisen työmarkkinapolitiikan tai sosiaalisen suojelun politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.
 Sosiaalisia innovaatioita koskeva tietämys || Kuten edellä. || Kuten edellä.
 Nykyaikaistetaan unionin lainsäädäntö järkevän sääntelyn periaatteiden mukaiseksi ja varmistetaan, että työoloihin liittyviä unionin lakeja sovelletaan tehokkaasti.
 Seuraavien osuus: a) kattavasti tarkistettu lainsäädäntö (direktiivit) b) tämän seurauksena tehdyt merkittävät tarkistusehdotukset (kumoaminen, yhdistäminen) nykyiseen lainsäädäntöön tai uuden lainsäädännön ehdotukset ||     a) yksi direktiivi (työaikadirektiivi) on parhaillaan tarkistettavana       b) ei ole ||     a) kaikki työoloihin liittyviä seikkoja koskevat direktiivit tarkistettu kattavasti ohjelman loppuun mennessä   b) Komissio käynnistää tarvittaessa toimia nykyisen lainsäädännön muuttamiseksi, selventämiseksi tai yksinkertaistamiseksi tai uuden lainsäädännön antamiseksi, jos se on perusteltua vaikutusten arvioinnin nojalla ja tarpeen mukaan EU:n työmarkkinaosapuolia kuultuaan.
 EU-lainsäädännön noudattaminen jäsenvaltioissa (saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanon epäyhtenäisyyttä mittaava kerroin) || Vuonna 2010 työlainsäädäntöä koskevista direktiiveistä oli saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä 98,3 % ja työterveyttä ja työturvallisuutta koskevista direktiiveistä 100 %; vastaavat täytäntöönpanon epäyhtenäisyyttä mittaavat kertoimet olivat 5 % ja 0 %. Aiempien suuntausten tarkastelu osoittaa, että nämä asteet yleensä heikkenevät, kun käyttöön on otettu uutta lainsäädäntöä. Ottaen huomioon komission mahdolliset toimet nykyisen lainsäädännön muuttamiseksi, selkeyttämiseksi tai yksinkertaistamiseksi tai uuden lainsäädännön antamiseksi on tärkeää säilyttää korkea täytäntöönpanoaste ja alhainen epäyhtenäisyysaste. || 100 prosentin täytäntöönpanoaste ja vastaavasti alhainen, 0 prosentin, epäyhtenäisyysaste.
 Aktiivinen täytäntöönpano ja valvonta || Tällä hetkellä aktiivista täytäntöönpanoa ja valvontaa arvioidaan kvalitatiivisesti (arviointien ja riippumattomien asiantuntijaverkostojen kautta) ja se vaihtelee direktiivin ja maan mukaan. || Työoloihin liittyvistä direktiiveistä 100 % on pantu aktiivisesti täytäntöön ja niiden täytäntöönpanoa valvotaan lähes kaikissa jäsenvaltioissa (kvalitatiivinen arviointi).
 Edistetään työntekijöiden alueellista liikkuvuutta ja parannetaan työllisyysmahdollisuuksia kehittämällä kaikille avoimia unionin työmarkkinoita.
 Alueellisen liikkuvuuden vaikutus jäsenvaltioiden BKT:hen || Joissakin maissa (esim. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa) on ollut alustavia pyrkimyksiä mallintaa ja arvioida vaikutuksia, mutta toimet eivät vielä kata koko unionia. Työllisyys Euroopassa ‑raportissa vuodelta 2008 arvioitiin, että liikkuvuus EU-8:sta oli tuonut 0,4 %:n lisän Irlannin BKT:hen ja 0,3 %:n UK:n BKT:hen vuoteen 2007 mennessä. || Alueellisen liikkuvuuden vaikutusta jäsenvaltioiden BKT:hen arvioidaan koko unionissa, ja vaikutus on positiivinen. Pitkän aikavälin ennusteiden mukaan vaikutus Irlannin BKT:hen on 1,7 % ja UK:n BKT:hen 0,6 % vuoteen 2015 mennessä laajentumista edeltävään tilanteeseen verrattuna.
 Alueellisen liikkuvuuden vaikutus täyttämättömien/vaikeasti täytettävien työpaikkojen vähenemiseen || Joissakin maissa on ollut alustavia pyrkimyksiä mallintaa ja arvioida vaikutuksia, mutta toimet eivät vielä kata koko unionia.   || Alueellisen liikkuvuuden vaikutusta täyttämättömien/vaikeasti täytettävien työpaikkojen vähenemiseen arvioidaan koko unionissa, ja vaikutus on positiivinen.
 Erot liikkuvuutta harjoittavien työntekijöiden työvoimaosuudessa ja työllisyysasteessa isäntämaan ja lähtömaan välillä || EU:n sisäiseen liikkuvuuteen osallistuvilla työntekijöillä on yleensä korkeampi työllisyysaste kuin työntekijöillä, jotka eivät osallistu liikkuvuuteen. || Tietoja asetetaan saataville Eurostatin työvoimakyselystä ja muista tilastoista.
 Edistetään työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta lisäämällä mikrorahoituksen saatavuutta heikommassa asemassa oleville ryhmille ja mikroyrityksille ja lisäämällä sosiaalisten yritysten rahoitusten saantia.
 Niiden perustettujen tai toimintansa vakauttaneiden yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet EU-tukea || 0 || 51 000 (joista sosiaalisia yrityksiä 1 000)
 Yrityksen perustamisen tai kehittämisen kautta luotujen tai säilytettyjen työpaikkojen lukumäärä || Kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman arvioinnin mukaan myönnettyä mikroluottoa kohti luotiin 1,2 työpaikkaa. ||
 Niiden henkilöiden profiili (mahdollisuuksien mukaan myös ikä, sukupuoli, vähemmistöön kuuluminen, vammaisuus ja työllisyysasema), jotka ovat perustaneet yrityksen tai kehittäneet yritystään EU:n mikrorahoitustuella || Ei ole || 50 % edunsaajista on työttömiä tai tulee heikommassa asemassa olevien ryhmästä
Erityistavoitteet
 Indikaattorit || Viimeisimmät tiedossa olevat tulokset || Keskipitkän aikavälin tavoitteet
 1. Kehitetään ja levitetään korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikka ja työoloja koskeva lainsäädäntö perustuu vankkaan näyttöön ja on relevanttia yksittäisten jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden tarpeiden, haasteiden ja edellytysten kannalta.
 Sidosryhmien tyytyväisyys ohjelman tuottamaan tietoon ja tämän tiedon ilmoitettu käyttö || Eri sidosryhmät (komissio, Euroopan parlamentti, kansalliset virkamiehet, täytäntöönpanoelimet, työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt jne.) hyödyntävät nykyisestä Progress-ohjelmasta saatua tietoa. Ohjelman vuosikatsauksessa vuodelta 2010 todettiin, että ne, jotka ovat tietoisia ohjelman tuottamasta tiedosta (n. 50 %), pitävät sitä hyödyllisenä (n. 85 % vastanneista sidosryhmistä) ja käyttävät tai aikovat käyttää sitä. || Laajennetaan niiden sidosryhmien osuutta, jotka ovat tietoisia ohjelman tuottamista tiedoista (lisääntynyt tietoisuus avaintuotoksista: 75 % vastanneista sidosryhmistä), ja pidetään tyytyväisyysaste korkeana (vähintään 85 % vastanneista sidosryhmistä).
 Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston käynnistämien sellaisten poliittisten aloitteiden osuus, joissa ollaan tietoisia ohjelman tuottamista tiedoista || Tietoja ei saatavilla. || Kaikissa EU:n työllisyys- ja sosiaalipoliittisissa aloitteissa ja toimissa työoloihin liittyvän lainsäädännön alalla ollaan tietoisia ohjelman tuottamista tiedoista.
 Uuden (aiemmin esiintymättömän) tiedon (ideoiden, käsitteiden, lähestymistapojen, mallien, ennakoivien analyysien) kehittämiseen tarkoitettujen toimien[22] osuus || Tarkkoja arvioita ei ole, mutta kyseisen tyyppisen tiedon tuottamiseen myönnetyn budjetin osuus on noin 10–20 %. Tämän osuuden odotetaan kasvavan etenkin kun otetaan huomioon sosiaalisten innovaatioiden painotus. || Vähintään 25 % budjetista kohdennetaan uuden (aiemmin esiintymättömän) tiedon (ideoiden, käsitteiden, lähestymistapojen, mallien, ennakoivien analyysien) kehittämiseen.
 2. Helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen vaihtoa, vastavuoroista oppimista ja vuoropuhelua unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta sekä työoloja koskevasta lainsäädännöstä unionin, jäsenvaltioiden ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita ja muita osallistuvia maita kehittämään politiikkaansa ja panemaan unionin lainsäädäntöä täytäntöön.
 Ilmoitettu hyöty paremmasta EU-politiikan ja tavoitteiden ymmärtämisestä (tarpeen mukaan myös sukupuolten tasa-arvon, syrjimättömyyden ja esteettömien mahdollisuuksien huomioon ottaminen) || Vuoden 2010 kyselyyn vastaajista noin 89 % ilmoitti ymmärtävänsä paremmin EU:n politiikkaa ja tavoitteita osallistuttuaan Progress-rahoitusta saaneisiin tapahtumiin. || Yhdeksän kymmenestä sidosryhmästä ilmoittaa ymmärtävänsä paremmin EU:n politiikkaa ja tavoitteita osallistuttuaan Progress-rahoitusta saaneisiin tapahtumiin.
 Missä määrin vastavuoroiseen oppimiseen/tietojen jakamiseen liittyvät tapahtumat ovat osallistavia ja täyttävät kuulemiselle asetetut vähimmäisvaatimukset || Vuoden 2010 seurantakyselyssä kävi ilmi, että Progress-rahoitusta saaneita vastavuoroiseen oppimiseen liittyviä tapahtumia arvostetaan suuresti käsiteltävien aiheiden selkeyden ja asiaan liittyvien päätöksentekijöiden osallistumisen ansiosta (neljä viidestä vastanneesta sidosryhmästä suhtautui positiivisesti) mutta tulos on hieman vähemmän positiivinen muiden sidosryhmien osallistumisen osalta (työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt jne.). || Neljä viidestä sidosryhmästä ilmoittaa, että vastavuoroiseen oppimiseen/tietojen jakamiseen liittyvät tapahtumat ovat osallistavia ja täyttävät täysin kaikki kuulemiselle asetetut vaatimukset.
 Osallistujien ja muiden päätöksentekijöiden ja sidosryhmien ilmoitettu (aiottu/todellinen) tietojen käyttö poliittisessa päätöksenteossa/politiikan edistämisessä || Progress-rahoitusta saaneiden tapahtumien jälkiarvioinnissa vuonna 2010 kävi ilmi, että noin 2/3 osallistujista aikoi käyttää tai käytti tietoja poliittiseen päätöksentekoon tai politiikan edistämiseen. Keskeisenä haasteena (etenkin vastavuoroista oppimista koskevissa tapahtumissa) on kuitenkin edistää hankittujen tietojen jakamista muiden asiaan liittyvien päätöksentekijöiden ja sidosryhmien kanssa (esim. niiden, jotka eivät osallistuneet tapahtumaan). || - kolme neljästä osallistujasta ilmoittaa hankittujen tietojen (aiotusta/todellisesta) käytöstä - tietojen parempi jakaminen muiden päätöksentekijöiden ja sidosryhmien kanssa (jotka eivät osallistuneet tapahtumiin)
 3. Tarjotaan poliittisille päätöksentekijöille taloudellista tukea sosiaali- ja työmarkkinapoliittisten uudistusten testaamiseen, keskeisten toimijoiden valmiuksien parantamiseen, jotta ne voivat suunnitella ja toteuttaa sosiaalisia kokeiluja, sekä asiaan liittyvän tiedon ja asiantuntemuksen saataville asettamiseen.
 Osallistujien ja muiden päätöksentekijöiden ja sidosryhmien ilmoitettu tietojen (aiottu/todellinen) käyttö poliittisessa päätöksenteossa/politiikan edistämisessä || Sosiaalisten innovaatioiden tukeminen on uusi toiminta-ala, joten perustasoa ei ole. || Tämäntyyppisen toiminnan uutuuden vuoksi voidaan odottaa, että noin 2/3 osallistujista ilmoittaa poliittisesta päätöksentekoa/politiikan edistämisestä koskevien sosiaalisten kokeilujen ja/tai muiden sosiaalisten kokeilujen kautta hankittujen tietojen aiotusta tai todellisesta käytöstä.
 Riittävät edellytykset (taloudelliset resurssit, asiaankuuluva osaaminen ja asiantuntemus), jotta voidaan suunnitella ja toteuttaa sosiaalisia kokeiluja EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla: keskeisten toimijoiden riittävät valmiudet || Sosiaalisten innovaatioiden tukeminen on uusi toiminta-ala, joten perustasoa ei ole. || Kaikki keskeiset ennakkoedellytykset (taloudelliset resurssit, asiaankuuluva osaaminen ja asiantuntemus, keskeisten toimijoiden valmiudet) EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alalla toteutettavien sosiaalisten kokeilujen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon arvioidaan (esim. evaluoinneilla) riittäviksi.
 4. Tarjotaan unionin ja kansallisen tason organisaatioille taloudellista tukea, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan kehittää, edistää ja tukea unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä työoloja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa.
 Vahvistuneet organisaatiot ja verkostot, jotka on tunnustettu hyödyllisiksi tietolähteiksi EU:n ja jäsenvaltioiden poliittisille päätöksentekijöille ja muille sidosryhmille || Ei ole kattavaa perustasoa kaikentyyppisille organisaatioille ja verkostoille, joita on tarkoitus tukea uudesta ohjelmasta. Tällä hetkellä (vuonna 2011) on vain tietoja, joiden mukaan yhdeksän kymmenestä vastanneesta sidosryhmästä yleensä ja noin kolme neljästä vastanneesta päätöksentekijästä ja viranomaisesta pitää parhaiten suoriutuneita EU-verkostoja ja kansalaisjärjestöjä hyödyllisenä tietolähteenä. || Kyselyn kohteena olleista päätöksentekijöistä ja muista sidosryhmistä kolme neljästä pitää eniten tukea saaneita organisaatioita ja järjestöjä hyödyllisenä tietolähteenä EU:n ja jäsenvaltioiden politiikasta.
 Tuettuihin valmiuksien parantamista koskeviin toimenpiteisiin osallistujien (tapauksen mukaan yksilöiden tai organisaatioiden) ilmoitettu muutos valmiuksissa[23] kehittää edelleen, edistää ja tukea EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan ja ‑lainsäädännön täytäntöönpanoa || Tämäntyyppiselle valmiuksien parantamista koskevaan tuettuun toimenpiteeseen osallistujien (tapauksen mukaan henkilöiden tai organisaatioiden) itsearvioinnille ei ole kattavaa perustasoa. Ensimmäiset tulokset samanlaisesta tuloksellisuuden mittauksesta, jonka Progress-rahoitusta saavat keskeiset EU-verkostot ja kansalaisjärjestöt ottivat käyttöön, viittaavat positiiviseen muutokseen etenkin poliittiseen päätöksentekoon ja politiikan edistämiseen liittyvien erityistietojen hankkimisessa; heikommin menestyttiin sisäisen organisoinnin parantamisessa. || Tuettuihin valmiuksien parantamista koskeviin toimenpiteisiin osallistuvista kolme neljästä ilmoittaa, että niiden valmiudet ovat parantuneet EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan ja ‑lainsäädännön täytäntöönpanon kehittämisen, edistämisen ja tukemisen alalla.
 5. Varmistetaan, että avoimet työpaikat, työhakemukset ja kaikki niihin liittyvät tiedot ovat avoimia potentiaalisille työnhakijoille ja työnantajille.
 Avointen työpaikkojen ja ansioluetteloiden kokonaismäärä Eures-työnvälitysportaalissa; tällä hetkellä se sisältää yli 1 000 000 avointa työpaikkaa ja 600 000 ansioluetteloa || Tällä hetkellä Eures-portaali sisältää yli 1 000 000 avointa työpaikkaa ja 600 000 ansioluetteloa. || Avointen työpaikkojen määrän odotetaan kasvavan 3 prosenttia vuodessa.
 Eures-portaalin kautta tehtyjen rekrytointien/työhön sijoitusten ja työtarjousten lukumäärä || Tällä hetkellä arviolta 150 000 työhönsijoitusta vuodessa || Eures-verkostosta vastaavat palvelut käynnistivät tutkimuksen, joka käsittelee julkisten työvoimapalvelujen tuloksellisuuden mittausjärjestelmien arviointia ja suosituksia alueellista liikkuvuutta koskeviksi indikaattoreiksi, jotta voitaisiin yksilöidä indikaattoreita Eures 2020 -palvelua varten.
 6. Kehitetään palveluita työntekijöiden rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi työhön hyödyntämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä Euroopan tasolla.
 Eures-verkoston kautta hoidettujen kansainvälisten työhönsijoitusten lukumäärä; lisätään sijoitusten lukumäärää 3 prosentilla vuodessa (tämänhetkinen arvio 150 000 sijoitusta vuodessa). || Komissio on hiljattain käynnistänyt valmistelutoimet ensimmäistä kohdennettua liikkuvuusjärjestelyä ”Eka Eures-työpaikka” varten. Arvioiden mukaan sillä edistetään 2 000–3 000 nuoren työntekijän työhönsijoitusta. || Ks. edellä
 7. Lisätään mikrorahoituksen saatavuutta.
 Välittäjien EU:n tuella lopullisille edunsaajille tarjoamien mikroluottojen lukumäärä (50 000 mikroluottoa koko investointijakson loppuun mennessä) || 0 || 50 000 mikroluottoa koko investointijakson loppuun mennessä
 Tarjottujen mikroluottojen määrä euroina (kokonaismäärä lähes 450 miljoonaa, joka on tulosta viisinkertaisesta vipuvaikutuksesta unionin 87 miljoonan euron rahoitusosuuteen nähden) || Ei saatavilla || Kokonaismäärä 500 miljoonaa euroa (vastaa vipuvaikutukseltaan viisinkertaisesti unionin rahoitusosuutta)
 Niiden lopullisten edunsaajien profiili (ikä, sukupuoli, vähemmistö, työllisyysasema), jotka ovat saaneet mikroluottoa EU:n tuella (50 % edunsaajista työttömiä tai heikommassa asemassa olevien ryhmästä) || Ei saatavilla || 50 % edunsaajista on työttömiä tai tulee heikommassa asemassa olevien ryhmästä.
 8. Parannetaan mikroluoton tarjoajien institutionaalisia valmiuksia.
 Valmiuksien parantamiseen tarkoitetun rahoituksen kautta tuettujen mikroluoton tarjoajien lukumäärä (tuki 50:lle mikroluoton tarjoajalle tukikauden loppuun mennessä) || Ei saatavilla || Tuki 50:lle mikroluoton tarjoajalle koko investointijakson loppuun mennessä
 Institutionaalisten valmiuksien taso rahoituksen, henkilöresurssien, operatiivisen hallinnon sekä järjestelmien ja infrastruktuurin osalta (sektorin paremmat valmiudet verrattuna vuoden 2009 tasoon) || Vuonna 2009 valmiuksien parantamisessa kartoitettuja heikkouksia olivat vaikeudet kattaa käynnistys- ja toimintakulut, alikehittyneet järjestelmät tuloksellisuuden mittaamiseksi ja analysoimiseksi, vain keskimääräiset valmiudet henkilöhallinnon osalta ja muiden kuin pankkimuotoisten mikrorahoitustarjoajien valmiuksien puute verkottumisen ja yhteistyön alalla.[24]   || Sektorin paremmat valmiudet verrattuna vuoden 2009 tasoon.
 9. Tuki sosiaalisten yritysten kehittämiseen.
 Aloitteen kautta tukea saaneiden sosiaalisten yritysten lukumäärä (tuki 1 000:lle sosiaaliselle yritykselle) || 0 || Tuki 900:lle sosiaaliselle yritykselle koko investointijakson loppuun mennessä.
 Sosiaalisille yrityksille tarjottujen investointien arvo (270 miljoonaa; johtaa kolminkertaiseen vipuvaikutukseen) || 0 || 270 miljoonaa; vastaa vipuvaikutukseltaan kolminkertaisesti EU:n rahoitusosuutta

2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

Progress-lohkossa
suoraan keskitettyyn hallinnointiin kuuluvat a) erilaisten sopimusten ja
avustusten myöntäminen erityistoimiin (koskee myös Eures-lohkoa), b) erilaisten
toiminta-avustusten maksaminen kansalaisjärjestöille, c) yhteistyö
kansainvälisten organisaatioiden kanssa (koskee myös Mikrorahoitus ja
sosiaalinen yrittäjyys -lohkoa, jonka hallinnointi tapahtuu yhteistyössä
kansainvälisten järjestöjen kanssa). Suurin riski liittyy (varsinkin)
pienempien organisaatioiden valmiuteen valvoa tehokkaasti menoja ja varmistaa
toteutettujen toimien avoimuus.

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

Kun
otetaan huomioon ohjelman luonne, määrärahojen tehokas hallinnointi perustuu
kumulatiivisen valvonnan järjestelmään, joka puolestaan nojautuu sisäisiin
valvontastandardeihin, toiminnan valvontaan EMPL-pääosastossa sekä toimien
valvontaan jäsenvaltioissa.
Talousarvion
täytäntöön panemiseksi käyttöön otetut rahoitusketjut perustuvat malliin 1 (joka
on hajautettu toiminnallisten yksikköjen tasolla ja jossa sovelletaan
täydentäviä pistokoetarkastuksia). Tässä noudatetaan kahden silmäparin
periaatetta, joka on täysin varainhoitoasetuksen mukainen.
Toimille
tehdään kaksinkertainen tarkastus: rahoitustarkastaja tarkastaa 100 prosenttia
toimista (ensimmäinen ennakkotaso) ja täydentävä tarkastaja tekee asiakirjojen
lisätarkastuksia (toinen ennakkotaso), joissa tavoitteena on tarkastaa 10–20
prosenttia kaikista toimista, joiden osuus on vähintään 50 prosenttia
talousarviosta. Jos edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjällä
(AOSD) ei ole varmuutta siitä, että toimet ovat asianmukaisia, ennen
loppumaksua järjestetään poikkeuksellisesti paikan päällä tapahtuva tarkastus.
Paikan päällä tapahtuvat tarkastukset suorittaa ulkoinen tilintarkastaja.
Ulkoiset
tarkastajat tekevät myös jälkitarkastuksia paikan päällä pistokokein tietyille
toimille. Näiden toimien valinnassa käytetään riskinarvioinnin ja
satunnaisotannalla tapahtuvan valinnan yhdistelmää.
Lisäksi
nykyinen tilintarkastussolu suorittaa tilintarkastukseen keskittyviä
jälkitarkastuksia.
Kansainvälisten
järjestöjen on sovellettava kirjanpidossa, tilintarkastuksessa, sisäisessä
valvonnassa ja julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä standardeja, jotka
antavat samat takeet kuin kansainvälisesti tunnustetut standardit. Lisäksi
kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtäviin rahoituksen myöntämistä koskeviin
sopimuksiin on sisällytettävä yksityiskohtaiset säännökset kyseisille
järjestöille uskottujen tehtävien hoitamisesta. Niiden on myös taattava, että
budjetista saadun rahoituksen edunsaajat julkaistaan jälkikäteen vuosittain
riittävällä tavalla.

2.2.3.
Valvontakustannukset

Valvontakustannukset
on arvioitu, ja ne kattavat kaikki toimet, jotka liittyvät suoraan tai
välillisesti edunsaajan/sopimuspuolen oikeuksien sekä menojen
säännönmukaisuuden varmentamiseen. Kustannustiedot kerättiin haastattelemalla
henkilöstöä valvontaan käytetystä työajasta (kokoaikaiseksi muutettuna).
Laskennan
tulokseksi saatiin kalenterivuotta kohti:
Asiakirjojen
ennakkotarkastukset ja paikan päällä tehtävät ennakkotarkastukset:
5 616 200 euroa (0,6 % varoista – 958,19 milj. euroa)
Paikan
päällä tehtävät jälkitarkastukset: 531 000 euroa (0,05 %
varoista – 958,19 milj. euroa)
Tarkastusten
kokonaiskustannukset kalenterivuotta kohti: 6 147 200 euroa
(0,64 % varoista – 958,19 milj. euroa)

2.2.4.
Valvonnan hyödyt

Ehdotetun
tasoisen valvonnan vuotuiset kustannukset ovat noin 5 prosenttia vuotuisesta
toimintamenojen talousarviosta (sitoumuksina – 6 147 200
€/123 627 000 € ensimmäiselle vuodelle; ks. taulukko 3.2.1). Tämä on
perusteltua, kun otetaan huomioon valvottavien toimien suuri määrä (ks.
tuotokset kohdassa 3.2.2). Työllisyys- ja sosiaaliasioiden alalla suoraan
hallinnointiin ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteistyössä tapahtuvaan
hallinnointiin liittyy lukuisten sopimusten ja toimintatukien myöntäminen sekä
lukuisten toiminta-apurahojen maksaminen kansalaisjärjestöille, yhdistyksille
ja ammattiliitoille. Näihin toimiin liittyvät riskit koskevat (etenkin) pienten
organisaatioiden valmiuksia valvoa tehokkaasti menoja.
Viime
vuonna täydentävät tarkastajat tarkastivat 21,8 prosenttia kaikista toimista,
ja niiden osuus oli 84,6 prosenttia kokonaistalousarviosta (59,4 % suoraan
hallinnoiduista menoista). Tämän ansiosta havaittujen virheiden lukumäärä
väheni vuonna 2009 havaitusta 95:stä 67:ään vuonna 2010, mikä edustaa 8,6
prosentin virheprosenttia rahoitustoimien lukumäärästä. Suurin osa virheistä oli
luonteeltaan muodollisia, eikä niillä ollut vaikutusta kyseisten toimien
laillisuuden ja säännönmukaisuuden varmistamiseen.
Ulkoiset
tilintarkastajat tarkastivat 20,78 prosenttia talousarviosta paikan päällä
tehdyillä tarkastuksilla vuonna 2010. Virheprosentti oli alle olennaisuusrajan
(1,08 %).

2.2.5.
Sovellettavien sääntöjen noudattamatta jättämisen
riskin odotettu taso

Aiempi
virheprosentti toimien ennakkotarkastuksissa oli 8,6 prosenttia kaikista
rahoitustoimista vuonna 2010. Kuten EMPL-pääosaston viime vuoden
toimintakertomuksessa todettiin, millään havaituista virheistä ei ollut
vaikutusta kyseisten toimien laillisuuden ja säännönmukaisuuden varmuuden
tasoon.
Aiempi
virheprosentti paikan päällä tehdyissä tarkastuksissa suoran hallinnon
alaisuudessa oli 1,08 prosenttia. Tätä virheprosenttia pidettiin
hyväksyttävänä, koska se oli alle 2 prosentin olennaisuusrajan.
Ohjelmaan
ehdotetut muutokset eivät vaikuta tapaan, jolla määrärahoja tällä hetkellä
hallinnoidaan. Nykyisillä valvontajärjestelmillä on osoitetusti onnistuttu
estämään ja/tai havaitsemaan virheitä ja/tai säännönvastaisuuksia ja virheiden
tai säännönvastaisuuksien tapauksessa korjaamaan ne. Sen vuoksi
virheprosenttien odotetaan pysyvän aiemmilla tasoilla.

2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Komissio
toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että kun tämän asetuksen
mukaisesti rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, Euroopan unionin taloudelliset
edut suojataan soveltamalla ehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, lahjontaa tai
muuta laitonta toimintaa vastaan tehokkailla tarkastuksilla ja jos
säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä virheellisesti maksetut summat ja
tarpeen mukaan soveltamalla tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia
seuraamuksia Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan,
Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta
1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[25] ja varainhoitoasetuksen
53 artiklan a alakohdan mukaisesti.
Komissiolla
tai sen edustajilla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa
kaikkien unionilta varoja saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja
alihankkijoiden tilit joko asiakirjojen perusteella tai paikalla tehtävin
tarkastuksin. Euroopan petostentorjuntavirastolla OLAFilla on valtuudet tehdä
tarkastuksia paikan päällä ja tutkia talouden toimijoita, joita tällainen
rahoitus koskee suoraan tai epäsuorasti, 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa
neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[26]
säädettyjen menettelyjen mukaisesti sen vahvistamiseksi, onko unionin
rahoitukseen liittyvän tukisopimuksen tai päätöksen tai sopimuksen yhteydessä
esiintynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
Tämän
asetuksen täytäntöönpanosta seuraavissa päätöksissä ja sopimuksissa on
nimenomaisesti valtuutettava komissio, mukaan luettuna OLAF, ja
tilintarkastustuomioistuin tekemään tällaisia tilintarkastuksia, paikan päällä
tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
edeltävien kohtien säännösten soveltamista.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi…...…] || JM/EI-JM ([27])   || EFTA-mailta[28]   || ehdokasmailta[29]   || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1a || 04 03 04 XX Eures – toimintamenot || JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI
 1a || 04 04 01 XX Progress – toimintamenot   || JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI
 1a || 04 04 15 XX Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys – toimintamenot || JM || EI || EI || EI || EI
 1a || 04 01 04 04 Eures (eurooppalainen työnvälityspalvelu) – hallintomenot || EI-JM || KYL-LÄ || EI || EI || EI
 1a || 04 01 04 10 Progress-ohjelma hallintomenot || EI-JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI
 1a || 04 01 04 11 Eurooppalainen mikrorahoitusjärjestely – hallintomenot || EI-JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Monivuot. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Otsake…………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || [XX.YY.YY.YY] Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva EU-ohjelma – Progress-lohko – toimintamenot   || JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI
 1 || [XX.YY.YY.YY] Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva EU-ohjelma – Eures-lohko – toimintamenot || JM || KYL-LÄ || EI || EI || EI
 1 || [XX.YY.YY.YY] Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva EU-ohjelma – Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohko – toimintamenot || JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI
 1a || [XX.YY.YY.YY] Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva EU-ohjelma – Progress-lohko – hallintomenot || EI-JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI
 1a || [XX.YY.YY.YY] Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva EU-ohjelma – Eures-lohko – hallintomenot || EI-JM || KYL-LÄ || EI || EI || EI
 1a || [XX.YY.YY.YY] Sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskeva EU-ohjelma – Mikrorahoitus ja sosiaalinen yrittäjyys -lohko – hallintomenot || EI-JM || KYL-LÄ || KYL-LÄ || EI || EI

3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || OTSAKE 1: älykäs ja osallistava kasvu
 Pääosasto: <EMPL> ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Progress-lohko || Sitoumukset || (1) || 74,176 || 75,858 || 77,413 || 78,618 || 80,297 || 82,098 || 85,694 ||   ||   ||   || 554,154
 Maksut || (2) || 23,617 || 46,581 || 50,306 || 70,130 || 68,425 || 69,129 || 71,773 || 61,677 || 52,866 || 39,650 || 554,154
 Eures-lohko || Sitoumukset || (1a) || 18,544 || 18,964 || 19,353 || 19,654 || 20,075 || 20,524 || 21,424 ||   ||   ||   || 138,538
 Maksut || (2a) || 14,703 || 15,033 || 15,333 || 15,573 || 15,903 || 16,209 || 16,984 || 14,400 || 14,400 ||   || 138,538
 Mikrorahoituslohko || Sitoumukset || (1a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 ||   ||   ||   || 184,718
 Maksut || (2a) || 24,726 || 25,286 || 25,804 || 26,206 || 26,766 || 27,366 || 28,564 ||   ||   ||   || 184,718
 Varaus || 6,181 || 6,322 || 6,451 || 6,551 || 6,692 || 6,842 || 7,141 ||   ||   ||   || 46,180
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 < EMPL> PO:n määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 ||   ||   ||   || 923,590
 Maksut || =2+2a +3 || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 123,627 || 126,430 || 129,021 || 131,029 || 133,831 || 136,829 || 142,823 ||   ||   ||   || 923,590
 Maksut || (5) || 69,227 || 93,222 || 97,894 || 118,460 || 117,786 || 119,546 || 124,462 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 923,590
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 4,400 || 4,600 || 5,000 || 5,000 || 5,200 || 5,200 || 5,200 ||   ||   ||   ||   34,600
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 128,027 || 131,030 || 134,021 || 136,029 || 139,030 || 142,029 || 148,024 ||   ||   ||   || 958,190
 Maksut || =5+ 6 || 73,627 || 97,822 || 102,894 || 123,460 || 122,986 || 124,746 || 129,662 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 958,190
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Pääosasto: <EMPL> ||
  Henkilöresurssit || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
  Muut hallintomenot || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 <EMPL> PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 144,047 || 147,05 || 150,041 || 152,049 || 155,05 || 158,049 || 164,044 ||   ||   ||   || 1 070,33
 Maksut || 89,647 || 133,844 || 118,91 || 139,483 || 139,007 || 140,767 || 145,679 || 76,077 || 67,266 || 39,650 || 1 070,33

3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
þ  Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi[30]   || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Luku-määrä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1: Kehitetään ja levitetään korkealaatuista vertailevaa analyyttistä tietoa sen varmistamiseksi, että unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikka ja työoloja koskeva lainsäädäntö perustuu vankkaan näyttöön ja on relevanttia yksittäisten jäsenvaltioiden ja muiden osallistuvien maiden tarpeiden, haasteiden ja edellytysten kannalta.
 EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä työoloja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja vaikutusten seuranta ja arviointi, myös asiantuntijaverkostojen kautta || Tietovarasto, maiden välinen ja oikeudellisten asiantuntijoiden verkosto || 0,20 || 14 || 2,698 || 14 || 2,708 || 14 || 2,718 || 14 || 2,968 || 14 || 2,739 || 14 || 3,049 || 14 || 3,191 || 98 || 20,071
 Työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan ja työoloihin liittyvä tutkimus ja analyysit, jotta saadaan tietoa ja voidaan muokata poliittisia tavoitteita EU:n ja kansainvälisellä tasolla, myös tekemällä yhteistyötä kansainvälisten organisaatioiden kanssa || (Mahdolliset) tutkimukset, yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa || 0,34 || 14 || 4,338 || 14 || 4,67 || 14 || 4,495 || 14 || 4,842 || 14 || 4,749 || 14 || 5,267 || 14 || 5,585 || 98 || 33,946
 Työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyvien yhteisten menetelmien, indikaattoreiden ja vertailuarvojen kehittäminen ja levittäminen || European Job Mobility Lab., yhteistyö Cedefopin kanssa, uudet indikaattorit, yhteishankkeen YTK:n kanssa || 0,79 || 5 || 3,87 || 5 || 3,886 || 5 || 3,691 || 5 || 3,918 || 5 || 3,936 || 5 || 4,102 || 5 || 4,4 || 35 || 27,803
 Tietojen ja tilastojen keruu, kehittäminen ja levittäminen, etenkin yhteistyössä ESTATin kanssa, kyselyt || Eurooppalainen taito-, osaamis- ja ammattiluokittelu ESCO, eurooppalainen avointen työpaikkojen seurantaväline, Eurobarometri-tutkimukset, työvoimatutkimuksen erityismoduulit, työvoimapolitiikan tietokanta || 0,5 || 10 || 7,112 || 10 || 7,115 || 10 || 6,94 || 10 || 7,187 || 10 || 7,124 || 10 || 7,262 || 10 || 7,301 || 70 || 50,041
 Vaikutustenarvioinnit ja muut arvioinnit, joiden tarkoituksena on tiedottaa komissiolle poliittisista päätöksentekoprosesseista, myös ohjelman arvioinnit || Raportit, vaikutustenarvioinnin taustatutkimukset || 0,32 || 6 || 1,747 || 5 || 1,549 || 7 || 2,847 || 5 || 1,785 || 7 || 2,915 || 5 || 1.,946 || 7 || 2,376 || 42 || 15,165
 Ohjelman vuotuinen seuranta || Vuotuiset seurantaraportit || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 1 || 0,3 || 0 ||   || 1 || 0,3 || 0 || 0 || 3 || 0,9
 Välisumma erityistavoite 1 || 49 || 19,765 || 49 || 20,228 || 50 || 20,691 || 49 || 21 || 50 || 21,463 || 49 || 21,926 || 50 || 22,853 || 346 || 147,926
 ERITYISTAVOITE 2: Helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen vaihtoa, vastavuoroista oppimista ja vuoropuhelua unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikasta sekä työoloja koskevasta lainsäädännöstä unionin, jäsenvaltioiden ja kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan auttaa jäsenvaltioita ja muita osallistuvia maita kehittämään politiikkaansa ja panemaan unionin lainsäädäntöä täytäntöön.
 Vertaisarvioinnit, vastavuoroinen oppiminen ja hyvien toimintatapojen vaihto asiaan liittyvillä politiikanaloilla || Julkisten työvoimapalvelujen välinen vuoropuhelu, vertaisarvioinnit, vastavuoroisen oppimisen seminaarit || 0,19 || 30 || 5,71 || 29 || 5,545 || 31 || 6,062 || 31 || 6,1 || 31 || 6,076 || 31 || 6,093 || 32 || 6,471 || 215 || 42,057
 Tiedotusjärjestelmien kehittäminen ja ylläpitäminen, jotta voidaan vaihtaa ja levittää tietoa EU-politiikasta ja -lainsäädännöstä asiaan liittyvillä aloilla || Yhteiset hankkeet OECD:n, ILOn, Maailmanpankin ja Euromodin kanssa, EU:n työmarkkinoiden osaamispanoraama, työvoimapalvelujen arvioitujen toimintatapojen internet-työkalu || 0,93 || 6 || 5,15 || 6 || 5,343 || 6 || 5,248 || 6 || 5,514 || 6 || 5,713 || 6 || 6,114 || 6 || 6,143 || 42 || 39,225
 Lainsäädännön ja politiikan alalla toimiville suunnattu koulutus ja vastavuoroinen oppiminen || Seminaarit || 0,1 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 8 || 0,8 || 56 || 5,6
 Tiedotus- ja viestintäkampanjat EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla || Tapahtumat, audiovisuaalinen ja mainosmateriaali || 0,49 || 4 || 1,9 || 4 || 1,914 || 4 || 1,928 || 4 || 1,943 || 4 || 2,069 || 4 || 1,973 || 4 || 1,988 || 28 || 13,715
 Kansallisten hallintovirkamiesten vaihto-ohjelmat || Työsuojelutarkastajien vaihdot, vierailut, raportit || 0,06 || 16 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 0,06 || 0,9 || 112 || 6,3
 Euroopan tason seurantakeskusten rahoitus || Euroopan työllisyyden seurantakeskus || 0,29 || 5 || 1,32 || 5 || 1,344 || 5 || 1,368 || 5 || 1,393 || 5 || 1,419 || 5 || 1,445 || 5 || 1,471 || 35 || 9,76
 Oppaat, raportit ja koulutusmateriaali || Hyvien toimintatapojen oppaat ja muut koulutusmateriaali || 0,16 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 5 || 0,8 || 35 || 5,6
 Asiantuntijatahojen verkottuminen Euroopan tasolla || Julkisten työvoimapalvelujen johtajien verkosto, muut kokoukset || 0,23 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 6 || 1,39 || 42 || 9,73
 Kansainväliset konferenssit työllisyys- ja sosiaalipolitiikan ulkoisen ulottuvuuden edistämiseksi || Kansainväliset konferenssit || 0,7 || 14 || 0,9 || 14 || 0,912 || 14 || 0,924 || 14 || 0,937 || 14 || 0,949 || 14 || 0,962 || 14 || 1,336 || 98 || 6,92
 Konferenssit ja seminaarit ja muut kokoukset, joissa käsitellään työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa sekä työoloja koskevaa EU:n lainsäädäntöä ja poliittisia kysymyksiä || Euroopan tason tapahtumat, puheenjohtajavaltion konferenssit, avointa koordinointimenetelmää tukevat seminaarit || 0,16 || 18 || 2,906 || 19 || 3,24 || 20 || 3,041 || 20 || 3,082 || 21 || 3,216 || 22 || 3,447 || 23 || 3,85 || 143 ||
 Ohjelman tulosten hyödyntäminen ja levittäminen || Julkaisut, tietotekninen työkalu || 0,17 || 3 || 0,45 || 3 || 0,5 || 4 || 0,57 || 3 || 0,56 || 3 || 0,55 || 3 || 0,54 || 3 || 0,48 || 22 || 3,65
 Välisumma erityistavoite 2 || 115 || 22,226 || 115 || 22,688 || 119 || 23,031 || 118 || 23,419 || 119 || 23,882 || 120 || 24,464 || 122 || 25,629 || 828 || 165,339
 ERITYISTAVOITE 3: Tarjotaan poliittisille päätöksentekijöille taloudellista tukea sosiaali- ja työmarkkinapoliittisten uudistusten testaamiseen, keskeisten toimijoiden valmiuksien parantamiseen, jotta ne voivat suunnitella ja toteuttaa sosiaalisia kokeiluja, sekä asiaan liittyvän tiedon ja asiantuntemuksen saataville asettamiseen.
 Taloudellinen tuki sosiaalisiin kokeiluhankkeisiin || Avustukset || 1,17 || 9 || 9,8 || 9 || 9,8 || 9 || 10,7 || 9 || 11,2 || 10 || 11,7 || 10 || 12 || 10 || 12,2 || 66 || 77,4
 Valmiuksien parantamiseen tähtäävät toimet || Tutkimus, menetelmien kehittäminen, analyysit, koulutustoimet, myös asiantuntijaverkostojen kautta, yhteiset käytännöt, digitaaliset foorumit || 0,14 || 10 || 1,65 || 12 || 1,8 || 10 || 1,3 || 10 || 1,4 || 10 || 1,2 || 8 || 0,986 || 8 || 1,098 || 68 || 9,434
 Tiedotustoimet || Konferenssit, seminaarit, vertaisarvioinnit, hyvien toimintatapojen vaihto, viestintä || 0,15 || 10 || 1,609 || 12 || 1,765 || 14 || 1,671 || 10 || 1,275 || 10 || 1,281 || 10 || 1,5 || 10 || 1,8 || 76 || 10,901
 Välisumma erityistavoite 3 || 29 || 13,059 || 33 || 13,365 || 33 || 13,671 || 29 || 13,875 || 30 || 14,181 || 28 || 14,486 || 28 || 15,098 || 210 || 97,735
 ERITYISTAVOITE 4: Tarjotaan unionin ja kansallisen tason organisaatioille taloudellista tukea, jotta ne voivat parantaa valmiuksiaan kehittää, edistää ja tukea unionin työllisyys- ja sosiaalipolitiikan sekä työoloja koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa.
 Tuki keskeisille EU-tason verkostoille, joiden toiminta liittyy ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanoon (kumppanuutta koskevat puitesopimukset) || Avustukset (verkostojen juoksevat kulut) || 0,71 || 14 || 9 || 14 || 9,3 || 14 || 9,5 || 14 || 9,8 || 14 || 10 || 14 || 10,249 || 14 || 11 || 98 || 68,849
 Tuki viranomaisille, kansalaisjärjestöille ja muille asiaan liittyville toimijoille (esim. työnvoimapalvelut) ehdotuspyynnön julkaisemisen jälkeen || Hankeavustukset || 0,6 || 16 || 8,927 || 16 || 9,051 || 16 || 9,276 || 16 || 9,249 || 16 || 9,472 || 16 || 9,645 || 16 || 9,775 || 112 || 65,395
 Mikroluottojen tarjoajien valmiuksien parantaminen || Hyvien toimintatapojen vaihto, koulutus, konsultointi ja luokittelu || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 1,224 || 20 || 1,248 || 20 || 1,273 || 20 || 1,299 || 20 || 1,325 || 20 || 1,341 || 140 || 8,91
 Välisumma erityistavoite 4 || 50 || 19,127 || 50 || 19,575 || 50 || 20,024 || 50 || 20,322 || 50 || 20,771 || 50 || 21,219 || 50 || 22,116 || 350 || 143,154
 ERITYISTAVOITE 5: Varmistetaan, että avoimet työpaikat, työhakemukset ja kaikki niihin liittyvät tiedot ovat avoimia potentiaalisille työnhakijoille ja työnantajille.
 Eures-verkkosivun ja ‑helpdeskin sekä työnvälitysportaalien kehittäminen || Työnvälitysportaalin työhakemusten/avointen työpaikkojen tietokanta || 1,5 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 4 || 6,000 || 28 || 42
 Työvoimapalvelujen tukeminen, jotta edistettäisiin kaikille avointen eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämistä koulutuksella, verkottamalla Eures-, tiedotus- ja viestintätoimet ja järjestelmällä työpaikkapäiviä (”Job Days”) || Koulutus, koordinointikokoukset, työryhmien kokoukset, tiedotuskampanjat, työpaikkamessujen järjestämiseen osallistuminen || 1,4 || 3 || 3,019 || 3 || 3,439 || 3 || 3,829 || 3 || 4,129 || 3 || 4,549 || 3 || 4,999 || 3 || 5,899 || 21 || 29,863
 Välisumma erityistavoite 5 || 7 || 9,019 || 7 || 9,439 || 7 || 9,829 || 7 || 10,129 || 7 || 10,549 || 7 || 10,999 || 7 || 11,899 || 49 || 71,863
 ERITYISTAVOITE 6: Kehitetään palveluita työntekijöiden rekrytoimiseksi ja sijoittamiseksi työhön hyödyntämällä avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämistä Euroopan tasolla.
 Työntekijöiden työhönsijoitukset välittämällä avoimia työpaikkoja ja työhakemuksia Euroopan tasolla, myös toimet nuorten sijoittamiseksi työhön || Niiden nuorten työntekijöiden määrä, jotka saaneet työpaikan muusta EU-maasta kuin asuinmaastaan || 3 175 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 3 000 || 9,525 || 21 000 || 66,675
 Välisumma erityistavoite 6 || 66,675
 ERITYISTAVOITE 7: Lisätään mikrorahoituksen saatavuutta.
 Mikroluotot || Tarjottujen mikroluottojen määrä (milj. euroa) || 0,002 || 5 657 || 11,314 || 5 837 || 11,674 || 5 972 || 11,944 || 6 015 || 12,030 || 6 074 || 12,148 || 6 134 || 12,268 || 6 269 || 12,538 || 41 958 || 83,916
 Välisumma erityistavoite 7 || 83,916
 ERITYISTAVOITE 8: Parannetaan mikroluoton tarjoajien institutionaalisia valmiuksia.
 Valmiuksien parantamisen rahoittaminen avustuksin, lainoin ja pääomasijoituksin || Tukea saaneiden mikroluotontarjoajien lukumäärä || 0,203 || 4 || 0,812 || 5 || 1,015 || 5 || 1,015 || 6 || 1,218 || 7 || 1,421 || 7 || 1,421 || 8 || 1,62 || 42 || 8,522
 Välisumma erityistavoite 8 || 8,522
 ERITYISTAVOITE 9: Tuetaan sosiaalisten yritysten kehittämistä.
 Lainat, pääoma sosiaalisille yrityksille || Lainoja/pääomaa saaneiden sosiaalisten yritysten lukumäärä || 0,12 || 105 || 12,600 || 105 || 12,600 || 107 || 12,840 || 108 || 12,960 || 110 || 13,200 || 114 || 13,680 || 120 || 14,400 || 769 || 92,28
 Välisumma erityistavoite 9 || 92,28
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ (toimintamäärärahat, ilman 5 %:n varausta) ||   || 97,682 ||   || 99,881 ||   || 101,879 ||   || 103,478 ||   || 105,677 ||   || 108,062 ||   || 112,825 ||   || 877,41

3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
þ  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 14,6 || 102,2
 Muut hallintomenot || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 1,42 || 9,94
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 16,02 || 112,14
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[31]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 24,969
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 3,567 || 24,969
 YHTEENSÄ || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 19,587 || 137,109.

3.2.3.2.
Henkilöresurssien arvioitu tarve

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
þ  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
Arvio kokoaikaiseksi muutettuna (ilman
desimaaleja)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) ||
 || 04 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109 || 109
 || XX 01 01 02 (lähetystöt) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[32] ||
 || 04 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 || XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[33]   || - päätoimipaikassa[34]   ||   ||   ||   ||   ||
 || - lähetystöissä ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokra-henkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120 || 120
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve
katetaan osuudesta, joka on jo myönnetty tämän toimen hallinnointia varten
ja/tai kohdennettu uudelleen pääosaston sisällä ja jota mahdollisesti
täydennetään lisäosuuksilla, joita voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle
vuotuisessa määrärahojen myöntämismenettelyssä ottaen huomioon
budjettirajoitukset.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt ||
 Ulkopuolinen henkilöstö ||

3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa

–
þ  Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[35]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen

–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen
osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin

–
þ  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
¨         vaikutukset omiin varoihin
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[36]
 Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 …. artikla ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
-
Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
-
[1]               [viite]
[2]               EUVL C , s...
[3]               EUVL C , s...
[4]               KOM(2011) 500.
[5]               EUVL L 315, 15.11.2006, s. 1.
[6]               EUVL L 141, 27.5.2011, s. 1.
[7]               EYVL L 5, 10.1.2003, s. 16.

[8]               EUVL L 87, 7.4.2010, s. 1.
[9]               Neuvoston päätös 2010/707/EU, tehty 21 päivänä
lokakuuta 2010, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista
(EUVL L 308, 24.11.2010, s. 46).
[10]             KOM(2007) 708, 13.11.2007.
[11]             KOM(2011) XXX
[12]             EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.
[13]             EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.
[14]             Käypinä hintoina.
[15]             EUVL L XXX, XX.XX.2012, s. XX.
[16]             EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.
[17]             EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
[18]             EYVL L 114, 30.4.2002, s. 6.
[19]             EUVL L 5, 10.1.2009, s. 16.
[20]             ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[21]             Sosiaalialan avoimen koordinointimenetelmän arviointi,
2011; tutkimus sidosryhmien osallistumisesta sosiaalialan avoimen
koordinointimenetelmän täytäntöönpanoon, 2010.
[22]             Mitataan arvioituna osuutena kyseisen tyyppisen tiedon
tuottamiseen myönnetystä budjetista.
[23]             Valmiuksilla tarkoitetaan tässä yhteydessä poliittiseen
päätöksentekoon ja politiikan edistämiseen liittyviä tietoja, taitoja ja kykyä
edistää niitä tehokkaasti ja (organisaatioiden tapauksessa) parempaa sisäistä
organisointia (myös parempaa strategista suunnittelua ja tehokkuuden
hallintaa).
[24]             Evers and Jung / EMN, EIF Market studies on micro lending in the
European Union: capacity building and policy recommendations, maaliskuu 2009. Tutkimuksen
mukaan institutionaalisiin valmiuksiin kuuluvat visio ja strategia, rahoitus,
henkilöresurssit, toiminnallinen johto sekä järjestelmät ja
infrastruktuuri.
[25]             EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.
[26]             EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.
[27]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[28]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[29]             Ehdokasmaat ja tapauksen mukaan mahdolliset ehdokasmaat.
[30]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[31]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[32]             CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT= vuokrahenkilöstö
(”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat
lähetystöissä); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset
asiantuntijat.
[33]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[34]             Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[35]             Ks. toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[36]             Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
vastaava 25 prosentin osuus.