             EUROOPAN
             KOMISSIO
                                     Bryssel 2.6.2015
                                     COM(2015) 232 final
                            Ehdotus
   EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
     Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
       (Suomen hakemus - EGF/2015/001 FI/Broadcom)
FI                                                         FI
 ---pagebreak---                                                   PERUSTELUT
   EHDOTUKSEN TAUSTA
   1.         Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt
              vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o
              1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja
              neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/20131 (EGR-asetus).
   2.         Suomi jätti 30. tammikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/001 FI/Broadcom EGR:n
              rahoitustuen saamiseksi Broadcom Communications Finlandin ja sen kahden
              toimittajan tai jatkojalostajan Suomessa toteuttamien henkilöstövähennysten2 vuoksi.
   3.         Tutkittuaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien
              säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset EGR:n rahoitustuen
              saamiseksi täyttyvät.
   HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ
   EGR-hakemus                                                 EGF/2015/001 FI/Broadcom
   Jäsenvaltio                                                 Suomi
   Asianomaiset alueet (NUTS-taso 2)                           Koko Suomi Ahvenanmaata lukuun
                                                               ottamatta
   Hakemuksen jättämispäivä                                    30. tammikuuta 2015
   Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta                      13. helmikuuta 2015
   Lisätietopyyntö                                             13. helmikuuta 2015
   Lisätietojen toimittamisen määräaika                        27. maaliskuuta 2015
   Arvioinnin päättämisen määräaika                            19. kesäkuuta 2015
   Toimintakriteeri                                            EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan
                                                               a alakohta
   Ensisijainen yritys                                         Broadcom Communications Finland
   Toimiala(t)                                                 Kaksinumerotaso 46 (Tukkukauppa, pl.
   (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)3                            moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien
                                                               kauppa)
   Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä      2
   Viiteajanjakso (neljä kuukautta):                           11. elokuuta 2014 – 11. joulukuuta 2014
   Vähennettyjen työntekijöiden määrä (a)                      568
   Vähennettyjen työntekijöiden määrä ennen                    0
   viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)
   Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)          568
   1
            EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.
   2
            EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.
   3
            Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006,
            tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY)
            N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393,
            30.12.2006, s. 1).
FI                                                        2                                                   FI
 ---pagebreak---    Kohteena olevien tukeen oikeutettujen edunsaajien         568
   kokonaismäärä
   Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä                500
   Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen                 0
   ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret)
   määrä
   Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina              2 172 000
   EGR:n täytäntöönpanon4 talousarvio euroina                103 000
   Kokonaisbudjetti euroina                                  2 275 000
   EGR-tuen osuus euroina (60 %)                             1 365 000
   HAKEMUKSEN ARVIOINTI
   Menettely
   4.        Suomi jätti 30. tammikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/001 FI/Broadcom 12 viikon
             kuluessa siitä päivästä, jolloin EGR-asetuksen 4 artiklassa tarkoitetut
             toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta
             13. helmikuuta 2015, kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä, ja pyysi
             Suomelta lisätietoja samana päivänä. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon
             kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava
             12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen
             arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy
             19. kesäkuuta 2015.
   Hakemuksen tukikelpoisuus
   Asianomaiset yritykset ja edunsaajat
   5.        Hakemus koskee 568:aa työntekijää, jotka irtisanottiin Broadcom Communications
             Finlandilta ja kahdelta toimittajalta tai jatkojalostajalta. Ensisijainen yritys toimi
             NACE Rev.2 -kaksinumerotasoon 46 (Tukkukauppa. pl. moottoriajoneuvojen ja
             moottoripyörien kauppa) luokitetulla toimialalla. Irtisanomiset tehtiin kaikilla
             NUTS5 2 -tason alueilla Suomessa (Ahvenanmaata lukuun ottamatta), joista Pohjois-
             Pohjanmaalla (FI1A) vaikutukset ovat tuntuvimmat.
                              Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla
              Broadcom Communications Finland                                                               563
              Nice-Business Solutions Finland                                                                  4
              Infocare                                                                                1
                                                            Työntekijävähennysten
               Yritysten kokonaismäärä: 3                                                            568
                                                            kokonaismäärä:
   Toimintakriteerit
   6.        Suomi jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan
             a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää
             vähennetään        jäsenvaltiossa      sijaitsevasta    yrityksestä       neljän     kuukauden
   4
           Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
   5
           Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten
           alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)
           N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista
           jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).
FI                                                       3                                                        FI
 ---pagebreak---             viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen
            toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat,
            jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.
   7.       Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 11. elokuuta 2014 ja päättyi
            11. joulukuuta 2014.
   8.       Henkilöstövähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:
            –      Broadcom Communications Finland vähensi 563 työntekijää,
            –      kaksi Broadcomin toimittajaa tai jatkojalostajaa vähensi 5 työntekijää.
   Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen
   9.       Henkilöstövähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:
            –      563 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen
                   työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä,
            –      5 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyy tosiasiallisesti tai jona sen
                   voimassaolo päättyy.
   Tukeen oikeutetut edunsaajat
   10.      Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 568.
   Henkilöstövähennysten ja globalisaatiosta              johtuvien    maailmankaupan    huomattavien
   rakenteellisten muutosten välinen yhteys
   11.      Osoittaakseen yhteyden henkilöstövähennysten ja globalisaatiosta johtuvien
            maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi perustelee,
            että piirisarjojen kehittämisen (jolla alalla Broadcom Communications Finland toimi)
            arvioidaan tarjonneen vuonna 2005 työtä noin 5 000 henkilölle Euroopassa.
            Tuotekehityksen parissa työskentelevien määrän noustessa maailmanlaajuisesti
            (erityisesti Aasiassa ja Yhdysvalloissa) määrä on laskenut jyrkästi Euroopassa, missä
            kehitystyö työllisti enää joitain satoja henkilöitä vuonna 2014.
   12.      Matkapuhelimissa käytettäviä piirisarjoja kehittää ja myy pieni joukko yrityksiä,
            joista ylivoimaisesti suurin on Qualcomm (Yhdysvallat; Strategy Analyticsin
            mukaan noin 66 %:n markkinaosuus vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä6).
            Seuraavaksi suurimpia yrityksiä ovat MediaTek Taiwanissa, Spreadtrum Kiinassa
            sekä Marvell ja Intel Yhdysvalloissa.
   13.      Broadcomin henkilöstövähennykset liittyvät yleiseen suuntaukseen, joka on
            vaikuttanut koko Suomen elektroniikkateollisuuteen ja kulminoitunut Nokian vuonna
            2011 ilmoittamiin laajoihin henkilöstövähennyksiin. Vuonna 2012 Nokia irtisanoi
            ensin 1 000 työntekijää Salon tehtaaltaan (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo) ja
            myöhemmin 3 700 työntekijää lisää vuoden 2012 lopussa sekä keväällä 2013
            (EGF/2013/001 FI/Nokia). Laaja tuotekehitysohjelma lakkautettiin ja huomattava
            määrä työpaikkoja leikattiin.
   14.      2000-luvun alussa elektroniikka- ja sähköteollisuuden henkilöstömäärien kehitys
            Suomessa ja tytäryrityksissä ulkomailla oli suhteellisen tasaista, mutta vuodesta 2007
            lähtien suhde on muuttunut jyrkästi siten, että henkilöstömäärät ovat kasvaneet
            ulkomailla Suomen henkilöstömäärien kääntyessä tasaiseen laskuun.
   6
          https://www.strategyanalytics.com/default.aspx?mod=pressreleaseviewer&a0=5482
FI                                                      4                                             FI
 ---pagebreak---    15.
            Electronics and electrical industry
            personnel
            180 000
            160 000
            140 000
            120 000
            100 000
              80 000
              60 000
              40 000
              20 000
                   0
                       1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
                                                                                (30.6)
                                       Personnel in Finland                                 Personnel in overseas subsidiaries
                                     Source: Statistics Finland, personnel survey for Technology Industries
                                                                                16.1.2015        8
       2000-luvulla kasvua suomalaisten tytäryritysten henkilöstömäärissä on tapahtunut
       kaikilla mantereilla, mutta vuodesta 2004 lähtien Aasia on noussut selvästi
       suurimmaksi elektroniikka- ja sähköteollisuuden työllistäjäksi.                                                           Euroopassa
       henkilöstömäärät kasvoivat vuoteen 2008 asti, jonka jälkeen lukumäärät ovat
       kääntyneet laskuun.
           Electronics and electrical industry
           personnel in overseas subsidiaries
            90,000
            80,000
            70,000
            60,000
            50,000
            40,000
            30,000
            20,000
            10,000
                 0
                    1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
                       Western Europe                       Central and Eastern Europe         Northern Africa
                       Asia and Oceania                     Middle East and Africa             Latin America
                               Source: Statistics Finland, personnel survey for Technology Industries
                                                                                12.2.2015 9
   16. Tähän mennessä EGR-tukea on haettu kahdelle NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon
       46 (Tukkukauppa, pl. moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien kauppa) luokitetulle
       yritykselle (toisena hakemuksena oli EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), joista
FI                                                                       5                                                                        FI
 ---pagebreak---              molemmat toimivat tieto- ja viestintäteknologia-alalla ja hakivat tukea kauppaan
             liittyvään globalisaatioon perustuen.
   Henkilöstövähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat
   17.       Broadcomin henkilöstövähennykset ovat seurausta päätöksestä ajaa alas yrityksen
             koko Cellular Baseband -liiketoiminta. Päätöksen vaikutukset koskivat
             maailmanlaajuisesti noin 3000 henkeä, joista noin 600 työskenteli Suomessa.
             Broadcom lopettaa kaiken liiketoimintansa Suomessa; matkapuhelinten piirisarjojen
             suunnittelu siirretään jatkumaan Yhdysvalloissa ja Aasiassa.
   18.       Vuonna 2005 Euroopassa oli neljä merkittävää matkapuhelinten piirisarjojen
             valmistajaa. Nokia ja Philips suunnittelivat piirisarjoja omaan käyttöönsä, Ericsson
             Mobile Platforms (EMP) suunnitteli niitä lähinnä Sony-Ericssonille ja Infineon
             valmisti niitä kaupallisesti puhelinvalmistajille. Nokia oli suunnitellut piirisarjat
             puhelimiinsa 1980-luvulta lähtien. Se teki pääosan suunnittelusta itse, ja varsinainen
             piirien tuotanto tapahtui lähinnä Texas Instrumentsin (TI) ja STMicroelectronicsin
             (STM) tuotantolaitoksissa. Nokia päätti luopua omien piirisarjojen kehittämisestä
             vuonna 2007, jolloin se myi kehitysyksikkönsä STMicroelectronicsille.
   19.       Siinä vaiheessa Nokia jätti vielä langattoman modeemien suunnittelun itselleen
             lisensoidakseen sitä piirisarjojen valmistajille, kuten STM:lle. Nokia luopui
             modeemien suunnittelusta vuonna 2010, jolloin se myi toiminnot japanilaiselle
             Renesas Mobile Corporationille (RMC), joka on Renesas Electronicsin (REC)
             tytäryhtiö. Kaupan yhteydessä noin 1 100 Nokian tuotekehittelijää vaihtoi
             työnantajaa.
   20.       REC:n suurien, pitkäaikaisten tappioiden vuoksi RMC päätettiin ajaa alas vuonna
             2013. Syksyllä 2013 REC myi modeemiliiketoiminnasta LTE7-alueen Broadcomille
             (BCM), jolloin noin 800 työntekijää siirtyi Renesasilta Broadcomin palvelukseen.
             Vain joitain kuukausia myöhemmin Broadcom puolestaan ilmoitti ajavansa alas koko
             Cellular Baseband -liiketoimintansa. Tässä vaiheessa toiminnoille ei enää löytynyt
             uusia ostajia.
   Henkilöstövähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen
   ja työllisyyteen
   21.       Henkilöstövähennyksillä on huomattava haitallinen vaikutus erityisesti alueelliseen
             talouteen Pohjois-Pohjanmaalla (osa NUTS 2 -tason aluetta FI1A). Yhteensä
             568 irtisanomisesta 424 tapahtui kyseisellä alueella. Pohjois-Pohjanmaalla
             työttömyysaste on jatkuvasti pari prosenttiyksikköä maan keskiarvon yläpuolella.
             Elokuussa 2014 koko Suomen työttömyysaste oli 12,2 %, Pohjois-Pohjanmaalla
             14,1 % sekä 16,1 % Oulussa, joka kärsi irtisanomisista eniten.
   22.       Tieto- ja viestintätekniikan (TVT) alalla on tällä hetkellä noin 1250
             yritystoimipaikkaa Pohjois-Pohjanmaalla, ja näistä valtaosa sijaitsee Oulussa. Ala on
             kärsinyt kansainvälisestä talouden taantumasta jo vuosia, mutta erityisesti sitä on
             koetellut huomattava toimialan sisäinen rakennemuutos, jossa isot veturiyritykset
             ovat linjanneet strategiansa uudelleen, siirtäneet toimintaansa muille markkina-
             alueille ja rationalisoineet tuotantoa kilpailun kiristyessä. TVT-ala on vuosia ollut
             Oulun seudun talouden tukipilari. Koko informaatiosektorin suhteellinen osuus
             seudun työpaikoista on noin 12 %. Suomessa vastaavaan yltää vain Helsingin seutu.
   7
            LTE, lyhenne sanoista Long-Term Evolution, on matkapuhelimien ja datapäätteiden langattoman
            nopean datasiirron standardi.
FI                                                  6                                                   FI
 ---pagebreak---    23.    Toimialan vaikeudet ja yritysten uudet linjaukset ovat johtaneet lukuisiin
          irtisanomisiin yksityissektorilla. TVT-alan yritykset työllistivät maakunnassa lähes
          13 000 työntekijää vuonna 2008, mutta vuoteen 2012 mennessä määrä oli laskenut
          noin 10 500 henkeen. Tämän jälkeen on toteutettu lukuisia irtisanomisia, joten
          tämänhetkinen arvio työntekijöistä on alle 10 000 henkeä. Yritykset siirtyvät
          tuotannollisesta toiminnasta kohti sisällöntuotantoa ja globaalista suurteollisuudesta
          kohti pienemmissä yksiköissä tapahtuvaa toimintaa. Yritysten ohella julkinen sektori
          on merkittävä TVT-asiantuntijoiden työllistäjä. Julkisen sektorin säästötavoitteista
          johtuen se ei enää työllistä aiempaan tapaan, ja sama trendi tulee jatkumaan.
   24.    Oulun seudun erityispiirre on, että työttömistä noin kaksi kolmasosaa on korkeasti
          koulutettuja ammattilaisia, joilla on hyvin työkokemusta. Oulun seutu on ollut
          pitkään merkittävä TVT-alan tutkimus- ja tuotekehityskeskittymä, joka on
          työllistänyt insinöörialojen ja tietojenkäsittelyn erityisosaajia.
   25.    TVT-alan ikärakenne on nuorekas. Puolet tämänhetkisistä työttömistä työnhakijoista
          on alle 40-vuotiaita. Erityisesti ikääntyneemmillä on vaikeuksia työllistyä uudelleen,
          ja pitkäaikaistyöttömyys on kasvussa. Pohjois-Pohjanmaan TVT-taustaisista
          työttömistä noin puolella (450 henkeä) työttömyysjakso on kestänyt yli vuoden, ja
          näistä lähes 300 työttömällä työnhakijalla on korkea koulutustaso.
   26.    Broadcomin henkilöstövähennykset lisäävät merkittävästi TVT-alan työttömyyttä
          Oulussa. Erityisesti kokeneiden asiantuntijoiden työttömyys kasvaa. Oulun seudulla
          kehitetään aktiivisesti uusia kasvualoja, ja työttömät TVT-osaajat on saatava
          osallisiksi tätä kehitystä. Monilla on vahva suunnittelu- ja tuotekehityskokemus, mitä
          voidaan hyödyntää jatkossa joko TVT-alalla tai TVT:tä soveltavilla aloilla.
   Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet
   Kohteena olevat edunsaajat
   27.    Arviolta 500 irtisanotun työntekijän odotetaan osallistuvan toimiin. Kyseisten
          työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:
                                   Ryhmä                       Kohteena olevien
                                                            edunsaajien lukumäärä
                    Sukupuoli:       Miehiä:                      442     (88,4 %)
                                     Naisia:                        58    (11,6 %)
                    Kansalaisuus:    EU-kansalaisia:              487     (97,4 %)
                                     Muita kuin        EU-          13     (2,6 %)
                                     kansalaisia:
                    Ikäryhmä:        15–24-vuotiaita:                1     (0,2 %)
                                     25–29-vuotiaita:               19     (3,8 %)
                                     30–54-vuotiaita:             470     (94,0 %)
                                     55–64-vuotiaita:               10     (2,0 %)
                                     yli 64-vuotiaita:               0     (0,0 %)
   28.    Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena           olevien   edunsaajien   kokonaismäärän
          odotetaan näin ollen olevan 500.
FI                                                  7                                             FI
 ---pagebreak---    Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus
   29.     Suomi suunnittelee kolmenlaisia toimenpiteitä tämän hakemuksen piiriin kuuluville
           vähennetyille työntekijöille: i) heitä autetaan siirtymään uuteen työpaikkaan, ii) heitä
           autetaan perustamaan oma yritys ja iii) heille tarjotaan koulutusta. Kaikki
           seuraavassa lueteltavat toimenpiteet muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten
           palvelujen paketin, jonka tavoitteena on vähennettyjen työntekijöiden
           integroituminen uudelleen työmarkkinoille:
   30.     Valmennus ja muut valmistelevat toimenpiteet: Työttömiä työntekijöitä voidaan
           auttaa työnhakutekniikoissa, heille tarjotaan neuvontaa ja opastusta, järjestetään
           käyntejä työpaikkamessuilla ja heitä avustetaan työhakemusten ja ansioluetteloiden
           tekemisessä. Palvelu tarjotaan ryhmille, joiden koko vaihtelee. Ryhmästä riippuen
           koulutuksen kesto on 5–20 päivää. Ryhmille annetaan myös yksityiskohtaista
           uraohjausta, jossa painotetaan vuorovaikutusta ja työharjoittelua. Tämä valmennus
           voi kestää enintään 40 päivää. Yksilöille tai ryhmille voidaan järjestää
           työnhakuvalmentaja, joka toimii työnhaun sparraajana ja mentorina niin
           työntekijöille kuin työnantajillekin uuden työsuhteen alkuvaiheessa. Työhön
           valmennusta tarjotaan enintään 50 tuntia työnhakijaa kohden vuodessa.
   31.     Työntekijöille voi olla hyötyä myös erilaisista asiantuntija-arvioinneista. Niiden
           avulla voidaan esimerkiksi arvioida työntekijän työkyky terveyteen liittyvät
           näkökohdat, pätevyys ja ammattitaito mukaan luettuina, tai työntekijän
           yrittäjyystaidot ja -potentiaali.
   32.     Palvelupisteessä tarjottavat työllistymis- ja yrityspalvelut: Irtisanotuille työntekijöille
           on järjestetty omia palvelupisteitä, jotka palvelevat heitä toimenpiteiden toteutuksen
           ajan. Palvelupisteet antavat työttömiksi jääville työntekijöille heti alusta alkaen
           yksilöllisempää       ja    perusteellisempaa     neuvontapalvelua       kuin     julkinen
           työvoimatoimisto kykenisi antamaan. Jos kohderyhmän henkilöt eivät löydä uutta
           työpaikkaa kohtuullisessa ajassa, nimitetään TVT-alaa tunteva mentori. Mentori voi
           auttaa työntekijöitä erityisten työnhakutekniikoiden kanssa tai yrityksen
           perustamisen alkuvaiheissa.
   33.     Koulutus ja uudelleenkoulutus: Koulutustoimenpiteiden tavoitteena on perus- tai
           ammattitutkinto työllistävillä aloilla tai täydennyskoulutus tai korkeakouluopinnot
           nykyistä osaamista vahvistamalla taikka ohjaava/valmentava työvoimakoulutus niille
           henkilöille, joilla ei ole suunnitelmaa tulevasta työurasta. Koulutus räätälöidään
           kohderyhmän mukaan, ja kursseihin voi sisältyä esimerkiksi tieto- ja
           viestintätekniikan osaamisen laajentamista, projektin- ja laadunhallintaa,
           varainhoitoa sekä liiketoimintaosaamisen kehittämistä. Laaja yritysten
           kehittämiskoulutus (KEKO-koulutus) voi antaa koulutettavalle työkalut yrityksen
           kehittämishankkeen hallintaan.
   34.     Palveluntarjoajat voivat maksaa taloudellisia kannustimia (palkkatuki) osana
           kaikkien kohderyhmän työntekijöiden solmimien uusien työsuhteiden palkkoja.
           Vuodesta 2015 alkaen palkkatuki on 30–50 % palkkakustannuksista riippuen
           palkatun henkilön työttömyyden kestosta. Palkkatuen kesto määräytyy kyseisen
           henkilön yksilöllisten tarpeiden pohjalta (esimerkiksi pätevyys työtehtävään).
   35.     Yrittäjyyteen ohjaaminen ja palvelut uusille yrittäjille: Yrittäjyyttä edistetään
           yrityshautomotyyppisillä koulutuksilla ja työvoimapoliittisilla koulutuksilla. Lisäksi
           uusille yrittäjille tarjotaan opastusta, neuvontaa ja tukea. Uuden yritystoiminnan
           synnyttämistä alueelle edistetään seudullisen yrityspalveluverkoston sekä TEM-
FI                                                  8                                                  FI
 ---pagebreak---            konsernin (työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonala) yritysasiakkuussuunnittelun
           avulla.       Yrityshautomokonseptin         avulla      toteutetaan      monipuolista
           työmarkkinakoulutusta          yhdistettynä       koulutusorganisaation      ohjaamiin
           tiimityöharjoituksiin.
   36.     Starttirahat: Starttirahalla turvataan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka
           yritystoiminnan käynnistämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän, kuitenkin
           enintään 18 kuukauden ajan. Starttiraha muodostuu kahdesta osasta, perustuesta ja
           lisäosasta. Vuonna 2014 perustuen suuruus oli 32,66 euroa/päivä. Lisäosan suuruus
           on enintään 60 % perustuen määrästä. Keskimääräisen starttirahan suuruudeksi
           arvioidaan 6 000 euroa, mutta tukisumma määräytyy tapauskohtaisesti.
   37.     Matka-, oleskelu- ja muuttokustannusten korvaus: Työnhakija voi saada korvauksen
           työnhakuun liittyvistä matkoista aiheutuvista matka- ja oleskelukustannuksista sekä
           työllistymistä edistävään koulutukseen osallistumisesta aiheutuvista matka- ja
           oleskelukustannuksista. Lisäksi hän voi saada muuttokustannusten korvausta
           siirtyessään työhön työssäkäyntialueen ulkopuolelle. Korvauksien avulla tuensaajia
           kannustetaan hakemaan töitä laajemmalta maantieteelliseltä alueelta.
   38.     Yrityskyselyt ja -vierailut: Hankkeen tarkoituksena on syventää TVT-toimialan
           tuntemusta tuottamalla TVT-alan alueellista ennakointitietoa yrityskyselyiden ja -
           vierailujen kautta. Tietoa tarvitaan kohderyhmälle räätälöityjen palvelujen
           suunnitteluun ja lisäämään osaamista kohderyhmän työllistymistä tukevien
           palvelujen hankintaan. TVT-alan ennakointitieto antaa suuntaviivoja myös yrityksen
           perustamista suunnitteleville työnhakijoille. Nämä toimet jatkavat aiemman EGR-
           tapauksen (EGF/2013/001 FI/Nokia) työtä, jolla yhdistettiin selontekoja ja yritysten
           puhelinhaastatteluihin perustuvia tilastotietoja.
   39.     Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-
           asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa
           passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.
   40.     Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle
           pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Se on
           vahvistanut, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.
   Alustava talousarvio
   41.     Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 2 275 000 euroa, johon sisältyy yksilöllisten
           palvelujen kustannuksia 2 172 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja
           mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 103 000 euroa.
   42.     EGR:ltä haettu rahoitusosuus             on    yhteensä    1 365 000    euroa    (60 %
           kokonaiskustannuksista).
FI                                                 9                                              FI
 ---pagebreak---                                                                       Arvioidut
                                                                    kustannukset         Arvioidut
                                                     Arvioitu                      kokonaiskustannukset
                       Toimet                                        osallistujaa
                                                 osallistujamäärä
                                                                         kohti             (euroa)
                                                                       (euroa)
   Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)
   Valmennus ja muut valmistelevat
                                                        222               400              88 800
   toimenpiteet
   Palvelupisteessä tarjottavat työllistymis- ja
                                                        500               600             300 000
   yrityspalvelut
   Koulutus ja uudelleenkoulutus                        145             5 000             725 000
   Yrittäjyyteen ohjaaminen ja palvelut
                                                         13             5 000              65 000
   uusille yrittäjille
   Starttirahat                                          19             6 000             114 000
   Yrityskyselyt ja -vierailut                          424             1 1798            500 000
                                 Välisumma a):                                           1 792 800
        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen                  –
                                       paketista                                         (82,54 %)
                   Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)
   Palkkatuki                                            62             6 000             372 000
   Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset               48               150               7 200
                                 Välisumma b):                                            379 200
        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen                  –
                                       paketista                                         (17,46 %)
   EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet
       1. Valmistelutoimet                                       –                          8 000
       2. Hallinnointi                                           –                         70 000
       3. Tiedotus ja mainonta                                   –                         20 000
       4. Valvonta ja raportointi                                –                          5 000
                                 Välisumma c):                                            103 000
                                                                 –
       Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:                                             (4,53 %)
   8
            Luku on pyöristetty.
FI                                                    10                                                FI
 ---pagebreak---    Kustannukset yhteensä (a + b + c):                          –                    2 275 000
   EGR:n rahoitusosuus (60 prosenttia
                                                               –                    1 365 000
   kokonaiskustannuksista)
   43.      Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan
            mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia
            yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on
            vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat
            osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.
   44.      Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten
            perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät
            investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.
   Menojen tukikelpoisuuskausi
   45.      Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille
            11. elokuuta 2014. Kohdissa 29–39 tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin
            ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 11. elokuuta 2014 ja 30. tammikuuta 2017
            väliseltä ajalta. Poikkeuksena on kuitenkin korkeakoulutus (jos sellaista on tarjolla),
            johon voidaan myöntää rahoitustukea 11. elokuuta 2014 ja 30. heinäkuuta 2017
            väliseltä ajalta.
   46.      Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta
            11. elokuuta 2014 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä
            valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n
            rahoitustukea 11. elokuuta 2014 ja 30. heinäkuuta 2017 väliseltä ajalta.
   Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin
   47.      Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan pääosin julkisten
            työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalta.
            Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten
            (ELY-keskusten) ja työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimistojen) toimintamenoista.
            Teknisen tuen tehtävät rahoitetaan työ- ja elinkeinoministeriön sekä ELY-keskusten
            toimintamenoilla. Suomen viranomaiset pyrkivät ennakkorahoittamaan kaikki
            toimenpiteet ja tehtävät kokonaan kansallisesti, jolloin EGR-tuettu toiminta pääsee
            käynnistymään mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti.
   48.      Suomi valmistelee parhaillaan myös Microsoftin henkilöstövähennyksiin liittyvää
            EGR-hakemusta. Kuten Broadcomin irtisanotut, myös Microsoftilta irtisanotut ovat
            entisiä Nokian työntekijöitä ja heidän toimipaikkansa olivat samoilla paikkakunnilla:
            Oulussa, Tampereella, Salossa ja pääkaupunkiseudulla. Näiden kahden hakemuksen
            toteuttamisessa pyritään hyödyntämään synergiaetuja.
   49.      Broadcom-EGR-hanke toteutetaan yhteistyössä myös ”Työvoiman liikkuvuus
            Euroopassa 2014–2020” -hankkeen kanssa, joka on valtakunnallinen EURES-
            palvelujen kehittämishanke. Hanke käynnistyy vuoden 2015 alussa ESR-
            rahoituksella ja sitä koordinoi Pohjois-Karjalan ELY-keskus.
   50.      Uuden        ESR-ohjelmakauden          puitteissa   valmistellaan    valtakunnallista
            toimenpidekokonaisuutta, jonka nimi on ”Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen
            välillä”. Toimenpidekokonaisuuden tavoitteena on täydentää ja kehittää
            rakennemuutoksiin liittyvää kansallista toimintaa ja muutosturvaa. Tavoitteina ovat
FI                                                  11                                              FI
 ---pagebreak---            yhteinen tuotekehitys, hyvien ja huonojen käytäntöjen tunnistaminen, viestinnän
           parantuminen sekä hankkeiden hyvien tulosten juurruttaminen.
   51.     Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei
           saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.
   Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai
   työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi
   52.     Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa
           on kuultu kohteena olevien edunsaajien edustajia, työmarkkinaosapuolia ja
           alueellisia kumppaneita. 1. lokakuuta 2014 järjestettiin keskustelutilaisuus, jonka
           tarkoituksena oli suunnitella toimenpiteitä osaksi alueellisia EGR-hankkeita. Sekä
           kohteena olevien edunsaajien että henkilöstöä vähentävän yrityksen edustajat
           osallistuivat keskusteluun, samoin kuin useat muut sidosryhmät. Tilaisuudessa
           saatiin ehdotuksia Oulun alueella toteutettaviksi EGR-hankkeen toimenpiteiksi, jotka
           otettiin mukaan tukihakemukseen.
   53.     Työ- ja elinkeinoministeriö on kutsunut koolle laajan sidosryhmien edustajien
           joukon, joka on käsitellyt Broadcomin irtisanomisia ja osallistui EGR-hakemuksen
           valmisteluun. Työryhmässä ovat mukana asianomaisten ELY-keskuksien,
           työmarkkina-osapuolten, Broadcomin sekä muiden sidosryhmien edustajat. ELY-
           keskukset vastaavat keskushallinnon tehtävien alueellisesta täytäntöönpanosta ja
           kehittämisestä.
   54.     Työ- ja elinkeinohallinnon asiakaspalvelukeskus sekä ELY-keskukset toimivat
           yhteistyössä muiden sidosryhmien kanssa. Yhteistyön tavoitteena on tukea julkisen
           työvoima- ja yrityspalvelun toteutusta, suunnittelua ja kehittämistä. Sitä varten työ-
           ja elinkeinotoimiston yhteydessä toimii työvoima- ja yrityspalveluneuvottelukunta.
   Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät
   55.     Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmien kuvaus, jossa täsmennetään
           eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että
           rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka hallinnoi myös ESR:n
           varoja. Sama ministeriö toimii todentamisviranomaisena. Näistä kahdesta tehtävästä
           vastaavien yksiköiden velvollisuudet ja raportointisuhteet on erotettu tiukasti
           toisistaan. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu työllisyys- ja yrittäjyysosastolle,
           kun taas Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevat hallinnointitehtävät kuuluvat
           alueosastolle. Molempien rahastojen todentamisesta vastaa henkilöstö- ja
           hallintoyksikkö. Ministeriö on laatinut ohjeet, joissa esitetään noudatettavat
           menettelyt yksityiskohtaisesti.
   56.     Tarkastuksesta vastaa kyseisen ministeriön kansliapäällikön suorassa alaisuudessa
           toimiva riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö. Valvontaan ja tarkastuksiin
           liittyviä toimintoja sisältyy myös niin hallinto- kuin todentamisviranomaistenkin
           toimintoihin.
   Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset
   57.     Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:
           –      Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan
                  yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.
           –      Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä
                  vaatimuksia on noudatettu.
FI                                               12                                               FI
 ---pagebreak---           –     Broadcom Communications Finland, joka on jatkanut toimintaansa
                irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia
                oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.
          –     Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai
                rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.
          –     Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastoista rahoitettuja toimia.
          –     EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten
                valtiontukisääntöjen mukaista.
   TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
   Talousarvioesitys
   58.    EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011
          hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen
          vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o
          1311/20139 12 artiklassa säädetään.
   59.    Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen
          edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän,
          suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan
          käyttöön 1 365 000 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien
          kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.
   60.    Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta,
          talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn
          Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen10
          13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.
   Muut asiaan liittyvät asiakirjat
   61.    Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen
          käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaisia
          budjettikohtia koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 365 000 euroa.
   62.    Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n
          varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa
          rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan
          parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.
   9
         EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.
   10
         EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.
FI                                               13                                             FI
 ---pagebreak---                                                   Ehdotus
                    EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
                      Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                          (Suomen hakemus - EGF/2015/001 FI/Broadcom)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY)
   N:o 1927/20061 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja
   neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013 ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,
   ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja
   moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin,
   neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen2 ja erityisesti sen 13 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsovat seuraavaa:
   (1)     Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea
           globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten,
           maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden
           maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille
           ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän
           auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.
   (2)     EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011
           hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/20133 12 artiklassa
           säädetään.
   (3)     Suomi jätti 30 päivänä tammikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/001 FI/Broadcom
           EGR:n rahoitustuen saamiseksi Broadcom Communications Finlandin ja sen kahden
           toimittajan tai jatkojalostajan Suomessa toteuttamien henkilöstövähennysten vuoksi.
           Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan
           mukaisesti. Hakemus noudattaa kyseisen asetuksen 13 artiklassa säädettyjä EGR:n
           rahoitustuen vahvistamista koskevia vaatimuksia.
   (4)     Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 365 000 euroa rahoitustuen
           myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella.
   (5)     Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä
           olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,
   1
           EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.
   2
           EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.
   3
           Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen
           rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).
FI                                                   14                                             FI
 ---pagebreak---    OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
                                                  1 artikla
   Otetaan         Euroopan           globalisaatiorahastosta           käyttöön          1 365 000 euroa
   maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa
   Euroopan unionin yleistä talousarviota.
                                                  2 artikla
   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
   lehdessä. Sitä sovelletaan [… päivästä … kuuta …*].
   Tehty Brysselissä
   Euroopan parlamentin puolesta                   Neuvoston puolesta
   Puheenjohtaja                                   Puheenjohtaja
   
          Parlamentti lisää hyväksymispäivämäärän ennen kuin päätös julkaistaan EUVL:ssä.
FI                                                   15                                                   FI


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0226

Ehdotus: neuvoston päätös muuntogeenistä LLCotton25 puuvillaa (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti  /* KOM/2008/0226 lopull. */

		FIBryssel 30.4.2008KOM(2008) 226 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenistä LLCotton25 puuvillaa (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)(komission esittämä)PERUSTELUTLiitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi koskee muuntogeenistä LLCotton25 puuvillaa sisältäviä, siitä koostuvia tai siitä valmistettuja elintarvikkeita ja rehuja, joiden markkinoille saattamista koskevan hakemuksen Bayer CropScience AG toimitti Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle 3. maaliskuuta 2005 muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetun asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.Liitteenä oleva ehdotus kattaa myös sellaisten muiden LLCotton25 puuvillaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille, joita viljelyä lukuun ottamatta käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta puuvillaa.Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 16. huhtikuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti myönteisen lausunnon ja esitti päätelmänään, ettei hakemuksessa kuvattua LLCotton25 puuvillaa sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle.Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle toimitettiin tätä taustaa vasten 12. helmikuuta 2008 äänestystä varten luonnos komission päätökseksi muuntogeenistä LLCotton25 puuvillaa sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta. Komitea ei antanut lausuntoa: neljätoista jäsenvaltiota (168 ääntä) äänesti ehdotuksen puolesta, yhdeksän jäsenvaltiota (109 ääntä) vastusti sitä, kolme jäsenvaltiota (65 ääntä) pidättäytyi äänestämästä ja yksi jäsenvaltio (3 ääntä) ei ollut edustettuna.Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklan 2 kohdan sekä neuvoston päätöksen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/512/EY, 5 artiklan mukaisesti komission on tehtävä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja annettava siitä tieto parlamentille. Neuvostolla on kolme kuukautta aikaa tehdä määräenemmistöpäätös ehdotuksesta.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSmuuntogeenistä LLCotton25 puuvillaa (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 [1] ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksensekä katsoo seuraavaa:(1) Bayer CropScience AG toimitti 3 päivänä maaliskuuta 2005 Alankomaiden toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen LLCotton25 puuvillaa sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille, jäljempänä ’hakemus’.(2) Hakemus kattaa myös sellaisten muiden LLCotton25 puuvillaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille, joita viljelyä lukuun ottamatta käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta puuvillaa. Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan säännösten mukaisesti hakemus sisältää geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY [2] liitteissä III ja IV vaaditut tiedot sekä direktiivin 2001/18/EY liitteessä II säädettyjen periaatteiden mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tiedot ja päätelmät.(3) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi 16 päivänä huhtikuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti myönteisen lausunnon ja esitti päätelmänään, ettei hakemuksessa kuvattua LLCotton25 puuvillaa sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden, jäljempänä ’tuotteet’, saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle taikka ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa [3]. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin lausunnoissa, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset olivat esittäneet kyseisen asetuksen 6 artiklan 4 kohdan ja 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti.(4) Elintarviketurvallisuusviranomainen katsoi koostumusta ja viljelyominaisuuksia koskevien vertailevien analyysien osoittavan, että LLCotton25 puuvilla on olennaisilta osin samanlaista kuin geeniteknisesti muuntamaton vastineensa, minkä vuoksi ei tarvita muita, koe-eläimillä tehtäviä turvallisuustutkimuksia (esimerkiksi 90 päivän toksisuuskoe rotalla).(5) Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka koostuu yleisestä seurantasuunnitelmasta, on tuotteiden esitetyn käyttötarkoituksen mukainen. Puuvillan siementen fysikaalisten ominaisuuksien ja kuljetusmenetelmien vuoksi elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli kuitenkin, että yleisen seurannan yhteydessä käytetään erityistoimenpiteitä villien puuvillakasvien aktiiviseen seurantaan silloin, kun puuvillakasvit kasvavat alueilla, joilla päästöjä todennäköisesti tapahtuu.(6) Hakijan toimittama seurantasuunnitelma on muutettu elintarviketurvallisuusviranomaisen kyseisen suosituksen mukaiseksi.(7) Kyseiset seikat huomioon ottaen tuotteille olisi myönnettävä lupa.(8) Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004 [4] mukaisesti.(9) Elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon perusteella LLCotton25 puuvillaa sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa. Jotta kuitenkin varmistetaan tuotteiden käyttö tässä päätöksessä säädetyn luvan rajoissa, niiden muuntogeenistä organismia sisältävien tai siitä koostuvien rehujen sekä elintarvikkeisiin ja rehuihin kuulumattomien tuotteiden, joille haetaan lupaa, merkintöjä olisi täydennettävä selkeällä maininnalla, että kyseisiä tuotteita ei saa käyttää viljelyyn.(10) Elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnon perusteella ei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti.(11) Kaikki tuotteiden lupaa koskevat oleelliset tiedot olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.(12) Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003 [5] 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset.(13) Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003 [6] 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.(14) Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, joten neuvoston on vahvistettava tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuuntogeeninen organismi ja yksilöllinen tunnisteMuuntogeeniselle LLCotton25 puuvillalle (Gossypium hirsutum), siten kuin se määritellään tämän päätöksen liitteessä olevassa b kohdassa, osoitetaan yksilöllinen tunniste ACS-GHØØ1-3 asetuksen (EY) N:o 65/2004 mukaisesti.2 artiklaLupaSovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 4 artiklan 2 kohtaa ja 16 artiklan 2 kohtaa seuraaville tuotteille myönnetään lupa tässä päätöksessä vahvistetuin edellytyksin:a) elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät puuvillaa ACS-GHØØ1-3, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;b) rehu, joka sisältää puuvillaa ACS-GHØØ1-3, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;c) muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät puuvillaa ACS-GHØØ1-3 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu puuvilla viljelyä lukuun ottamatta.3 artiklaMerkitseminen1. Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ’organismin nimi’ on ’puuvilla’.2. Sanat ’ei viljelyyn’ on mainittava 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen puuvillaa ACS-GHØØ1-3 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.4 artiklaYmpäristövaikutusten seuranta1. Luvanhaltijan on varmistettava, että liitteessä olevassa h kohdassa esitetty ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma on käytössä ja että se pannaan täytäntöön.2. Luvanhaltijan on toimitettava komissiolle vuosittain raportit seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista.5 artiklaYhteisön rekisteriTämän päätöksen liitteessä olevat tiedot on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1829/2003 28 artiklassa säädettyyn yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin.6 artiklaLuvanhaltijaLuvanhaltija on Bayer Cropscience AG.7 artiklaVoimassaoloTätä päätöstä sovelletaan kymmenen vuoden ajan sen tiedoksiantamispäivästä.8 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu Bayer CropScience AG:lle, Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Saksa.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEa) Hakija ja luvanhaltija:Nimi: Bayer CropScience AGOsoite: Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Saksab) Tuotteiden nimet ja määritelmät:(1) elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät puuvillaa ACS-GHØØ1-3, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;(2) rehu, joka sisältää puuvillaa ACS-GHØØ1-3, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;(3) muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät puuvillaa ACS-GHØØ1-3 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu puuvilla viljelyä lukuun ottamatta.Muuntogeeninen puuvilla ACS-GHØØ1-3, siten kuin se on kuvattu hakemuksessa, ilmentää PAT-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia.c) Merkitseminen:(1) Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ’organismin nimi’ on ’puuvilla’.(2) Sanat ’ei viljelyyn’ on mainittava tämän päätöksen 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen puuvillaa ACS-GHØØ1-3 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.d) Havaitsemismenetelmä:– Tapahtumakohtainen reaaliaikainen PCR-tekniikkaan perustuva menetelmä puuvillan ACS-GHØØ1-3 kvantifiointia varten.– Validoija (validoitu siemenillä): asetuksella (EY) N:o 1829/2003 perustettu yhteisön vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.– Viiteaineisto: AOCS 0306-A ja AOCS 0306-E, saatavilla American Oil Chemists Societyn (AOCS) kautta osoitteessa: http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_cotton.cfm.e) Yksilöllinen tunniste:ACS-GHØØ1-3f) Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan liitteen II mukaisesti vaadittavat tiedot:Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä, kirjausnumero ID: ks. [täydennetään ilmoitettaessa]g) Tuotteen markkinoille saattamista, käyttöä ja käsittelyä koskevat ehdot tai rajoitukset:Ei tarpeen.h) Seurantasuunnitelma:Direktiivin 2001/18/EY liitteen VII mukainen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma[Linkki: suunnitelma julkaistu internetissä]i) Markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden käytön osalta:Ei tarpeen.Huom: Linkkejä asianmukaisiin asiakirjoihin on ehkä muutettava ajoittain. Kyseiset muutokset saatetaan yleisön tietoon päivittämällä yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteri.[1] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1981/2006 (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 99).[2] EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1830/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785856.htm[4] EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5.[5] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.[6] EUVL L 287, 5.11.2003, s. 1.--------------------------------------------------


|

52010XX1123(01)

Luonnos – Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetun Assosiointineuvoston päätös N:o …/…, annettu …, Euro–Välimeri-sopimukseen sisältyvistä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevista määräyksistä

Virallinen lehti nro L 306 , 23/11/2010 s. 2 - 7

		LuonnosEuroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyllä Euro–Välimeri-sopimuksella perustetunAssosiointineuvoston päätös N:o …/…,annettu …,Euro–Välimeri-sopimukseen sisältyvistä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevista määräyksistäASSOSIOINTINEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen [1] ja erityisesti sen 67 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen, jäljempänä "sopimus", 65–68 artiklassa määrätään Marokon ja jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta ja 65 artiklassa esitetään tällaisen yhteensovittamisen periaatteet.(2) Sopimuksen 67 artiklassa määrätään, että assosiointineuvosto hyväksyy ennen sopimuksen voimaantuloa seuraavan ensimmäisen vuoden loppuun mennessä päätöksen, jolla pannaan täytäntöön 65 artiklassa esitetyt periaatteet.(3) Assosiointineuvoston 27 päivänä heinäkuuta 2005 Euroopan naapuruuspolitiikan yhteydessä hyväksymän EU:n ja Marokon toimintasuunnitelman tavoitteen 29 kolmannessa luetelmakohdassa kehotetaan tekemään päätös, jolla pannaan täytäntöön sopimuksen 65 artikla.(4) Ottaen huomioon syrjimättömyysperiaatteen soveltamisen tässä päätöksessä ei olisi annettava mitään lisäoikeuksia sellaisten toisen sopimuspuolen alueella esiintyneiden tiettyjen seikkojen tai tapahtumien nojalla, joita ei ensimmäisen sopimuspuolen lainsäädännössä ole otettu huomioon, lukuun ottamatta oikeutta joidenkin etuuksien siirtoon.(5) Tätä päätöstä sovellettaessa marokkolaisten työntekijöiden oikeutta perhe-etuuksiin olisi koskettava edellytys, jonka mukaan heidän perheenjäsenensä oleskelevat laillisesti kyseisten työntekijöiden kanssa siinä jäsenvaltiossa, jossa nämä työntekijät työskentelevät. Tällä päätöksellä ei olisi myönnettävä oikeutta perhe-etuuksiin jossakin muussa valtiossa, kuten Marokossa, oleskelevien työntekijän perheenjäsenten osalta.(6) Neuvoston asetuksella (EY) N:o 859/2003 [2] on jo ulotettu asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 säännökset koskemaan kolmansien maiden kansalaisia, joita kyseiset säännökset eivät koske yksinomaan heidän kansalaisuutensa vuoksi. Asetukseen (EY) N:o 859/2003 sisältyy jo periaate, jonka mukaan marokkolaisten työntekijöiden eri jäsenvaltioissa ansaitsemat vakuutuskaudet lasketaan yhteen tiettyjä etuuksia koskevien oikeuksien osalta, kuten sopimuksen 65 artiklan 2 kohdassa määrätään.(7) Voi olla tarpeen antaa Marokon lainsäädännön ominaispiirteitä vastaavia erityissäännöksiä, jotta helpotetaan yhteensovittamista koskevien sääntöjen soveltamista.(8) Jotta varmistettaisiin jäsenvaltioiden ja Marokon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen sujuva toiminta, on tarpeen antaa erityissäännöksiä jäsenvaltioiden ja Marokon välisestä yhteistyöstä sekä asianomaisen henkilön ja toimivaltaisen valtion laitoksen välisestä yhteistyöstä.(9) Olisi annettava siirtymäsäännökset tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden suojaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että he eivät menetä oikeuksia päätöksen voimaantulon johdosta,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:I OSAYLEISET SÄÄNNÖKSET1 artiklaMääritelmät1. Tässä päätöksessä tarkoitetaan:a) "sopimuksella" Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Marokon kuningaskunnan välisestä assosioinnista tehtyä Euro–Välimeri-sopimusta;b) "asetuksella" sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 883/2004 [3] sellaisena kuin sitä sovelletaan Euroopan unionin jäsenvaltioissa;c) "täytäntöönpanoasetuksella" sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16 päivänä syyskuuta 2009 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 987/2009 [4];d) "jäsenvaltiolla" Euroopan unionin jäsenvaltiota;e) "työntekijällä"i) jäsenvaltion lainsäädännön osalta asetuksen 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetussa palkkatyössä olevaa henkilöä;ii) Marokon lainsäädännön osalta kyseisessä lainsäädännössä tarkoitetussa palkkatyössä olevaa henkilöä;f) "perheenjäsenellä"i) jäsenvaltion lainsäädännön osalta asetuksen 1 artiklan i alakohdassa tarkoitettua perheenjäsentä;ii) Marokon lainsäädännön osalta kyseisessä lainsäädännössä tarkoitettua perheenjäsentä;g) "lainsäädännöllä"i) jäsenvaltioiden osalta asetuksen 1 artiklan l alakohdassa tarkoitettua lainsäädäntöä;ii) Marokon osalta vastaavaa Marokossa sovellettavaa asiaankuuluvaa lainsäädäntöä;h) "etuuksilla"i) jäsenvaltioiden osalta asetuksen 3 artiklassa tarkoitettuja etuuksia;ii) Marokon osalta vastaavia Marokossa sovellettavia etuuksia;i) "siirrettävillä etuuksilla"i) jäsenvaltioiden osalta:- vanhuuseläkkeitä,- perhe-eläkkeitä,- työtapaturma- ja ammattitautieläkkeitä,- työtapaturmiin ja ammattitauteihin liittyviä työkyvyttömyyseläkkeitä,sellaisina kuin asetuksessa tarkoitetaan, lukuun ottamatta asetuksen liitteessä X lueteltuja maksuihin perustumattomia erityisiä rahaetuuksia,ii) Marokon osalta vastaavia Marokon lainsäädännössä edellytettyjä etuuksia, lukuun ottamatta tämän päätöksen liitteessä I määritettyjä maksuihin perustumattomia erityisiä rahaetuuksia.2. Muilla tässä päätöksessä käytetyillä termeillä tarkoitetaan:a) jäsenvaltioiden osalta termeille asetuksessa ja täytäntöönpanoasetuksessa annettua merkitystä;b) Marokon osalta Marokossa sovellettavassa asiaankuuluvassa lainsäädännössä niille annettua merkitystä.2 artiklaHenkilöllinen soveltamisalaTätä päätöstä sovelletaan:a) työntekijöihin, jotka ovat Marokon kansalaisia, jotka ovat tai ovat olleet laillisesti työssä jossakin jäsenvaltiossa ja joihin sovelletaan tai on sovellettu yhden tai useamman jäsenvaltion lainsäädäntöä, ja heidän edunsaajiinsa;b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen työntekijöiden perheenjäseniin sillä edellytyksellä, että nämä perheenjäsenet oleskelevat tai ovat oleskelleet laillisesti kyseisen työntekijän kanssa jossakin jäsenvaltiossa tämän työskennellessä siellä;c) työntekijöihin, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, jotka ovat tai ovat olleet laillisesti työssä Marokossa ja joihin sovelletaan tai on sovellettu Marokon lainsäädäntöä, ja heidän edunsaajiinsa; sekäd) edellä c alakohdassa tarkoitettujen työntekijöiden perheenjäseniin sillä edellytyksellä, että nämä perheenjäsenet oleskelevat tai ovat oleskelleet laillisesti kyseisen työntekijän kanssa Marokossa tämän työskennellessä siellä.3 artiklaKohtelun yhdenvertaisuus1. Työntekijöitä, jotka ovat Marokon kansalaisia ja jotka työskentelevät laillisesti jossakin jäsenvaltiossa, sekä heidän kanssaan laillisesti oleskelevia perheenjäseniään kohdellaan 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettujen etuuksien osalta ilman kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää suhteessa sen jäsenvaltion kansalaisiin, jossa työntekijät työskentelevät.2. Työntekijöitä, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia ja jotka työskentelevät laillisesti Marokossa, sekä heidän kanssaan laillisesti oleskelevia perheenjäseniään kohdellaan 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa tarkoitettujen etuuksien osalta ilman kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää suhteessa Marokon kansalaisiin.II OSAJÄSENVALTIOIDEN JA MAROKON VÄLISET SUHTEET4 artiklaAsuinpaikkaa koskevista vaatimuksista luopuminen1. Edellä 1 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitettuja siirrettäviä etuuksia, joihin 2 artiklan a ja c alakohdassa tarkoitetuilla henkilöillä on oikeus, ei saa vähentää, muuttaa, keskeyttää, peruuttaa tai takavarikoida sen vuoksi, että etuuden saaja oleskelee:i) jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisen etuuden osalta Marokon alueella, taiii) Marokon lainsäädännön mukaisen etuuden osalta jonkin jäsenvaltion alueella.2. Työntekijän 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetuilla perheenjäsenillä on oikeus 1 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitettuihin siirrettäviin etuuksiin samalla tavoin kuin sellaisen työntekijän perheenjäsenillä, joka on kyseisen jäsenvaltion kansalainen, kun nämä perheenjäsenet oleskelevat Marokon alueella.3. Työntekijän 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuilla perheenjäsenillä on oikeus 1 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitettuihin siirrettäviin etuuksiin samalla tavoin kuin sellaisen työntekijän perheenjäsenillä, joka on Marokon kansalainen, kun nämä perheenjäsenet oleskelevat jonkin jäsenvaltion alueella.III OSAERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ5 artiklaYhteistyö1. Jäsenvaltiot ja Marokko toimittavat toisilleen kaikki tiedot sellaisista muutoksista niiden lainsäädäntöön, jotka saattavat vaikuttaa tämän päätöksen täytäntöönpanoon.2. Tämän päätöksen soveltamista varten jäsenvaltioiden ja Marokon viranomaiset ja laitokset antavat toisilleen apua ja toimivat niin kuin panisivat täytäntöön omaa lainsäädäntöään. Mainittujen viranomaisten ja laitosten antama hallinnollinen apu on pääsääntöisesti maksutonta. Jäsenvaltioiden ja Marokon toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin sopia, että tietyt kustannukset korvataan.3. Jäsenvaltioiden ja Marokon viranomaiset ja laitokset voivat tämän päätöksen soveltamista varten olla suoraan yhteydessä toisiinsa ja asianomaisiin henkilöihin tai heidän edustajiinsa.4. Tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla laitoksilla ja henkilöillä on vastavuoroinen tiedotus- ja yhteistyövelvollisuus tämän päätöksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi.5. Asianomaisten henkilöiden on ilmoitettava mahdollisimman pian toimivaltaisen jäsenvaltion laitoksille tai Marokon laitoksille, jos tämä on toimivaltainen valtio, ja asuinjäsenvaltion laitoksille tai Marokon laitoksille, jos tämä on asuinvaltio, kaikista henkilökohtaisessa tai heidän perheensä tilanteessa tapahtuneista muutoksista, joilla on vaikutuksia heidän oikeuksiinsa etuuksiin tämän päätöksen perusteella.6. Jos 5 kohdassa tarkoitettua ilmoittamisvelvollisuutta ei noudateta, siitä voi aiheutua oikeasuhteisia toimenpiteitä kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toimenpiteiden on kuitenkin oltava vastaavia kuin ne, joita sovelletaan sisäisen lainsäädännön nojalla samanlaisissa tilanteissa, eivätkä ne saa tehdä etuuden hakijoille mahdottomaksi tai liian vaikeaksi käytännössä käyttää heille tällä päätöksellä annettuja oikeuksia.7. Jäsenvaltiot ja Marokko voivat kansallisessa lainsäädännössä ottaa käyttöön erityissäännöksiä, joilla varmistetaan, että etuuden saajat, jotka oleskelevat tai asuvat sen valtion ulkopuolella, jossa velallislaitos sijaitsee, täyttävät etuuksiin oikeuttavat edellytykset. Näiden säännösten on oltava oikeasuhtaisia, tämän päätöksen periaatteiden mukaisia eivätkä ne saa sisältää kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää. Säännökset annetaan tiedoksi myös assosiointineuvostolle.6 artiklaHallinnolliset tarkastukset ja lääkärintarkastukset1. Tätä artiklaa sovelletaan 2 artiklassa tarkoitettuihin ja 1 artiklan 1 kohdan i alakohdassa tarkoitettuja siirrettäviä etuuksia saaviin henkilöihin sekä tämän päätöksen täytäntöönpanosta vastaaviin laitoksiin.2. Jos etuuden saaja tai hakija taikka hänen perheenjäsenensä oleskelee tai asuu jäsenvaltion alueella, kun taas velallislaitos sijaitsee Marokossa, taikka Marokossa, kun taas velallislaitos sijaitsee jäsenvaltiossa, etuudensaajan oleskelu- tai asuinpaikan laitos suorittaa velallislaitoksen pyynnöstä lääkärintarkastuksen oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen soveltamassa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti.Velallislaitos ilmoittaa oleskelu- tai asuinpaikan laitokselle mahdolliset lääkärintarkastuksessa tarvittaessa huomioitavat erityisvaatimukset ja seikat, joihin lääkärintarkastuksen on kohdistuttava.Oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen on toimitettava raportti lääkärintarkastusta pyytäneelle velallislaitokselle.Velallislaitos varaa oikeuden tarkastuttaa etuudensaaja valitsemallaan lääkärillä joko alueella, jossa etuuden saaja tai hakija oleskelee tai asuu, tai maassa, jossa velallislaitos sijaitsee. Etuudensaajaa voidaan pyytää palaamaan velallislaitoksen valtioon kuitenkin vain, jos hän pystyy matkustamaan sinne vaarantamatta terveyttään ja jos velallislaitos maksaa matka- ja asumiskustannukset.3. Jos etuuden saaja tai hakija taikka hänen perheenjäsenensä oleskelee tai asuu jäsenvaltion alueella, kun taas velallislaitos sijaitsee Marokossa, taikka Marokossa, kun taas velallislaitos sijaitsee jäsenvaltiossa, etuudensaajan oleskelu- tai asuinpaikan laitos suorittaa velallislaitoksen pyynnöstä hallinnollisen tarkastuksen.Oleskelu- tai asuinpaikan laitoksen on toimitettava raportti velallislaitokselle, joka pyysi hallinnollista tarkastusta.Velallislaitos varaa oikeuden tarkastuttaa etuudensaajan tilanne valitsemallaan ammattilaisella. Etuudensaajaa voidaan pyytää palaamaan velallislaitoksen valtioon kuitenkin vain, jos hän pystyy matkustamaan sinne vaarantamatta terveyttään ja jos velallislaitos maksaa matka- ja asumiskustannukset.4. Yksi tai useampi jäsenvaltio ja Marokko voivat sopia muista hallinnollisista määräyksistä edellyttäen, että ne ilmoittavat asiasta assosiointineuvostolle.5. Tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisesta maksuttoman keskinäisen hallinnollisen avun periaatteesta poiketen tarkastusten suorittamista pyytänyt velallislaitos hyvittää tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tarkastusten tosiasialliset kustannukset laitokselle, jota pyydettiin suorittamaan ne.7 artiklaSopimuksen 90 artiklan soveltaminenSopimuksen 90 artiklaa sovelletaan, jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole noudattanut 5 ja 6 artiklan mukaisia velvoitteita.8 artiklaErityissäännökset Marokon lainsäädännön soveltamiseksiAssosiointineuvosto voi tarvittaessa antaa liitteessä II erityissäännöksiä Marokon lainsäädännön soveltamiseksi.9 artiklaKahdenvälisissä sopimuksissa olevat hallinnolliset määräyksetJäsenvaltioiden ja Marokon välisiin kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviä hallinnollisia menettelyjä voidaan soveltaa edelleen edellyttäen, että näillä menettelyillä ei ole kielteisiä vaikutuksia asianomaisten henkilöiden tässä päätöksessä vahvistettuihin oikeuksiin tai velvollisuuksiin.10 artiklaTämän päätöksen täytäntöönpanomenettelyitä täydentävät sopimuksetVähintään yksi jäsenvaltio ja Marokko voivat tehdä sopimuksia, joiden tarkoituksena on täydentää tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevia hallinnollisia menettelyitä, erityisesti petosten ja virheiden estämiseksi ja torjumiseksi.IV OSASIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET11 artiklaSiirtymäsäännökset1. Tämän päätöksen perusteella ei kerry oikeuksia sen voimaantulopäivää edeltävältä ajalta.2. Jollei 1 kohdasta muuta johdu, oikeuden saa tämän päätöksen mukaisesti, vaikka se liittyy päätöksen voimaantulopäivää edeltävään tapahtumaan.3. Etuudet, joita ei ole myönnetty tai joiden suorittaminen on keskeytetty asianomaisen henkilön kansalaisuuden tai asuinpaikan vuoksi, annetaan tai palautetaan henkilön pyynnöstä tämän päätöksen voimaantulopäivästä edellyttäen, että oikeudet, joiden perusteella etuuksia on aiemmin annettu, eivät ole johtaneet kertasuorituksen maksamiseen.4. Jos 3 kohdassa tarkoitettu pyyntö esitetään kahden vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulopäivästä, päätöksen mukaisesti saadut oikeudet tulevat voimaan tämän päätöksen voimaantulopäivästä alkaen, eikä kyseisiin henkilöihin voida soveltaa minkään jäsenvaltion tai Marokon lainsäädäntöä oikeuksien menettämisestä tai rajoittamisesta.5. Jos 3 kohdassa tarkoitettu pyyntö tehdään kahden vuoden määräajan kuluttua tämän päätöksen voimaantulopäivän jälkeen, oikeudet, joita ei ole menetetty tai jotka eivät ole vanhentuneet, tulevat voimaan pyynnön esittämispäivänä, ellei jonkin jäsenvaltion tai Marokon lainsäädännön suotuisamman säännöksen soveltamisesta muuta johdu.12 artiklaPäätöksen liitteet1. Tämän päätöksen liitteet ovat sen erottamaton osa.2. Liitteitä voidaan Marokon pyynnöstä muuttaa assosiointineuvoston päätöksellä.13 artiklaVoimaantuloTämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavan ensimmäisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.Tehty …Assosiointineuvoston puolestaPuheenjohtaja[1] EYVL L 70, 18.3.2000, s. 2.[2] EUVL L 124, 20.5.2003, s. 1.[3] EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.[4] EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1.--------------------------------------------------LIITE ILUETTELO MAKSUIHIN PERUSTUMATTOMISTA ERITYISISTÄ RAHAETUUKSISTA MAROKOSSA…--------------------------------------------------LITE IIERITYISSÄÄNNÖKSET MAROKON LAINSÄÄDÄNNÖN SOVELTAMISEKSI…--------------------------------------------------