|

52011PC0384

Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS korkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontitariffikiintiön avaamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2009 muuttamisesta  /* KOM/2011/0384 lopull. - COD 2011/0169 */

	PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA-  Yleinen taustaTapausta European Communities — Measures Concerning Meat and Meat Products (Hormones) [ Euroopan yhteisöt — Yhteisön toimenpiteet lihan ja lihatuotteiden osalta (hormonit) ][1], koskevissa paneelin ja valituselimen raporteissa, jotka Maailman kauppajärjestön WTO:n riitojenratkaisuelin (DSB) hyväksyi 13. helmikuuta 1998, todettiin, että tietyillä kasvun edistämiseen tarkoitetuilla hormoneilla käsitellystä karjasta peräisin olevan lihan ja lihatuotteiden tuontikielto yhteisöön ei vastaa terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehtyä sopimusta (SPS sopimusta). Amerikan yhdysvallat ja Kanada pyysivät ja saivat DSB:ltä luvan yhteisön myönnytysten keskeyttämiseksi vuosittain 116,8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin edestä ja 11,3 miljoonan Kanadan dollarin edestä.Koska tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa 29 päivänä huhtikuuta 1996 annettua neuvoston direktiiviä 96/22/EY on muutettu 22 päivänä syyskuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/74/EY, yhteisö ryhtyi noudattamaan DSB:n ratkaisuja ja suosituksia. Yhdysvallat ja Kanada katsoivat kuitenkin, että unioni rikkoi yhä WTO-velvoitteitaan ja että ne voivat sen vuoksi jatkaa seuraamusten soveltamista. Yhteisö asetti kyseenalaiseksi sen, että WTO:ssa käsiteltävissä uusissa tapauksissa määrätään jatkuvasti seuraamuksia.Tapauksia United States — Continued Suspension of Obligations in the EC — Hormones Dispute ja Canada — Continued Suspension of Obligations in the EC — Hormones Dispute [ Yhdysvallat — Velvoitteiden jatkuva keskeyttäminen EY:ssä — Hormoniriita ja Kanada— Velvoitteiden jatkuva keskeyttäminen EY:ssä — Hormoniriita ] käsittelevä paneeli totesi 31 päivänä maaliskuuta 2008, että Yhdysvallat ja Kanada olivat syyllistyneet joihinkin menettelyvirheisiin. Se totesi kuitenkin myös, että Euroopan yhteisöt eivät olleet poistaneet kokonaan toimenpidettä, jonka oli riidassa EC — Hormones [ EY — hormonit ] todettu olevan ristiriidassa SPS-sopimuksen kanssa.Valituselin kumosi 16. lokakuuta 2008 osittain paneelin päätökset menettelyvirheistä ja totesi, että tiettyjä päätöksiä, jotka koskevat väitettä siitä, että SPS-sopimuksen kanssa ristiriitaiseksi todettua toimenpidettä ei ollut poistettu, ei voida vahvistaa. Valituselin suositteli, että DSB pyytää Yhdysvaltoja, Kanadaa ja Euroopan yhteisöjä aloittamaan viipymättä riitojen ratkaisemista koskevan sopimuksen (DSU) 21 artiklan 5 kohdan mukaisen menettelyn ratkaistakseen erimielisyytensä siitä, ovatko Euroopan yhteisöt poistaneet toimenpiteen, jonka oli riidassa EC — Hormones [ EY — hormonit ] todettu olevan ristiriidassa sopimuksen kanssa, ja onko Yhdysvaltojen ja Kanadan pidättäytyminen myönnytyksistä edelleen oikeudellisesti pätevä.Yhteisö pyysi 22. joulukuuta 2008 DSU:n 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa käytäisiin alkuperäisistä hormoniriidoista neuvotteluja, jotka sittemmin pidettiin.Komissio ja Yhdysvallat etsivät samaan aikaan myös keinoja, joilla tähän riitaan voitaisiin löytää ratkaisu, riippumatta siitä, katsoivatko ne unionin toimenpiteiden olevan WTO:n sääntöjen mukaisia, jotta tämä pitkään jatkunut transatlanttista kauppaa koskeva riita saataisiin päätökseen. Vastaavanlainen ratkaisu pyrittiin saamaan aikaan myös Kanadan kanssa.Toukokuussa 2009 todettiin, että käytännöllinen ratkaisu ja myös tarkoituksenmukainen keino parantaa kauppasuhteita ja välttää riidan paheneminen olisi se, että unioni avaisi suosituimmuuskohtelun perusteella korkealaatuisen naudanlihan autonomisen lisätariffikiintiön, ja Yhdysvallat vähentäisi seuraamusten määrää.Neuvosto hyväksyi 12. toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan komission välisen yhteisymmärryspöytäkirjan sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan yhteisöjen tuotteisiin, ja yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin Genevessä 13. toukokuuta 2009.[2] Siinä määrätään kolmevaiheisesta järjestelystä, jolla vähennetään asteittain Yhdysvaltojen unionin tuotteille määräämiä seuraamuksia ja jolla unioni suurentaa asteittain sellaisen korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiötä, jota ei ole käsitelty kasvuhormoneilla. Korkealaatuisen naudanlihan ensi vaiheen tariffikiintiöksi vahvistettiin 20 000 tonnia neuvoston asetuksella (EY) N:o 617/2009. Toisessa vaiheessa Yhdysvallat keskeyttäisi kaikkien jäljellä olevien seuraamusten soveltamisen, ja unioni laajentaisi tätä tariffikiintiötä vielä 25 000 tonnilla.Komissio allekirjoitti 17. maaliskuuta 2011 myös Kanadan hallituksen ja Euroopan komission välisen yhteisymmärryspöytäkirjan sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Kanada soveltaa tiettyihin Euroopan unionin tuotteisiin.[3] Tällä yhteisymmärryspöytäkirjalla keskeytetään kaikkien Kanadan määräämien seuraamusten soveltaminen ja määrätään korkealaatuista naudanlihaa koskevan unionin autonomisen tariffikiintiön laajentamisesta 1 500 tonnilla (ensimmäinen vaihe) ja sen jälkeen 1 700 tonnilla (toinen vaihe). Ensimmäisen ja toisen vaiheen aikataulut ovat samat sekä Yhdysvaltojen että Kanadan kanssa tehdyissä pöytäkirjoissa. Molempien pöytäkirjojen nojalla varsinkin toisen vaiheen on määrä alkaa 1. elokuuta 2012.-  Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetLainsäädäntömenettely on aloitettava hyvissä ajoin, jotta edellä mainitut korkealaatuisen naudanlihan nykyisten tariffikiintiöiden korotukset voidaan vahvistaa yhteensä 21 500 tonniksi (ensimmäinen vaihe) ja sen jälkeen toisessa vaiheessa 48 200 tonniksi molempien yhteisymmärryspöytäkirjojen mukaisesti 1 päivästä elokuuta 2012 alkaen.Tämä on myös tarpeen, jotta voitaisiin noudattaa Euroopan parlamentin 8. päivänä maaliskuuta 2011 antamaa päätöslauselmaa, jossa komissiota kehotetaan varmistamaan, että naudanlihan kasvuhormoniriidan ratkaiseminen mahdollistaa sanktioiden poistamisen EU:n tuotteilta ja takaa samalla, että naudanlihan tuonti EU:hun on EU:n vaatimusten mukaista.[4]EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ-  Ehdotetun toimen lyhyt kuvausTämän ehdotuksen tarkoituksena on pyytää Euroopan parlamenttia ja neuvostoa muuttamaan korkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontitariffikiintiön avaamisesta annettua nykyistä asetusta Amerikan yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa allekirjoitetuissa yhteisymmärryspöytäkirjoissa esitettyjen toimien toteuttamiseksi.Muutoksella saatetaan lisäksi komission täytäntöönpanovalta Lissabonin sopimuksen mukaiseksi.-  OikeusperustaEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla.-  ToissijaisuusperiaateEhdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 3 artikla 1 kohdan e alakohta. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.-  SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.-  Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: asetusta on muutettava asetuksella.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETTämän tariffikiintiön tullimaksu olisi edelleenkin nolla. Naudanlihamarkkinoiden tulevaisuudesta riippuen korkealaatuista naudanlihaa ei näin ollen voida enää tuoda unioniin käyttämällä asetuksella (EY) N:o 810/2008 vahvistettua nykyistä kiintiötä tai kiintiöiden ulkopuolella. Tämä saattaa merkitä unionin omien varojen menetystä (ks . rahoitusselvitys).2011/0169 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSkorkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontitariffikiintiön avaamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2009 muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,sekä katsovat seuraavaa:1.  Neuvosto hyväksyi 12 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan komission välisen yhteisymmärryspöytäkirjan sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan yhteisöjen tuotteisiin, ja yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin Genevessä 13 päivänä toukokuuta 2009. Yhteisymmärryspöytäkirjan tarkoituksena on ratkaista WTO:ssa Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä pitkään jatkunut riita, joka koskee naudanlihan hormoneita, European Communities — Measures Concerning Meat and Meat Products (Hormones) [ Euroopan yhteisöt — Yhteisön toimenpiteet lihan ja lihatuotteiden osalta (hormonit)] (DS 26).2.  Kuten Genevessä 17 päivänä maaliskuuta 2011 allekirjoitetussa yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistetaan, Kanadan hallitus ja Euroopan komissio ovat päässeet yhteisymmärrykseen toimenpidesuunnitelmasta, joka koskee korkealaatuisen naudanlihan tuontia Euroopan unioniin sekä niiden korotettujen tullien määrää, joita Kanada on soveltanut tiettyjen unionin tuotteiden osalta WTO:ssa käydyssä riidassa European Communities — Measures Concerning Meat and Meat Products (Hormones) [ Euroopan yhteisöt — Yhteisön toimenpiteet lihan ja lihatuotteiden osalta (hormonit) ] (DS 48).3.  Molemmissa pöytäkirjoissa määrätään kolmevaiheisesta järjestelystä, jolla vähennetään niiden seuraamusten määrää, joita Yhdysvallat ja Kanada ovat määränneet unionista peräisin oleville tuotteille. Unioni korottaa asteittain sellaisen korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiötä, jota ei ole käsitelty kasvuhormonein, ja noudattaa täysin EU:n muita tuontivaatimuksia.4.  Yhdysvaltojen kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen neuvoston asetuksella (EY) N:o 617/2009[5] avattiin CN-koodeihin 0201, 0202, 0206 10 95 ja 0206 29 91 kuuluvan korkealaatuisen tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn naudanlihan vuotuinen (ensi vaiheessa) 20 000 tonnin suuruinen tuotepainona ilmaistu yhteisön tuontitariffikiintiö.5.  Kanadan hallituksen kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan alkuperäistä 20 000 tonnin määrää korotetaan 1 500 tonnilla. Siinä esitetään myös, että Kanada poistaa kaikki jäljellä olevat seuraamukset välittömästi yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.6.  Yhdysvaltojen kanssa tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa asetetun aikataulun mukaan kyseisen tariffikiintiön määrää korotetaan 25 000 tonnilla, kun molemmat osapuolet siirtyvät yhteisymmärryspöytäkirjan toiseen vaiheeseen, jossa kaikki Yhdysvaltojen määräämät jäljellä olevat nykyiset seuraamukset poistetaan.7.  Kanadan hallituksen kanssa tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa asetetun aikataulun mukaan kyseisen tariffikiintiön määrää korotetaan 3 200 tonnilla, kun molemmat osapuolet siirtyvät yhteisymmärryspöytäkirjan toiseen vaiheeseen.8.  Jotta voitaisiin varmistaa asetuksen (EY) N:o 617/2009 yhdenmukaiset täytäntöönpanoedellytykset, täytäntöönpanovalta olisi siirrettävä komissiolle. Komissio olisi erityisesti valtuutettava suspendoimaan tariffikiintiö kokonaan tai osittain, jos Yhdysvallat tai Kanada ei toteuta tai pidä voimassa asianomaisessa pöytäkirjassa suunniteltuja toimenpiteitä. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[6] mukaisesti.9.  Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 617/2009 olisi muutettava,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 617/2009 seuraavasti:(1) Muutetaan 1 artikla seuraavasti:(a) Korvataan 1 kohta seuraavasti:”1. Avataan CN-koodeihin 0201, 0202, 0206 10 95 ja 0206 29 91 kuuluvan korkealaatuisen tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn naudanlihan vuotuinen 21 500 tonnin suuruinen tuotepainona ilmaistu unionin tuontitariffikiintiö, jonka järjestysnumero on 09.4449.”(b) Lisätään 1 a kohta seuraavasti:”1 a. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu unionin vuotuinen tuontitariffikiintiö korotetaan 1 päivästä elokuuta 2012 alkaen tuotepainona ilmaistuna 48 200 tonniin.(2) Korvataan 2 artikla seuraavasti:”2 artikla1. Komissio hallinnoi 1 artiklassa tarkoitettua tariffikiintiötä 2 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.2. Komissio voi suspendoida 1 artiklassa tarkoitetun tariffikiintiön soveltamisen kokonaan tai osittain, jos Yhdysvallat ei toteuta Yhdysvaltojen ja Euroopan komission välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa* tai Kanada ei toteuta Kanadan hallituksen ja Euroopan komission välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa** suunniteltuja toimenpiteitä. Komissio toimii 2 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.* Neuvoston 12 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä hyväksymä ja Genevessä 13 päivänä toukokuuta 2009 allekirjoitettu Amerikan yhdysvaltojen ja Euroopan komission välinen yhteisymmärryspöytäkirja sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Yhdysvallat soveltaa tiettyihin Euroopan yhteisöjen tuotteisiin.** Genevessä 17 päivänä maaliskuuta 2011 allekirjoitettu Kanadan hallituksen ja Euroopan komission välinen yhteisymmärryspöytäkirja sellaisista eläimistä saadun naudanlihan tuonnista, joille ei ole annettu tiettyjä kasvua edistäviä hormoneja, sekä korotetuista tulleista, joita Kanada soveltaa tiettyihin Euroopan unionin tuotteisiin.”(3) Lisätään 2 a artikla seuraavasti:”2 a artikla1. Komissiota avustaa asetuksen [(EY) N:o 1234/2007] [195] artiklan [1] kohdassa perustettu maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea. [ 1234R2007 on uudelleenlaadittavana ]2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.”2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa.Tehty […],Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaRAHOITUSSELVITYS |PÄIVÄYS: 23.5.2011 |1. | BUJDETTIKOHTA: Luku 12 – Tullimaksut ja muut maksut | MÄÄRÄRAHAT: TAE2012 : 19 171.2 |2. | OTSIKKO: Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS korkealaatuisen naudanlihan autonomisen tuontitariffikiintiön avaamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 617/2009 muuttamisesta |3. | OIKEUSPERUSTA: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla |4. | TAVOITTEET: Avataan korkealaatuisen tuoreen, jäähdytetyn tai jäädytetyn naudanlihan autonominen tuontitariffikiintiö ja muutetaan sitä. |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO(milj. euroa) | KULUVA VARAIN-HOITOVUOSI 2011 (milj. euroa) | SEURAAVA VARAINHOITO-VUOSI 2012 (milj. euroa) |5.0 | MENOT - EU:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUUT | - | - | - |5.1 | TULOT - EU:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) | - | - | - 4.6 |2013 | 2014 | 2015 | 2016 |5.0.1 | MENOARVIO | - | - | - | - |5.1.1 | TULOARVIO | - | - | - | - |5.2 | LASKUTAPA: |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ EI |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ EI |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ EI |HUOMAUTUKSIA: Toimenpiteen tarkoituksena on muuttaa korkeanlaatuisen naudanlihan vuotuista autonomista tuontitariffikiintiötä EU:n ja Yhdysvaltojen sekä EU:n ja Kanadan välillä tehtyjen, naudanlihan hormoneja koskevien yhteisymmärryspöytäkirjojen perusteella. Tämä kiintiö vahvistettiin alun perin neuvoston asetuksella (EY) N:o 617/2009. Toimenpiteellä korotetaan tariffikiintiötä ensimmäisessä vaiheessa 1 500 tonnilla EU:n ja Kanadan välisen yhteisymmärryspöytäkirjan perusteella. Toisessa vaiheessa (elokuusta 2012 lähtien) tariffikiintiötä on määrä korottaa 26 700 tonnilla EU:n ja Yhdysvaltojen sekä EU:n ja Kanadan välisten yhteisymmärryspöytäkirjojen perusteella. Tullimaksuksi vahvistetaan nolla. Kiintiön korottaminen 20 000 tonnista 48 200 tonniin muodostuisi pääasiasiallisesti määristä, joita ei olisi voitu tuoda ilma tätä tariffikiintiötä. Se voisi kuitenkin mahdollisesti rajoitetun ja vähäisen määrän osalta korvata nykyiset määrät, joita tuodaan täydellä tuontitullilla. Määriä on tässä vaiheessa vaikea arvioida tarkasti. Jos oletetaan, että nykyiset tuodut määrät korvattaisiin enintään 5 prosentilla uudesta ylimääräisestä kiintiöstä ja että luuttomaksi leikatun lihan hinnat ovat 10 000 euroa tonnilta, ja käytetään suosituimmuuskohtelun mukaisia tulleja, vaikutuksen menetys olisi enimmillään noin 4,6 miljoonaa euroa netto, kun siitä on vähennetty jäsenvaltioille aiheutuvat kantokustannukset*. *(5 % x 28 200) x (10 000€/t x 12,8 % + 3,034 €/t) = 6,08 milj. euroa. Netto 25 prosentin suuruisten kantokustannusten jälkeen: 6,08 milj. euroa x (1–25 %)= 4,6 milj. euroa. |[1] WT/DS26 ja 48.[2] Asiakirja WT/DS26/28, 30. syyskuuta 2009.[3] Asiakirja WT/DS48/26, 22. maaliskuuta 2011.[4] Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2011, maataloudesta ja kansainvälisestä kaupasta, 2010/2110(INI).[5] EUVL L 182, 15.7.2009, s. 1.[6] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.


title: Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta

text:
|

52010PC0537

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 30.9.2010KOM(2010) 537 lopullinen2010/0266 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisestaPERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTAMukautuminen Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT)Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’perussopimus’, erotetaan toisistaan toisaalta 290 artiklan 1 kohdassa määrätty, komissiolle siirretty valta antaa perussopimuksen muita kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäviä ja soveltamisalaltaan yleisiä säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytyn säädöksen tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia (delegoidut säädökset), ja toisaalta 291 artiklan 2 kohdassa määrätty, komissiolle siirretty valta antaa perussopimuksen oikeudellisesti velvoittavien unionin säädösten yhdenmukaisia täytäntöönpanosäädöksiä (täytäntöönpanosäädökset).Delegoitujen säädösten kohdalla lainsäätäjä siirtää komissiolle vallan hyväksyä lainsäädäntötyyppisiä toimenpiteitä. Täytäntöönpanosäädösten kohdalla tilanne on hyvin erilainen. Itse asiassa oikeudellisesti velvoittavien Euroopan unionin säädösten täytäntöönpano on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla. Jos säädöksen soveltaminen kuitenkin edellyttää yhdenmukaista täytäntöönpanoa, komission tehtävänä on antaa tällaiset säädökset.Asetuksen (EY) N:o 1698/2005[1] mukauttaminen perussopimuksen uusiin sääntöihin perustuu asetusten (EY) N:o 1974/2006 ja (EY) N:o 1975/2006 perusteella vahvistettua komission täytäntöönpanovaltaa koskevan uuden ajattelutavan mukaiseen luokitteluun, jossa eritellään täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset.Edellä tarkoitetun mukauttamisen jälkeen on laadittu ehdotusluonnos asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamiseksi. Siinä lainsäätäjälle annetaan valta määritellä maaseudun kehittämispolitiikan keskeiset osat. Lainsäätäjä määrittää politiikan yleiset suuntaviivat ja politiikan perusteena olevat yleiset periaatteet. Lainsäätäjä siis vahvistaa kyseisen politiikan tavoitteet ja strategisen lähestymistavan, ohjelmatyön, täydentävyyden, johdonmukaisuuden ja sääntöjenmukaisuuden periaatteet unionin muihin politiikkoihin nähden. Samoin lainsäätäjä vahvistaa kumppanuuden, toissijaisuuden sekä miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteet.SEUT-sopimuksen 290 artiklan nojalla lainsäätäjä antaa komissiolle tehtäväksi täydentää tai muuttaa järjestelmässä tiettyjä, muita kuin sen keskeisiä osia. Komission antamalla delegoidulla säädöksellä voidaan siis vahvistaa täydentäviä osatekijöitä, jotka ovat tarpeen lainsäätäjän määrittämän järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta. Näin ollen komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä poikkeukset sääntöön, jonka mukaan maaseudun kehittämistukea ei saa myöntää yhteisten markkinajärjestelyjen mukaista tukea saaviin järjestelmiin (5 artiklan 6 kohta). Samoin lainsäätäjä siirtää komissiolle vallan vahvistaa kaikkia toimenpiteitä ja teknistä apua koskevat yksityiskohtaiset edellytykset sen varmistamiseksi, että niiden soveltaminen on johdonmukaista EU:n politiikan, ensisijaisten tavoitteiden ja lainsäädännön mukaisten vaatimusten kanssa (20, 32, 36, 38, 52, 63 ja 66 artikla). Lisäksi komissio antaa delegoidut säädökset tuen vähentämistä tai sen ulkopuolelle jättämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (51 artiklan 4 kohta). Komissio määrittää myös joustavat enimmäisrahoitusosuudet kullekin toimintalinjalle (70 artiklan 1 kohta) ja yksityiskohtaiset säännöt muussa muodossa kuin ei-takaisinmaksettavana suorana tukena maksettavia tukia varten (71 artiklan 5 kohta). Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt tarkastuksista (74 artiklan 4 kohta). Komissio hyväksyy erityiset siirtymätoimenpiteet (92 artiklan 1 kohta).SEUT-sopimuksen 291 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat lainsäätäjän määrittämän järjestelmän täytäntöönpanosta. Kilpailun vääristymisen ja toimijoiden välisen syrjinnän välttämiseksi vaikuttaa kuitenkin tarpeelliselta varmistaa järjestelmän yhdenmukainen täytäntöönpano jäsenvaltioissa. Sen vuoksi lainsäätäjä antaa SEUT-sopimuksen 291 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissiolle täytäntöönpanovaltuudet seuraavilta osin: maaseudun kehittämisohjelmien yhdenmukaiset esittämisedellytykset (18 artiklan 3 kohta), ohjelmien hyväksyminen (18 artiklan 4 kohta), tarkistettujen ohjelmien hyväksyminen (19 artiklan 2 kohta), komission hyväksyntää edellyttävien muutosten määrittäminen (19 artiklan 2 kohta), pitempiaikaiset sitoumukset (39 artiklan 3 kohta, 40 artiklan 2 kohta ja 47 artiklan 1 kohta), erityissäännökset alueiden nimeämisestä (50 artiklan 4 kohta), kansallisen maaseutuverkoston perustaminen ja toiminta (66 artiklan 3 kohta), erityisten vuosikertomusten esittäminen (82 artiklan 4 kohta) sekä yleinen tarkastuskehys (74 artiklan 4 kohta) ja yhteiset seuranta- ja arviointisäännöt (80 artikla), jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön.Yhteenvetokertomusten vähentäminen ja niiden sisällön yksinkertaistaminen strategisen seurannan osanaYhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisen yhteydessä jäsenvaltiot pyysivät komissiolle toimitettavien kertomusten määrän vähentämistä. Maaseudun kehittämisen osalta jäsenvaltioiden on edistymisestä laadittujen vuosikertomusten lisäksi toimitettava komissiolle yhteenvetokertomus jäsenvaltion kansallisen strategiasuunnitelman ja tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja siitä, miten ne ovat edistäneet maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen noudattamista.Nykysääntöjen mukaan yhteenvetokertomukset on toimitettava vuodesta 2010 alkaen joka toinen vuosi vuoteen 2014 asti eli kertomuksia laaditaan yhteensä kolme. Kertomusten määrä supistetaan ehdotuksessa kahteen, joista ensimmäinen on toimitettava väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2010 ja toinen jälkiarvioinnin yhteydessä vuonna 2015.Tämän lisäksi nykyisin vaaditaan, että kertomuksessa tehdään yhteenveto edellisen vuoden edistymisestä laadituista vuosikertomuksista. Tästä vaatimuksesta on syytä luopua, sillä se kaksinkertaistaa työmäärän.Tämän seurauksena myös niiden komission kertomusten määrä, joissa tehdään yhteenveto kansallisten strategiasuunnitelmien ja yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista, suuntauksista ja haasteista, olisi supistettava kahteen niin, että ensimmäinen niistä esitetään vuonna 2011 ja toinen vuonna 2016.Tuottajaryhmiä koskevan toimenpiteen laajentaminenKomission tiedonannon ”Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” sekä maitoalan korkean tason asiantuntijaryhmän pohdintojen jatkotoimena nykyistä säännöstä, jonka perusteella tukea jo myönnetään uusissa jäsenvaltioissa tuottajaryhmien perustamiseen ja hallinnointiin kaikilla aloilla, olisi sovellettava myös aiemmin jäseninä olleisiin 15 jäsenvaltioon. Mahdollisuutta tuottajaryhmien tukemiseen ei kuitenkaan pitäisi olla hedelmä- ja vihannesalalla, sillä niiden toimintaan voidaan myöntää tukea yhdestä yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen 103 b–103 g artiklan mukaisesti.Maatilaneuvontapalvelujen räätälöinnin lisääminenYhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisprosessin yhteydessä jäsenvaltiot ehdottivat myös, että maatilaneuvontapalvelujen käyttöä koskevia sääntöjä olisi muutettava. Nykyisten sääntöjen mukaan neuvontajärjestelmän on katettava vähintään lakisääteiset hoitovaatimukset, täydentävien ehtojen mukainen hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimus sekä unionin lainsäädäntöön perustuvat työturvallisuutta koskevat vaatimukset.Räätälöidympien maatilaneuvontapalvelujen käytön mahdollistamiseksi ja käyttäjien yksilöllisten tarpeiden huomioon ottamiseksi tarjottujen neuvontapalvelujen ei enää tarvitsisi kattaa kaikkia näitä näkökohtia vaan yhden tai useamman niistä.Maisemallisten linjojen jatkumo ja levähdyspaikatLuontotyyppidirektiivin 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on, siinä määrin kuin ne katsovat sen tarpeelliseksi, edistettävä maankäytön suunnittelussa ja kehittämispolitiikassa, erityisesti Natura 2000 -verkoston ekologista yhtenäisyyttä silmällä pitäen, luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kannalta erityisen merkittävien maiseman piirteiden huomioon ottamista.Näihin piirteisiin kuuluvat ne, jotka ovat pituussuuntaisen ja jatkuvan rakenteensa (kuten joet penkereineen ja perinteiset tilusten rajamerkintäjärjestelmät) vuoksi tai levähdyspaikkoina (kuten lammet tai metsiköt) olennaisia luonnonvaraisten lajien muutolle, maantieteelliselle leviämiselle ja geneettiselle vaihdannalle.Nämä alueet voivat olla tärkeitä Natura 2000 -alueiden yhtenäisyyden kannalta, ja sen vuoksi olisi annettava säännöksiä Natura 2000 -tuen maksamisen sallimiseksi näille kansallisesti rajatuille luonnonsuojelualueille, jos niiden yhteys luontotyyppidirektiivin 10 artiklaan perustellaan riittävästi. Sen varmistamiseksi, että tukea käytetään edelleen pääasiassa nimettyjen Natura 2000 -kohteiden hyväksi, vaikuttaa aiheelliselta rajoittaa niiden osuutta suhteessa nimettyihin Natura 2000 -alueisiin. Tällä säännöksellä ei kuitenkaan estetä jäsenvaltioiden pyrkimyksiä kannustaa luontotyyppidirektiivin mukaisesti luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston kannalta erityisen merkittävien maiseman piirteiden huomioon ottamista eikä se vaikuta siihen, milloin luontotyyppidirektiivin 10 artiklan täytäntöönpanon katsotaan olevan riittävää.Jatkotoimet, kun täydentäviä ehtoja ei noudatetaJäsenvaltiot voivat päättää valita vaihtoehdon, jonka mukaan täydentävien ehtojen noudattamatta jättäminen katsotaan vähäiseksi virheeksi tai tuen vähennystä tai sen ulkopuolelle jättämistä ei sovelleta silloin kun kyseinen summa on alle 100 euroa. Nykyisellään toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi toteamista seuraavana vuonna varmistettava, että viljelijä korjaa havaitut ehtojen noudattamatta jättämiset. Yksinkertaistamisen ja hallinnollisen taakan vähentämisen hengessä jatkotoimien tarkastusjärjestelmää olisi kuitenkin pyrittävä yksinkertaistamaan.Kannustavan piirteen käyttöönotto perussopimuksen 43 artiklan soveltamisalaan kuuluvissa toimenpiteissäJotta tukitoimenpidettä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, siihen on aina sisällyttävä jokin kannustava piirre tai tuensaajalta on edellytettävä jonkinlaista vastasuoritusta. Tuensaajan jo toteuttamiin toimenpiteisiin taannehtivasti myönnettävän tuen ei voida katsoa sisältävän tarvittavaa kannustavaa piirrettä. Perussopimuksen 43 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen , osarahoitusta saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden kohdalla ei kuitenkaan nykyisellään unionin lainsäädännön mukaan vaadita kannustavaa piirrettä, lukuun ottamatta tuen täydennyksiä, joihin sovelletaan maatalousalan valtiontukisääntöjä, vaikka ne hyväksytäänkin ohjelmatyön osana eikä niistä tarvitse ilmoittaa erikseen. Tämän vuoksi olisi kiellettävä tuen myöntäminen taannehtivasti myös osarahoitusta saavien maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta ja vahvistettava tukikelpoisuuden alkamispäivä.ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI-  Intressitahojen kuuleminen-  Asiantuntijatiedon käyttöIntressitahojen kuulemista tai ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu.-  Vaikutusten arviointiVaikutustenarviointia ei tarvittu.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT-  Ehdotetun toimen lyhyt kuvausMääritellä komissiolle siirretty säädösvalta ja täytäntöönpanovalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 osalta ja vahvistaa näiden säädösten vastaavat hyväksymismenettelyt.Lisäksi otetaan käyttöön joitakin yksinkertaistamistoimenpiteitä, laajennetaan tuottajaryhmien perustamistuen peittoa ja Natura 2000 -tuen soveltamisalaa luontotyyppidirektiivin (92/43/ETY) 10 artiklassa tarkoitettuihin alueisiin ja otetaan käyttöön kannustava piirre perussopimuksen 43 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden osalta.-  OikeusperustaEuroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artikla.-  ToissijaisuusperiaateEhdotus kuuluu EU:n ja jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan, ja se on toissijaisuusperiaatteen mukainen.-  SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.-  Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: asetusta on muutettava asetuksella.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETTästä toimenpiteestä ei aiheudu unionille lisämenoja.5. Lisätiedot-  YksinkertaistaminenTäydentäviä ehtoja, strategista raportointia ja neuvontapalvelujen käyttöä koskevilla muutoksilla yksinkertaistetaan järjestelmää huomattavasti ja vähennetään jäsenvaltioiden hallinnollista taakkaa.2010/0266 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 42 artiklan ensimmäisen alakohdan ja 43 artiklan 2 kohdan,ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[2],sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[3],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[4],noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[5],sekä katsovat seuraavaa:1.  Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1698/2005[6] komissiolle siirretään valta panna täytäntöön joitakin mainitun asetuksen säännöksiä.2.  Lissabonin sopimuksen tultua voimaan komissiolle asetuksella (EY) N:o 1698/2005 siirretty valta on mukautettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 290 ja 291 artiklaan.3.  Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti eräiden asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muiden kuin keskeisten osien täydentämiseksi tai muuttamiseksi. Olisi määriteltävä osat, joiden suhteen kyseistä toimivaltaa voidaan harjoittaa, samoin kuin edellytykset, joita kyseiseen säädösvallan siirtoon on sovellettava.4.  Jotta voidaan varmistaa asetuksen (EY) N:o 1698/2005 yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa, komissiolla olisi oltava valta antaa täytäntöönpanosäädöksiä perussopimuksen 291 artiklan mukaisesti. Jollei muualla nimenomaisesti muuta säädetä, komission olisi annettava täytäntöönpanosäädökset Euroopan parlamentin ja neuvoston … annetun asetuksen (EU) N:o XX/XXXX mukaisesti.5.  Joitakin maaseudun kehittämistä koskevista säännöksistä, joita komissio on jo hyväksynyt sille asetuksella (EY) N:o 1698/2005 siirretyn vallan osana, pidetään niin tärkeinä, että ne olisi sisällytettävä kyseiseen asetukseen.6.  Komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä kyettävä vahvistamaan yhdenmukaiset säännöt sen varmistamiseksi, että kansallisten strategiasuunnitelmien päivitykset esitetään yhdenmukaisesti.7.  Jäsenvaltioiden ja komission on laadittava kertomuksia kansallisten strategioiden ja yhteisön strategian seurannasta. Hallinnollisen taakan vähentämiseksi ja kaksinkertaisen työn välttämiseksi kunkin jäsenvaltion toimittamien strategisten yhteenvetokertomusten lukumäärä olisi supistettava kahteen, ja niiden sisältöä olisi yksinkertaistettava.8.  Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1698/2005 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimittamat maaseudun kehittämisohjelmat voidaan arvioida yhdenmukaisesti ja vertailukelpoisesti, komission olisi vahvistettava täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaiset säännöt maaseudun kehittämisohjelmien esittämisestä.9.  Oikeusvarmuuden vuoksi komission olisi hyväksyttävä maaseudun kehittämisohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä.10.  Maaseudun kehittämisohjelmien hyväksymisen avoimuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi komission olisi voitava vahvistaa tarvittavat menettelyt täytäntöönpanosäädöksillä.11.  Komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä myös annettava päätökset maaseudun kehittämisohjelmien tarkistuksista, kun jäsenvaltio on esittänyt tarkistuspyynnön.12.  Maaseudun kehittämisohjelmien tarkistamisen avoimuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi komission olisi voitava vahvistaa tarvittavat menettelyt täytäntöönpanosäädöksillä.13.  Maatilaneuvontapalvelujen avulla maanviljelijöiden olisi pystyttävä arvioimaan maatalousyrityksensä suoriutumista ja selvittämään parannustarpeet lakisääteisiin hoitovaatimuksiin sekä yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 19 päivänä tammikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009[7] säädettyihin hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin ja työturvallisuutta koskeviin yhteisön vaatimuksiin nähden. Kun otetaan huomioon, että maatilaneuvontapalvelujen käyttötukea on ollut saatavilla jo useamman vuoden, olisi pyrittävä helpottamaan niiden räätälöintiä kunkin edunsaajan yksilöllisiin tarpeisiin.14.  Komission tiedonannon ”Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan” sekä maitoalan korkean tason asiantuntijaryhmän[8] pohdintojen perusteella tuottajaryhmien perustamiseen ja hallinnointiin nykyisin myönnettävän rahoituksen saamisen olisi oltava mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa. Samaan aikaan eri lähteistä myönnettävän tuen esiintymisen välttämiseksi hedelmä- ja vihannesala olisi kuitenkin jätettävä tuottajaryhmien perustamiseen myönnettävän tuen ulkopuolelle.15.  Joidenkin toimenpiteiden monivuotiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissiolla olisi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa oltava mahdollisuus hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia joidenkin alueiden erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi.16.  Jäsenvaltioiden on vahvistettava vuoristoalueiden ja erityishaitoista kärsivien alueiden rajat ja määriteltävä merkittävistä luonnonhaitoista kärsivien alueiden rajat. Komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä määriteltävä erityissäännökset, joiden mukaan nämä alueet vahvistetaan tai rajataan, jotta yhdenmukaisten perusteiden käyttö kaikissa jäsenvaltioissa voidaan varmistaa.17.  Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY[9] 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on Natura 2000 -verkoston ekologista yhtenäisyyttä silmällä pitäen edistettävä sellaisten maisemanpiirteiden huomioon ottamista, jotka ovat pituussuuntaisen ja jatkuvan rakenteensa vuoksi tai levähdyspaikkoina olennaisia luonnonvaraisten lajien muutolle, maantieteelliselle leviämiselle ja geneettiselle vaihdannalle. Näille alueille olisi voitava myöntää Natura 2000 -tukea. Sen varmistamiseksi, että tukea käytetään edelleen pääasiassa nimettyjen Natura 2000 -kohteiden hyväksi, niiden osuutta suhteessa nimettyihin Natura 2000 -alueisiin olisi kuitenkin rajoitettava.18.  Jos jäsenvaltio päättää hyödyntää mahdollisuutta katsoa täydentävien ehtojen noudattamatta jättämisen vähäiseksi virheeksi tai jättää tuen vähennyksen tai sen ulkopuolelle jättämisen soveltamatta silloin kun kyseinen summa on alle 100 euroa, toimivaltaisen valvontaviranomaisen olisi toteamista seuraavana vuonna varmistettava, että viljelijä korjaa havaitut ehtojen noudattamatta jättämiset. Hallinnollisen taakan vähentämiseksi olisi kuitenkin pyrittävä yksinkertaistamaan jatkotoimien tarkastusjärjestelmää.19.  Kunkin jäsenvaltion on perustettava kansallinen maaseutuverkosto. Sen varmistamiseksi, että kansalliset maaseutuverkostot perustetaan johdonmukaisella ja yhteneväisellä tavalla, komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistettava näiden verkostojen perustamista ja toimintaa koskevat yksityiskohdat.20.  Jotta voidaan taata jäsenvaltioiden käytettävissä olevien maksusitoumusmäärärahojen puolueeton ja läpinäkyvä jako, komission olisi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistettava vuotuinen jako jäsenvaltioittain. Tällaisten säädösten erityisluonteen vuoksi komissiolla olisi oltava valta antaa nämä säädökset ilman asetuksessa (EU) N:o XX/XXXX säädetyn komitean apua.21.  Jotta tukitoimenpidettä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltuvana, siihen on aina sisällyttävä jokin kannustava piirre tai tuensaajalta on edellytettävä jonkinlaista vastasuoritusta. Taannehtivasti myönnettävän tuen ei voida katsoa sisältävän riittävää kannustavaa piirrettä. Sen vuoksi olisi perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden osalta säädettävä, ettei tukea myönnetä toimiin, joiden toteutus on jo aloitettu ennen tukihakemuksen jättämistä.22.  Jäsenvaltioiden olisi edellytettävä harjoittavan valvontaa komission delegoiduilla säädöksillä vahvistamien ja erilaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden luonteeseen mukautettujen, erityisesti tarkastusten laatua ja tiheyttä koskevien sääntöjen mukaisesti. Komissiolle olisi lisäksi annettava valta vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaiset edellytykset jäsenvaltioiden viranomaisten tarkastusten suorittamiselle, jotta tarkastusten johdonmukaisuus voidaan varmistaa.23.  Olisi perustettava komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteinen seuranta- ja arviointiverkosto. Läpinäkyvyyden vuoksi komission olisi hyväksyttävä se täytäntöönpanosäädöksillä.24.  Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle vuosittain vuosikertomus maaseudun kehittämisohjelmiensa täytäntöönpanon edistymisestä. Komission olisi vahvistettava täytäntöönpanosäädöksillä kansallisten maaseutuverkostojen erityisohjelmien vuotuisia edistymiskertomuksia koskevat yksityiskohdat, jotta ne olisivat sisällöllisesti yhtenäisiä ja vertailukelpoisia.25.  Olisi otettava käyttöön tietojärjestelmä, jolla yhteisen edun mukaisia tietoja voidaan vaihtaa turvallisesti komission ja kunkin jäsenvaltion välillä. Komission olisi hyväksyttävä kyseisen järjestelmän yhtenäiset toimintaedellytykset täytäntöönpanosäädöksillä.26.  Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1698/2005 olisi muutettava,OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o 1698/2005 seuraavasti:(1) Muutetaan 5 artikla seuraavasti:a) Korvataan 2 kohta seuraavasti:”2. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat, että maaseuturahaston ja jäsenvaltioiden tuki on unionin toimien, politiikkojen ja tavoitteiden mukaista. Maaseuturahaston tuen on oltava taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tavoitteiden ja erityisesti unionin kalatalouden tukivälineen tavoitteiden mukaista. Sen varmistamiseksi, että maaseuturahaston tuki on johdonmukaista myös unionin muiden tukivälineiden kanssa, komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa erityiset unionin toimenpiteet, joilla johdonmukaisuus taataan.”b) Korvataan 6 kohta seuraavasti:”6. Tämän asetuksen mukaista tukea ei voida myöntää yhteisten markkinajärjestelyjen mukaista tukea saaviin järjestelmiin. Alueiden erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissio voi delegoiduilla säädöksillä hyväksyä poikkeuksia tästä säännöstä.”(2) Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:”3. Kansallisia strategiasuunnitelmia voidaan päivittää ohjelmakaudella. Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa päivityksiä koskevia sääntöjä.”(3) Korvataan 13 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:”1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kaksi yhteenvetokertomusta jäsenvaltion kansallisen strategiasuunnitelman ja tavoitteiden täytäntöönpanon edistymisestä ja siitä, miten se on edistänyt maaseudun kehittämistä koskevien yhteisön strategisten suuntaviivojen noudattamista. Ensimmäinen kertomus on toimitettava vuonna 2010 ja toinen vuonna 2015 viimeistään 1 päivänä lokakuuta.2. Kertomuksessa on erityisesti oltava kuvaus seuraavista:a) maaseudun kehittämisohjelmien saavutukset ja tulokset suhteessa kansallisessa strategiasuunnitelmassa vahvistettuihin indikaattoreihin;b) jatkuvien arviointitoimien tulokset kunkin ohjelman osalta.”(4) Korvataan 14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:”Komissio laatii kaksi kertomusta, joissa tehdään yhteenveto kansallisten strategiasuunnitelmien ja yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista, suuntauksista ja haasteista. Ensimmäinen kertomus esitetään vuonna 2011 ja toinen vuonna 2016.”(5) Muutetaan 18 artikla seuraavasti:27.  Lisätään 3 kohtaan alakohta seuraavasti:”Tätä arviointia varten komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä maaseudun kehittämisohjelmien yhdenmukaiset esittämisedellytykset.”28.  Korvataan 4 kohta seuraavasti:”4. Komissio hyväksyy kunkin maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpanosäädöksillä.Lisäksi komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa tätä hyväksyntää annettaessa noudatettavan menettelyn.”(6) Korvataan 19 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä myös päätökset maaseudun kehittämisohjelmien tarkistuksista, kun jäsenvaltio on esittänyt tarkistuspyynnön.Voidakseen soveltaa tehokkaita ja hyvin suhteutettuja menettelyjä komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa säännöt sellaisia muutoksia varten, joihin ei vaadita komission hyväksyntää tai joihin riittää ilman 91 c artiklassa tarkoitetun komitean apua annettava hyväksyntä.Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä muutoksien esittämistä, arviointia ja hyväksyntää koskevat menettelyt.”(7) Korvataan 20 artiklan d kohdan ii alakohta seuraavasti:”(ii) tuottajaryhmien perustamisen tukemista,”(8) Lisätään ennen 1 alajaksoa 20 a artikla seuraavasti:” 20 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 20 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(9) Korvataan 24 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Maatilaneuvontapalvelujen on katettava vähintään yksi tai useampi lakisääteisistä hoitovaatimuksista, asetuksen (EY) N:o 73/2009 5 ja 6 artiklassa sekä liitteissä II ja III säädetyistä hyvän viljelykunnon ja ympäristön vaatimuksista ja tarvittaessa yksi tai useampi unionin lainsäädäntöön perustuvista työturvallisuutta koskevista vaatimuksista.”(10) Korvataan 32 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:”b) koskee unionin elintarvikkeiden laatujärjestelmiä tai jäsenvaltioissa hyväksyttyjä laatujärjestelmiä, jotka täyttävät komission delegoiduilla säädöksillä määrittämät tarkat perusteet, joilla varmistetaan toimenpiteen johdonmukaisuus EU:n politiikan ja ensisijaisten tavoitteiden kanssa. Tukea ei myönnetä järjestelmiin, joiden yksinomainen tarkoitus on varmistaa unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisten pakollisten vaatimusten noudattamisen tiukempi valvonta;”(11) Lisätään 33 artiklaan kohta seuraavasti:”Tukea myönnetään 32 artiklassa tarkoitettuihin elintarvikkeiden laatujärjestelmiin aktiivisesti osallistuvista toimijoista muodostuville tuottajaryhmille. Yhtä tai useampaa alaa edustavat ammattialan ja/tai ammattialojen väliset järjestöt eivät täytä tuottajaryhmän määritelmää.”(12) Korvataan 35 artiklan 3 kohta seuraavasti:”3. Tukea myönnetään tuottajaryhmille, jotka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt virallisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013. Tuottajaryhmien perustamiseen hedelmä- ja vihannesalalla ei kuitenkaan myönnetä tukea.”(13) Lisätään ennen 1 alajaksoa 36 a artikla seuraavasti:” 36 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 36 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(14) Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:”2. Tuki ei saa ylittää tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua enimmäismäärää. Asetuksen 20 artiklan c kohdan i alakohdassa ja 36 artiklan a kohdan iii alakohdassa säädetyn tuen päällekkäisyyden välttämiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä säännöt, jotka koskevat direktiivissä 2000/60/EY käyttöön otettuihin erityisvaatimuksiin liittyviä haittoja, ja vahvistaa kyseiseen direktiiviin liittyvien tukien vuotuista määrää koskevat ehdot.”(15) Korvataan 39 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Kyseiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissio voi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia.”(16) Korvataan 40 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Kyseiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissio voi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia.”(17) Lisätään 41 artiklaan kohta seuraavasti:”Tällaisen tuen saamiseksi kyseiset investoinnit eivät saa johtaa maa- tai metsätilan arvon tai tuottavuuden merkittävään nousuun.”(18) Lisätään 43 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:”Edellä 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi ”viljelijöillä” tarkoitetaan henkilöitä, jotka käyttävät olennaisen osan työajastaan maatalouden harjoittamiseen ja saavat huomattavan osan tuloistaan jäsenvaltion määrittelemien perusteiden mukaisesti.”(19) Korvataan 47 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:”Kyseiset sitoumukset on tehtävä yleensä viidestä seitsemän vuoden pituisiksi jaksoiksi. Komissio voi tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa täytäntöönpanosäädöksillä hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat, joihin sisältyy tietyntyyppisiä pitempiaikaisia sitoumuksia.”(20) Lisätään 49 artiklaan kohta seuraavasti:”Tällaisen tuen saamiseksi kyseiset investoinnit eivät saa johtaa maa- tai metsätilan arvon tai tuottavuuden merkittävään nousuun.”(21) Muutetaan 50 artikla seuraavasti:29.  Korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti:”4. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt, joiden mukaan jäsenvaltioiden on ohjelmissaana) vahvistettava olemassa oleva määrittely 2 kohdan ja 3 kohdan b alakohdan mukaisesti tai muutettava sitä, taib) määriteltävä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet.5. Edellä 36 artiklan a kohdan iii alakohdassa säädettyjä tukia voidaan myöntää seuraaville maatalousalueille:a) direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY nojalla nimetyt Natura 2000 -maatalousalueet;b) muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on maataloutta koskevia ympäristörajoitteita ja jotka vaikuttavat direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon;c) direktiivin 2000/60/EY mukaisesti vesipiirin hoitosuunnitelmiin sisältyvät maatalousalueet.”30.  Korvataan 7 kohta seuraavasti:”7. Edellä 36 artiklan b kohdan iv alakohdassa säädettyjä tukia voidaan myöntää seuraaville metsätalousalueille:a) direktiivien 2009/147/EY ja 92/43/ETY nojalla nimetyt Natura 2000 -metsätalousalueet;b) muut rajatut luonnonsuojelualueet, joilla on metsätaloutta koskevia ympäristörajoitteita ja jotka vaikuttavat direktiivin 92/43/ETY 10 artiklan täytäntöönpanoon;”31.  Lisätään kohta seuraavasti:”9. Tämän artiklan 5 kohdan b alakohdassa ja 7 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen alueiden osuus ei saa maaseudun kehittämisohjelmaa kohden ylittää viittä prosenttia ohjelman maantieteellisellä soveltamisalalla sijaitsevista Natura 2000 -alueista.”(22) Muutetaan 51 artikla seuraavasti:32.  Korvataan 2 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:”Jos jäsenvaltio päättää käyttää toisessa alakohdassa tarkoitettua vaihtoehtoa, toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava seuraavana vuonna tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuensaaja korjaa havaitun noudattamatta jättämisen. Havainnot ja velvoite ryhtyä toimiin tilanteen korjaamiseksi on annettava tiedoksi tuensaajalle."33.  Korvataan 4 kohdan johdantolause seuraavasti:”Sen varmistamiseksi, että tässä artiklassa säädetty tuen vähentäminen tai sen ulkopuolelle jättäminen on johdonmukaista, komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä tarvittavat säännöt avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteiden soveltamisesta. Tässä yhteydessä otetaan huomioon noudattamatta jättämisen havaittu vakavuus, laajuus, jatkuvuus ja toistuminen sekä seuraavat perusteet:”(23) Lisätään ennen 1 alajaksoa 52 a artikla seuraavasti:” 52 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 52 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(24) Lisätään 53 artiklaan kohta seuraavasti:”Tämän artiklan soveltamiseksi ”maatilakotitalouden jäsenellä” tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai tällaisten henkilöiden muodostamaa ryhmää, maataloustyöntekijöitä lukuun ottamatta, siitä riippumatta, millaisen oikeudellisen aseman kansallinen lainsäädäntö ryhmälle ja sen jäsenille antaa. Jos maatilakotitalouden jäsen on oikeushenkilö tai tällaisten henkilöiden muodostama ryhmä, jäsenen on harjoitettava tilalla maataloutta tukihakemuksen esittämishetkellä.”(25) Lisätään 63 a artikla seuraavasti:” 63 a artikla ErityisedellytyksetVarojen tehokkaan ja kohdennetun käytön sekä tuensaajien johdonmukaisen kohtelun varmistamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä 63 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä koskevat erityisedellytykset.”(26) Muutetaan 66 artikla seuraavasti:34.  Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:”Johdonmukaisuuden varmistamiseksi EU:n politiikan, ensisijaisten tavoitteiden ja lainsäädännön mukaisten vaatimusten kanssa komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa teknisen avun rahoitusosuuksiin sovellettavat ehdot, kun maaseudun kehittämisohjelmien toteutus tapahtuu sekä lähentymistavoitealueilla että niiden ulkopuolella, sekä 68 artiklassa tarkoitettujen kansallisten maaseutuverkostojen perustamiseen ja toimintaan myönnettävän rahoituksen ehdot.”35.  Korvataan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:”Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä kansallisen maaseutuverkoston perustamista ja toimintaa koskevat säännöt.”(27) Korvataan 69 artiklan 4 kohta seuraavasti:”Komissio jakaa täytäntöönpanosäädöksillä ilman 91 c artiklassa tarkoitetun komitean apua 1 kohdassa tarkoitetut määrät vuosittain jäsenvaltioille 2 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen ottaen huomioona) lähentymistavoitealueille varatut määrät,b) aiemman kehityksen sekäc) erityistilanteet ja -tarpeet puolueettomin perustein.”(28) Korvataan 70 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Maaseudun kehittämisohjelman hyväksymistä koskevassa päätöksessä vahvistetaan maaseuturahaston enimmäisrahoitusosuus kullekin toimintalinjalle. Jotta jäsenvaltioilla olisi jonkin verran liikkumavaraa siirtää vähäisiä määriä maaseuturahaston varoja toimintalinjasta toiseen, komissio vahvistaa enimmäisrahoitusosuuksien joustovaran delegoiduilla säädöksillä. Päätöksessä on tarvittaessa ilmoitettava selkeästi lähentymistavoitealueille myönnettävät määrärahat.”(29) Muutetaan 71 artikla seuraavasti:36.  Korvataan 1 kohdan toinen alakohta toisella ja kolmannella alakohdalla seuraavasti:”Uusi meno, joka lisätään 19 artiklassa tarkoitetun ohjelman tarkistamisen yhteydessä, on tukikelpoinen siitä päivästä alkaen, jona komissio vastaanottaa toimenpideohjelman muuttamista koskevan pyynnön. Jäsenvaltioiden on vastattava menoista siitä päivästä, jona komissio vastaanottaa ohjelman muuttamista koskevan jäsenvaltion pyynnön, siihen päivään, jona päätös muutoksen hyväksymisestä annetaan.Jos kyseessä ovat luonnononnettomuuksista johtuvat hätätoimenpiteet, maaseudun kehittämisohjelmissa voidaan määrätä, että ohjelmamuutoksiin liittyvien menojen tukikelpoisuus voi alkaa toisessa alakohdassa tarkoitettua päivämäärää aiemmin.”37.  Lisätään 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:”Menoihin, jotka ovat aiheutuneet perussopimuksen 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvista toimenpiteistä, myönnetään tukea vasta sen jälkeen, kun toimivaltainen viranomainen on tehnyt tukihakemuksen.Toisessa alakohdassa olevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta 20 artiklan a alakohdassa, b alakohdan vi alakohdassa, c alakohdan i ja ii alakohdassa, d alakohdan i–iii alakohdassa sekä 36 artiklan a alakohdan i–v alakohdassa ja b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin, lukuun ottamatta 36 artiklan b alakohdan i alakohdan mukaisia perustamiskustannuksia.”38.  Korvataan 5 kohta seuraavasti:”5. Sen estämättä, mitä 3 kohdan b alakohdassa säädetään, maaseuturahaston tuki voidaan suorittaa muussa muodossa kuin ei-takaisinmaksettavana suorana tukena. Maaseuturahaston tehokkaan käytön ja johdonmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komissio vahvistaa delegoiduilla säädöksillä erityisedellytykset korkotukien ja muiden uusien rahoitusjärjestelyjen osarahoitusta varten.”(30) Korvataan 74 artiklan 4 kohta seuraavasti:”4. Jäsenvaltioiden on tehtävä tarkastuksia noudattaen komission delegoiduilla säädöksillä vahvistamia sääntöjä, jotka koskevat tarkastusten periaatteita, seuraamuksia, tuen ulkopuolelle jättämisiä ja aiheettomien maksujen takaisinperintää ja jotka mukautetaan erilaisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden mukaan niiden tehokkaan täytäntöönpanon ja tuensaajien tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä yhdenmukaiset edellytykset jäsenvaltioiden viranomaisten tarkastusten suorittamiselle.”(31) Lisätään 78 artiklaan alakohta seuraavasti:”Edellä f alakohdan soveltamiseksi ”merkittävänä ehdotuksena maaseudun kehittämisohjelmien muuttamiseksi” pidetään muutoksia, joille edellytetään komission täytäntöönpanosäädöksillä antamaa hyväksyntää, lukuun ottamatta 19 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja muutoksia, toimintalinjassa toimenpiteiden välillä tehtäviä rahoituksen jakoa koskevia muutoksia sekä uusien toimenpiteiden ja toimityyppien käyttöönottoa ja käytössä olleiden toimenpiteiden ja toimityyppien poistamista koskevia muutoksia.”(32) Korvataan 80 artikla seuraavasti:”80 artiklaYhteiset seuranta- ja arviointisäännötYhteiset seuranta- ja arviointisäännöt laaditaan komission ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä, ja komissio vahvistaa ne täytäntöönpanosäädöksillä. Säännöissä määritellään rajallinen määrä yhteisiä indikaattoreita, joita sovelletaan kuhunkin ohjelmaan.”(33) Korvataan 82 artiklan 4 kohta seuraavasti:”4. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä 66 artiklan 3 kohdan nojalla erityisohjelmien vuotuisia edistymiskertomuksia koskevat säännöt.”(34) Lisätään 86 artiklaan kohta seuraavasti:”9. Varmistaakseen, että arvioinnit tehdään tässä artiklassa asetettuun määräaikaan mennessä, komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa sopivat seuraamukset siinä tapauksessa, ettei määräaikoja noudateta.”(35) Lisätään IX osastoon 89 a artikla seuraavasti:”89 a artiklaTietojenvaihto ja asiakirjatKomissio perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tietojärjestelmän, joka mahdollistaa turvallisen tietojenvaihdon komission ja kunkin jäsenvaltion välillä yhteisen edun mukaisista asioista. Komissio hyväksyy kyseisen järjestelmän yhtenäiset toimintaedellytykset täytäntöönpanosäädöksillä.”(36) Poistetaan 90 ja 91 artikla.(37) Lisätään 91 a, 91 b ja 91 c artikla seuraavasti:”91 a artiklaKomission toimivaltaKun toimivalta on siirretty komissiolle, komissio noudattaa delegoitujen säädösten osalta 91 b artiklassa tarkoitettua menettelyä ja täytäntöönpanosäädösten osalta 91 c artiklassa tarkoitettua menettelyä, jollei tässä asetuksessa nimenomaisesti muuta säädetä.91 b artiklaDelegoidut säädökset1. Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi valta antaa tässä asetuksessa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.2. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa säädösvallan siirron.Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen syyt.Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta aiemmin annettujen delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään [kahdella] kuukaudella.Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa kyseistä säädöstä.Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.91 c artiklaTäytäntöönpanosäädökset – komitea[Täydennetään sen jälkeen, kun SEUT-sopimuksen 291 artiklan 2 kohdassa suunniteltu ja parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä oleva asetus yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, hyväksytään.](38) Korvataan 92 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Jos on tarpeen toteuttaa erityistoimenpiteitä, joilla voidaan helpottaa siirtymistä nykyisestä järjestelmästä tällä asetuksella perustettuun järjestelmään, komissio vahvistaa ne delegoiduilla säädöksillä.”(39) Korvataan liitteessä I oleva viittaus (***) alaviitteeseen seuraavasti:”(***) Maltalla vallitsevien erityisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissio voi delegoiduilla säädöksillä vahvistaa tuen vähimmäismäärän tuotantoaloille, joiden kokonaistuotos on hyvin pieni.”2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 |PÄIVÄYS: 15.7.2010 |1. | BUDJETTIKOHTA: 05 04 05 01 | MÄÄRÄRAHAT 2010: MSM: 14 335 536 182 euroa MM: 12 606 200 000 euroa |2. | TOIMENPITEEN NIMI: Luonnos neuvoston asetukseksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisesta |3. | OIKEUSPERUSTA: - |4. | TAVOITTEET: Mukauttaa asetus (EY) N:o 1698/2005 Lissabonin sopimukseen ja ottaa käyttöön joitakin yksinkertaistamisehdotuksia YMP:n yksinkertaistamisen osana |5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON (1) | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | KULUVA VARAINHOITOVUOSI 2009 (milj. euroa) | SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI 2010 (milj. euroa) |5.0 | MENOT - EY:N TALOUSARVIOSTA (käyvin hinnoin) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUISTA LÄHTEISTÄ | - | - | - |5.1 | TULOT - - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - - KANSALLISELLA TASOLLA | - | - | - |2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | MENOARVIO (käypinä hintoina) MSM MM | - - | - - | - - |5.1.1 | TULOARVIO | - | - | - |5.2 | LASKUTAPA: - |6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ EI |6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ EI |6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ EI |6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ EI |6.4 | MUISTA LÄHTEISTÄ | (2) |HUOMAUTUKSIA: 1) Maksusitoumusmäärärahojen osalta asetuksen (EY) N:o 1698/2005 muuttamisella ei ole rahoitusvaikutuksia, koska maaseudun kehittämisen kokonaismäärärahoja eikä vuotuista jakoa muuteta. Muutoksella ei ehdotettujen muutosten luonteen vuoksi (mukautus Lissabonin sopimukseen ja jäsenvaltioiden hallinnollisen taakan yksinkertaistaminen) ole rahoitusvaikutuksia maksumäärärahojenkaan osalta. Ainoastaan kolme muutosta (tuottajaryhmien hallinnollisiin toimiin myönnettävän tuen soveltamisalan laajentaminen, Natura 2000:n laajentaminen tiettyihin suojelualueisiin ja kannustavan piirteen lisääminen perussopimuksen 43 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin) voivat lyhyellä aikavälillä johtaa pieniin tukisiirtoihin, joiden suhteellinen vaikutus talousarviotarpeiden arviointiin on merkityksetön. |[1] EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.[2] EUVL C […], […], s. […].[3] EUVL C […], […], s. […].[4] EUVL C […], […], s. […].[5] EUVL C […], […], s. […].[6] EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.[7] EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.[8] KOM(2009) 591, 28.10.2009.[9] EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.


Avis juridique important

|

52004PC0495

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan aluekehitysrahastosta  /* KOM/2004/0495 lopull. - COD 2004/0167 */

Bryssel 14.7.2004KOM(2004) 495 lopullinen2004/0167 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan aluekehitysrahastosta(komission esittämä)PERUSTELUTEY:n perustamissopimuksen 158 artiklassa yhteisön tavoitteeksi asetetaan sopusointuisen kehityksen edistäminen ja 160 artiklassa määrätään Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), jonka tarkoituksena on myötävaikuttaa alueellisen epätasapainon poistamiseen.Viimeisin laajentuminen on kasvattanut EU:n alueiden välisiä kehityseroja, ja kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden määrä on kasvanut huomattavasti. Näiden alueiden BKT asukasta kohti on 30-75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, ja niiden haasteena on saavuttaa lähentymistavoitteet. Kehittyneempien alueiden jatkuvana haasteena on puolestaan lisätä niiden suhteellista houkuttavuutta parantamalla niiden kilpailukykyä yhteisön alueen sopusointuisen kehityksen edistämiseksi.Laajentuminen on niin ikään lisännyt EU:n rajojen kokonaismäärää, minkä vuoksi alueiden välistä yhteistyötä on lujitettava. Yhteistyön on perustuttava rajat ylittävän yhteistyön perusteella toteutettaviin paikallista kehitystä edistäviin yhteisiin hankkeisiin, valtioiden välisen yhteistyön perusteella toteutettaviin yhdennettyä aluekehitystä edistäviin toimiin sekä kehittämistä ja tietojenvaihtoa edistäviin verkkoihin.Yhteisön alueellisia kehityseroja on tarkasteltava niin talousarvion kuin aihealueidenkin kannalta. EAKR:n toimet on tästä syystä eriytettävä tuensaaja-alueiden perusteella, ja niissä on keskityttävä edelleen Lissabonissa ja Göteborgissa määriteltyihin unionin ensisijaisiin tavoitteisiin.EAKR tukee lähentymistavoitteen perusteella monenlaista toimia, jotka kuvastavat kohdealueiden merkittäviä tarpeita, jotta nämä alueet pystyisivät hyödyntämään ja nykyaikaistamaan resurssejaan sekä käynnistämään yhdennetyn ja kestävän aluekehitysprosessin. Tutkimusta, innovaatiotoimintaa ja riskien ehkäisemistä painotetaan uudella tavalla. Myös infrastruktuurit ovat edelleen merkittävässä asemassa.Alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeva tavoite rakentuu kolmen seuraavan aihealueen ympärille: innovaatio ja osaamistalous, joiden tavoitteena on parantaa aluetalouksien laatua; ympäristö ja riskien ehkäiseminen kehityksen kestävyyden varmistamiseksi; liikenneyhteyksien parantaminen sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttö liikenne- ja digitaaliverkkoihin liittyvän alueellisen eristyneisyyden vähentämiseksi ja alueiden houkuttavuuden lisäämiseksi.Alueiden välistä yhteistyötä koskevaan tavoitteeseen sisältyy rajat ylittäviä ja valtioiden välisiä toimia, ja se perustuu Lissabonin ja Göteborgin tavoitteisiin liittyviin erilaisiin toimiin. Kahden edellä mainitun tavoitteen perusteella toteutettavien ohjelmien yhteisessä hallinnoinnissa otetaan huomioon alueiden välinen ulottuvuus noudattaen alhaalta ylös etenevää lähestymistapaa, jolla varmistetaan kaikkien toimijoiden osallistuminen ja toteutettujen toimien onnistuminen. Tavoitteen perusteella tuetaan edelleen vaihto-, analysointi- ja tutkimusverkkojen kehittämistä alueiden ja paikallisviranomaisten välille. Ohjelmatyötä ja hallinnointia koskevia sääntöjä on yksinkertaistettu ja selkiytetty.EAKR kiinnittää erityistä huomiota alueiden erityispiirteisiin erityisesti EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tästä syystä asetuksessa säädetään, että toimia voidaan ohjelmien suunnitteluvaiheessa mukauttaa kaupunki- ja maaseutualueiden samoin kuin luonnonhaitoista kärsivien alueiden erityistilanteen huomioon ottamiseksi. Syrjäisimpien alueiden kaukaisesta sijainnista johtuvia lisäkustannuksia on niin ikään mahdollista rahoittaa.2004/0167 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSEuroopan aluekehitysrahastostaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 162 artiklan ensimmäisen kohdan ja 299 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[1],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[2],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[3],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,sekä katsovat seuraavaa:Perustamissopimuksen 160 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. Näin ollen EAKR pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikoimmassa asemassa olevien alueiden ja saarten jälkeenjääneisyyttä, maaseutualueet mukaan luettuina.Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa yhteisesti koskevat säännökset vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetussa asetuksessa (EY) N:o (...)[4]. On tarpeen vahvistaa erityiset säännökset siitä, mitä toimia EAKR:sta voidaan rahoittaa mainitussa asetuksessa määriteltyjen tavoitteiden mukaisesti.EAKR:n tukitoimet olisi toteutettava osana koheesiopolitiikkaa koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa, jolla varmistetaan, että tuki keskitetään entistä paremmin yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin erityisesti muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella.Asetuksessa (EY) N:o (...) säädetään, että menojen tukikelpoisuus määritetään kansallisella tasolla, lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä. Näistä poikkeuksista olisi siksi säädettävä EAKR:n osalta.EAKR:sta tuettavien toimien tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianosaisilta alueellisilta ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti alue- ja paikallisviranomaisilta.Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999[5] 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten ja sen vahvuuksien perusteella olisi korostettava kaupunkeja koskevaa ulottuvuutta sisällyttämällä tämän alan toimenpiteet EAKR:sta osarahoitettaviin toimenpideohjelmiin.Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä EAKR:sta myönnetyn tuen täydentävyyteen ja johdonmukaisuuteen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o (...)[6] mukaisesti ja Euroopan kalatalousrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o (...)[7] mukaisesti myönnetyn tuen kanssa. EAKR:sta osarahoitettavilla ohjelmilla olisikin tuettava maaseudun talouden ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden monipuolistamista perinteisen toiminnan ulkopuolelle.On tarpeen varmistaa, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevissa EAKR:n tukitoimissa otetaan huomioon Santa Maria de Feirassa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpano ja tuetaan sitä.Syrjäisimpiin alueisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota liittämällä poikkeuksellisesti EAKR:n toiminta-alaan joidenkin alojen lisäkustannusten tasoittamiseen tarkoitetun toimintatuen rahoitus. Tällainen poikkeus edellyttää perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan käyttämistä oikeusperustana.EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota suurille markkinoille pääsyyn ja niiden syrjäisyyteen liittyviin ongelmiin, joista Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjassa olevassa pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetut erittäin harvaan asutut alueet kärsivät. EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota myös tiettyjen saarten, vuoristoalueiden ja harvaan asuttujen alueiden erityisongelmiin, jotka johtuvat niiden maantieteellisestä sijainnista ja hidastavat niiden kehitystä.EAKR:n olisi varmistettava yhteisvaikutus Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston tukitoimien kanssa. Sen olisi varmistettava myös täydentävyys ja johdonmukaisuus yhteisön muiden politiikkojen kanssa.On tarpeen antaa Euroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen toimenpideohjelmiin liittyvää ohjelmatyötä, hallinnointia, seurantaa ja valvontaa koskevat erityissäännökset.Tarvittaessa on tarpeen tukea yhteisön naapurimaiden kanssa toteutettavaa tehokasta rajat ylittävää ja valtioiden välistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että kolmansien maiden naapureina olevien jäsenvaltioiden rajaseutualueiden kehitystä voidaan tukea tehokkaasti. Tästä syystä on asianmukaista sallia poikkeuksellisesti, että EAKR:sta tuetaan kolmansien maiden alueilla toteutettavia hankkeita, kun niistä on hyötyä yhteisön alueille.Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999[8] olisi kumottava,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:I LUKUYLEISET SÄÄNNÖKSET1 artiklaKohdeTässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tehtävät, sen toiminta-ala Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o (...) 3 artiklassa määriteltyjen lähentymistä, alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä sekä Euroopan alueiden välistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden suhteen samoin kuin menolajien tukikelpoisuus.Asetuksessa annetaan erityissäännökset kaupunki- ja maaseutualueiden, kalastuksesta riippuvaisten alueiden, syrjäisimpien alueiden ja luonnonhaitoista kärsivien alueiden kohtelusta.Siinä annetaan myös Euroopan alueiden välistä yhteistyötä koskevat erityissäännökset erityisesti ohjelmatyön, täytäntöönpanon, hallinnoinnin, seurannan ja valvonnan osalta.2 artiklaTarkoitusEAKR osallistuu taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion lujittamiseen tähtäävien tukitoimien rahoitukseen vähentääkseen alueiden välisiä kehityseroja ja tukeakseen aluetalouden rakenteellista kehittämistä ja mukauttamista, johon kuuluu myös taantuvien teollisuusalueiden uudistaminen.Tällä tavoin EAKR osallistuu toimien toteuttamiseen yhteisön ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti samoin kuin kilpailukyvyn ja innovaatioiden lujittamiseen luodakseen kestäviä työpaikkoja ja edistääkseen ympäristön kannalta kestävää kasvua.3 artiklaToiminta-alaEAKR:n tuki keskitetään tiettyihin temaattisiin toimintalinjoihin. Kunkin toimintalinjan mukaisesti rahoitettavien toimien tyyppi ja laajuus vaihtelevat lähentymistä, alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä sekä Euroopan alueiden välistä yhteistyötä koskevien tavoitteiden luonteen perusteella tämän asetuksen 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti.EAKR osallistuu seuraavien rahoitukseen:a) tuottavat investoinnit;b) infrastruktuurit;c) muut kehittämisaloitteet, joihin kuuluvat yrityspalvelut, rahoitusvälineiden kehittäminen (riskipääoma-, laina- ja takuurahastot sekä paikalliset kehitysrahastot), korkotuet, lähipalvelut ja kokemustenvaihto alueiden, kaupunkien samoin kuin asianmukaisten sosioekonomisten ja ympäristöalan toimijoiden välillä;d) asetuksen (EY) N:o (...) 43 ja 44 artiklassa tarkoitettu tekninen apu.4 artiklaLähentyminenLähentymistavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään kestävän ja yhdennetyn alueellisen ja paikallisen talouskehityksen edistämiseen valjastamalla alueiden oma kapasiteetti tähän tarkoitukseen ja lujittamalla sitä sellaisin ohjelmin, joilla pyritään nykyaikaistamaan ja monipuolistamaan alueen talousrakennetta ensisijaisesti seuraavilla aloilla:1) tutkimus ja teknologian kehittäminen (TTK), innovaatio ja yrittäjyys mukaan luettuina alueellisen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen valmiuksien vahvistaminen, TTK-tuki pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset), teknologian siirron tukeminen, pk-yritysten ja yliopistojen sekä tutkimus- ja teknologiakeskusten välisten yhteyksien parantaminen, yritysverkostojen ja klusterien kehittäminen, yritys- ja teknologiapalvelujen tarjoaminen pk-yritysten ryhmille, yrittäjyyden edistäminen ja innovaatiorahoituksen tarjoaminen pk-yrityksille uusien rahoitusvälineiden avulla;2) tietoyhteiskunta, johon kuuluvat sisällön, palvelujen ja sovellusten kehittäminen paikallisella tasolla, julkisten verkkopalvelujen saatavuuden parantaminen ja kehittäminen, pk-yrityksille suunnatut palvelut sekä tuki tieto- ja viestintätekniikan omaksumiseksi ja sen käytön tehostamiseksi;3) ympäristö, johon kuuluvat jätehuoltoon, vesihuoltoon, kaupunkien jätevesien käsittelyyn ja ilman laatuun liittyvät investoinnit, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistäminen, saastuneiden alueiden ja maan kunnostaminen, biologisen monimuotoisuuden ja luonnonsuojelun edistäminen, pk-yritysten tukeminen kestävien tuotantotapojen edistämiseksi ottamalla käyttöön kustannustehokkaat ympäristöjärjestelmät samoin kuin kehittämällä ja käyttämällä saastumista ehkäiseviä tekniikoita;4) riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano;5) matkailu, johon kuuluvat luonnon- ja kulttuurivarojen hyödyntämisen edistäminen keinona kehittää kestävää matkailua, kulttuuriperinnön vaaliminen ja kehittäminen talouskehityksen tukemiseksi, matkailupalvelujen parantaminen uusien korkeamman lisäarvon palvelujen tarjoamiseksi;6) liikenteen alan investoinnit, joihin kuuluvat Euroopan laajuiset verkot ja puhdasta kaupunkiliikennettä koskevat yhdennetyt kaupunkien laajuiset strategiat, joilla pyritään parantamaan matkustaja- ja tavaraliikenteen palvelujen saatavuutta ja laatua eri kuljetusmuotojen välisen tasapainon parantamiseksi, intermodaalijärjestelmien edistämiseksi ja ympäristövaikutusten vähentämiseksi;7) energia, johon kuuluvat Euroopan laajuiset verkot, joilla pyritään parantamaan toimitusvarmuutta, toteuttamaan sisämarkkinat ja ottamaan ympäristökysymykset huomioon, energiatehokkuuden parantaminen ja uusiutuvien energialähteiden kehittäminen;8) koulutusalan investoinnit, joilla pyritään parantamaan alueiden houkuttavuutta ja elämänlaatua;9) terveys, johon kuuluvat terveydenhuollon kehittämistä ja parantamista koskevat investoinnit, joilla pyritään edistämään aluekehitystä ja elämänlaatua alueilla;10) pk-yrityksille tarkoitettu suora investointituki työpaikkojen luomiseksi ja säilyttämiseksi.5 artiklaAlueellinen kilpailukyky ja työllisyysAlueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään alueellisten kestävän kehityksen strategioiden mukaisesti seuraaviin toimintalinjoihin:1) innovaatio ja osaamistalous tukemalla alueellisiin innovaatiojärjestelmiin johtavien alueellisten innovaatiostrategioiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja erityisesti seuraavia toimia:a) suoraan alueen taloudellisiin kehittämistavoitteisiin yhteydessä olevan alueellisen TTK- ja innovaatiokapasiteetin edistäminen tukemalla teollisuuden tai teknologian alan osaamiskeskuksia, edistämällä teknologian siirtoa, kehittämällä tulevan teknologian ennakointia ja innovaatiota edistäviä politiikkoja koskevaa kansainvälistä esikuva-analyysiä (benchmarking) sekä tukemalla yritysten välistä yhteistyötä ja yhteisiä TTK- ja innovaatiopolitiikkoja;b) innovaatiotoiminnan kannustaminen pk-yrityksissä edistämällä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöverkostoja, pk-yritysten verkostoja ja klustereita ja helpottamalla pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää edistyneitä yritystukipalveluja sekä tukemalla puhtaampien innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa pk-yrityksissä;c) yrittäjyyden edistäminen helpottamalla uusien ideoiden taloudellista hyödyntämistä sekä tukemalla korkeakouluja ja olemassa olevia yrityksiä uusien yritysten luomisessa;d) uusien rahoitusvälineiden ja yrityshautomojen luominen tietointensiivisten yritysten luomiseksi tai laajentamiseksi;2) ympäristö ja riskien ehkäiseminen ja erityisesti seuraavat toimet:a) investointien kannustaminen saastuneiden alueiden ja maan kunnostamiseksi sekä biologiseen monimuotoisuuteen ja Natura 2000:een liittyvien infrastruktuurien kehittäminen kestävän talouskehityksen edistämiseksi ja maaseutualueiden toiminnan monipuolistamiseksi;b) energiatehokkuuden ja uusiutuvan energiantuotannon edistäminen;c) puhtaan kaupunkiliikenteen edistäminen;d) luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien ja toimenpiteiden kehittäminen ja toteuttaminen;3) yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuus suurimpien kaupunkien ulkopuolella ja erityisesti seuraavat toimet:a) toissijaisten verkkojen vahvistaminen parantamalla yhteyksiä TEN-liikenneverkkoihin, alueellisiin rautatiekeskuksiin, lentokentille ja satamiin tai multimodaalijärjestelyihin luomalla rinnakkaiset yhteydet tärkeimpiin rautatieosuuksiin ja kehittämällä alueellisia ja paikallisia sisävesiväyliä;b) pk-yritysten tukeminen tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden parantamiseksi ja sen käytön tehostamiseksi verkkoyhteyksien avulla, julkisten Internet-yleisöpäätteiden perustaminen ja varustaminen sekä palvelujen ja sovellusten kehittäminen.6 artiklaEuroopan alueiden välinen yhteistyöEuroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään seuraaviin toimintalinjoihin:1) rajat ylittävien taloudellisten ja sosiaalisten toimien kehittäminen kestävää aluekehitystä koskevien yhteisten strategioiden avulla erityisesti seuraavilla tavoilla:a) kannustamalla yrittäjyyttä ja erityisesti pk-yritysten, matkailun, kulttuurin ja rajat ylittävän kaupan kehittämistä;b) kannustamalla ympäristönsuojelua ja yhteistä hallinnointia;c) vähentämällä eristyneisyyttä liikenne-, tieto- ja viestintäverkkojen ja -palvelujen saatavuutta samoin kuin rajat ylittäviin vesihuolto-, jätehuolto- ja energiajärjestelmiin pääsyä parantamalla;d) kehittämällä yhteistyötä, infrastruktuurien kapasiteettia ja yhteistä käyttöä erityisesti terveyden, kulttuurin ja koulutuksen aloilla.Lisäksi EAKR voi edistää rajat ylittävien työmarkkinoiden yhdentymistä, paikallisia työllisyysaloitteita, yhtäläisiä mahdollisuuksia, koulutusta, sosiaalista osallisuutta sekä TTK-alan henkilöresurssien ja tilojen jakamista.2) valtioiden välisen yhteistyön luominen ja kehittäminen, myös kahdenvälinen yhteistyö merialueiden välillä rahoittamalla yhdennettyä aluekehitystä edistäviä verkostoja ja toimia seuraavilla aloilla:a) vesihuolto selkeästi monikansallisella tasolla, myös jokien valuma-alueiden, rannikkoalueiden, meren luonnonvarojen, vesipalvelujen ja kosteikkojen suojelu ja hallinto;b) yhteyksien parantaminen muun muassa Euroopan laajuisten verkkojen rajat ylittäviin osuuksiin tehtävien investointien avulla, kansallisiin ja valtioiden välisiin verkkoihin ja jakelualustoihin pääsyn parantaminen paikallisella ja alueellisella tasolla, kansallisten ja alueellisten järjestelmien yhteentoimivuuden parantaminen sekä edistyneiden tieto- ja viestintätekniikoiden tukeminen;c) riskien ehkäiseminen, johon kuuluvat meriturvallisuuden edistäminen, merien ja sisävesien saastumisen sekä tulvien torjunta samoin kuin eroosion, maanjäristysten ja lumivyöryjen ehkäiseminen ja niiltä suojautuminen. Ohjelmiin voi sisältyä välineiden toimittaminen ja infrastruktuurin kehittäminen, valtioiden välisten tukisuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano, yhteiset riskikartoitukset samoin kuin yhteisten välineiden kehittäminen luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien tutkimista, ehkäisyä, seurantaa ja valvontaa varten;d) tieteellisten ja teknologisten verkkojen perustaminen valtioiden välisten alueiden tasapainoiseen kehitykseen liittyvillä aihealueilla, myös yliopistojen välisten verkkojen samoin kuin tieteellisen tiedon saantiin ja TTK-alan laitosten ja kansainvälisten osaamiskeskusten väliseen teknologian siirtoon liittyvien yhteyksien luominen, valtioiden välisten konsortioiden kehittäminen TTK-resurssien jakamista varten, teknologian siirtoa harjoittavien laitosten välinen kummitoiminta (twinnig) ja TTK-alan pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen uusien yhteisten rahoitusjärjestelyjen kehittäminen.3) aluepolitiikan tehostaminen edistämällä verkottumista ja kokemustenvaihtoa alue- ja paikallisviranomaisten kesken erityisesti 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa samoin kuin 8 artiklassa tarkoitetuilla aloilla, myös koko yhteisön alueella toteutettavat yhteistyöverkkoja koskevat ohjelmat sekä tutkimuksia ja tietojenkeruuta samoin kuin yhteisön kehityssuuntausten tarkkailua ja analysointia koskevat toimet.7 artiklaMenojen tukikelpoisuussäännötEAKR:sta ei rahoiteta seuraavia menoja:a) alv;b) lainojen korot;c) maan hankinta, kun menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;d) asuminen;e) ydinvoimaloiden käytöstäpoisto.II LUKUERITYISET SÄÄNNÖKSET ALUEELLISISTA ERITYISPIIRTEISTÄ8 artiklaKaupungit1. EAKR tukee asetuksen (EY) N:o (...) 25 artiklan 4 kohdan a alakohdassa ja 36 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin kaupunkien elvyttämistä koskeviin toimiin liittyviä yhdennettyjä strategioita, joilla edistetään osallistumista ja pyritään torjumaan taajamissa yhä useammin esiintyviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ongelmia.Toimiin voidaan yhdistää fyysisen ympäristön ja hylättyjen teollisuusalueiden kunnostaminen, historiallisen ja kulttuuriperinnön kehittäminen yrittäjyyttä, paikallista työllisyyttä ja yhteisön kehitystä edistävien toimenpiteiden avulla sekä palvelujen tarjoaminen asukkaille ottaen huomioon väestörakenteen muuttuminen.2. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o (...) 33 artiklan 2 kohdassa säädetään, Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen (EY) N:o (...) soveltamisalaan kuuluvien alueellista kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevien toimenpiteiden EAKR:sta saama rahoitusosuus on 10 prosenttia mainitun toimintalinjan osalta.9 artiklaMaaseutualueet ja kalastuksesta riippuvaiset alueetJäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) annetun asetuksen (EY) N:o (...) mukaisesti ja Euroopan kalatalousrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o (...) mukaisesti osarahoitettujen toimenpiteiden täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen ohjelmien kanssa.Maaseutualueilla ja kalastuksesta riippuvaisilla alueilla myönnetty EAKR:n tuki keskitetään näiden alueiden talouden monipuolistamiseen, johon sisältyvät:1) yhteyksiä parantavat infrastruktuurit;2) televiestintäverkkojen ja -palvelujen käyttöönoton nopeuttaminen maaseutualueilla;3) uusien taloudellisten toimintojen kehittäminen maatalouden ja kalatalouden ulkopuolella;4) kaupunkien ja maaseutualueiden välisten yhteyksien lujittaminen;5) matkailun ja maaseudun tarjoamien mahdollisuuksien kehittäminen.Jäsenvaltioiden ja alueiden on varmistettava maaseuturahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta osarahoitettujen toimien täydentävyys ja johdonmukaisuus toisaalta keskenään ja toisaalta EAKR:sta osarahoitettujen toimien kanssa. Tätä varten jäsenvaltioiden on vahvistettava 1, 3 ja 5 kohdan mukaisia toimia koskevia toimenpideohjelmia valmistellessaan selkeät rajaamisperusteet, joita sovelletaan EAKR:sta tämän artiklan mukaisesti tai maaseuturahastosta asetuksen (EY) N:o (...) 49 artiklan 1 kohdan a, b ja i alakohdan mukaisesti maaseutualueilla tai Euroopan kalatalousrahastosta asetuksen (EY) N:o (...) (...) artiklan mukaisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla tuettuihin toimiin.10 artiklaLuonnonhaitoista kärsivät alueetAsetuksen (EY) N:o (...) 52 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla luonnonhaitoista kärsivillä alueilla toteutettavissa EAKR:sta osarahoitettavissa alueohjelmissa on kiinnitettävä erityistä huomiota näiden alueiden erityisongelmiin.EAKR:sta rahoitetaan erityisesti investointeja, joiden tavoitteena on parantaa yhteyksiä, edistää ja kehittää kulttuuriperintöön liittyviä taloudellisia toimintoja, edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja elvyttää matkailualaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 ja 4 artiklan soveltamista.11 artiklaSyrjäisimmät alueetAsetuksen (EY) N:o (...) 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun lisämäärärahan perusteella ja poiketen tämän asetuksen 3 artiklan 2 kohdasta, EAKR:sta rahoitetaan 4 artiklassa mainituilla aloilla ja seuraavilla aloilla syntyneiden lisäkustannusten tasoittamiseen tarkoitettua toimintatukea syrjäisimmillä alueilla, perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta:a) tavaroiden kuljetuspalveluita ja kuljetuspalvelujen käynnistämistä koskeva tuki;b) varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden suureen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien vähyyteen paikallisilla työmarkkinoilla liittyvä tuki.III LUKUEUROOPAN ALUEIDEN VÄLISEN YHTEISTYÖN TAVOITTEESEEN LIITTYVÄT ERITYISET SÄÄNNÖKSET1 JAKSOTOIMENPIDEOHJELMAT12 ARTIKLASisältöEuroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen toimenpideohjelmien on sisällettävä seuraavat tiedot:1) selvitys yhteistyöalueen vahvuuksista ja heikkouksista sekä ongelmien ratkaisemiseksi valittu strategia;2) yhteisön strategisten suuntaviivojen mukaisesti valittujen toimintalinjojen perustelut ja toimenpideohjelman toimintalinjat sekä asetuksen (EY) N:o (...) 46 artiklassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin mukaiset odotetut vaikutukset;3) tiedot toimintalinjoista ja niiden erityiset tavoitteet. Tavoitteet on ilmoitettava määrällisinä käyttäen rajallista määrää täytäntöönpanoa, tuloksia ja vaikutusta mittaavia indikaattoreita. Indikaattoreilla on voitava mitata toimintalinjoja täytäntöön pantaessa saavutettavien tavoitteiden edistymistä ja tehokkuutta;4) tuen jakautuminen menoluokittain asetuksen (EY) N:o (...) täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti;5) yksi rahoitussuunnitelma, joka ei sisällä jäsenvaltiokohtaista jakoa ja jossa on seuraavat kaksi taulukkoa:a) taulukko, joka sisältää vuosikohtaisen jaon asetuksen (EY) N:o (...) 50-53 artiklan mukaisesti; EAKR:n rahoitustuen kokonaismäärä. EAKR:n vuotuisen kokonaisrahoitusosuuden on oltava sovellettavien rahoitusnäkymien mukainen;b) taulukko, jossa täsmennetään yhteisön rahoitusosuuden kokonaismäärä ja vastaava kansallinen julkinen rahoitus koko ohjelmakauden ajan ja kunkin toimintalinjan osalta; EAKR:n rahoitusosuus;6) toimenpideohjelmaa koskevat täytäntöönpanosäännökset:a) jäsenvaltion nimeämät viranomaiset, joista säädetään 14 artiklassa;b) kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä sekä seurantakomitean kokoonpano;c) rahoitusvirtojen käyttöönottoa ja liikkeitä koskevien menettelyjen määrittely niiden avoimuuden varmistamiseksi;d) toimenpideohjelman julkisuuden varmistamista koskevat säännökset;e) kuvaus menettelyistä, joista komissio ja jäsenvaltio ovat sopineet keskenään sähköistä tietojenvaihtoa varten asetuksessa (EY) N:o (...) säädettyjen maksatusta, seurantaa ja arviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi;7) ohjeellinen luettelo asetuksen (EY) N:o (...) 38 artiklassa tarkoitetuista suurhankkeista, joita on tarkoitus esittää toteutettaviksi ohjelmakauden aikana.2 JAKSOTUKIKELPOISUUS13 artiklaMenojen tukikelpoisuussäännötKomissio voi ehdottaa jäsenvaltioiden pyynnöstä kansalliset säännöt korvaavia tiettyjä menolajeja koskevia tukikelpoisuussääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o (...) 55 artiklan soveltamista. Menojen tukikelpoisuutta koskevat yhteisön säännöt vahvistetaan komission asetuksessa asetuksen (EY) N:o (...) 104 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti.3 JAKSOHALLINNOINTI, SEURANTA JA VALVONTA14 artiklaViranomaisten nimeäminen1. Toimenpideohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on nimettävä yksi hallintoviranomainen, yksi todentamisviranomainen ja yksi tarkastusviranomainen siitä jäsenvaltiosta, josta hallintoviranomainen nimettiin. Komissio suorittaa maksut todentamisviranomaiselle, joka pääsääntöisesti suorittaa maksut johtavalle tuensaajalle.Jäsenvaltioiden on perustettava hallintoviranomaisen yhteyteen yhteinen tekninen sihteeristö, joka avustaa hallintoviranomaista ja seurantakomiteaa näiden hoitaessa tehtäviään.2. Toimenpideohjelman tarkastusviranomaista avustaa asetuksen (EY) N:o (...) 61 artiklassa säädettyjen tehtävien hoitamisessa tarkastajaryhmä. Toimenpideohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot perustavat ryhmän, joka muodostuu kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion nimeämän tarkastuslaitoksen edustajista. Tarkastajaryhmä on perustettava viimeistään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun toimenpideohjelman hyväksymisestä on tehty päätös. Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä. Sen puheenjohtajana on toimenpideohjelman tarkastusviranomainen.Tarkastajaryhmä hyväksyy asetuksen (EY) N:o (...) 70 artiklassa tarkoitetun tarkastusviranomaisen laatiman toimenpideohjelman loppukertomuksen.3. Kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on nimettävä edustajansa asetuksen (EY) N:o (...) 64 artiklassa tarkoitettuun seurantakomiteaan.15 artiklaHallintoviranomaisen tehtävätHallintoviranomainen hoitaa asetuksen (EY) N:o (...) 59 artiklassa säädettyjä tehtäviä lukuun ottamatta tehtäviä, jotka liittyvät toimien ja menojen asianmukaisuuden tarkastamiseen kansallisten ja yhteisön sääntöjen perusteella. Tässä yhteydessä sen tehtäviin kuuluu ainoastaan kullekin toimeen osallistuvalle tuensaajalle aiheutuneiden ja hyväksytyn tilintarkastajan vahvistamien menojen tarkastaminen.16 artiklaValvontajärjestelmäVoidakseen vahvistaa 21 artiklassa säädetyt menot jäsenvaltioiden on perustettava tilintarkastusjärjestelmä, jonka avulla on mahdollista tarkastaa osarahoitettujen tuotteiden ja palvelujen toimitus, sen alueella toteutettujen toimien tai niiden osuuksien osalta ilmoitettujen menojen todenmukaisuus sekä se, että menot ja niihin liittyvät toimet tai niiden osuudet ovat yhteisön ja kansallisten sääntöjen mukaisia. Jos osarahoitettujen tuotteiden tai palvelujen toimitus on mahdollista tarkastaa ainoastaan koko toimen osalta, tarkastuksen voi suorittaa johtavan tuensaajan tilintarkastaja tai hallintoviranomainen.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyväksytyt tilintarkastajat vahvistavat menot kahden kuukauden kuluessa.17 artiklaVarainhoito1. EAKR:n rahoitusosuus maksetaan yhdelle tilille, johon ei sisälly kansallisia alatilejä.2. Todentamisviranomaisen on perittävä johtavalta tuensaajalta takaisin kaikki väärinkäytöksen vuoksi menetetyt varat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta velvollisuutta todeta ja oikaista väärinkäytökset ja periä takaisin aiheettomasti maksetut määrät. Tuensaajien on maksettava johtavalle tuensaajalle takaisin erehdyksessä maksetut määrät niiden välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti.Jos johtava tuensaaja ei onnistu saamaan takaisinmaksuja tuensaajilta, jäsenvaltioiden, joiden alueella kyseinen tuensaaja on, on korvattava todentamisviranomaiselle kyseiselle tuensaajalle erehdyksessä maksettu määrä.18 artiklaEurooppalainen rajaseutuyhteistyöyhtymäEuroopan alueiden välisen yhteistyön tavoitteen toimenpideohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot voivat käyttää asetuksella (EY) N:o (...) perustettua oikeudellista yhteistyövälinettä toimenpideohjelman hallinnoinnissa delegoimalla sille hallintoviranomaisen ja yhteisen teknisen sihteeristön tehtävät. Kunkin jäsenvaltion taloudellinen vastuu jatkuu kuitenkin edelleen.4 JAKSOTOIMET19 ARTIKLAToimien valinta1. Toimenpideohjelmiin, joiden tavoitteena on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rajat ylittävien taloudellisten ja sosiaalisten toimien kehittäminen ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valtioiden välisen yhteistyön käynnistäminen ja kehittäminen, sisältyviin valittuihin toimiin on kuuluttava tuensaajia vähintään kahdesta maasta, jotka tekevät kunkin toimen osalta yhteistyötä vähintään kahdella seuraavista tavoista: yhteinen kehittäminen, yhteinen täytäntöönpano, yhteinen henkilöstö ja yhteinen rahoitus.Toimenpideohjelmiin, joiden tavoitteena on valtioiden välisen yhteistyön käynnistäminen ja kehittäminen, sisältyvät valitut toimet voidaan kuitenkin toteuttaa yhdessä jäsenvaltiossa, jos kyseiset toimet ovat vähintään kahden jäsenvaltion viranomaisten esittämiä.2. Toimenpideohjelmiin, jotka liittyvät 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin yhteistyöverkkoihin ja kokemustenvaihtoon, sisältyviin valittuihin toimiin on kuuluttava tuensaajia vähintään kolmelta alueelta vähintään kahdesta jäsenvaltiosta, jotka tekevät kunkin toimen osalta yhteistyötä seuraavilla tavoilla: yhteinen kehittäminen, yhteinen täytäntöönpano, yhteinen henkilöstö ja yhteinen rahoitus.3. Asetuksen (EY) N:o (...) 64 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi seurantakomitea vastaa toimien valinnasta.20 artiklaJohtavan kumppanin tehtävät1. Kutakin toimea varten nimetään johtava tuensaaja. Johtava tuensaaja vastaa seuraavista tehtävistä:a) vahvistaa toimeen osallistuvien tuensaajien välisiä suhteita koskevat järjestelyt sopimuksessa, joka sisältää muun muassa toimeen kohdennettujen varojen moitteettoman varainhoidon takaavat määräykset, myös järjestelyt aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimiseksi;b) vastaa koko toimen täytäntöönpanosta;c) varmistaa, että toimeen osallistuvien tuensaajien esittämät menot on maksettu toimen täytäntöönpanemista varten ja että menot liittyvät toimeen osallistuvien tuensaajien kesken sovittuun toimintaan;d) tarkastaa, että 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tilintarkastajat ovat vahvistaneet toimeen osallistuvien tuensaajien esittämät menot;e) vastaa EAKR:n rahoitusosuuden siirtämisestä toimeen osallistuville tuensaajille.2. Hallintoviranomaisen on vahvistettava kuhunkin toimeen liittyvät täytäntöönpanojärjestelyt yhteisymmärryksessä johtavan tuensaajan kanssa.21 artiklaMenojen todentaminenEdellä 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hyväksyttyjen tilintarkastajien on vahvistettava kunkin toimeen osallistuvan tuensaajan ilmoittamien menojen laillisuus ja asianmukaisuus. Kukin toimeen osallistuvan tuensaajan on otettava vastuu ilmoittamiaan menoja koskevista väärinkäytöksistä.22 artiklaToimien sijaintia koskevat erityisehdot1. Asetuksen (EY) N:o (...) 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen alueiden viereisillä NUTS III -tason alueilla rajat ylittävän yhteistyön yhteydessä toteutettaville toimille voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntää rahoitusta, jonka suuruus on enintään 20 prosenttia kyseisen toimenpideohjelman talousarviosta.2. Valtioiden välisen yhteistyön yhteydessä toteutettaville toimille, joihin kuuluu kumppaneita alueen ulkopuolelta, voidaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myöntää rahoitusta, jonka suuruus on enintään 20 prosenttia kyseisen toimenpideohjelman talousarviosta.3. EAKR:sta voidaan rahoittaa rajat ylittävän ja valtioiden välisen yhteistyön yhteydessä menoja, jotka aiheutuvat toimien tai toimien osuuksien täytäntöönpanosta Euroopan yhteisön ulkopuolisten maiden alueella, enintään 10 prosenttiin asti sen toimenpideohjelmaa varten myöntämästä rahoitusosuudesta, kun toimista on hyötyä yhteisön alueille.Jäsenvaltioiden on varmistettava näiden menojen laillisuus ja asianmukaisuus.IV LUKULOPPUSÄÄNNÖKSET23 artiklaSiirtymäsäännöksetTämä asetus ei estä jatkamasta tai muuttamasta toimenpiteitä, jotka neuvosto tai komissio on hyväksynyt ennen tämän asetuksen voimaantuloa sovelletun Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1783/99 perusteella, niiden peruuttaminen kokonaan tai osittain mukaan luettuna.Asetuksen (EY) N:o 1783/99 mukaisesti esitetyt hakemukset ovat edelleen voimassa.24 artiklaKumoaminenKumotaan asetus (EY) N:o 1783/99 (...).Viittaukset asetukseen (EY) N:o 1783/99 on katsottava viittauksiksi tähän asetukseen.25 artiklaUudelleentarkasteluEuroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013.26 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemiesPuheenjohtaja[...][...][1] EUVL C [...], [...], s. [...].[2] EUVL C [...], [...], s. [...].[3] EUVL C [...], [...], s. [...].[4] EUVL L [...] [...], s. [...].[5] EYVL 161, 26.6.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.[6] EUVL L [...] [...], s. [...].[7] EUVL L [...] [...], s. [...].[8] EYVL 213, 13.8.1999, s. 1.