				|

		52012PC0544

			Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnista annetulla asetuksella (EY) N:o 383/2009 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä /* COM/2012/0544 final - 2012/0256 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
 1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
   || Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[1], jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista menettelyssä, joka koskee tuotteen määritelmään rajoittuvaa tarkastelua Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa sovellettavien toimenpiteiden osalta.
   || Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti.
   || Voimassa olevat aiemmat säännökset Lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa otettu käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 383/2009[2].
   || Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta.
 2.           KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
   || Intressitahojen kuuleminen
   || Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä.
   || Asiantuntijatiedon käyttö
   || Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu.
   || Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä.
 3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
   || Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio käynnisti 4. lokakuuta 2011 Kiinasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan tuotteen määritelmää. Pyynnön esittäjän mukaan tietty tuotetyyppi eli seitsemästä langasta koostuva galvanoitu säikeislanka olisi jätettävä toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle sen vuoksi, että kyseisellä tuotetyypillä on voimassa olevien toimenpiteiden kohteena olevasta tuotteesta eroavat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Tutkimus osoitti, että tuotetyyppi, jonka jättämistä toimenpiteiden ulkopuolelle pyydetään, ei todellakaan täysin kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin, koska –                         siinä on fyysisiä eroja lankojen läpimitan osalta, –                         sillä on selkeästi erilainen käyttötarkoitus kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella ja –                         sitä käytetään teollisuudessa, jota ei tutkittu alkuperäisessä polkumyyntimenettelyssä. Tämän vuoksi seitsemästä langasta koostuva galvanoitu säikeislanka, joka vastaa kansainvälistä standardia IEC 61089 tai eurooppalaista/Cenelecin standardia UNE-50182, olisi jätettävä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Tästä syystä ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy oheisen asetusehdotuksen, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   || Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30. marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta.
   || Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta.
   || Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta.
   || Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta.
   || Sääntelytavan valinta
   || Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston asetus.
   || Muut sääntelytavat eivät soveltuisi, koska perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista.
 4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
   || Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin talousarvioon.
2012/0256 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON ASETUS
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien
tiettyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnista
annetulla asetuksella (EY) N:o 383/2009 käyttöön otettujen lopullisten
polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin
Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta
30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen
(EY) N:o 1225/2009[3],
jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä
’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A.
MENETTELY
1.           Voimassa olevat toimenpiteet
(1)       Neuvosto otti asetuksella
(EY) N:o 383/2009[4],
jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen
polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien esi- ja
jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa, jäljempänä ’voimassa
olevat toimenpiteet’.
2.           Välivaiheen tarkastelua
koskeva pyyntö
(2)       Komissio sai perusasetuksen
11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan
pyynnön espanjalaiselta kaapelien valmistajalta ECN Cable Group S.L.,
jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.
(3)       Pyynnön esittäjä pyysi, että
tietyt langat ja säikeislangat jätettäisiin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta
peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen
lankojen ja säikeislankojen tuontia koskevien nykyisten
polkumyyntitoimenpiteiden ulkopuolelle. Tuote, joka pyydetään jättämään
toimenpiteiden ulkopuolelle, on seostamattomasta teräksestä valmistetut
sinkillä pinnoitetut säikeislangat, joissa on seitsemän lankaa ja vähintään
0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on
suurempi kuin 3 mm ja jotka ovat kansainvälisen standardin IEC 60888 tai
eurooppalaisen/Cenelecin standardin UNE-EN 50189 mukaiset, jäljempänä ’johtimien
terässydämenä käytetyt säikeislangat’.
(4)       Pyynnön esittäjä toimitti
alustavaa näyttöä, jonka mukaan toimenpiteiden ulkopuolelle jätettävän tuotteen
fyysiset ja tekniset perusominaisuudet eroavat merkittävästi voimassa olevien
toimenpiteiden kohteena olevan tarkasteltavana olevan tuotteen
perusominaisuuksista.
3.           Vireillepano
(5)       Kuultuaan neuvoa-antavaa
komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa
varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se ilmoitti Euroopan unionin
virallisessa lehdessä[5]
4 päivänä lokakuuta 2011 julkaistussa ilmoituksessa, jäljempänä ’vireillepanoa
koskeva ilmoitus’, panevansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla
vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajataan koskemaan tuotteen
määritelmää.
4.           Tarkastelua koskeva tutkimus
(6)       Komissio ilmoitti
virallisesti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen
vireillepanosta Kiinan kansantasavallan, jäljempänä ’asianomainen maa’,
viranomaisille sekä kaikille muille osapuolille, joita asian tiedettiin
koskevan, eli tiedossa oleville asianomaisen maan vientiä harjoittaville
tuottajille sekä unionin käyttäjille ja tuojille ja unionin tuottajille.
Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja
pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa
määräajassa.
(7)       Komissio lähetti
kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä
kaikille muille osapuolille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoa koskevassa
ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.
(8)       Vastaukset saatiin pyynnön
esittäjältä, kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, 12:lta
esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuottajalta unionissa,
kahdelta unionissa toimivalta sähkölinjojen johtimia valmistavalta tuottajalta,
kuudelta käyttäjältä ja kahdelta unionin tuojalta. Ottaen huomioon osittaisen
tarkastelun soveltamisalan tätä osittaista tarkastelua varten ei vahvistettu
tutkimusajanjaksoa.
(9)       Komissio hankki ja tarkasti
kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot sen arvioimiseksi,
pitäisikö voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaa muuttaa, ja
teki tarkastuskäynnin seuraavien yritysten toimitiloihin:
–
ECN Cable Group S.L. Vitoria Gasteiz, Espanja
–
Tycsa – Trenzas y Cables de Acero PSC, S.L., Santander, Espanja
–
DWK Drahtwerk Koln GmbH, Köln, Saksa
–
Nedri Spanstaal, B.V.,Venlo, Alankomaat
–
Gongyi Hengxing Hardware co., Ltd, Henan
Province, Kiina
–
Solidal Condutores Eléctricos S.A, Esposende, Portugali
–
Tele-fonika Kable Sp. z o.o. S.K.A, Krakova, Puola.
B.
TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
1.           Tarkasteltavana oleva tuote
(10)     Tarkasteltavana
oleva tuote on lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa määritelty
tuote eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat pinnoittamattomat
seostamattomasta teräksestä valmistetut langat, sinkillä pinnoitetut
seostamattomasta teräksestä valmistetut langat ja pinnoitetut tai
pinnoittamattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut säikeislangat, joissa
on enintään 18 lankaa, vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden
poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka nykyisin
luokitellaan CN-koodeihin ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312
10 65 ja ex 7312 10 69.
C.
TARKASTELUA KOSKEVAN TUTKIMUKSEN TULOKSET
1.           Tausta
(11)     Esi- ja jälkijännitetyt langat
ja säikeislangat on tehty runsashiilisestä teräksestä, ja niitä käytetään
enimmäkseen rakennusteollisuudessa betonin raudoitukseen, ripustus- tai
kannatuselementteihin taikka vinoköysisiltoihin. Esi- ja jälkijännitetyt langat
ja säikeislangat valmistetaan teräsvalssilangasta.
(12)     Esi- ja jälkijännitettyjä
lankoja ja säikeislankoja on kahta päätyyppiä: betoniin käytettävät
galvanoimattomat langat ja vinoköysisiltoihin tai riippusiltoihin käytettävät
galvanoidut langat. Riippusiltoihin käytettävien galvanoitujen säikeislankojen
osuus unionin esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen
markkinoista on vain noin 1 prosentti. Näin ollen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen
ja säikeislankojen pääasiallisia käyttäjiä ovat rakennusteollisuuden yritykset.
(13)     Pyynnön esittäjä on
espanjalainen ilmasähköjohtojen johtimien tuottaja. Tuotetyyppi, jonka pyynnön
esittäjä haluaa saada suljettua tuotteen määritelmän ulkopuolelle, on
seitsemästä langasta koostuva galvanoitu säikeislanka, jota käytetään
ilmasähköjohtojen johtimien terässydämenä.
2.           Menetelmät
(14)     Sen arvioimiseksi, pitäisikö
ilmajohtojen johtimien terässydämenä käytettävien säikeislankojen kuulua
lopullista tullia koskevan asetuksen 1 artiklassa esitetyn tuotteen määritelmän
soveltamisalaan, tarkasteltiin, onko johtimien terässydämenä käytettävillä
säikeislangoilla ja muilla esi- ja jälkijännitetyillä langoilla ja
säikeislangoilla samat fyysiset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset.
Tässä yhteydessä arvioitiin myös ilmajohtojen johtimien terässydämenä
käytettävien säikeislankojen ja muiden, unionissa käytössä olevien
toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja
säikeislankojen keskinäistä vaihdettavuutta.
(15)     Pyynnön esittäjä ehdotti
näiden kahden tuotteen erottamista toisistaan standardien avulla. Pyynnön
esittäjän mukaan rakennusteollisuudessa käytettävät esi- ja jälkijännitetyt
langat ja säikeislangat eivät täytä kansainvälisen standardin IEC 60888 tai
eurooppalaisen/Cenelecin standardin UNE-EN 50189 vaatimuksia. Molemmat
näistä standardeista koskevat sinkillä pinnoitettuja teräslankoja, joita
käytetään sähköjohtimien säikeislangoissa.
3.           Havainnot
3.1.        Fyysiset ja tekniset
ominaisuudet
(16)     Pyynnössä tarkoitettuja ja
edellä olevassa johdanto-osan 15 kappaleessa mainittuja standardeja käytetään
ainoastaan sähköjohtojen johtimien osalta. Rakennusteollisuudessa
käytettävien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuottajat
EU:ssa eivät näin ollen tunteneet näitä standardeja, minkä vuoksi niiden
kyselyvastauksista ilmeni erilaisia näkemyksiä siitä, täyttävätkö
riippusilloissa käytettävät seitsemästä langasta koostuvat galvanoidut
säikeislangat kyseiset standardit.
(17)     Tutkimuksessa selvisi, että
kyseisten kahden tuotteen useimmat fyysiset ominaisuudet / standardin mukaiset
eritelmät ovat ainakin osittain vertailukelpoiset. Siitä kuitenkin ilmeni myös,
että on olemassa yksi fyysinen ero, jonka avulla nämä kaksi tuotetta voidaan
selkeästi erottaa toisistaan; tämä ero käy ilmi verrattaessa ilmajohtojen
johtimiin sovellettavia standardeja ja rakennusalalla käytettävään
esijännitettyyn teräkseen sovellettavaa standardia.
(18)     Rakennusteollisuudessa
käytettävää esijännitettyä terästä koskevan standardin EN10337 mukaisesti
keskellä olevan langan läpimitan on oltava vähintään 3 prosenttia suurempi kuin
ulompien kierteisten lankojen läpimitta (standardin 7.1.3 kohta), kun taas
ilmajohtimia koskevan standardin (EN 50182) mukaisesti johtimien terässydämenä
käytettävän seitsemästä langasta koostuvan galvanoidun säikeislangan langoilla
on kaikilla sama läpimitta.
(19)     Keskellä olevan langan
paksuuden erot voidaan todentaa käyttämällä laitetta, jolla voidaan mitata
lankojen paksuutta. Näin ollen tämä tuotetyyppi voidaan erottaa muista
tarkasteltavana olevan tuotteen tuotetyypeistä.
(20)     Asianomaisia osapuolia
kuultiin, ja tiivistetysti voidaan todeta, että ne olivat yhtä mieltä siitä,
että on mahdollista erottaa toisistaan edellä kuvatut kaksi tuotetyyppiä.
3.2.        Peruskäyttötarkoitukset ja
keskinäinen vaihdettavuus
(21)     Tutkimuksesta kävi lisäksi
ilmi, että kyseisillä kahdella tuotetyypillä on toisistaan erilliset
käyttötarkoitukset ja niitä käytetään kahdessa eri teollisuudessa. Esi- ja
jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja käytetään rakennusteollisuudessa,
kun taas niitä säikeislankoja, joiden jättämistä soveltamisalan ulkopuolelle
pyydetään, käytetään johdinteollisuudessa ilmajohtojen johtimien tukisydäminä.
(22)     Kunkin tuotetyypin erilaisista
eritelmistä johtuen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen ja
johtimien terässydämenä käytettävien säikeislankojen käyttötarkoituksia ei
voida vaihtaa keskenään.
(23)     Tältä pohjalta katsotaan, että
esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen ja ilmajohtojen
johtimien terässydämenä käytettävien säikeislankojen välillä on perustavaa
laatua olevia merkittäviä ja todennettavissa olevia fyysisiä ja teknisiä eroja.

3.3.        Alkuperäisessä tutkimuksessa
tutkittu tuote
(24)     Yksikään alkuperäisessä
tutkimuksessa yhteistyötä tehneistä yrityksistä (seitsemän tuottajaa EU:ssa,
seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinassa, neljä etuyhteydetöntä tuojaa
EU:ssa ja seitsemän käyttäjää) ei ollut mukana johtimien terässydämenä
käytettävien säikeislankojen valmistuksessa ja/tai kaupassa. On ilmeistä, että
alkuperäisen tutkimuksen aikana ei kerätty asiaankuuluvaa tietoa johtimien
terässydämenä käytettävistä säikeislangoista.
(25)     Näin ollen näyttää siltä, että
vaikka johtimien terässydämenä käytettäviä säikeislankoja ei nimenomaisesti
jätetty soveltamisalan ulkopuolelle, tutkimuksessa ei tuolloin aiottu
sisällyttää niitä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin.
4.           Voimassa olevien
toimenpiteiden mahdollista kiertämistä koskevat väitteet
(26)     Jotkin asianomaiset osapuolet
olivat huolissaan toimenpiteiden mahdollisesta kiertämisestä, jos johtimien
terässydämenä käytettävät säikeislangat jätettäisiin toimenpiteiden
soveltamisalan ulkopuolelle.
(27)     Voidaan kuitenkin todeta, että
ilmajohtojen johtimissa käytetyt seitsemästä langasta koostuvat galvanoidut
säikeislangat myydään ilman muuta pinnoitusta, kun taas siltojen, ripustus- ja
kannatuselementtien ja tuuligeneraattoreiden rakentamisessa käytettävät
seitsemästä langasta koostuvat galvanoidut säikeislangat pinnoitetaan
tavallisesti vielä polyeteenillä ja vahataan tai rasvataan vähintään 50 vuoden
oletettua kestoikää varten.
(28)     Tutkimuksessa todettiin vain
yksi sellaisten galvanoitujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja
säikeislankojen, joille ei tehdä muuta pinnoitusta, käyttötarkoitus eli
siltojen tilapäinen tukeminen rakennusvaiheessa. Tämä käyttötarkoitus muodostaa
kuitenkin vain pienen osan kaikkien galvanoitujen esi- ja jälkijännitettyjen
lankojen ja säikeislankojen jo ennestään pienistä markkinoista (ks.
johdanto-osan 12 kappale).
(29)     Säikeislankojen osalta on
tämän vuoksi useimmissa tapauksissa helppo erottaa toisistaan galvanoidut ja
galvanoimattomat langat sekä galvanoitujen lankojen ryhmässä ne, joille on
tehty muu pinnoitus, ja ne, joille sitä ei ole tehty, mikä mahdollistaa
valvonnan.
(30)     Useimmissa EU:n
jäsenvaltioissa edellytetään lisäksi vakiomuotoisten/perinteisten ”esi- ja
jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen käyttötarkoitusten” osalta esi-
ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen käytölle kansallista
hyväksyntää tuotteen laadun varmistamiseksi. Hyväksyntäprosessi on erittäin
yksityiskohtainen, ja siinä on pakollista ilmoittaa valssilangan laatu ja
toimittaja, tuotantotilat, käytetyt laitteet, laboratoriotestit jne.
(31)     Joissakin tapauksissa
kansallinen hyväksyntäprosessi voidaan – useimmissa EU:n jäsenvaltioissa
voimassa olevien menettelyjen mukaisesti – korvata ”vastaanottohyväksynnällä”
tai ”hankekohtaisella hyväksynnällä”.
(32)     Molemmissa tapauksissa
tarvitaan kuitenkin riippumattoman teknisen asiantuntijan todistus siitä, että
käytettäviksi aiotut tuotteet ovat esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja
säikeislankojen standardin mukaisten eritelmien mukaiset. Nämä menettelyt
antavat lisävarmuuden toimenpiteiden mahdollisten kiertämisyritysten varalta.
(33)     Eri tuotetyypit voidaan
lisäksi tarvittaessa erottaa toisistaan käyttämällä erityisiä
mittausvälineitä/-laitteita niissä tapauksissa, joissa galvanoidut, ilman muuta
pinnoitusta myytävät säikeislangat olisi tullattava vapaaseen liikkeeseen.
(34)     Edellä sanotun pohjalta
voidaan todeta, että toimenpiteiden kiertämisen riski on erittäin vähäinen.
D.        TUOTTEEN
MÄÄRITELMÄÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(35)     Edellä esitetyt havainnot osoittavat,
että johtimien terässydämenä käytettävillä säikeislangoilla ja kyseisten
toimenpiteiden kohteena olevilla muilla esi- ja jälkijännitetyillä langoilla ja
säikeislangoilla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia eikä
käyttötarkoituksia. Näillä kahdella tuotteella on eri käyttötarkoitukset, ne
kohdistetaan eri markkinoille, eivätkä ne ole vaihdettavissa keskenään.
Johtimien terässydämenä käytettäviä säikeislankoja ei myöskään tutkittu
alkuperäisen tutkimuksen puitteissa. Tältä pohjalta todetaan, että johtimien
terässydämenä käytettävät säikeislangat ja muut esi- ja jälkijännitetyt langat
ja säikeislangat ovat kaksi eri tuotetta.
(36)     Edellä sanottu huomioon ottaen
ja, koska voidaan vahvistaa, että johtimien terässydämenä käytettävät säikeislangat
voidaan erottaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta, ne olisi jätettävä
voimassa olevien toimenpiteiden kattaman tuotteen määritelmän ulkopuolelle.
(37)     Kaikille asianomaisille
osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista,
joiden perusteella päädyttiin edellä esitettyihin päätelmiin. Osapuolille
asetettiin määräaika, jossa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen
johdosta. Mitään sellaisia huomautuksia ei saatu, jotka olisivat johtaneet
toisenlaisiin päätelmiin.
E.         TAANNEHTIVA
SOVELTAMINEN
(38)     Koska tämä menettely rajoittuu
tuotteen määritelmän selkiyttämiseen ja koska johtimien terässydämenä
käytettävät säikeislangat eivät kuuluneet alkuperäisen tutkimuksen ja sen
seurauksena sovellettujen polkumyyntitoimenpiteiden piiriin, päätelmiä
katsotaan olevan aiheellista soveltaa lopullista tullia koskevan asetuksen
voimaantulopäivästä, mukaan luettuna 16 päivän marraskuuta 2008 ja 13 päivän
toukokuuta 2009 välisenä aikana käytössä olleiden väliaikaisten tullien kohteena
ollut tuonti. Komissio ei ole todennut mitään pakottavaa syytä olla
soveltamatta asetusta taannehtivasti.
(39)     Niiden tuotteiden osalta,
jotka eivät kuulu tällä asetuksella muutetun neuvoston asetuksen (EY) N:o
383/2009 1 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, olisi palautettava tai
peruutettava asetuksen (EY) N:o 383/2009 1 artiklan 1 kohdan mukaan maksettu
tai tileihin kirjattu lopullinen polkumyyntitulli sekä saman asetuksen 2
artiklan mukaan lopullisesti kannetut väliaikaiset polkumyyntitullit. Palauttamista
tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta voimassa
olevan tullilainsäädännön mukaisesti. Tapauksissa, joissa yhteisön
tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY)
N:o 2913/92 236 artiklan 2 kohdassa säädetyt määräajat ovat menneet umpeen
ennen tämän asetuksen julkaisupäivää tai kyseisenä julkaisupäivänä taikka ne
menisivät umpeen kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivämäärästä,
määräaikoja jatketaan siten, että ne päättyvät kuuden kuukauden kuluttua tämän
asetuksen julkaisupäivästä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan neuvoston asetuksen (EY) N:o
383/2009 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:
Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli
tuonnissa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia
pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja, sinkillä
pinnoitettuja seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja ja
pinnoitettuja tai pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja
säikeislankoja, joissa on enintään 18 lankaa, vähintään 0,6 painoprosenttia
hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja
jotka nykyään luokitellaan CN-koodeihin ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312
10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (Taric-koodit 7217 10 90 10, 7217 20 90
10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11
ja 7312 10 69 91). Lopullinen polkumyyntitulli ei koske galvanoituja (joita ei
ole kuitenkaan pinnoitettu millään muulla materiaalilla) seitsemästä langasta
koostuvia säikeislankoja, joissa keskellä olevan langan läpimitta on sama tai
alle 3 prosenttia suurempi kuin muiden kuuden langan läpimitta.
2 artikla
Niiden tuotteiden
osalta, jotka eivät kuulu tällä asetuksella muutetun neuvoston asetuksen (EY)
N:o 383/2009 1 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, olisi palautettava tai
peruutettava asetuksen (EY) N:o 383/2009 1 artiklan 1 kohdan mukaan maksettu
tai tileihin kirjattu lopullinen polkumyyntitulli sekä saman asetuksen 2
artiklan mukaan lopullisesti kannetut väliaikaiset polkumyyntitullit.
Palauttamista tai peruuttamista on pyydettävä kansallisilta tulliviranomaisilta
voimassa olevan tullilainsäädännön mukaisesti. Tapauksissa, joissa yhteisön
tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY)
N:o 2913/92[6]
236 artiklan 2 kohdassa säädetyt määräajat ovat menneet umpeen ennen tämän
asetuksen julkaisupäivää tai kyseisenä julkaisupäivänä taikka ne menisivät
umpeen kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivämäärästä, määräaikoja jatketaan
siten, että ne päättyvät kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen
julkaisupäivästä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä. Sitä sovelletaan 14 päivästä toukokuuta 2009.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL
L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               EUVL
L 118, 13.5.2009, s. 1.
[3]               EUVL
L 343, 22.12.2009, s. 51.
[4]               EUVL
L 118, 13.5.2009, s. 1.
[5]               EUVL
C 291, 4.10.2011, s. 6.
[6]               EYVL
L 302, 19.10.1992, s. 1.


Avis juridique important

|

52000PC0122

Ehdotus: neuvoston asetus tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen N:o 2505/96 muuttamisesta  /* KOM/2000/0122 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen N:o 2505/96 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. Neuvosto on avannut 17. joulukuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 2745/99 ferrokromin osalta tullittoman autonomisen tariffikiintiön, jonka määrä on 1 035 000 tonnia. Kyseinen kiintiö kattaa ferrokromin tullitonta tarjontaa koskevan Euroopan jalostusteollisuuden kokonaistarpeen vuoden 2000 osalta.2. Etelä-Afrikasta peräisin olevan ferrokromin osalta otettiin 17. joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2793/1999 lisäksi 1. tammikuuta 2000 alkaen käyttöön tulliton tariffikiintiö, jonka määrä on 515 000 tonnia ja jota sovelletaan Etelä-Afrikan tasavallan kanssa tehdyn sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen.3. Etelä-Afrikkaa koskevan tariffikiintiön käyttöönoton vuoksi on autonomisen kiintiön määrää vastaavasti vähennettävä, jotta kyseisen tuotteen yhteisön tuottajat välttyvät vahingollisilta vaikutuksilta ja Etelä-Afrikka saa kiintiöstä täyden hyödyn.Ehdotus:NEUVOSTON ASETUStiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen N:o 2505/96 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto on avannut tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 2505/96 muuttamisesta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetulla asetuksella (EY) N:o 2745/99 [1] ferrokromin osalta tullittoman autonomisen tariffikiintiön, jonka määrä on 1 035 000 tonnia. Kyseinen kiintiö kattaa ferrokromin tullitonta tarjontaa koskevan Euroopan jalostusteollisuuden kokonaistarpeen vuoden 2000 osalta.[1] EYVL L 331, 23.12.1999, s. 17.(2) Tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan kauppaa, kehitystä ja yhteistyötä koskevan sopimuksen soveltamiseksi 17 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2793/1999 [2] otettiin Etelä-Afrikasta peräisin olevan ferrokromin osalta lisäksi 1 päivästä tammikuuta 2000 käyttöön tulliton tariffikiintiö, jonka määrä on 515 000 tonnia ja jota sovelletaan Etelä-Afrikan tasavallan kanssa tehdyn sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen.[2] EYVL L 337, 30.12.1999, s. 29.(3) Etelä-Afrikkaa koskevan tariffikiintiön käyttöönoton vuoksi on autonomisen kiintiön määrää vastaavasti vähennettävä, jotta kyseisen tuotteen yhteisön tuottajat välttyvät vahingollisilta vaikutuksilta ja Etelä-Afrikka saa kiintiöstä täyden hyödyn,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 2505/96 liitettä I seuraavasti:- tariffikiintiön, jonka järjestysnumero on 09.2711, kiintiömääräksi tulee 520 000 t.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja>TAULUKON PAIKKA>