               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 15.4.2021
            COM(2021) 178 final
            2021/0095(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) teknisten kysymysten asiantuntijakomission 13. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan UTP:hen, liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevaan UTP:hen ja vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevaan UTP:hen tehtävien muutosten hyväksymiseen sekä junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n ja infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymiseen, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämiseen ja ATMF:n tarkistamiseen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) teknisten kysymysten asiantuntijakomission (CTE) 13. kokous pidetään Bernissä 22. kesäkuuta 2021. Kokouksen esityslistalla on muun muassa seuraavat ehdotukset:

               –ehdotus vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevan UTP:n muuttamiseksi;

               –ehdotus liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevan UTP:n muuttamiseksi;

               –ehdotus vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevan UTP:n muuttamiseksi;

               –ehdotus junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n hyväksymiseksi;

               –ehdotus infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymiseksi;

               –ehdotus ATMF:n tarkistamiseksi kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta;

               –ehdotus tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämiseksi.

               Unionin puolesta edellä mainittuihin CTE:n päätöksiin otettava kanta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan vahvistettava neuvoston päätöksellä.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (COTIF)

               Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva 9. toukokuuta 1980 tehty yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna 3. kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, jäljempänä ’COTIF-yleissopimus’, on kansainvälinen sopimus, jossa sopimuspuolina ovat sekä unioni että 25 jäsenvaltiota (ainoastaan Kypros ja Malta puuttuvat).

               Euroopan unioni liittyi COTIF-yleissopimukseen 16. kesäkuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 2013/103/EU
                  1
               . Mainitun päätöksen liitteessä III vahvistetaan neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission sisäinen järjestely OTIFin menettelyissä. Liitteessä III olevan 3.1 kohdan mukaan komissio äänestää unionin puolesta, jos esityslistalla on asioita, jotka kuuluvat unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               COTIF-yleissopimuksen 2 artiklan 1 §:n mukaan OTIFin tavoitteena on edistää, parantaa ja helpottaa kansainvälistä rautatieliikennettä joka suhteessa erityisesti laatimalla yhtenäiset oikeudelliset järjestelyt kansainvälistä rautatieliikennettä koskevan oikeuden eri aloja varten. Lisäksi yleissopimuksella hallinnoidaan OTIFin johtamista, tavoitteita ja tehtäviä sekä suhteita sopimusvaltioihin ja järjestön toimintaa yleensäkin.

               COTIF-yleissopimuksessa käsitellään siis useita rautatielainsäädäntöön kuuluvia oikeudellisia ja teknisiä rautatiekysymyksiä, ja se jakautuu kahteen osaan: itse yleissopimus, jolla hallinnoidan OTIFin johtamista, ja sen kahdeksan liitettä, joissa vahvistetaan yhtenäinen rautatielainsäädäntö:

               –Liite A – Sopimus matkustajien kansainvälisestä rautatiekuljetuksesta (CIV)

               –Liite B – Sopimus tavaran kansainvälisestä rautatiekuljetuksesta (CIM)

               –Liite C – Vaarallisten aineiden kansainvälinen rautatiekuljetus (RID)

               –Liite D – Sopimus vaunujen käytöstä kansainvälisessä rautatieliikenteessä (CUV)

               –Liite E – Sopimus infrastruktuurin käytöstä kansainvälisessä rautatieliikenteessä (CUI)

               –Liite F – Yhtenäiset säännökset kansainvälisessä liikenteessä käytettäväksi tarkoitetun rautatiekaluston teknisten normien vahvistamisesta ja yhtenäisten teknisten määräysten hyväksymisestä (APTU UR)

               –Liite G – Yhtenäiset säännökset kansainvälisessä liikenteessä käytettäväksi tarkoitetun rautatiekaluston teknisestä hyväksymisestä (ATMF UR)

               –Liite H – Yhtenäiset säännökset junien turvallisesta liikennöinnistä kansainvälisessä liikenteessä (EST UR).

               Teknisestä yhteentoimivuudesta on olemassa 12 yhtenäistä teknistä määräystä (Uniform Technical Prescriptions, UTPs), jotka perustuvat liitteisiin F ja G. COTIF-yleissopimuksen mukaisilla UTP:illä on sama tarkoitus kuin EU:n yhteentoimivuuden teknisillä eritelmillä (YTE:t), jotka koskevat kansainväliseen liikenteeseen pääsyä.

               COTIF-yleissopimuksen 47 sopimusvaltiosta 42, mukaan lukien jo mainitut 25 EU:n jäsenvaltiota, soveltaa liitteitä F ja G.

               2.2.OTIFin teknisten kysymysten asiantuntijakomissio

               CTE-asiantuntijakomissio on COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 §:n f kohdalla perustettu elin. Siihen kuuluvat OTIFin jäsenvaltiot, jotka soveltavat yleissopimuksen liitteitä F ja G (APTU ja ATMF).

               CTE:llä on toimivalta rautateiden yhteentoimivuutta ja teknistä yhdenmukaistamista sekä teknisiä hyväksymismenettelyjä koskevissa asioissa. Se kehittää APTU- ja ATMF-liitteitä ja yhtenäisiä säännöksiä, joita sovelletaan kansainvälisessä liikenteessä käytettäviksi tarkoitettuun rautatiekalustoon ja joissa käsitellään erityisesti seuraavia seikkoja:

               ·kalustoyksiköitä ja infrastruktuuria koskevien teknisten määräysten hyväksyminen ja normien vahvistaminen;

               ·kalustoyksiköiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt;

               ·kalustoyksiköiden huoltoa koskevat määräykset;

               ·junien kokoonpanoa koskevat velvollisuudet ja kalustoyksiköiden turvallinen käyttö;

               ·riskinarviointia koskevat määräykset;

               ·rekistereitä koskevat eritelmät.

               CTE:llä on nykyään pysyvä työryhmä (WG TECH), jonka tehtävänä on valmistella CTE:n päätökset.

               COTIF-yleissopimuksen 20 artiklan 1 §:n b kohdan nojalla ja liitteessä F (APTU) olevan 6 artiklan mukaan CTE on toimivaltainen hyväksymään tai muuttamaan UTP:itä. ATMF:n 15 artiklan 2 §:n mukaan CTE on myös toimivaltainen ehdottamaan ATMF:ään kunnossapidosta vastaavia yksikköjä (ECM:t) koskevia muutoksia.

               2.3.Säädösten hyväksyminen CTE:ssä

               APTUn 6 artiklan mukaan CTE:n on päätettävä, hyväksytäänkö UTP tai määräys sen muuttamisesta yleissopimuksen 16 ja 20 artiklassa ja 33 artiklan 6 §:ssä vahvistetun menettelyn mukaisesti. UTP:iden tavanomainen hyväksymismenettely voi kestää noin puolitoista vuotta.

               2.4.Suunnitellut säädökset, jotka CTE:n on määrä hyväksyä 22. kesäkuuta 2021 pidettävässä kokouksessa

               2.4.1.Muutokset vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan UTP:hen, liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevaan UTP:hen sekä vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevaan UTP:hen

               OTIFin yhtenäiset tekniset määräykset (Uniform Technical Prescriptions, UTPs) ovat teknisiä eritelmiä, jotka perustuvat rautatiekaluston rakentamista ja toimintaa koskeviin COTIF-yleissopimuksen periaatteisiin, tavoitteisiin ja menettelyihin, ja niiden ensisijaisena tavoitteena on saavuttaa mahdollisimman suuri yhteentoimivuus. OTIFin UTP:illä on sama tarkoitus kuin yhteentoimivuutta koskevilla EU:n teknisillä eritelmillä (YTE:t).

               Jotta voidaan varmistaa Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjen kalustoyksiköiden ja ATMF:n 3 a artiklan mukaisesti kansainväliseen liikenteeseen hyväksyttyjen kalustoyksiköiden vastaavuus, on välttämätöntä, että Euroopan unionin YTE:t ja COTIFin UTP:t säilyvät yhdenmukaisina.

               CTE:n hyväksyttäviksi ehdotetuilla muutoksilla varmistetaan ATMF:ssä määritellyn täydellisen vastaavuuden jatkuminen Euroopan unionin säännösten ja COTIFin määräysten välillä.

               ·Vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva UTP (LOC&PAS)

               Tämä UTP on tiettyä osajärjestelmää koskeva eritelmä, jolla mahdollistetaan olennaisten vaatimusten noudattaminen sekä varmistetaan kansainvälisessä rautatieliikenteessä tarvittavien teknisten järjestelmien ja komponenttien yhteentoimivuus. Nykyinen vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva UTP on laadittu Euroopan unionin komission asetuksen (EU) N:o 1302/2014 (vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva YTE)
                  2
                pohjalta.

               Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaa UTP:tä lisäämällä siihen uusia elementtejä, jotka perustuvat 1. maaliskuuta 2019 tehtyyn APTUn sisältämien yhtenäisten säännösten tarkistamiseen. Tarkoituksena on myös pitää kyseinen UTP yhdenmukaisena Euroopan unionin vetureista ja henkilöliikenteen liikkuvasta kalustosta antaman YTE:n kanssa, sellaisena kuin EU on sitä muuttanut 16. toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/776
                  3
                ja 9. maaliskuuta 2020 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/387
                  4
               .

               Jotta voidaan varmistaa Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjen kalustoyksiköiden ja ATMF:n 3 a artiklan mukaisesti kansainväliseen liikenteeseen hyväksyttyjen kalustoyksiköiden jatkuva vastavuoroinen tunnustaminen, on välttämätöntä, että Euroopan unionin YTE:t ja COTIFin UTP:t säilyvät yhdenmukaisina.

               Lisäksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan rataverkkoon kuuluvaa Ison-Britannian rataverkkoa koskevat erityistapaukset olisi lueteltava UTP:ssä, koska ne on poistettu YTE:stä Brexitin vuoksi.

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan UTP:hen tehtävän muutoksen puolesta.

               ·Liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskeva UTP (UTP WAG)

               Tavaravaunuja koskevassa UTP:ssä vahvistetaan kuorma-autojen kuljettamiseen tarkoitettuja kalustoyksikköjä koskevat vaatimukset. Nykyään vaatimukset vastaavat liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevaa YTE:tä, jota Euroopan unioni on muuttanut 16. toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 2019/776.

               Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa tavaravaunuja koskevaa UTP:tä lisäämällä siihen uusia elementtejä, jotka perustuvat 1. maaliskuuta 2019 tehtyyn APTUn sisältämien yhtenäisten säännösten tarkistamiseen, sekä pitää se Euroopan unionin lainsäädännön kehitystä vastaavana.

               Euroopan unioni julkaisi 9. maaliskuuta 2020 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/387, jolla muutettiin tavaravaunuja koskevaa YTE:tä. Sen vuoksi tavaravaunuja koskevaa UTP:tä on muutettava uudelleen, jotta kyseinen UTP ja YTE vastaisivat edelleen toisiaan.

               Lisäksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan rataverkkoon kuuluvaa Ison-Britannian rataverkkoa koskevat erityistapaukset olisi lueteltava UTP:ssä, koska ne on poistettu YTE:stä Brexitin vuoksi.

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, tavaravaunuja koskevaan UTP:hen tehtävän muutoksen puolesta.

               ·Liikkumisesteisiä henkilöitä koskeva UTP (UTP PRM)

               Liikkumisesteisiä henkilöitä koskevassa UTP:ssä vahvistetaan vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä koskevat yhdenmukaistetut vaatimukset, joita sovelletaan kansainvälisessä liikenteessä käytettäviin kalustoyksiköihin. Nykyinen liikkumisesteisiä henkilöitä koskeva UTP on laadittu liikkumisesteisten henkilöiden esteettömästä pääsystä vuonna 2014 annetun Euroopan unionin YTE:n pohjalta.

               Tätä EU:n YTE:tä on muutettu 16. toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/772
                  5
                esteettömyysinventaarin osalta esteiden yksilöimistä, tietojen käyttäjille antamista sekä esteettömyyden edistymisen seurantaa ja arviointia varten.

               Jotta voidaan varmistaa Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjen kalustoyksiköiden ja ATMF:n 3 a artiklan mukaisesti kansainväliseen liikenteeseen hyväksyttyjen kalustoyksiköiden jatkuva vastavuoroinen tunnustaminen, on välttämätöntä, että Euroopan unionin YTE:t ja COTIFin UTP:t säilyvät yhdenmukaisina.

               Ehdotetuilla muutoksilla saatetaan liikkumisesteisiä henkilöitä koskeva UTP yhdenmukaiseksi YTE:n viimeisimmän version kanssa ja varmistetaan, että kansainvälisessä rautatieliikenteessä käytettäviin kalustoyksiköihin sovellettavien liikkumisesteisiä henkilöitä koskevien sääntöjen täydellinen vastaavuus jatkuu ATMF:ssä tarkoitetulla tavalla.

               Lisäksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan rataverkkoon kuuluvaa Ison-Britannian rataverkkoa koskevat erityistapaukset olisi lueteltava UTP:ssä, koska ne on poistettu YTE:stä Brexitin vuoksi.

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, liikkumisesteisiä henkilöitä koskevaan UTP:hen tehtävän muutoksen puolesta.

               2.4.2.Junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n ja infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksyminen

               ·Junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettava UTP (UTP TCRC)

               Tässä UTP:ssä vahvistetaan yksityiskohtaiset säännökset rautatieyritysten velvollisuuksista, jotka koskevat kansainvälisessä liikenteessä käytettävien junien kokoonpanoa, sekä yksityiskohtaiset säännökset rataverkon haltijoiden velvollisuuksista tarkistaa, että junat ja reitit, joilla niitä on tarkoitus käyttää, ovat keskenään yhteensopivia.

               Ehdotetussa junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavassa UTP:ssä yhdistetään joukko parametreja, jotka on valittu kahdesta eri EU-säädöksestä, nimittäin käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE) ja rautatieinfrastruktuurirekisteriä koskevista eritelmistä (RINF).

               Tavaravaunuja koskeva UTP ja vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva UTP sisältävät viittauksia reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin, joissa rautatieyritykset tarkistavat kalustoyksiköiden tai junien kaikki asiaankuuluvat parametrit varmistaakseen niiden yhteensopivuuden sen reitin kanssa, jolla niitä aiotaan käyttää. Junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavasta UTP:stä annetun ehdotuksen säännöksillä on tarkoitus korvata sekä tavaravaunuja koskevan UTP:n liite I että vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevan UTP:n liite K.

               Sen vuoksi tavaravaunuja koskevan UTP:n liitteen I versio, jonka teknisten kysymysten asiantuntijakomissio hyväksyi 30. syyskuuta 2020 ja jonka on tarkoitus tulla voimaan 1. huhtikuuta 2021, sekä 1. tammikuuta 2015 hyväksytty vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevan UTP:n liite K olisi kumottava junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n tullessa voimaan.

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n hyväksymisen puolesta.

               ·Infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettava UTP (UTP INF)

               Tässä UTP:ssä vahvistetaan rautatieinfrastruktuurin parametrit, jotka koskevat yhteensopivuutta kalustoyksiköiden kanssa, sekä erityiset menetelmät näiden parametrien tarkistamiseksi.

               Teknisten kysymysten asiantuntijakomissio on arvioinut tarkasti infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n oikeusperustan ja muotoillut kyseisen määräyksen kehittämistä ohjaavat periaatteet ja tavoitteet.

               Infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettava UTP on laadittu pysyvän työryhmän näkemysten pohjalta, ja se perustuu infrastruktuuria koskevaan YTE:hen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 16. toukokuuta 2019 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/776.

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymisen puolesta.

               2.4.3.ATMF:n tarkistaminen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta

               Jotta voidaan varmistaa, että ATMF:n 3 a artiklan 5 §:ssä määritelty Euroopan unionin sääntöjen ja COTIFin sääntöjen välinen vastaavuus jatkuu, COTIFin sääntöjä olisi muutettava.

               Uuden tekstin päätavoitteena on laajentaa sertifioinnin soveltamisalaa siten, että se käsittää kaikentyyppiset kalustoyksiköt eikä pelkästään tavaravaunujen ECM-sertifiointia.

               Näin ollen ja riippumatta siitä, onko sertifiointi pakollista tietylle kunnossapidosta vastaavalle yksikölle, kaikkien kunnossapidosta vastaavien yksiköiden, myös sellaisten, joita ulkopuoliset sertifiointielimet eivät ole sertifioineet, on täytettävä yleiset vaatimukset ja perusteet, joilla varmistetaan kunnossapidon vähimmäistaso ja jotka esitetään UTP:tä koskevan ehdotuksen liitteessä II.

               Yhtenäisissä ATMF-säännöksissä (COTIF-yleissopimuksen liite G, jäljempänä ’ATMF’) vahvistetaan kunnossapidosta vastaavia yksiköitä (ECM:t) koskevat yleiset säännöt.

               Nykyisten tekstien muuttamiseen on lyhyesti sanottuna kaksi syytä:

               –ATMF:n uuden liitteen A mukaan ECM-sertifiointia sovelletaan laajemmin kuin ainoastaan tavaravaunuihin. Tämä olisi otettava huomioon erityisesti ATMF:n nykyisessä 15 artiklassa, jossa kunnossapidosta vastaavat yksiköt valtuutetaan sertifioimaan pelkästään tavaravaunuja.

               –ATMF:n 3 a artiklassa viitataan EU:n lainsäädäntöön, joka ei ole enää voimassa (direktiivi 2004/49/EY
                  6
                on kumottu ja korvattu direktiivillä (EU) 2016/798
                  7
               ).

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, kunnossapidosta vastaavia yksiköitä (ECM:t) koskevien eritelmien kokonaisvaltaisen tarkistamisen puolesta.

               2.4.4.Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittäminen

               Tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevassa UTP:ssä viitataan tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin
                  8
               , joita julkaistaan ja päivitetään säännöllisesti EU:n rautatieviraston (ERA) verkkosivustolla. UTP:hen on sisällytetty näitä viittauksia, jotta tietotekniset määräykset sisältyisivät COTIF-yleissopimukseen, mutta niitä hallinnoi kuitenkin ERA. Koska viittausten muuttaminen merkitsee muodollisesti tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n muuttamista, teknisten kysymysten asiantuntijakomitean on COTIF-yleissopimuksen 20 artiklan 1 §:n b kohdan ja APTUn 6 ja 8 a artiklan mukaisesti tehtävä siitä päätös.

               Sen vuoksi on tarpeen muuttaa tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I tarkoitettuja teknisiä asiakirjoja, jotta voidaan korjata virheet, ottaa huomioon palaute, pysyä tekniikan kehityksen tahdissa ja säilyttää vastaavuus EU:ssa sovellettavien eritelmien kanssa.

               Päätelmä: Euroopan unioni voi äänestää OTIFin ehdottaman, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämisen puolesta.

               2.5.Unionin toimivalta ja äänioikeudet

               Kesäkuun 16. päivänä 2011 tehdyllä neuvoston päätöksellä hyväksytyn, Euroopan unionin COTIF-yleissopimukseen liittymistä koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen 6 artiklan mukaan:

               ”1. Kun päätetään asioista, joissa unionilla on yksinomainen toimivalta, unioni käyttää yleissopimuksen mukaista jäsenvaltioidensa äänioikeutta.

               2. Kun päätetään asioista, joissa unionilla on jäsenvaltioidensa kanssa jaettu toimivalta, joko unioni tai sen jäsenvaltiot äänestävät.

               3. Jollei yleissopimuksen 26 artiklan 7 §:stä muuta johdu, unionilla on äänimäärä, joka vastaa niiden unionin jäsenvaltioiden äänimäärää, jotka ovat myös yleissopimuksen osapuolia. Kun unioni äänestää, sen jäsenvaltiot eivät äänestä.”

               Unionin oikeuden mukaan unionilla on yksinomainen toimivalta rautatieliikenteeseen liittyvissä asioissa, joissa COTIF-yleissopimus tai sen johdosta annetut oikeudelliset säädökset voivat vaikuttaa voimassa oleviin unionin sääntöihin tai muuttaa niiden ulottuvuutta.

               Ehdotettujen päätösten tavoitteena on

               ·yhdenmukaistaa vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva UTP ja liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskeva UTP komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/387
                  9
                kanssa,

               ·yhdenmukaistaa vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskeva UTP komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/772
                  10
                kanssa,

               ·hyväksyä uusi junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettava UTP, joka on komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773
                  11
                mukainen,

               ·hyväksyä uusi infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettava UTP, joka on komission asetuksen (EU) N:o 1299/2014
                  12
               , sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/776
                  13
               , mukainen,

               ·ehdottaa OTIFin uudentarkastelukomitealle ATMF:n tarkistamista kunnossapidosta vastaavien yksiköiden osalta, jotta ATMF saataisiin direktiivin (EU) 2016/798
                  14
                mukaiseksi,

               ·mukauttaa viitauksia tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n
                  15
                liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin.

               Näiden päätösten hyväksymisellä on selvä vaikutus unionin sääntöihin.

               Unioni, jota edustaa komissio, käyttää äänestysoikeuttaan näiden viiden päätöksen hyväksymisen osalta.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Unionin olisi kaikista edellä esitetyistä syistä äänestettävä ehdotusten puolesta.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovelletaan riippumatta siitä, onko unioni kyseisen elimen jäsen vai kyseisen sopimuksen osapuoli
                  16
               .

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se käsittää myös sellaiset välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  17
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Säädökset, jotka CTE:n on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitelluilla säädöksillä on oikeusvaikutuksia, koska niillä muutetaan OTIFin oikeudellista kehystä yhdenmukaistamalla COTIF-yleissopimuksen UTP:itä EU:n YTE:iden kanssa ja yhdenmukaistamalla ECM-sääntöjä ja kalustorekisterieritelmiä asiaankuuluvien EU:n täytäntöönpanoasetusten kanssa ja koska suunnitellut säädökset sitoisivat unionia.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

               Suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät rautatieliikenteeseen.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artikla.

               4.3.Päätelmä

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artikla yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0095 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) teknisten kysymysten asiantuntijakomission 13. kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan UTP:hen, liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevaan UTP:hen ja vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevaan UTP:hen tehtävien muutosten hyväksymiseen sekä junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n ja infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymiseen, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämiseen ja ATMF:n tarkistamiseen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Unioni liittyi 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen, sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, jäljempänä ’COTIF-yleissopimus’, neuvoston päätöksen 2013/103/EU
                  18
                mukaisesti.

               (2)COTIF-yleissopimuksen sopimuspuolia ovat kaikki jäsenvaltiot Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta.

               (3)COTIF-yleissopimuksen 13 artiklan 1 §:n f kohdan nojalla on perustettu Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön, jäljempänä ’OTIF’, teknisten kysymysten asiantuntijakomissio, jäljempänä ’CTE’.

               (4)COTIF-yleissopimuksen 20 artiklan 1 §:n b kohdan nojalla ja liitteessä F (APTU) olevan 6 artiklan mukaisesti CTE on toimivaltainen hyväksymään tai muuttamaan muun muassa yhtenäisiä teknisiä määräyksiä (Uniform Technical Prescriptions, UTP), jotka koskevat vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa (vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva UTP), tavaravaunuja (tavaravaunuja koskeva UTP), vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä (vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä pääsyä koskeva UTP) ja tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I tarkoitettuja teknisiä asiakirjoja, tai UTP:eitä, joita sovelletaan junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin ja infrastruktuuriosajärjestelmään.

               (5)ATMF:n 15 artiklan 2 §:n mukaan CTE on myös toimivaltainen ehdottamaan ATMF:n tarkistamista kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta.

               (6)CTE on sisällyttänyt 22 päivänä kesäkuuta 2021 pidettävän 13. kokouksensa esityslistalle ehdotuksen päätöksiksi, jotka koskevat vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevan UTP:n, liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevan UTP:n ja vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevan UTP:n muuttamista sekä junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n ja infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymistä, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämistä ja ATMF:n tarkistamista kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta.

               (7)On aiheellista vahvistaa kanta, joka otetaan unionin puolesta CTE:ssä ja ATMF:n tarkistamisen osalta OTIFin uudelleentarkastelukomiteassa, koska ehdotetut muutokset ovat unionia sitovia.

               (8)Kyseisten päätösten tavoitteina on yhdenmukaistaa vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskeva UTP, liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskeva UTP ja vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskeva UTP komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/387
                  19
                ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/772
                  20
                kanssa, hyväksyä uusi junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettava UTP, joka on komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/773
                  21
                mukainen, ja uusi infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettava UTP, joka on komission asetuksen (EU) No 1299/2014
                  22
               , sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/776
                  23
               , mukainen sekä ehdottaa OTIFin uudentarkastelukomitealle ATMF:n tarkistamista kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta, jotta ATMF saataisiin direktiivin (EU) 2016/798
                  24
                mukaiseksi.

               (9)Ehdotetut muutokset ovat unionin lainsäädännön ja strategisten tavoitteiden mukaisia, sillä niillä edistetään OTIFin lainsäädännön yhdenmukaistamista unionin oikeuden vastaavien säännösten kanssa, minkä vuoksi unionin olisi kannatettava näitä muutoksia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevan 9 päivänä toukokuuta 1980 tehdyn yleissopimuksen teknisten kysymysten asiantuntijakomission 13. kokouksessa unionin puolesta otettava kanta vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan UTP:hen, tavaravaunuja koskevaan UTP:hen ja vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevaan UTP:hen tehtäviin muutoksiin sekä junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n ja infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymiseen, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämiseen ja ATMF:n tarkistamiseen kunnossapidosta vastaavien yksiköiden (ECM:t) osalta on seuraava:

               1)äänestetään CTE:n vetureja ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan UTP:hen ehdottamien muutosten puolesta, sellaisina kuin ne esitetään CTE:n valmisteluasiakirjoissa ”TECH-20041-CTE13-UTP LOC PAS liite” ja ”TECH-20041 LOC PAS päätös”;

               2)äänestetään CTE:n liikkuvaan kalustoon kuuluvia tavaravaunuja koskevaan UTP:hen ehdottamien muutosten puolesta, sellaisina kuin ne esitetään CTE:n valmisteluasiakirjoissa ”TECH-20042-CTE13 WAG muutosehdotukset” ja ”TECH-20042 WAG päätös”;

               3)äänestetään CTE:n vammaisten ja liikkumisesteisten henkilöiden esteetöntä rautatiejärjestelmään pääsyä koskevaan UTP:hen ehdottamien muutosten puolesta, sellaisina kuin ne esitetään CTE:n valmisteluasiakirjoissa ”TECH-20043-CTE UTP PRM muutosehdotukset” ja ”TECH-20043 PRM päätös”;

               4)äänestetään CTE:n ehdottaman, junan kokoonpanoa ja reittiyhteensopivuutta koskeviin tarkistuksiin sovellettavan UTP:n hyväksymisen puolesta, sellaisena kuin se esitetään CTE:n valmisteluasiakirjoissa ”TECH-20039 UTP TCRC” ja ”TECH-20039 TCRC päätös”;

               5)äänestetään CTE:n ehdottaman, infrastruktuuriosajärjestelmään sovellettavan UTP:n hyväksymisen puolesta, sellaisena kuin se esitetään CTE:n valmisteluasiakirjoissa ”TECH-20040-UTP INF luonnos” ja ”TECH-20040 INF päätös”;

               6)äänestetään CTE:n ehdottaman, tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan UTP:n liitteessä I lueteltuihin tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskevan YTE:n teknisiin asiakirjoihin liittyvien viittausten päivittämisen puolesta, sellaisena kuin se esitetään CTE:n valmisteluasiakirjassa ”TECH-21009-CTE UTP TAF päätös”.

               7)äänestetään ATMF:n tarkistamisen puolesta kunnossapidosta vastaavien yksiköiden osalta (ECM:t), sellaisena kuin se esitetään CTE:n valmisteluasiakirjassa ”TECH-20045 ATMF päätös”.

               2 artikla

               Teknisten kysymysten asiantuntijakomission hyväksymät päätökset julkaistaan niiden hyväksymisen jälkeen voimaantulopäivineen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2013/103/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan unionin liittymistä 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EUVL L 51, 23.2.2013, s. 1).

                     (2)

                        Komission asetus (EU) N:o 1302/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää ”veturit ja henkilöliikenteen liikkuva kalusto” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ( EUVL L 356, 12.12.2014, s. 228).

                     (3)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/776, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, komission asetusten (EU) N:o 321/2013, N:o 1299/2014, (EU) N:o 1301/2014, (EU) N:o 1302/2014 ja (EU) N:o 1303/2014 ja komission asetuksen (EU) 2016/919 ja komission täytäntöönpanopäätöksen 2011/665/EU muuttamisesta niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 kanssa ja komission delegoidussa päätöksessä (EU) 2017/1474 mainittujen erityistavoitteiden täytäntöönpanemiseksi (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 108).

                     (4)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/387, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 321/2013, (EU) N:o 1302/2014 ja (EU) 2016/919 muuttamisesta käyttöalueen laajentamisen ja siirtymävaiheiden osalta (EUVL L 73, 10.3.2020, s. 6).

                     (5)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/772, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 1300/2014 muuttamisesta esteettömyysinventaarin osalta esteiden yksilöimistä, tietojen käyttäjille antamista sekä esteettömyyden edistymisen seurantaa ja arviointia varten (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 1).

                     (6)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi).

                     (7)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102).

                     (8)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/778, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, komission asetuksen (EU) N:o 1305/2014 muuttamisesta muutoksenhallintajärjestelmän osalta (EUVL L 139 I , 27.5.2019, s. 356).

                     (9)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/387, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 321/2013, (EU) N:o 1302/2014 ja (EU) 2016/919 muuttamisesta käyttöalueen laajentamisen ja siirtymävaiheiden osalta (EUVL L 73, 10.3.2020, s. 6).

                     (10)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/772, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 1300/2014 muuttamisesta esteettömyysinventaarin osalta esteiden yksilöimistä, tietojen käyttäjille antamista sekä esteettömyyden edistymisen seurantaa ja arviointia varten (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 1).

                     (11)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/773, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2012/757/EU kumoamisesta (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 5).

                     (12)

                        Komission asetus (EU) N:o 1299/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 1).

                     (13)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/776, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, komission asetusten (EU) N:o 321/2013, N:o 1299/2014, (EU) N:o 1301/2014, (EU) N:o 1302/2014 ja (EU) N:o 1303/2014 ja komission asetuksen (EU) 2016/919 ja komission täytäntöönpanopäätöksen 2011/665/EU muuttamisesta niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 kanssa ja komission delegoidussa päätöksessä (EU) 2017/1474 mainittujen erityistavoitteiden täytäntöönpanemiseksi (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 108).

                     (14)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102).

                     (15)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/778, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, komission asetuksen (EU) N:o 1305/2014 muuttamisesta muutoksenhallintajärjestelmän osalta (EUVL L 139 I , 27.5.2019, s. 356).

                     (16)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 kohta.

                     (17)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (18)

                        Neuvoston päätös 2013/103/EU, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2011, Euroopan unionin liittymistä 9 päivänä toukokuuta 1980 tehtyyn kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevaan yleissopimukseen (COTIF), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyllä Vilnan pöytäkirjalla, koskevan Euroopan unionin ja Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön välisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EUVL L 51, 23.2.2013, s. 1).

                     (19)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/387, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 321/2013, (EU) N:o 1302/2014 ja (EU) 2016/919 muuttamisesta käyttöalueen laajentamisen ja siirtymävaiheiden osalta (EUVL L 73, 10.3.2020, s. 6).

                     (20)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/772, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, asetuksen (EU) N:o 1300/2014 muuttamisesta esteettömyysinventaarin osalta esteiden yksilöimistä, tietojen käyttäjille antamista sekä esteettömyyden edistymisen seurantaa ja arviointia varten (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 1).

                     (21)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/773, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2012/757/EU kumoamisesta (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 5).

                     (22)

                        Komission asetus (EU) N:o 1299/2014, annettu 18 päivänä marraskuuta 2014, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän infrastruktuuriosajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 356, 12.12.2014, s. 1).

                     (23)

                        Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/776, annettu 16 päivänä toukokuuta 2019, komission asetusten (EU) N:o 321/2013, N:o 1299/2014, (EU) N:o 1301/2014, (EU) N:o 1302/2014 ja (EU) N:o 1303/2014 ja komission asetuksen (EU) 2016/919 ja komission täytäntöönpanopäätöksen 2011/665/EU muuttamisesta niiden yhdenmukaistamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 kanssa ja komission delegoidussa päätöksessä (EU) 2017/1474 mainittujen erityistavoitteiden täytäntöönpanemiseksi (EUVL L 139 I, 27.5.2019, s. 108).

                     (24)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 20.4.2021
            COM(2021) 194 final
            2021/0100(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            sopimuspuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviin muutoksiin

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Rotterdamin yleissopimus kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 24. helmikuuta 2004. Se hyväksyttiin kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/730/EY
                     1
                   (jota sovellettiin takautuvasti 19. joulukuuta 2002 alkaen),  ja yleissopimus tuli voimaan Euroopan yhteisön osalta 24. helmikuuta 2004. Yleissopimuksen tavoitteena on edistää sopimuspuolten välistä yhteistä vastuuta ja yhteistyötä tiettyjen vaarallisten kemikaalien kansainvälisessä kaupassa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi mahdollisilta haitoilta sekä myötävaikuttaa ympäristönäkökohtien kannalta järkevään kemikaalien käyttöön. Yleissopimuksella luodaan puitteet kemikaalien ominaisuuksia koskevien tietojen vaihdolle, kansalliselle kemikaalien tuontiin ja vientiin sovellettavalle päätöksentekomenettelylle sekä sille, miten kyseisistä päätöksistä ilmoitetaan sopimuspuolille.

                  Rotterdamin yleissopimukseen perustuvat velvoitteet saatetaan osaksi unionin lainsäädäntöä 4. heinäkuuta 2012
                     2
                   annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 649/2012.

                  Sopimuspuolten konferenssi on perustettu yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti, ja se on Rotterdamin yleissopimuksen hallintoelin. Se kokoontuu yleensä kahden vuoden välein ja valvoo yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Se myös arvioi kemikaaleja, joita kemikaalien arviointikomitea tuo sen käsiteltäväksi.

                  Yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdan mukaan sopimuspuolten on ilmoitettava suoraan sovellettavista lainsäädäntötoimista, joilla kielletään kemikaali tai ankarasti säännellään sen käyttöä kansallisella tasolla.  Kun sihteeristö on vastaanottanut kaksi samaa kemikaalia koskevaa ilmoitusta kahdelta sopimuspuolelta, jotka kuuluvat kahteen eri ennakkosuostumuksen alueeseen, ilmoitukset toimitetaan kemikaalien arviointikomitealle.  Kemikaalien arviointikomitea tarkastelee tällaiset ilmoitukset yleissopimuksen liitteessä II määrättyjen arviointiperusteiden mukaisesti. Kyseisen tarkastelun tulosten perusteella kemikaalien arviointikomitea suositteli, että Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III lisätään asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia, ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet, koska niiden todettiin täyttävän liitteessä I edellytetyt vaatimukset. Liitteisiin tehtävien muutosten hyväksymismenettelystä määrätään yleissopimuksen 22 artiklassa.

                  Yleissopimuksen 23 artiklan mukaisesti kullakin sopimuspuolella on yksi ääni. Alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt, kuten Euroopan unioni, käyttävät äänioikeuttaan kuitenkin siten, että niillä on yhtä monta ääntä kuin niillä on jäsenvaltioita, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolia.

                  Sopimuspuolten konferenssi tarkastelee kymmenennessä varsinaisessa kokouksessaan päätöksiä, joilla lisättäisiin yleissopimuksen liitteeseen III asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti,  dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia, ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet.

                  Liitteen III luettelossa oleviin kemikaaleihin sovelletaan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelyä, kun ne ovat kansainvälisen kaupan kohteena. Tällöin sopimuspuolten on toimitettava tuontivastineet sihteeristölle, jotta sihteeristö voi asettaa kyseiset tuontivastineet kaikkien sopimuspuolten saataville. Viejäsopimuspuolten on noudatettava kyseisiä tuontivastineita kyseisten kemikaalien viennissä.

                  Suunnitellusta säädöksestä tulee sopimuspuolia sitova yleissopimuksen 22 artiklan 5 artiklan c alakohdan mukaisesti. Kyseisessä artiklassa määrätään seuraavaa: ”Tallettaja toimittaa liitteen III muuttamista koskevan päätöksen viipymättä sopimuspuolille. Muutos tulee voimaan kaikkien sopimuspuolten osalta päätöksessä mainittuna päivänä”.

                  Asetokloorin, karbosulfaanin, krysotiiliasbestin, fentionin (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L) ja nestemäisten valmisteiden (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia, käyttö on kielletty unionissa niitä koskevalla lainsäädännöllä. Dekabromidifenyylieetterin ja perfluorioktaanihapon (PFOA), sen suolojen ja PFOA:n kanssa samankaltaisten yhdisteiden käyttöä rajoitetaan pysyvistä orgaanisista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/1021
                     3
                  , koska molempiin kemikaaleihin sovelletaan pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaa Tukholman yleissopimusta.

                  Tämä ehdotus koskee päätöstä Rotterdamin yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, sopimuspuolten konferenssissa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta siltä osin kuin on kyse sellaisten päätösten suunnitellusta hyväksymisestä, joilla muutettaisiin liitettä III lisäämällä siihen asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti,  dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia, ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotus on linjassa asetuksen (EU) N:o 649/2012 kanssa, jolla pannaan täytäntöön Rotterdamin yleissopimus unionissa, ja täydentää sen täytäntöönpanoa. Yleissopimuksen tavoitteena on lisätä sopimuspuolten yhteisvastuuta ja yhteistoimintaa tiettyjen vaarallisten kemikaalien kansainvälisessä kaupassa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi mahdollisilta haittavaikutuksilta sekä myötävaikuttaa ympäristönäkökohtien kannalta järkevään kemikaalien käyttöön.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen asetuksen (EY) N:o 1107/2009, asetuksen (EU) N:o 528/2012 ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kanssa, koska se ei vaikuta päätöksiin, jotka koskevat kemikaalien saattamista markkinoille Euroopan unionissa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Ehdotetun neuvoston päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta. Se on asianmukainen perusta säädökselle, jossa määritellään Euroopan unionin kanta kansainväliseen sopimukseen, tässä tapauksessa Rotterdamin yleissopimukseen.

                  Aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta, kun otetaan huomioon, että Rotterdamin yleissopimuksen perusteella hyväksyttävillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti ympäristöön liittyvään tavoitteeseen (ympäristön ja ihmisten terveyden suojelu valvomalla tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita).

                  Ehdotetun päätöksen oikeusperustana olisi oltava SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ihmisten terveyden ja ympäristön suojelulla tiettyjen vaarallisten kemikaalien mahdollisilta haitoilta sekä niiden ympäristönäkökohtien kannalta järkevän käytön edistämisellä on maailmanlaajuista merkitystä, ja Rotterdamin yleissopimus pannaan unionissa täytäntöön asetuksella (EU) N:o 649/2012. Koska unioni on yleissopimuksen sopimuspuoli, sen on syytä osallistua päätöksentekoon sopimuspuolten konferenssissa.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ihmisten terveyden ja ympäristön suojelulla tiettyjen vaarallisten kemikaalien mahdollisilta haitoilta sekä niiden ympäristönäkökohtien kannalta järkevän käytön edistämisellä on maailmanlaajuista merkitystä, ja asia edellyttää maailmanlaajuisia toimia. Yleissopimuksen yhteydessä toimiva  kemikaalien arviointikomitea suositteli, että lisätään Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet, koska näiden kemikaalien todettiin täyttävän yleissopimuksen liitteessä II esitetyt vaatimukset. Sen vuoksi on oikeasuhteista tukea kyseisten kemikaalien lisäämistä yleissopimuksen liitteeseen III sen varmistamiseksi, että asianmukaisia toimia toteutetaan maailmanlaajuisesti.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Järjestelmällistä sidosryhmien kuulemista ei ole suoritettu, koska muutoksella ei ole vaikutusta sidosryhmiin Euroopan unionissa, lukuun ottamatta sitä, että kyseisten kemikaalien viennissä on noudatettava tiettyjä sääntöjä.  Sidosryhmiä kuultiin kuitenkin koko sen ajan, kun yleissopimuksen yhteydessä toimiva kemikaalien arviointikomitea tarkasteli kyseisiä kemikaaleja koskevia ilmoituksia, ja kommentit otettiin huomioon.

               •Vaikutustenarviointi

                  Vaikutustenarviointia ei ole tehty, koska yleissopimuksen yhteydessä tehdyillä päätöksillä ei ole vaikutusta kyseisten kemikaalien käyttöön Euroopan unionissa.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ehdotuksella voi olla vähäinen vaikutus kaupalliseen toimintaan, koska kyseiset kemikaalit eivät ole kaupallisessa käytössä unionissa mutta niitä voidaan tuottaa vientiä varten, eikä siinä sen vuoksi suljeta mikroyrityksiä ehdotuksen soveltamisen ulkopuolelle eikä anneta erityisiä pk-yrityksiä koskevia sääntöjä. Ehdotuksella ei ole vaikutusta EU:n alakohtaiseen kilpailukykyyn eikä kauppaan unionin ja kolmansien maiden välillä, koska näiden kemikaalien kansainvälisessä kaupassa olisi noudatettava tiettyjä sääntöjä.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotuksella ei ole talousarviovaikutuksia.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Toteuttamissuunnitelmaa, seurantaa, arviointia ja raportointia ei ole katsottu tarpeellisiksi.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ehdotuksella annetaan komissiolle valtuudet tukea Rotterdamin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta sitä, että lisätään yleissopimuksen liitteeseen asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia, ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet.

               2021/0100 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               sopimuspuolten konferenssissa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviin muutoksiin

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehty Rotterdamin yleissopimus, jäljempänä ’yleissopimus’, tuli voimaan 24 päivänä helmikuuta 2004, ja se tehtiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä 2006/730/EY
                  4
               .

               (2)Rotterdamin yleissopimus pannaan unionissa täytäntöön 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 649/2012
                  5
               .

               (3)Yleissopimuksen 7 artiklan mukaan sopimuspuolten konferenssi voi päättää kemikaalien lisäämisestä liitteeseen III.

               (4)Rotterdamin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennen kokouksen odotetaan hyväksyvän päätökset, jotka koskevat uusien kemikaalien lisäämistä liitteen III luetteloon.

               (5)On aiheellista vahvistaa mainitussa sopimuspuolten konferenssissa unionin puolesta otettava kanta, koska päätökset ovat unionia sitovia.

               (6)Jotta voitaisiin varmistaa, että tuojamaat hyötyvät Rotterdamin yleissopimuksella tarjotusta suojelusta, ja koska kaikki yleissopimuksessa määrätyt asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät, on tarpeen ja asianmukaista tukea kemikaalien arviointikomitean, joka on Rotterdamin yleissopimuksen avustava elin, suositusta lisätä Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L),  nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa  (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia, ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet. Kyseisten kemikaalien käyttö on jo kielletty unionissa tai sitä on ankarasti säännelty, ja suurin osan niistä kuuluu asetuksen (EU) N:o 649/2012 mukaisia Rotterdamin yleissopimuksen määräyksiä tiukempien vientivaatimusten soveltamisalaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Rotterdamin yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenennessä kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettava kanta on, että unioni kannattaa kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen liitteeseen III tehtäviä muutoksia siltä osin kuin niillä lisätään kyseiseen liitteeseen asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, dekabromidifenyylieetteri, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa (vähintään 200 g/L) parakvatti-ionia ja perfluorioktaanihappo (PFOA), sen suolat ja PFOA:n kanssa samankaltaiset yhdisteet.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 2006/730/EY, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 299, 28.10.2006, s. 23).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 649/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 60).

                     (3)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1021, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, pysyvistä orgaanisista yhdisteistä (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 45).

                     (4)

                        Neuvoston päätös 2006/730/EY, tehty 25 päivänä syyskuuta 2006, kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 299, 28.10.2006, s. 23).

                     (5)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 649/2012, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista (EUVL L 201, 27.7.2012, s. 60).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.6.2021
            COM(2021) 352 final
            2021/0173(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevassa yleissopimuksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Pohjois-Atlantin virran ja Evlanov Seamountin merisuojelualueen (NACES-merisuojelualueen) rajaamista koskevaan päätökseen ja sen hallinnointia koskevaan suositukseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelukomissiossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun kyseisen komission on määrä tehdä päätös Pohjois-Atlantin virran ja Evlanov Seamountin merisuojelualueen (NACES- merisuojelualueen) rajaamisesta ja suositus sen hallinnoinnista Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelusta tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’OSPAR-yleissopimus’, puitteissa.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.OSPAR-yleissopimus

               OSPAR-yleissopimuksen tavoitteena on suojella Koillis-Atlantin merialuetta ihmisen toiminnan haitallisilta vaikutuksilta, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä ja meriekosysteemejä sekä mahdollisuuksien mukaan palauttaa ennalleen merialueet, joihin on kohdistunut haitallisia vaikutuksia. Sopimuspuolia on 16: Belgia, Tanska, EU
                  1
               , Suomi, Ranska, Saksa, Islanti, Irlanti, Alankomaat, Norja, Portugali, Espanja, Ruotsi, Yhdistynyt kuningaskunta, Luxemburg ja Sveitsi. Yleissopimus oli avoinna allekirjoittamista varten Oslon ja Pariisin komission ministerikokouksessa Pariisissa 22. syyskuuta 1992, ja se tuli voimaan 25. maaliskuuta 1998.

               2.2.OSPAR-komissio

               Yleissopimuksen 10 artiklan mukaisesti perustettu OSPAR-komissio koostuu kunkin sopimuspuolen edustajista. Se kokoontuu säännöllisin väliajoin ja milloin tahansa erityisten olosuhteiden vuoksi. Sen tehtävänä on valvoa yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja seurata merialueen tilaa, toteutettavien toimenpiteiden tehokkuutta ja painopisteitä sekä mahdollisten lisätoimenpiteiden tai erityyppisten toimien tarvetta.

               Yleissopimuksen 20 artiklan mukaan kullakin sopimuspuolella on yksi ääni komissiossa. EU:lla on oikeus äänimäärään, joka vastaa niiden EU-jäsenvaltioiden lukumäärää, jotka ovat yleissopimuksen sopimuspuolia. EU ei käytä äänioikeuttaan, kun sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

               Yleissopimuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaan komissio hyväksyy yleissopimuksen muutokset sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä.

               2.3.OSPAR-komission suunnitellut säädökset

               OSPAR-komission on määrä hyväksyä 1. lokakuuta 2021 vuosikokouksensa ministeritasolla pidettävän osuuden yhteydessä päätös NACES-merisuojelualueen rajaamisesta ja suositus sen hallinnoinnista, jäljempänä ’suunnitellut säädökset’.

               Suunnitellussa alueen rajaamista koskevasta OSPAR-päätöksessä määritetään NACES-merisuojelualue ilmoittamalla sen rajojen maantieteelliset koordinaatit (leveys- ja pituusasteet). NACES-merisuojelualueen hallinnointia koskevalla suunnitellulla OSPAR-suosituksella pyritään ohjaamaan OSPAR-yleissopimuksen osapuolia hyväksymään toimenpiteitä, joilla suojellaan ja säilytetään merilintuja ja ekosysteemejä, mukaan lukien niiden monimuotoisuus ja prosessit, joilla tuetaan merilintujen kantoja suosituksen liitteessä asetettujen yleisten ja erityisten suojelutavoitteiden mukaisesti.

               Tätä tukevat tieteelliset analyysit, joiden avulla määritetään alueen merkitys merilintujen ravinnonhankinta-alueena, esitetään joulukuussa 2020 julkaistussa kattavassa asiakirjassa
                  2
               . Jos ehdotettu alue nimetään merisuojelualueeksi, se olisi laajin suojelualue Ospar-verkostossa ja kattaisi miltei 600 000 km2 (eli Ranskan kokoisen alueen). Se olisi 8. yhteisesti nimetty suojelualue kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisella alueella OSPAR-yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla merialueella.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tarve suojella merien luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemeitä, myös kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla merialueilla, on toistuvasti tunnustettu. Neuvosto antoi lokakuussa 2020 päätelmänsä komission tiedonannosta ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” ja kehotti ryhtymään kunnianhimoisiin toimiin biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten 15. konferenssissa. Neuvosto suhtautui myönteisesti tavoitteeseen suojella vähintään 30 prosenttia EU:n merialueista siten, että niistä kolmannes eli
                  10 prosenttia EU:n merialueista kuuluu tiukan suojelun piiriin. Lisäksi neuvosto painotti, että
                  jäsenvaltioiden on saavutettava tämä tavoite yhteisesti ja katsoi, että on kiireellisesti tehostettava toimia kaikkien suojelualueiden tuloksellisen hoidon varmistamiseksi, määriteltävä selkeät suojelutavoitteet ja -toimenpiteet sekä seurattava
                  ja vahvistettava niitä asianmukaisesti. Lisäksi se korosti, että on tärkeää pyrkiä synergiaan ja oheishyötyihin OSPAR-yleissopimuksen kaltaisten luonnon
                  monimuotoisuutta koskevien monenvälisten ympäristösopimusten välillä sekä sisällyttää luonnon monimuotoisuutta koskevat näkökohdat ja tavoitteet asiaankuuluviin kansainvälisiin ja alueellisiin prosesseihin. Tässä yhteydessä neuvosto vahvisti, että EU tukee sitä, että vuonna 2021 tehtäisiin kunnianhimoinen
                  oikeudellisesti sitova kansainvälinen sopimus, joka koskee merten luonnon monimuotoisuutta
                  kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla Yhdistyneiden kansakuntien
                  merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) mukaisesti. Lisäksi se tukee edelleen kolmen laajan
                  merisuojelualueen nimeämistä Eteläiselle jäämerelle Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomission puitteissa.

               Lokakuussa pidettävää OSPAR-yleissopimuksen ministeritapaamista varten tarvitaan unionin kanta, koska alueen rajaamisesta tehtävä suunniteltu OSPAR-päätös, joka hyväksytään yhdessä merisuojelualueen hallintoa koskevan suosituksen kanssa, on oikeudellisesti sitova teksti. Vaikka suositus ei olisi oikeudellisesti sitova, ehdotetaan, että unionin kanta kattaa molemmat ”suunnitellut säädökset”, koska ne liittyvät läheisesti toisiinsa. Koska päätös ja suositus helpottavat EU:n kansainvälisten sitoumusten ja tavoitteiden täytäntöönpanoa ja parantavat ympäristönsuojelua, ehdotetaan, että unioni tukee päätöksen ja suosituksen hyväksymistä.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla.

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               OSPAR-komissio on sopimuksella eli OSPAR-yleissopimuksella perustettu elin.

               Päätös, joka OSPAR-komission on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia, koska kaikki OSPAR-päätökset sitovat oikeudellisesti sopimuspuolia OSPAR-yleissopimuksen (13 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Vaikka suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, tässä tapauksessa NACES-merisuojelualue liittyy läheisesti alueen rajaamista koskevaan OSPAR-päätökseen ja sen vuoksi on asianmukaista, että sama unionin kanta kattaa molemmat.

               Suunnitelluilla säädöksillä ei täydennetä eikä muuteta OSPAR-yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristön suojeluun.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               2021/0173 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskevassa yleissopimuksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta Pohjois-Atlantin virran ja Evlanov Seamountin merisuojelualueen (NACES-merisuojelualueen) rajaamista koskevaan päätökseen ja sen hallinnointia koskevaan suositukseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Koillis-Atlantin merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus
                  3
               , jäljempänä ’OSPAR-yleissopimus’, jonka sopimuspuoli unioni on, tuli voimaan 25 päivänä maaliskuuta 1998.

               (2)Yleissopimuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaan yleissopimuksen 10 artiklan 1 kohdalla perustettu komissio, jäljempänä ’OSPAR-komissio’, voi hyväksyä päätöksiä ja suosituksia yleissopimuksen 13 artiklan mukaisesti.

               (3)OSPAR-komission on määrä tehdä 1 päivänä lokakuuta 2021 pidettävässä 24. kokouksessaan päätös Pohjois-Atlantin virran ja Evlanov Seamountin merisuojelualueen (NACES-merisuojelualueen) rajaamisesta ja suositus sen hallinnoinnista.

               (4)OSPAR-komission suunnitellussa päätöksessä vahvistetaan NACES-merisuojelualue määrittämällä sen rajat.

               (5)OSPAR-komission suunnitellulla suosituksella on määrä ohjata sopimuspuolia toteuttamaan toimia ja hyväksymään toimenpiteitä, joilla saavutetaan suosituksen liitteessä asetetut suojelutavoitteet.

               (6)OSPAR-komission suunnitellut säädökset liittyvät läheisesti toisiinsa ja sen vuoksi on asianmukaista, että sama unionin kanta kattaa ne molemmat.

               (7)On aiheellista vahvistaa OSPAR-komiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska päätös yleissopimuksen muuttamisesta tulee olemaan unionia sitova,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               OSPAR-komission 24. kokouksessa unionin puolesta otettavana kantana on tukea Pohjois-Atlantin virran ja Evlanov Seamountin merisuojelualueen (NACES-merisuojelualueen) rajaamista koskevan päätöksen ja sen hallinnointia koskevan suosituksen hyväksymistä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 98/249/EY, tehty 7 päivänä lokakuuta 1997, Koillis-Atlantin meriympäristön suojelua koskevan yleissopimuksen tekemisestä (EYVL L 104, 3.4.1998, s. 1).

                     (2)

                  https://www.ospar.org/documents?v=43885

                     (3)

                        EUVL L 104, 3.4.1998, s. 2.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 6.7.2021
            COM(2021) 363 final
            2021/0179(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Jamaikan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Haagissa 25. lokakuuta 1980 tehdyllä, yksityisoikeuden alaa koskevalla yleissopimuksella kansainvälisestä lapsikaappauksesta (jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’) pyritään palauttamaan ennalleen aiemmin vallinnut tilanne eli varmistamaan, että lapsi, joka on luvattomasti viety toiseen valtioon tai jätetty palauttamatta toisesta valtiosta, palautetaan pikaisesti asuinvaltioonsa. Yleissopimuksen on tähän mennessä ratifioinut 101 maata, joiden joukossa ovat myös kaikki EU:n jäsenvaltiot, ja sen toiminta perustuu sopimuspuolten nimeämien keskusviranomaisten väliseen yhteistyöhön.

                  Lapsikaappauksien estäminen on olennainen osa EU:n politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää lapsen oikeuksia. Sen vuoksi Euroopan unioni pyrkii kansainvälisellä tasolla aktiivisesti parantamaan vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen soveltamista ja kehottaa myös kolmansia valtioita liittymään sopimukseen.

                  Jamaika talletti vuoden 1980 Haagin yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 24. helmikuuta 2017. Yleissopimus tuli voimaan Jamaikassa 5. toukokuuta 2017.

                  Vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklan 4 kohdassa määrätään, että yleissopimusta sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

                  Komissio pyysi asiasta lausuntoa Euroopan unionin tuomioistuimelta, joka vahvisti EU:n yksinomaisen toimivallan hyväksyä kolmannen valtion liittyminen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen.

                  Euroopan unionin tuomioistuimen 14. lokakuuta 2014 antamassa lausunnossa 1/13 vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

                  Tuomioistuimen mukaan on tarpeen vahvistaa, että asiassa sovelletaan yhtenäisiä sääntöjä EU:ssa ja vältetään tilanne, jossa jäsenvaltiot toimivat eri tavoin (eriytetty yhdentyminen).

                  Euroopan unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta kansainvälisissä lapsikaappausasioissa, joten päätös siitä, hyväksytäänkö Jamaikan liittyminen yleissopimukseen, on tehtävä EU:n tasolla neuvoston päätöksellä. Sen vuoksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden olisi Euroopan unionin edun mukaisesti talletettava selitys Jamaikan liittymisen hyväksymisestä.

                  Jos Euroopan unionin jäsenvaltiot hyväksyvät Jamaikan liittymisen, vuoden 1980 Haagin yleissopimusta voitaisiin soveltaa Jamaikan ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden paitsi Tanskan välillä.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Vuoden 1980 Haagin yleissopimus vastaa kansainvälisten lapsikaappausten osalta neuvoston asetusta N:o 2201/2003 (joka tunnetaan Bryssel II a -asetuksena), joka on EU:n oikeudellisen yhteistyön kulmakivi avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa.

                  Yksi asetuksen tärkeimmistä tavoitteista on estää lapsikaappaukset jäsenvaltioiden välillä ottamalla käyttöön menettelyjä, joilla varmistetaan lapsen pikainen palauttaminen tämän asuinjäsenvaltioon. Sen vuoksi Bryssel II a ‑asetuksen 11 artiklaan on sisällytetty vuoden 1980 Haagin yleissopimuksessa vahvistettu menettely. Asetuksella myös täydennetään yleissopimusta selventämällä joitakin seikkoja, muun muassa lapsen kuulemista, tuomion antamisen määräaikaa palauttamispyynnön jättämisen jälkeen ja lapsen palauttamatta jättämisen perusteita. Asetus sisältää myös säännöksiä, jotka koskevat eri jäsenvaltioissa annettuja ristiriitaisia palauttamista ja palauttamatta jättämistä koskevia tuomioita.

                  EU tukee kansainvälisesti kolmansien valtioiden liittymistä vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen, jotta jäsenvaltiot voivat luottaa, että kansainvälisiin lapsikaappauksiin sovelletaan yhteistä sääntelykehystä.

                  Kesäkuun 2015 ja helmikuun 2019 välisenä aikana on jo annettu 18 neuvoston päätöstä, joilla hyväksytään 26 kolmannen maan (Marokko, Singapore, Venäjän federaatio, Albania, Andorra, Seychellit, Armenia, Korean tasavalta, Kazakstan, Peru, Georgia, Etelä-Afrikka, Chile, Islanti, Bahama, Panama, Uruguay, Kolumbia, El Salvador, San Marino, Dominikaaninen tasavalta, Valko-Venäjä, Uzbekistan, Honduras, Ecuador ja Ukraina)
                     1
                   liittyminen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämän ehdotuksen ilmeisenä yleisenä tavoitteena on suojella lapsen oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Vuoden 1980 yleissopimus luotiin suojelemaan lasta kaappausten haitallisilta vaikutuksilta ja varmistamaan, että lapsi pystyy ylläpitämään yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa esimerkiksi turvaamalla tapaamisoikeuden käyttäminen.

                  On syytä mainita myös yhteys siihen, että sovittelun käyttöä perheasioita koskevien rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemisessa pyritään edistämään. Tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettua direktiiviä
                     2
                   sovelletaan myös perheoikeuden alalla Euroopan yhteisellä oikeudenkäyttöalueella. Myös vuoden 1980 Haagin yleissopimuksella kannustetaan ratkaisemaan perheasioita koskevat riita-asiat sovintoteitse. Yksi vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen perustuvista, kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin julkaisemista hyvien toimintatapojen oppaista käsittelee sovittelua lasta koskevien perhesuhteisiin liittyvien kansainvälisten riitojen ratkaisemisessa silloin, kun asia kuuluu yleissopimuksen soveltamisalaan. Opas on käännetty Euroopan komission aloitteesta kaikille EU:n virallisille kielille (englannin ja ranskan lisäksi) sekä arabiaksi tarkoituksena tukea vuoropuhelua sellaisten valtioiden kanssa, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta tai liittyneet siihen, ja löytää konkreettisia tapoja ratkaista kansainvälisistä lapsikaappauksista aiheutuvat ongelmat.
                     3

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen 38 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Liittyminen tulee voimaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä”. Koska tämä päätös koskee jäsenvaltioiden unionin edun mukaisesti nimenomaisesti antamaa hyväksyntää liittyjävaltion liittymiselle vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen, sovellettava oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 6 kohta. Aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 81 artiklan 3 kohta, joten neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.

                  Asetus (EY) N:o 2201/2003 sitoo Irlantia, ja se osallistuu näin ollen tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotuksen laatimisessa on noudatettu samaa asiaa koskevissa, jo hyväksytyissä neuvoston päätöksissä noudatettuja suuntaviivoja eikä ehdotuksessa ylitetä sitä, mikä on tarpeen yhtenäisen EU:n toiminnan tavoitteen saavuttamiseksi kansainvälisissä lapsikaappauksissa, koska sillä varmistetaan, että Euroopan unionin jäsenvaltiot hyväksyvät tietyssä määräajassa Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Euroopan unionin jäsenvaltiot ilmoittivat olevansa valmiit hyväksymään Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen komission kysyessä niiden mielipidettä.

                  Asiantuntijakokouksessa 2. heinäkuuta 2019 käydyissä keskusteluissa kävi ilmi, että jäsenvaltiot eivät vastusta hyväksynnän antamista Jamaikan liittymiselle vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Heinäkuun 2. päivänä 2019 pidettyä asiantuntijakokousta ja sen jatkotoimia valmisteltaessa komissio oli tiiviissä yhteydessä kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevään Haagin konferenssiin ja EU:n Jamaikan-edustustoon.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ehdotuksesta ei sen luonteen vuoksi ole tehty erityistä vaikutustenarviointia, kuten ei tehty niistä 18 vastaavasta vuosina 2015–2019 hyväksytystä neuvoston päätöksestä, jotka koskevat useiden kolmansien maiden liittymistä vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Yleissopimuksen täytäntöönpanon tasoa Jamaikassa kuitenkin tarkasteltiin 2. heinäkuuta 2019 pidetyssä asiantuntijakokouksessa, jossa kaikki EU:n jäsenvaltiot olivat edustettuina.

                  Jamaika on täysin sitoutunut panemaan yleissopimuksen täytäntöön, ja se on antanut asianmukaista kansallista lainsäädäntöä muun muassa tuomiovallan keskittämisestä. Jamaika on nimennyt Haagin kansainväliseen tuomariverkostoon tuomarin, jotta tämä tekee täytäntöönpanotoimia koskevaa työtä keskusviranomaisen kanssa. Koulutuksen alalla on jo toteutettu joitakin toimia, kuten tapaamiset ja keskustelut tuomioistuimen roolista Haagin yleissopimuksen soveltamislaan kuuluvissa lapsikaappaustapauksissa yhden Yhdysvaltojen keskusviranomaiseksi nimeämän tuomarin kanssa, verkkoseminaarit Yhdysvaltojen keskusviranomaisen kanssa, opintomatka Yhdysvaltoihin ja konferenssi Guyanassa. Jamaika osallistui lokakuussa 2018 kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin järjestämään kokoukseen ”Caribbean Meeting on International Child Protection – Implementing and Operating the Hague Child Protection Conventions”. Lapsikaappaustapauksia käsittelevä henkilöstö on saanut sovittelua koskevaa koulutusta.

                  Sopimuspuolista 13, Sveitsi, Japani ja Yhdysvallat mukaan luettuina, on hyväksynyt Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotetulla päätöksellä ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ehdotus koskee pelkästään luvan antamista Euroopan unionin jäsenvaltioille, jotta ne voivat hyväksyä Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Sen täytäntöönpanon valvonta rajoittuu siihen, että jäsenvaltiot noudattavat selityksen sanamuotoa ja selityksen tallettamisen määräaikaa sekä ilmoittavat selityksen tallettamisesta komissiolle kyseisen neuvoston päätöksen mukaisesti.

               2021/0179 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               jäsenvaltioille annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Jamaikan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  4
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti Euroopan unioni on asettanut yhdeksi tavoitteekseen lapsen oikeuksien suojelun edistämisen. Toimenpiteet lasten suojelemiseksi luvattomilta poisviemisiltä tai palauttamatta jättämisiltä muodostavat olennaisen osan tätä toimintapolitiikkaa.

               (2)Neuvosto hyväksyi asetuksen (EY) N:o 2201/2003
                  5
               , jäljempänä ’Bryssel II a -asetus’, jolla pyritään suojelemaan lapsia luvattoman pois viemisen tai palauttamatta jättämisen haitallisilta vaikutuksilta ja jossa vahvistetaan menettelyt, joilla pyritään turvaamaan lapsen pikainen palauttaminen siihen valtioon, jossa lapsen asuinpaikka on, ja jolla pyritään varmistamaan tapaamisoikeus ja oikeus lapsen huoltoon.

               (3)Bryssel II a -asetus täydentää ja vahvistaa 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyä yksityisoikeuden alaa koskevaa Haagin yleissopimusta kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’, jolla luodaan sekä sopimusvaltioiden että keskusviranomaisten välinen kansainvälinen velvoite- ja yhteistyöjärjestelmä ja jolla pyritään turvaamaan luvattomasti muihin valtioihin vietyjen tai muista valtioista palauttamatta jätettyjen lasten pikainen palauttaminen.

               (4)Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen osapuolia.

               (5)Unioni kannustaa kolmansia valtioita liittymään vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen ja tukee vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa osallistumalla yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa muun muassa kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin säännöllisesti järjestämiin erityiskomissioihin.

               (6)Unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden yhteisellä sääntelykehyksellä voitaisiin parhaiten ratkaista arkaluonteiset kansainväliset lapsikaappaukset.

               (7)Vuoden 1980 Haagin yleissopimuksessa määrätään, että sitä sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

               (8)Vuoden 1980 Haagin yleissopimus ei salli alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen, kuten unionin, liittyä siihen. Tämän vuoksi unioni ei voi liittyä yleissopimukseen eikä se voi tallettaa selitystä valtion liittymisen hyväksymisestä.

               (9)Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 1/13 mukaisesti vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen mukaiset selitykset liittymisen hyväksymisestä kuuluvat unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               (10)Jamaika talletti vuoden 1980 Haagin yleissopimusta koskevan liittymiskirjansa 24 päivänä helmikuuta 2017. Yleissopimus tuli voimaan Jamaikassa 5 päivänä toukokuuta 2017.

               (11)Jamaikan tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Euroopan unionin jäsenvaltiot voivat unionin edun mukaisesti hyväksyä Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               (12)Euroopan unionin jäsenvaltioille olisi näin ollen unionin edun mukaisesti annettava lupa tallettaa selityksensä Jamaikan liittymisen hyväksymisestä tämän päätöksen mukaisesti.

               (13)Tämä päätös sitoo Irlantia, ja sen vuoksi Irlanti osallistuu tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               (14)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin jäsenvaltioille annetaan lupa hyväksyä unionin edun mukaisesti Jamaikan liittyminen 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’.

               Euroopan unionin jäsenvaltioiden on talletettava viimeistään … [kaksitoista kuukautta tämän päätöksen hyväksymisestä] seuraavasti muotoiltu selitys siitä, että se unionin edun mukaisesti hyväksyy Jamaikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen:

               ”[JÄSENVALTION koko nimi] ilmoittaa hyväksyvänsä neuvoston päätöksen (EU) 2021/… mukaisesti, että Jamaika liittyy 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.”

               Euroopan unionin jäsenvaltioiden on ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle siitä, että ne ovat tallettaneet Jamaikan liittymisen hyväksymistä koskevan selityksensä, ja toimitettava komissiolle kyseisen selityksen teksti kahden kuukauden kuluessa sen tallettamisesta.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan […] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Tähän mennessä on annettu 18 neuvoston päätöstä, joilla jäsenvaltioille annetaan lupa hyväksyä seuraavien maiden liittyminen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen: Andorra (neuvoston päätös (EU) 2015/1023, annettu 15. kesäkuuta 2015); Seychellit (neuvoston päätös (EU) 2015/2354, annettu 10. joulukuuta 2015); Venäjä (neuvoston päätös (EU) 2015/2355, annettu 10. joulukuuta 2015); Albania (neuvoston päätös (EU) 2015/2356, annettu 10. joulukuuta 2015); Singapore (neuvoston päätös (EU) 2015/1024, annettu 15. kesäkuuta 2015); Marokko (neuvoston päätös (EU) 2015/2357, annettu 10. joulukuuta 2015); Armenia (neuvoston päätös (EU) 2015/2358, annettu 10. joulukuuta 2015); Korean tasavalta (neuvoston päätös (EU) 2016/2313, annettu 8. joulukuuta 2016); Kazakstan (neuvoston päätös (EU) 2016/2311, annettu 8. joulukuuta 2016) ja Peru (neuvoston päätös (EU) 2016/2312, annettu 8. joulukuuta 2016); Georgia ja Etelä-Afrikka (neuvoston päätös (EU) 2017/2462, annettu 18. joulukuuta 2017); Chile, Islanti ja Bahama (neuvoston päätös (EU) 2017/2424, annettu 18. joulukuuta 2017); Panama, Uruguay, Kolumbia ja El Salvador (neuvoston päätös (EU) 2017/2464, annettu 18. joulukuuta 2017); San Marino (neuvoston päätös (EU) 2017/2463, annettu 18. joulukuuta 2017); Dominikaaninen tasavalta (neuvoston päätös (EU) 2019/305, annettu 18. helmikuuta 2019); Ecuador ja Ukraina (neuvoston päätös (EU) 2019/306, annettu 18. helmikuuta 2019); Honduras (neuvoston päätös (EU) 2019/307, annettu 18. helmikuuta 2019); Valko-Venäjä ja Uzbekistan (neuvoston päätös (EU) 2019/308, annettu 18. helmikuuta 2019).

                     (2)

                        Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/52/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EUVL L 136, 24.5.2008, s. 3).

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        EUVL C , , s. .

                     (5)

                        Neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003, annettu 27 päivänä marraskuuta 2003, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta (EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1).