title: Proposal for a COUNCIL DECISION AUTHORIZING THE FEDERAL REPUBLIC OF GERMANY AND THE REPUBLIC OF POLAND TO CONCLUDE AN AGREEMENT CONTAINING MEASURES DEROGATING FROM ARTICLES 2 AND 3 OF THE SIXTH COUNCIL DIRECTIVE (77/388/EEC) OF 17 MAY 1977 ON THE HARMONIZATION OF THE LAWS OF THE MEMBERS STATES RELATING TO TURNOVER TAXES

text:
             EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                         Bryssel, 12.04.1995
                                         KOM(95) 136 lopull.
                            Ehdotus
                  NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ PUOLAN
          TASAVALLAN KANSSA SOPIMUS, JONON KUULUU
            POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN
   LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA
 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON
            DIREKTIIVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN
                       (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                                                ^
                           EXPLANATORY MEMORANDUM
By letter officially received by the Secretariat-General of the Commission on 20 January
1995, the German Government requested authorization, on the basis of Article 30 of the
Sixth Council Directive, to conclude an agreement with the Republic of Poland containing
derogations from Articles 2 and 3 of that Directive (Sixth Council Directive 77/388/EEC
of 17 May 1977 on the harmonization of the laws of the Member States relating to
turnover taxes - Common system of value added tax: uniform basis of assessment1).
This agreement concerns the link-up of the German B97 and Polish 274 roads, and the
construction of a frontier bridge across the Neisse in the Guben and Gubinek area.
However, the tax provisions derogating from the Sixth Directive refer only to the
construction of the frontier bridge.
In accordance with Article 30, the other Member States were informed of Germany's
request by letter dated 20 February 1995.
The agreement provides that Polish law relating to goods and services tax is to apply to
supplies of goods or services effected in connection with the construction of the frontier
bridge. It also stipulates that, with the exception of customs duties, no import tax is to be
charged on goods imported from the sovereign territory of one Contracting State into the
sovereign territory of the other Contracting State, provided that those goods are used in
the construction of the frontier bridge. This does not apply to imports of goods for the
 public building authorities.
 Under the principle of territorial application laid down by the Sixth Directive, construction
work carried out on German sovereign territory would be subject to VAT in Germany,
but construction work carried out on Polish sovereign territory would lie outside the
 scope of the Sixth Directive. If these provisions were applied, it would be necessary to
 break down transactions on the basis of the territory on which they were carried out. In
 addition, each importation into Germany from Poland of goods used for the construction
 of the bridge would be subject to VAT in Germany.
The Contracting States are of the opinion that the application of these rules would involve
 substantial tax complications for the contractors responsible for the construction work.
They therefore take the view that the tax provisions of the draft agreement are justified in
 order to simplify the contractors' tax obligations.
         OJ NoL 145, 13.6.1977, p. I. as last amended by Directive 94/76/EC (OJ No L 365, 31.12.1994,
         P-53).
 ---pagebreak---                                                                                3
 It is clear that the tax provisions in the agreement adversely affect the total amount of
 VAT to be collected on transactions relating to construction work on the frontier bridge.
 However, the German Government would point out that earlier agreements between
 Germany and Poland concerning, fust, the motorway link-up and the construction of
 frontier clearance facilities for the new frontier crossing in the Görlitz and Zgorzelec area
 and, second, the motorway link-up between Frankfurt/Oder and Schwetig stipulated that
 all supplies of goods or services effected in connection with the construction of bridges
 were subject to VAT in Germany, including those effected on Polish territory. The
 Council authorized Germany to conclude agreements by two decisions deemed to have
 been adopted in accordance with the second paragraph of Article 30 of the Sixth
 Directive.
However, in the course of the negotiations on these agreements, a guarantee of
 reciprocity was given. Thus, the Federal Republic of Germany had agreed that, in future
 cross-border construction projects of a similar nature, Polish tax law could be applied to
transactions carried out on German territory if this facilitated construction. It is therefore
 in accordance with what was agreed during earlier negotiations that the draft agreement
 provides that Polish law relating to tax on goods and services is to apply to all the
 construction work on the bridge.
Under Article 30 of the Sixth Directive, any Member State may be authorized to conclude
with a non-member country or an international organization an agreement which may
contain derogations from the said Directive.
The Commission agrees that the uniform taxation of construction work and the waiving of
collection of VAT on the importation of goods intended for use in such work is a
simplification for the contractors compared with the application of the normal rules of
taxation.
It also considers that the provisions of the proposed agreement resulting in the
non-taxation of transactions relating to construction work that is subject to VAT in
Germany are fair, given the lax provisions of the two above-mentioned agreements
providing for VAT to be charged in Germany on certain transactions which were, in
theory, outside the scope of the Sixth Directive
In addition, given the compensating effect of the tax provisions of the three agreements,
the application of the tax provisions oi^ the present draft agreement will have only a
negligible effect on the own resources of the European Communities accruing from value
added tax.
Accordingly, the Commission takes the view that the Federal Republic of Qermany should
be authorized to conclude the proposed agreement.
 ---pagebreak---                                                                                1
                                           Ehdotus
                               NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ PUOLAN
                TASAVALLAN KANSSA SOPIMUS, JOHON KUULUU
                  POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN
     LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA
  17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON
                    DIREKTIIVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17
päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin - yhteinen
arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste', ja erityisesti sen 30
artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen
sekä katsoo, että
kuudennen direktiivin 30 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission
ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan tehdä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön
kanssa sopimuksen, joka saattaa sisältää poikkeuksia tästä direktiivistä,
Saksan hallitus on hakenut komission pääsihteeristön 20 päivänä tammikuuta 1995
kirjaamalla kirjeellä lupaa tehdä Puolan kanssa sopimus Saksan maantien B97 ja Puolan
maantien 274 yhdistämisestä ja rajasillan rakentamisesta Neissejoen yli Gubenin ja
Gubinekin alueella; sopimukseen sisältyy poikkeuksia kuudennen direktiivin 2 ja 3
artiklasta mainitun rajasillan rakentamisen osalta,
muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 20 päivänä helmikuuta 1995,
1
  EYVL n:o L 145, 13.6.1977, s. I. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 94/76/EY (EYVL n:o L 365, 31.12.1994, s. 53)
 ---pagebreak---                                                                                ^r
ilman poikkeusmääräyksiä Saksan maan alueella tehtävät rakennustyöt olisivat Saksan
alv.n alaisia ja Puolan alueella tehdyt kuudennen direktiivin soveltamisalan ulkopuolella, ja
lisäksi kaikki Puolasta lähtöisin olevat Saksaan tuodut tavarat, joita käytetään rajasillan
rakentamiseen, olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia,
sopimuksen poikkeusmääräysten tarkoitus on yksinkertaistaa               kyseisen  rajasillan
rakennustöistä vastaavien toimijoiden vcrotussääntöjä, ja
poikkeusmääräykset vaikuttavat vain hyvin vähän Euroopan yhteisöjen arvonlisäverosta
saataviin omiin varoihin,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 ---pagebreak---                                                                                ^
                                            I  artikla
Saksan liittotasavallalle annetaan lupa tehdä Puolan tasavallan kanssa Saksan maantien
B97 ja Puolan maantien 274 yhdistämisestä sekä Neissejoen ylittävän rajasillan
rakentamisesta Gubenin ja Gubinekin alueelle sopimus, johon sisältyy poikkeuksia 17
päivänä toukokuuta 1977 annetusta neuvoston kuudennesta direktiivistä 77/388/ETY.
Mainitut poikkeukset määritellään 2 ja 3 artiklassa.
                                           2 artikla
Poiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta Saksan liittotasavaltaan Gubenin alueella
kuuluvan osan, jolla rakennetaan Saksan maantien B97 ja Puolan maantien 274 yhdistävää
Neissejoen ylittävää rajasiltaa, katsotaan kuuluvan Puolan tasavallan alueeseen kyseisen
sillan rakentamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta.
                                           .>' artikla
Poiketen kuudennen direktiivin 2 artiklan 2 kohdasta Puolasta lähtöisin olevien tavaroiden
tuonti Saksaan ei ole arvonlisäveron alaista siltä osin, kuin mainitut tavarat käytetään
Saksan maantien B97 ja Puolan maantien 274 yhdistävän Neissejoen ylittävän rajasillan
rakentamiseen Gubenin ja Gubinekin alueella. Poikkeusta ei kuitenkaan sovelleta julkisten
viranomaisten maahantuomiin tavaroihin.
                                           4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                          Neuvoston puolesta
                                                                               Puheenjohtaja
 ---pagebreak---                                                                               2
                                                               ISSN 1024-4492
                                                     KOM(95) 136 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                                    09 11
                                         Luettelonumero : CB-CO-95-149-FI-C
                                                          ISBN 92-77-87752-9
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxembourg


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.5.2017
            COM(2017) 273 final
            2017/0110(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa (CESNI) ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa esitettävästä kannasta sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevien standardien hyväksymiseen ja kyseisiä aluksia koskevien siirtymäsäännösten muuttamiseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Tämä ehdotus koskee neuvoston päätöksen hyväksymistä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti unionin kannan vahvistamisesta. Kyseessä on unionin kanta, joka esitetään 6. heinäkuuta 2017 pidettävässä sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean (CESNI) kokouksessa sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevasta eurooppalaisesta standardista sekä 31. toukokuuta 2017 pidettävässä Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa kyseisiä aluksia koskevien siirtymäsäännösten muutosten hyväksymisestä.

               Päätös – unionin kannan vahvistaminen – on tarpeen sen varmistamiseksi, että EU:n edut otetaan riittävästi huomioon kansainvälisissä elimissä niiden hyväksyessä sääntöjä sisävesialuksia koskevista teknisistä vaatimuksista. Kyseiset vaatimukset on saatettu osaksi unionin oikeutta sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta 14. syyskuuta 2016 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2016/1629, johon sisältyy suora viittaus mainittuihin vaatimuksiin.

               1.1.RNKK ja CESNI

               RNKK on kansainvälinen järjestö, jolla on sääntelyvaltaa sisävesiliikenteeseen liittyvissä kysymyksissä Reinillä. RNKK:oon kuuluvat neljä jäsenvaltiota (Belgia, Ranska, Saksa ja Alankomaat) sekä Sveitsi.

               RNKK hyväksyi CESNI:n perustamisen ja toiminnan vuonna 2015. CESNI:n tehtävänä on hyväksyä teknisiä standardeja eri aloilla (erityisesti aluksiin, tietotekniikkaan ja miehistöön liittyviä standardeja), varmistaa näiden standardien ja niihin liittyvien menettelyjen yhdenmukainen tulkinta sekä pohtia vesiliikenteen turvallisuutta, ympäristönsuojelua ja muita vesiliikenteen alaan liittyviä seikkoja.

               CESNI:n muodostavat RNKK:n ja EU:n jäsenvaltioita edustavat asiantuntijat, jotka käyttävät äänivaltaa periaatteella yksi ääni kutakin valtiota kohti.

               EU ei ole RNKK:n eikä CESNI:n osapuoli. Se voi kuitenkin osallistua ilman äänivaltaa CESNI:n työhön sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, joiden toimenkuva kattaa CESNI:n toiminta-alat.

               CESNI hyväksyy standardit RNKK:n ja EU:n läsnäolevien jäsenvaltioiden ollessa yksimielisiä. Jos standardien hyväksymisen lisäämisestä asialistalle ei synny konsensusta, CESNI tekee asiassa päätöksen kokouksessa läsnäolevien jäsenten äänten kahden kolmasosan enemmistöllä. Toisessa vaiheessa CESNI hyväksyy standardit, jos läsnäolevat RNKK:n ja EU:n jäsenvaltiot ovat yksimielisiä. Kun standardit on hyväksytty, niille annetaan oma viitenumero ja ne julkaistaan.

               RNKK:lle on kertynyt huomattavasti kokemusta sisävesialusten teknisten vaatimusten vahvistamisesta. RNKK:n puitteissa perustetulla ja kaikki EU:n jäsenvaltiot kattavalla CESNI:llä on näin ollen tarvittava asiantuntemus ja maantieteellinen edustavuus laatia kaikilla Euroopan unionin sisävesiväylillä noudatettavia yhteisiä standardeja.

               1.2.Eurooppalainen standardi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista

               Kahden voimassaolevan sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan oikeudellisen järjestelmän (Rein ja EU) yhtenäisyyden varmistamiseksi on tarpeen vahvistaa niissä samat standardit. Sekä EU:n oikeudessa että RRNK:n sääntelyssä viitataan CESNI:n standardilla ES-TRIN 2017/1 vahvistamiin normeihin 7. lokakuuta 2018 alkaen (määräaika direktiivin (EU) 2016/1629 saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä ja ES-TRIN 2017/01 -standardin soveltamispäivä).

               Tarkoitus on, että EU:n oikeus ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) sääntelyjärjestelmä on saatettu täysin yhdenmukaisiksi 8. lokakuuta 2018.

               SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

               Jotta nykyinen laivasto voitaisiin muuttaa asteittain uusien teknisten vaatimusten mukaiseksi, on Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskeviin määräyksiin (RVIR) sisällytetty siirtymäsäännöksiä. Siirtymäaika voi vaihdella suuresti (muutamasta vuodesta useaan vuosikymmeneen).

               Niin kutsutulla moratoriolla, joka annettiin 12. kesäkuuta 2014, RNKK jatkoi kyseistä siirtymäaikaa kolmella vuodella 30. marraskuuta 2017 asti seuraavien kahdeksan siirtymäsäännöksen osalta:

               ·Imuputken asennus ja mittaus sekä polttoainesäiliöiden liitokset

               ·Suurin sallittu melutaso pysähdyksissä olevilla aluksilla, suurin sallittu äänenpaine konehuoneessa, aluksen synnyttämä äänenpaine ohjauspaikalla, melu ja tärinä asuintiloissa

               ·Eurooppalaisen standardin soveltaminen laivaveneisiin

               ·Valmistajan kilpi, turvalaitteet, aluksella nostureiden osalta pidettävät asiakirjat

               ·Poistumisreitit matkustaja-aluksilla (ei keittiöiden kautta)

               ·Matkustaja-alusten käyttövoimajärjestelmää koskevat vaatimukset

               ·Hälytysjärjestelmää koskevat vaatimukset hälytyksen antamiseksi matkustaja-alusten päällystölle ja miehistölle

               ·Sähkölaitteita koskevat vaatimukset.

               RNKK:n aikomuksena oli etsiä tämän kolmen vuoden ajanjakson aikana pysyviä ratkaisuja jättäen toimijoille riittävästi aikaa niiden omaksumiseen.

               On syytä huomata, että nyt voimassa olevien RVIR-siirtymäsäännösten voimassaolo päättyy 30. marraskuuta 2017 eli 11 kuukautta ennen päivämäärää 7. lokakuuta 2018 (ES-TRIN -standardin soveltamispäivä sekä direktiivin (EU) 2016/1629 että RNKK:n puitteissa).

               Kyseiset siirtymäsäännökset sisältyvät myös ES-TRIN 2015/1 -standardiin (johon direktiivissä (EU) 2016/1629 viitataan). Uuteen ES-TRIN-standardiin (2017/1) sisältyy säännöksiä, jotka kattavat tapauksen mukaan kaikki moratorion piiriin kuuluvat siirtymäjärjestelyt. Kahden siirtymäsäännöksen osalta ES-TRIN 2017/1 -standardiin sisältyy pysyviä ratkaisuja (imuputken asennus ja mittaus sekä polttoainesäiliöiden liitokset ja valmistajan kilpi, turvalaitteet, aluksella nostureiden osalta pidettävät asiakirjat) ja muiden kuuden siirtymäsäännöksen osalta ES-TRIN 2017/1 -standardilla jatketaan edelleen niiden soveltamisaikaa (ES-TRIN 2019 -standardiin asti).

               Jatkuvuuden turvaamiseksi moratorion päättymiselle asetetun määräajan ja ES-TRIN 2017/1 -standardin soveltamispäivän välisenä aikana on tarpeen jatkaa osittain RVIR-moratoriota ainakin 6. lokakuuta 2017 asti (jolloin ES-TRIN 2017/1 -standardin soveltamisen on määrä alkaa).

               RNKK aikoo ehdottaa RVIR:n muutosta näiden siirtymäsäännösten osalta, joiden soveltamisaika päättyy 30. marraskuuta 2017.

               RNKK:n jäsenvaltioita, joihin kuuluu neljä EU:n jäsenvaltiota, pyydetään hyväksymään toukokuussa 2017, RNKK:n seuraavassa täysistunnossa, kyseisten siirtymäsäännösten voimassaolon jatkaminen.

               ES-TRIN-standardi

               CESNI viimeisteli ES-TRIN-standardin ensimmäisen version (ES-TRIN 2015) kokouksessaan 28. syyskuuta 2015, ja se hyväksyttiin muodollisesti CESNI:n täysistunnossa 26. marraskuuta 2015.

               Neuvoston päätöksessä (EU) 2015/2176
                  1
                vahvistetaan CESNI:ssä ja RNKK:n täysistunnossa unionin puolesta esitettävä kanta ES-TRIN 2015 -standardin hyväksymiseen.

               Mainitussa standardissa vahvistetaan sisävesiliikenteen alusten turvallisuuden varmistamiseen tarvittavat yhtenäiset tekniset vaatimukset. Se sisältää säännöksiä laivanrakennuksesta, sisävesialusten varustamisesta ja laitteista, erityissäännöksiä tietyistä alusryhmistä kuten matkustaja-aluksista, työntökytkyeistä ja säiliöaluksista, säännöksiä aluksen tunnistetiedoista, todistusmalleista ja rekisteristä, siirtymäsäännöksiä sekä teknisen standardin soveltamisohjeita.

               ES-TRIN-standardia päivitetään säännöllisesti ottaen huomioon CESNI:n työryhmien työ.

               ES-TRIN-standardin säännöllinen päivittäminen on tarpeen, jotta voidaan

               ·ylläpitää korkeaa turvallisuustasoa sisävesiliikenteessä

               ·seurata teknistä kehitystä (esim. ohjaushytti, navigointilaitteet)

               ·taata yhteensopivuus EU:n oikeudellisen kehyksen kanssa (esim. liikkuvia työkoneita koskeva asetus).

               Vuonna 2016 CESNI:n asiantuntijat laativat ES-TRIN 2017/1 -standardin.

               ES-TRIN 2017/1 -standardiin sisältyy useita muutoksia, jotka koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:

               ·korkeuden säädöllä varustettu ohjaushytti

               ·eri kansainvälisiä standardeja koskevan viittauksen päivittäminen

               ·moottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöt

               ·sähkölaitteet ja -laitteistot

               ·palontorjuntajärjestelmä

               ·valmistajan kilpi nostureihin

               ·navigointi- ja tiedotuslaitteita koskevien säännösten päivittäminen

               ·tyyppihyväksyttyjä laitteita koskevien siirtymäsäännösten korjaukset.

               Kokouksessaan 23. maaliskuuta 2017 CESNI päätti yksimielisesti ottaa ES-TRIN-standardin päivitetyn version (ES-TRIN 2017/1) hyväksymisen 6. heinäkuuta 2017 pidettävän kokouksen asialistalle. On odotettavissa, että ennen kyseistä heinäkuussa pidettävää kokousta standardin luonnostekstiin tehdään ainoastaan muodollisia ja vähäisiä muutoksia. Standardit julkaistaan asiaa koskevalla verkkosivustolla (cesni.eu).

               2.ASIAA KOSKEVA EU:N LAINSÄÄDÄNTÖ JA EU:N TOIMIVALTA

               Direktiivillä 2006/87/EY varmistetaan, että unionin sisävesialustodistukset myönnetään vesikulkuneuvoille, jotka ovat niiden kyseisen direktiivin liitteessä II säädettyjen sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten mukaisia, joiden on todettu vastaavan Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen nojalla vahvistettuja teknisiä vaatimuksia.

               Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan perusteella myönnetyt todistukset ja unionin sisävesialustodistukset katsotaan alusten teknisten vaatimusten osalta toisiaan vastaaviksi erityisesti siksi, että EU:n oikeudelliseen kehykseen sisältyvien teknisten vaatimusten perustana on pääasiassa käytetty Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskeviin määräyksiin sisältyviä teknisiä vaatimuksia.

               Lisäksi direktiivin 2006/87/EY 20 artiklassa säädetään, että kaikilla liitteen II muutoksilla, jotka perustuvat tekniikan kehitykseen tai kansainvälisten järjestöjen, erityisesti RNKK:n, työstä johtuvaan kehitykseen tällä alalla, on varmistettava, että kummankin sääntelykehyksen nojalla myönnetyt todistukset vastaavat edelleen toisiaan, jotta taataan sama turvallisuustaso.

               Tästä syystä RNKK:n teknisten vaatimusten, ja siten myös niihin sisältyvien siirtymäjärjestelyjen, muutoksista johtuva kehitys voi vaikuttaa direktiiviin 2006/87/EY.

               Lisäksi 16. syyskuuta 2016 julkaistiin direktiivi (EU) 2016/1629.

               Jäsenvaltioiden, joille direktiivi on osoitettu, on toteutettava kaikki direktiivin noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet viimeistään 7. lokakuuta 2018.

               Alukseen sovellettavat tekniset vaatimukset sisältyvät direktiivin liitteeseen II. Kyseisessä liitteessä viitataan ES-TRIN 2015/1 -standardiin. Lisäksi, direktiivin 31 artiklan 1 kohdan mukaan komissio antaa (...) delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen II muuttamista siten, että viittaus tuoreimpaan ES-TRIN-standardiin ajantasaistetaan viipymättä ja sen soveltamispäivä asetetaan.

               Edellä todetun mukaisesti CESNI:n, joka toimii RNKK:n alaisuudessa ja on avoin kaikkien jäsenvaltioiden asiantuntijoille, vastuulla on laatia sisävesiliikenteen alan tekniset standardit, joihin unionin olisi viitattava.

               Direktiivin (EU) 2016/1629 johdanto-osan 21 kappaleessa selitetään, että CESNI on perustettu helpottamaan Euroopan sisävesiliikenteessä sovellettujen teknisten normien yhdenmukaistamista. Direktiivissä palautetaan vielä mieliin, että sisävesiliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden korkean tason varmistamiseksi, sisävesialustodistusten vastaavuuden säilyttämiseksi ja tieteen ja tekniikan sekä alan muun kehityksen huomioon ottamiseksi viittaus sovellettavaan eurooppalaiseen standardiin sisävesialusten teknisistä vaatimuksista (ES-TRIN) on pidettävä ajan tasalla.

               3.KUULEMISTEN TULOKSET

               Teknisen ES-TRIN-standardin päivitystä on valmisteltu intensiivisesti CESNI:ssä asiantuntijatasolla. Tältä osin on kuultu laaja-alaisesti julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita. Standardin laadinnan aikana on CESNI:n puitteissa järjestetty seuraavat tekniset kokoukset:

               ·työkokoukset (23.–24.2.2016, 14.–15.6.2016, 30.–31.8.2016, 29.–30.11.2016, 21.–22.2.2017) ja

               ·komitean kokous (23.3.2017).

               Näiden kokousten avulla päästiin asiantuntijatasolla yhteisymmärrykseen sisävesialusten teknisistä vaatimuksista.

               4.SEUT-SOPIMUKSEN 218 ARTIKLAN 9 KOHDAN MUKAISEN PÄÄTÖKSEN TARPEELLISUUS

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaan ”neuvosto tekee komission (...) ehdotuksesta päätöksen (...) sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan sovellettavuuden suhteen sen mukaista menettelyä on noudatettava, kun siinä vahvistetut edellytykset täyttyvät. Nämä edellytykset ovat seuraavat: a) asianomainen ala kuuluu unionin toimivaltaan, b) unionin kanta esitetään kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä, silloin kun tämän elimen on annettava c) säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Oikeuskäytännöstä on käynyt selväksi, ettei SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan soveltaminen edellytä unionin jäsenyyttä kyseisessä elimessä.

               Tässä tapauksessa on ilmeistä, etteivät sisävesialusten tekniset vaatimukset pelkästään kuulu unionin toimivaltaan vaan että EU on käyttänyt toimivaltaansa antamalla direktiivit 2006/87/EY ja (EU) 2016/1629 ja sisävesialusten teknisiä vaatimuksia säännellään suurimmaksi osaksi yhteisillä unionin säännöillä.

               Sekä CESNI että RNKK täyttävät toisen edellytyksen, sillä ne ovat kansainvälisellä sopimuksella perustettuja elimiä.

               Vaikka CESNI:n vahvistamat säännöt eivät sinällään ole sitovia, on selvää, että niistä tulee RNKK:n jäsenten kannalta sitovia heti, kun RNKK muuttaa lainsäädäntökehystään (Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevia määräyksiä) niin, että siinä viitataan CESNI:n hyväksymään standardiin, jolloin standardista tulee pakollinen Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisessa. Tällaisen määräyksen sitova luonne RNKK:n jäsenten keskuudessa vahvistetaan 17. lokakuuta 1868 tehdyssä Mannheimin yleissopimuksessa
                  2
               .

               Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö osoittaa myös selkeästi, että kansainvälisen järjestön ei-sitova asiakirja voidaan katsoa ”oikeustoimeksi” SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovellettaessa silloin, kun kyseinen asiakirja voi vaikuttaa ratkaisevasti EU:n oikeuden sisältöön. Kuten edellä selitettiin, Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen mukaisesti sovellettava kehys on otettava huomioon direktiiviin (EU) 2006/87 tehtävissä muutoksissa.

               CESNI:n hyväksymät tekniset standardit sisältyvät direktiivin (EU) 2016/1629 liitteeseen II, ja ne on saatettava ajan tasalle delegoiduilla säädöksillä.

               Tätä varten neuvoston on hyväksyttävä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukainen päätös, jossa vahvistetaan kanta, joka esitetään unionin puolesta ensinnä CESNI:ssä sisävesialusten teknisten vaatimusten hyväksymisestä ja sen jälkeen RNKK:ssa RVIR:n muuttamisesta siirtymäjärjestelyjen osalta.

               2017/0110 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavassa eurooppalaisessa komiteassa (CESNI) ja Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa esitettävästä kannasta sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevien standardien hyväksymiseen ja kyseisiä aluksia koskevien siirtymäsäännösten muuttamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Sisävesiliikenteen alalla toteutettavalla unionin toiminnalla olisi pyrittävä varmistamaan yhdenmukaisuus unionissa sovellettavien sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten kehittämisessä.

               (2)RNKK:n täysistunnon odotetaan pidentävän 31 päivänä toukokuuta 2017 pidettävässä kokouksessaan asiaankuuluvien siirtymäsäännösten soveltamisaikaa 6 päivään lokakuuta 2018.

               (3)Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) puitteissa perustettiin 3 päivänä kesäkuuta 2015 sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaava eurooppalainen komitea (CESNI) laatimaan teknisiä standardeja sisävesiliikenteen eri aloilla, erityisesti alusten, tietotekniikan ja miehistön osalta.

               (4)CESNI:n odotetaan hyväksyvän sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan standardin 6 päivänä heinäkuuta 2017 pidettävässä kokouksessaan.

               (5)Kahdeksaan yksittäiseen tekniseen vaatimukseen, joita tarkoitetaan RNKK:n antamissa Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevissa määräyksissä, sovelletaan nyt RVIR:n siirtymäsäännöksiä. RVIR:n siirtymäsäännösten soveltamista on jatkettu moratorion perusteella. Tämän pidennetyn soveltamisajan on määrä päättyä 30 päivänä marraskuuta 2017. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/87/EY varmistetaan, että unionin sisävesialustodistukset myönnetään kulkuneuvoille, jotka ovat niiden kyseisen direktiivin liitteessä II säädettyjen sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten mukaisia, joiden on todettu vastaavan Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopimusta sovellettaessa vahvistettuja teknisiä vaatimuksia. Lisäksi kyseiset siirtymäjärjestelyt ovat osa ES-TRIN 2015/1 -standardia, jota direktiivin (EU) 2016/1629 liitteen II mukaisesti sovelletaan.

               (6)Jatkuvuuden turvaamiseksi nykyisten sääntöjen ja ES-TRIN 2017/1 -standardiin sisältyvien vaatimusten välillä ehdotetaan, että moratorion kattamien RVIR:n siirtymäsäännösten soveltamista jatketaan 6 päivään lokakuuta 2018.

               (7)Standardissa, joka CESNI:n on määrä hyväksyä, vahvistetaan tarvittavat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset sisävesialusten turvallisuuden varmistamiseksi. Se sisältää säännöksiä laivanrakennuksesta, sisävesialusten varustamisesta ja laitteista, erityissäännöksiä tietyistä alusryhmistä kuten matkustaja-aluksista, työntökytkyeistä ja säiliöaluksista, säännöksiä automaattisesta tunnistusjärjestelmästä, säännöksiä aluksen tunnistetiedoista, todistusmalleista ja rekisteristä, siirtymäsäännöksiä sekä teknisen standardin soveltamisohjeita.

               (8)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1629
                  3
               , jolla kumotaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY
                  4
                7 päivänä lokakuuta 2018, liitteessä II viitataan suoraan siihen, että kulkuneuvoihin sovellettavia vaatimuksia ovat ES-TRIN 2015/1 -standardissa esitetyt vaatimukset. Komissiolla on valtuudet päivittää kyseinen liitteessä II oleva viittaus koskemaan ES-TRIN-standardin viimeisintä versiota ja asettaa sen soveltamispäivä.

               (9)Sen vuoksi sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskeva standardi, joka CESNI:n on määrä hyväksyä, vaikuttaa direktiiviin

                  (EU)

                2016/1629.

               (10)Euroopan unioni ei ole RNKK:n eikä CESNI:n jäsen. Sen vuoksi on tarpeen, että neuvosto valtuuttaa jäsenvaltiot esittämään unionin kannan sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan standardin hyväksymiseen ja kyseisiä aluksia koskeviin siirtymäsäännöksiin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.Euroopan unionin puolesta Reinin navigaation keskuskomission (RNKK) täysistunnossa 31 päivänä toukokuuta 2017 esitettävä kanta on puoltaa siirtymäsäännösten moratorion jatkamista ainakin 6 päivään lokakuuta 2018 seuraavien kahdeksan teknisen vaatimuksen osalta:

               a)Imuputken asennus ja mittaus sekä polttoainesäiliöiden liitokset;

               b)Suurin sallittu melutaso pysähdyksissä olevilla aluksilla, suurin sallittu äänenpaine konehuoneessa, aluksen synnyttämä äänenpaine ohjauspaikalla, melu ja tärinä asuintiloissa;

               c)Eurooppalaisen standardin soveltaminen laivaveneisiin;

               d)Valmistajan kilpi, turvalaitteet, aluksella nostureiden osalta pidettävät asiakirjat;

               e)Poistumisreitit matkustaja-aluksilla (ei keittiöiden kautta);

               f)Matkustaja-alusten käyttövoimajärjestelmää koskevat vaatimukset;

               g)Hälytysjärjestelmää koskevat vaatimukset hälytyksen antamiseksi matkustaja-alusten päällystölle ja miehistölle;

               h)Sähkölaitteita koskevat vaatimukset.

               2.Euroopan unionin puolesta sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaavan eurooppalaisen komitean (CESNI) 6 päivänä heinäkuuta 2017 pidettävässä kokouksessa esitettävä kanta on puoltaa sisävesialusten teknisiä vaatimuksia koskevan eurooppalaisen standardin (ES-TRIN 2017/1 -standardin) hyväksymistä.

               2 artikla

               1.Edellä 1 artiklan 1 kohdassa esitetyn unionin kannan esittävät jäsenvaltiot toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               2.Edellä 1 artiklan 2 kohdassa esitetyn unionin kannan esittävät RNKK:n jäseninä olevat jäsenvaltiot toimien yhdessä unionin etujen mukaisesti.

               3 artikla

               Vähäisistä muutoksista 1 artiklassa esitettyihin kantoihin voidaan sopia ilman uutta neuvoston päätöstä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 307, 25.11 2015, s. 25.

                     (2)
                  Reinin vesiliikenteestä 17. lokakuuta 1868 tehty tarkistettu yleissopimus, sellaisena kuin se on muutettuna 20. marraskuuta 1963.

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1629, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 118).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta (

                     EUVL L 389, 30.12.2006, p. 1

                  ).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2015
            COM(2015) 437 final
            2015/0197(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 539/2001
                  1
                luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisilla on oltava viisumi jäsenvaltioiden ulkorajoja ylittäessään, ja kolmannet maat, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske. Kaikki jäsenvaltiot Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta soveltavat asetusta (EY) N:o 539/2001.

               Asetusta (EY) N:o 539/2001 muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 509/2014
                  2
               ; sillä siirrettiin 19 maata liitteeseen II, jossa luetellaan kolmannet maat, joiden kansalaisia viisumipakko ei koske. Kyseiset 19 maata ovat Dominica, Grenada, Itä-Timor, Kiribati, Kolumbia, Marshallinsaaret, Mikronesia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Salomonsaaret, Samoa, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tuvalu, Vanuatu ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Kutakin edellä mainittua maata koskevaan viittaukseen liitteessä II liittyy alaviite, jossa todetaan, että ”viisumivapautta sovelletaan Euroopan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä”.

               Asetus (EU) N:o 509/2014 hyväksyttiin 20. toukokuuta 2014, ja se tuli voimaan 9. kesäkuuta 2014. Kyseisistä viisumivapaussopimuksista ensimmäiset allekirjoitettiin 6. toukokuuta 2015 (Yhdistyneet arabiemiirikunnat), 26. toukokuuta 2015 (Itä-Timor) ja 28. toukokuuta 2015 (Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Samoa, Trinidad ja Tobago sekä Vanuatu), ja niitä sovelletaan väliaikaisesti niiden allekirjoittamispäivästä alkaen odotettaessa niiden voimaantuloa.

               Kolumbiaan ja Peruun sovellettiin asetuksen (EU) N:o 509/2014 johdanto-osan 5 kappaleen ja asetuksen antamisajankohtana annetun yhteisen julistuksen mukaan erityistä menettelyä. Menettelyn mukaan oli arvioitava, täyttävätkö nämä maat asiaankuuluvat perusteet, ennen kuin komissio voi esittää neuvostolle suositukset päätöksiksi, joilla annetaan lupa aloittaa neuvottelut viisumivapaussopimuksista näiden kahden maan kanssa. Komissio antoi lokakuussa 2014 kertomuksen
                  3
               , jossa arvioitiin Perun tilannetta pääpiirteissään suhteessa asetuksen (EY) N:o 539/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 509/2014, 1 artiklassa lueteltuihin perusteisiin. Samanaikaisesti annettiin myös Kolumbiaa koskeva kertomus
                  4
               . Kertomuksessa tarkasteltiin muuttoliike- ja liikkuvuusasioita koskevia tietoja ja tilanteen kehitystä (Schengen-viisumit, laillinen maahanmuutto, laiton maahanmuutto, matkustusasiakirjojen turvallisuus ja niihin liittyvät petokset), rikollisuutta ja turvallisuutta, taloutta, kauppaa ja matkailua, ulkosuhteita, ihmisoikeuskysymyksiä, alueellista yhtenäisyyttä ja vastavuoroisuutta. Lisäksi siinä arvioitiin viisumipakon poistamisesta mahdollisesti aiheutuvia riskiskenaarioita. Komissio päätteli, että Perun taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen merkittävä parantuminen viime vuosina on peruste sille, että perulaisille olisi myönnettävä viisumivapaa pääsy jäsenvaltioiden alueelle. Viisumipakon poistamiseen liittyvien riskien katsottiin olevan hallittavissa muun muassa tehostamalla paluuseen liittyvää yhteistyötä ja toteuttamalla rajatarkastukset asianmukaisesti. Lisäksi viisumivapaussopimus sisältää tarvittavat takeet siitä, että sopimuksen soveltaminen voidaan keskeyttää tai sopimus voidaan irtisanoa, jos tämä on tarpeen unioniin kohdistuvien turvallisuus- tai maahanmuuttoriskien välttämiseksi.

               Komissio esitti neuvostolle maaliskuussa 2015 suosituksen, jotta tämä antaisi komissiolle luvan aloittaa neuvottelut viisumivapaussopimuksista Kolumbian ja Perun kanssa
                  5
               . Neuvosto antoi komissiolle neuvotteluohjeet 19. toukokuuta 2015. Neuvottelut Perun kanssa aloitettiin Brysselissä 20. toukokuuta 2015. Kyseisessä kokouksessa käytiin läpi koko tekstiluonnos, ehdotettiin joitakin muutoksia ja päästiin yksimielisyyteen kaikista sen näkökohdista. Seuraavina päivinä tekstiin tehtiin vielä vähäinen muutos.

               Pääneuvottelijat parafoivat sopimuksen 9. kesäkuuta 2015. EU-CELAC-huippukokouksen yhteydessä 10. kesäkuuta 2015 järjestettiin virallinen seremonia. Sopimuksen teksti oli toimitettu jäsenvaltioille 27. toukokuuta 2015, ja niille annettiin lisätietoja asiasta 15. kesäkuuta 2015 pidetyssä neuvoston viisumityöryhmän kokouksessa.

               2.OIKEUSPERUSTA

               Unionin kannalta sopimuksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 77 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä sen 218 artiklan kanssa.

               Oheinen ehdotus on oikeudellinen väline sopimuksen allekirjoittamista varten. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.

               Koska Peru voi saattaa sisäisen ratifiointimenettelynsä päätökseen nopeasti, allekirjoittamista koskevassa päätösehdotuksessa vahvistetaan, että sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Koska Euroopan parlamentin on annettava hyväksyntänsä ennen kuin sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen, komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta.

               3.NEUVOTTELUJEN TULOKSET

               Komissio katsoo, että neuvoston neuvotteluohjeisiin sisältyvät tavoitteet on saavutettu ja että unioni voi hyväksyä viisumivapaussopimuksen luonnoksen.

               Sopimuksen lopullinen sisältö on tiivistetysti seuraava:

               Tarkoitus

               Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Perun kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               Kaikkien EU:n kansalaisten tasavertaisen kohtelun varmistamiseksi sopimukseen on sisällytetty määräys, jonka mukaan Peru voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sopimuksen vain kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta ja unioni voi keskeyttää sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sopimuksen vain kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.

               Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin erityistilanne otetaan huomioon johdanto-osassa.

               Soveltamisala

               Viisumivapaus kattaa kaikki henkilöryhmät (henkilöt, joilla on tavallinen passi, diplomaattipassi, virkapassi/virkamatkapassi tai erityispassi), jotka matkustavat eri tarkoituksissa, lukuun ottamatta henkilöitä, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan. Viimeksi mainitun ryhmän osalta kullakin jäsenvaltiolla ja myös Perulla on sovellettavan unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti vapaus vaatia toisen sopimuspuolen kansalaisilta viisumi. Yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimukseen liitetään yhteinen julistus siitä, miten olisi määriteltävä niiden henkilöiden ryhmä, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

               Oleskelun kesto

               Sopimuksessa määrätään Euroopan unionin ja Perun kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Sopimukseen liitetään yhteinen julistus siitä, miten kyseinen 90 päivän ajanjakso minkä tahansa 180 päivän jakson aikana olisi määriteltävä.

               Sopimuksessa otetaan huomioon niiden jäsenvaltioiden tilanne, jotka eivät vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti. Viisumivapaus antaa Perun kansalaisille oikeuden oleskella 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin kyseisen jäsenvaltion (tällä hetkellä Bulgaria, Kroatia, Kypros ja Romania) alueella, niin kauan kuin kyseiset maat eivät kuulu sisärajattomaan Schengen-alueeseen, riippumatta ajasta, joka koskee oleskelua koko Schengen-alueella.

               Alueellinen soveltaminen

               Sopimuksessa on määräyksiä alueista, joihin sopimusta sovelletaan: Ranskan ja Alankomaiden tapauksessa viisumivapaus antaisi Perun kansalaisille oikeuden oleskella vain kyseisten jäsenvaltioiden Euroopassa sijaitsevilla alueilla.

               Julistukset

               Edellä mainittujen yhteisten julistusten lisäksi sopimukseen on liitetty neljä muuta yhteistä julistusta, jotka koskevat

               –Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen;

               –kattavaa tiedottamista viisumivapaussopimuksen sisällöstä ja seurauksista ja muista seikoista, kuten maahantuloedellytyksistä;

               –biometristen passien käyttöönottoa Perun tasavallassa; tämän julistuksen mukaan Peru sitoutuu myöntämään biometrisiä passeja viimeistään 31. joulukuuta 2015 alkaen ja ellei biometrisiä passeja oteta käyttöön kyseiseen päivään mennessä, kyseessä on riittävä peruste keskeyttää sopimuksen soveltaminen; sekä

               –laitonta muuttoliikettä koskevaa yhteistyötä. Tässä julistuksessa muistutetaan Euroopan unionin ja Andien yhteisön välisen poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen 49 artiklan 3 kohdan mukaisesta sitoumuksesta, joka koskee sopimuspuolten laittomien muuttajien takaisinottamista. Sopimuspuolet seuraavat tarkasti tämän sitoumuksen toteutumista ja sopivat tekevänsä kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä takaisinottosopimuksen, erityisesti tilanteessa, jossa laiton muuttoliike lisääntyy ja laittomien muuttajien takaisinottoon liittyy ongelmia. Takaisinottosopimuksen tekemättä jättäminen pyynnöstä huolimatta on riittävä peruste keskeyttää sopimuksen soveltaminen.

               4.PÄÄTELMÄ

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto

               –päättää, että sopimus allekirjoitetaan unionin puolesta, ja valtuuttaa neuvoston puheenjohtajan nimeämään henkilön tai henkilöt, jo(i)lla on valtuudet allekirjoittaa sopimus unionin puolesta;

               –hyväksyy sopimuksen väliaikaisen soveltamisen odotettaessa sen voimaantuloa.

               2015/0197 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Viittaus Peruun siirrettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 509/2014
                  6
                neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001
                  7
                liitteestä I liitteeseen II.

               (2)Perua koskevaan viittaukseen liittyy alaviite, jossa todetaan, että viisumivapautta sovelletaan Euroopan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä.

               (3)Komissio on arvioinut asetuksen (EU) N:o 509/2014 johdanto-osan 5 kappaleen nojalla Perun tilannetta kyseisessä asetuksessa säädettyjen perusteiden osalta. Komissio antoi 29 päivänä lokakuuta 2014 kertomuksen, jonka päätelmien mukaan Perun taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen merkittävä parantuminen viime vuosina on peruste sille, että Perun kansalaiset olisi vapautettava viisumipakosta heidän matkustaessaan jäsenvaltioiden alueelle.

               (4)Neuvosto valtuutti 19 päivänä toukokuuta 2015 antamallaan päätöksellä komission neuvottelemaan Euroopan unionin ja Perun välillä tehtävän lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen. Sopimusta koskevat neuvottelut aloitettiin 20 päivänä toukokuuta 2015, ja ne saatiin nopeasti päätökseen.

               (5)Kesäkuun 9 päivänä 2015 parafoitu sopimus olisi allekirjoitettava, ja tähän päätökseen liitetyt julistukset olisi hyväksyttävä. Sopimusta olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen.

               (6)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyjen, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan ja osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyn pöytäkirjan mukaisesti sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittaminen unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen.

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Hyväksytään unionin puolesta tähän päätökseen liitetyt julistukset.

               3 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen.

               4 artikla

               Sopimusta sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 509/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (3)
                  COM (2014) 663, 29.10.2014.

                     (4)
                  COM (2014) 665, 29.10.2014.

                     (5)
                  COM (2015) 119, 11.3.2015.

                     (6)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 509/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta, EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (7)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.9.2015
            COM(2015) 437 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus neuvoston päätökseksi

               Euroopan unionin ja Perun tasavallan välisen lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

               Euroopan unionin ja Perun tasavallan välinen

                  SOPIMUS

               lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumivapaudesta

               EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’ tai ’EU’, ja

               PERUN TASAVALTA, jäljempänä ’Peru’,

               jäljempänä yhdessä ’sopimuspuolet’, jotka

               TARKOITUKSENAAN kehittää edelleen sopimuspuolten välisiä ystävällisiä suhteita ja helpottaa matkustamista varmistamalla kansalaisilleen viisumivapaa maahantulo ja lyhytaikainen oleskelu

               OTTAVAT HUOMIOON luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 509/2014
                  1
               , jolla muun muassa siirretään 19 kolmatta maata, mukaan lukien Peru, niiden kolmansien maiden luetteloon, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta heidän oleskellessaan lyhyen ajan jäsenvaltioissa,

               OTTAVAT HUOMIOON, että asetuksen (EU) N:o 509/2014 1 artiklassa säädetään, että kyseisten 19 maan osalta viisumivapautta sovelletaan unionin kanssa tehtävän viisumivapautta koskevan sopimuksen voimaantulopäivästä,

               HALUAVAT VARMISTAA, että kaikkien EU:n kansalaisten tasavertaista kohtelua koskevaa periaatetta noudatetaan,

               OTTAVAT HUOMIOON, että henkilöt, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan lyhytaikaisen oleskelunsa aikana, eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, minkä vuoksi kyseisen ryhmän osalta viisumipakkoon tai siitä myönnettävään vapautukseen ja työnsaantiin sovelletaan edelleen asiaa koskevaa unionin oikeutta ja jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä sekä Perun kansallista lainsäädäntöä,

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyt pöytäkirjat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta sekä osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä ja vahvistavat, että tämän sopimuksen määräyksiä ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Irlantiin,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 ARTIKLA

               Tarkoitus

               Tässä sopimuksessa määrätään unionin ja Perun kansalaisten mahdollisuudesta matkustaa viisumivapaasti toisen sopimuspuolen alueelle enintään 90 päiväksi minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               2 ARTIKLA

               Määritelmät

               Tässä sopimuksessa tarkoitetaan

               a)
                     ’jäsenvaltiolla’ mitä tahansa unionin jäsenvaltiota Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia lukuun ottamatta;

               b)
                     ’unionin kansalaisella’ henkilöä, jolla on jonkin a alakohdassa määritellyn jäsenvaltion kansalaisuus;

               c)
                     ’Perun kansalaisella’ henkilöä, jolla on Perun kansalaisuus;

               d)
                     ’Schengen-alueella’ aluetta, jolla ei ole sisärajoja ja joka käsittää a alakohdassa tarkoitettujen, Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueet.

               3 ARTIKLA

               Soveltamisala

               1.
                     Unionin kansalaiset, joilla on jonkin jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva tavallinen passi, diplomaattipassi, virkapassi, virkamatkapassi tai erityispassi, voivat tulla Perun alueelle ja oleskella siellä ilman viisumia 4 artiklan 1 kohdassa määritetyn ajan.

               Perun kansalaiset, joilla on Perun myöntämä voimassa oleva tavallinen passi, diplomaattipassi, virkapassi, virkamatkapassi tai erityispassi, voivat tulla jäsenvaltioiden alueelle ja oleskella siellä ilman viisumia 4 artiklan 2 kohdassa määritetyn ajan.

               2.
                     Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta henkilöihin, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan.

               Kyseisen henkilöryhmän osalta kukin jäsenvaltio voi erikseen päättää viisumipakon määräämisestä Perun kansalaisille tai sen peruuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001
                  2
                4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               Kyseisen henkilöryhmän osalta Peru voi päättää kunkin jäsenvaltion kansalaisille erikseen määrättävästä viisumipakosta tai viisumivapaudesta kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti.

               3.
                     Tämän sopimuksen mukaista viisumivapautta sovelletaan rajoittamatta maahantulon ja lyhytaikaisen oleskelun edellytyksiä koskevan sopimuspuolten lainsäädännön soveltamista. Jäsenvaltiot ja Peru varaavat oikeuden evätä maahantulon alueelleen ja lyhytaikaisen oleskelun, jos yksi tai useampi näistä edellytyksistä ei täyty.

               4.
                     Viisumivapautta sovelletaan riippumatta siitä, mitä kuljetusmuotoa on käytetty sopimuspuolten rajojen ylittämiseen.

               5.
                     Seikkoihin, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, sovelletaan unionin oikeutta, jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä tai Perun kansallista lainsäädäntöä.

               4 ARTIKLA

               Oleskelun kesto

               1.
                     Unionin kansalaiset voivat oleskella Perun alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               2.
                     Perun kansalaiset voivat oleskella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Tämä aika lasketaan ottamatta huomioon mahdollista oleskelua sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti.

               Perun kansalaiset voivat oleskella enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana kunkin sellaisen jäsenvaltion alueella, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, riippumatta Schengenin säännöstöä täysimääräisesti soveltavien jäsenvaltioiden alueella oleskelun lasketusta kestosta.

               3.
                     Tämä sopimus ei vaikuta Perun ja jäsenvaltioiden mahdollisuuteen pidentää 90 päivän oleskeluaikaa kansallisen lainsäädäntönsä ja unionin oikeuden mukaisesti.

               5 ARTIKLA

               Alueellinen soveltaminen

               1.
                     Tätä sopimusta sovelletaan Ranskan tasavallan osalta ainoastaan Ranskan tasavallan Euroopassa olevaan alueeseen.

               2.
                     Tätä sopimusta sovelletaan Alankomaiden kuningaskunnan osalta ainoastaan Alankomaiden kuningaskunnan Euroopassa olevaan alueeseen.

               6 ARTIKLA

               Sopimuksen hallinnointia käsittelevä sekakomitea

               1.
                     Sopimuspuolet perustavat asiantuntijoiden sekakomitean, jäljempänä ’komitea’, joka koostuu unionin ja Perun edustajista. Unionia siinä edustaa Euroopan komissio.

               2.
                     Komitean tehtävänä on muun muassa

               a)
                     valvoa tämän sopimuksen täytäntöönpanoa;

               b)
                     ehdottaa muutoksia tai lisäyksiä tähän sopimukseen;

               c)
                     ratkaista riitoja, jotka johtuvat tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta.

               3.
                     Komitea kokoontuu tarvittaessa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä.

               4.
                     Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

               7 ARTIKLA

               Tämän sopimuksen suhde jäsenvaltioiden ja Perun voimassa oleviin kahdenvälisiin viisumivapaussopimuksiin

               Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan ensisijaisesti muihin sellaisiin kahdenvälisiin sopimuksiin tai järjestelyihin nähden, joita on tehty yksittäisten jäsenvaltioiden ja Perun välillä, siltä osin kuin ne koskevat tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.

               8 ARTIKLA

               Loppumääräykset

               1.
                     Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia sisäisiä menettelyjään noudattaen, ja sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolista jälkimmäinen on ilmoittanut toiselle saattaneensa päätökseen kyseiset menettelyt.

               Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivää seuraavasta päivästä lukien.

               2.
                     Tämä sopimus on voimassa toistaiseksi, ellei sitä irtisanota 5 kohdan mukaisesti.

               3.
                     Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten kirjallisella sopimuksella. Muutokset tulevat voimaan sen jälkeen, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta.

               4.
                     Kumpikin sopimuspuoli voi keskeyttää tämän sopimuksen tai sen osan soveltamisen erityisesti yleiseen järjestykseen tai kansallisen turvallisuuden tai kansanterveyden suojaamiseen, laittomaan maahanmuuttoon tai toisen sopimuspuolen palauttamaan viisumipakkoon liittyvistä syistä. Päätös soveltamisen keskeyttämisestä on annettava tiedoksi toiselle sopimuspuolelle viimeistään kaksi kuukautta ennen sen suunniteltua voimaantuloa. Kun kyseiseen keskeyttämiseen johtaneet syyt lakkaavat olemasta voimassa, soveltamisen keskeyttäneen sopimuspuolen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle sopimuspuolelle ja jatkettava sopimuksen soveltamista.

               5.
                     Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle. Sopimuksen voimassaolo päättyy 90 päivän kuluttua tästä lukien.

               6.
                     Peru voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sen vain kaikkien jäsenvaltioiden osalta.

               7.
                     Unioni voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen tai irtisanoa sen vain kaikkien jäsenvaltioidensa osalta.

               Tehty kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               ISLANTIA, NORJAA, SVEITSIÄ JA LIECHTENSTEINIA KOSKEVA YHTEINEN JULISTUS

               Sopimuspuolet ottavat huomioon Euroopan unionin sekä Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin läheiset suhteet, jotka johtuvat erityisesti näiden maiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen 18 päivänä toukokuuta 1999 ja 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyistä sopimuksista.

               Tämän vuoksi on suotavaa, että toisaalta Norjan, Islannin, Sveitsin ja Liechtensteinin viranomaiset ja toisaalta Perun viranomaiset tekevät viipymättä kahdenväliset lyhytaikaista oleskelua koskevat viisumivapaussopimukset tämän sopimuksen kanssa samanlaisin ehdoin.

               YHTEINEN JULISTUS SIITÄ, MITEN OLISI MÄÄRITELTÄVÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN 3 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU NIIDEN HENKILÖIDEN RYHMÄ, JOIDEN MATKAN TARKOITUKSENA ON TYÖSKENTELY KORVAUSTA VASTAAN

               Koska sopimuspuolet haluavat varmistaa yhteisen määritelmän soveltamisen, ne sopivat, että tässä sopimuksessa niiden henkilöiden ryhmällä, joiden matkan tarkoituksena on työskentely korvausta vastaan, tarkoitetaan henkilöitä, jotka tulevat toisen sopimuspuolen alueelle harjoittaakseen ansiotoimintaa tai toimintaa korvausta vastaan työntekijänä tai palveluntarjoajana.

               Tähän ryhmään ei pitäisi lukea seuraavia:

               –
                     liikemiehet, ts. henkilöt, jotka matkustavat liikeneuvotteluja varten (ilman, että he työskentelisivät toisen sopimuspuolen alueella)

               –
                     urheilijat ja taiteilijat, jotka harjoittavat toimintaa tilapäisesti

               –
                     toimittajat, jotka heidän asuinmaansa tiedotusvälineet ovat lähettäneet, ja

               –
                     yritysten sisäiset harjoittelijat.

               Tämän julistuksen täytäntöönpanoa valvoo sekakomitea tämän sopimuksen 6 artiklan mukaisen vastuunsa nojalla. Sekakomitea voi ehdottaa tarpeellisiksi katsomiaan muutoksia sopimuspuolten kokemusten perusteella.

               Tämä julistus ei vaikuta Perun kansalliseen lainsäädäntöön sisältyvään matkustajaryhmien määrittelyyn maahantuloa, maasta poistumista, kauttakulkua ja Perun alueella oleskelua varten.

               YHTEINEN JULISTUS SIITÄ, MITEN OLISI MÄÄRITELTÄVÄ TÄMÄN SOPIMUKSEN 4 ARTIKLASSA TARKOITETTU 90 PÄIVÄN JAKSO MINKÄ TAHANSA 180 PÄIVÄN JAKSON AIKANA

               Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämän sopimuksen 4 artiklassa vahvistetulla enintään 90 päivän jaksolla minkä tahansa 180 päivän jakson aikana tarkoitetaan joko yhtäjaksoista vierailua tai useita peräkkäisiä vierailuja, joiden yhteenlaskettu kesto ei ylitä 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.

               Käsite ”minkä tahansa 180 päivän jakson aikana” tarkoittaa sitä, että olisi sovellettava ”liikkuvaa” 180 päivän viitejaksoa, jolloin oleskelun jokaisena päivänä tarkastellaan viimeisintä 180 päivän ajanjaksoa sen todentamiseksi, täyttyykö 90 päivän ehto minkä tahansa 180 päivän jaksolla edelleen. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että ilman keskeytystä jatkunut 90 päivän poissaolo antaa mahdollisuuden uuteen enintään 90 päivän oleskeluun.

               YHTEINEN JULISTUS KANSALAISILLE SUUNNATTAVASTA VIISUMIVAPAUSSOPIMUSTA KOSKEVASTA TIEDOTUKSESTA

               Sopimuspuolet toteavat, että avoimuus on tärkeää Euroopan unionin ja Perun kansalaisille, ja sopivat varmistavansa, että viisumivapaussopimuksen sisällöstä ja seurauksista ja siihen liittyvistä asioista, kuten maahantuloedellytyksistä, tiedotetaan kattavasti.

               YHTEINEN JULISTUS BIOMETRISTEN PASSIEN KÄYTTÖÖNOTOSTA PERUN TASAVALLASSA

               Sopimuspuolena oleva Perun tasavalta ilmoittaa, että se on tehnyt hankintasopimuksen biometristen passien tuotannosta, ja sitoutuu myöntämään biometrisiä passeja kansalaisilleen viimeistään 31 päivästä joulukuuta 2015 alkaen. Kyseiset passit ovat täysin ICAOn asiakirjassa 9303 esitettyjen ICAOn vaatimusten mukaisia.

               Sopimuspuolet sopivat, että ellei biometrisiä passeja oteta käyttöön 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä, kyseessä on riittävä peruste keskeyttää tämän sopimuksen soveltaminen 8 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

               YHTEINEN JULISTUS LAITONTA MUUTTOLIIKETTÄ KOSKEVASTA YHTEISTYÖSTÄ

               Sopimuspuolet muistuttavat, että Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Andien yhteisön ja sen jäsenmaiden välisen poliittisesta vuoropuhelusta ja yhteistyöstä tehdyn sopimuksen 49 artiklan 3 kohdan mukaan sopimuspuolet sopivat ottavansa takaisin laittomasti toiseen maahan pyrkivät kansalaisensa.

               Sopimuspuolet seuraavat tarkasti tämän sitoumuksen toteutumista. Ne sopivat tekevänsä kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä sopimuksen, jolla säännellään kummankin sopimuspuolen täsmällisiä takaisinottoa koskevia velvoitteita erityisesti tilanteessa, jossa laiton muuttoliike lisääntyy ja laittomien muuttajien takaisinottoon liittyy ongelmia lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen voimaantulon jälkeen.

               Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tällaisen takaisinottosopimuksen tekemättä jättäminen pyynnöstä huolimatta on riittävä peruste keskeyttää tämän sopimuksen soveltaminen 8 artiklan 4 kohdassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

               _________________

                     (1)
                  EUVL L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (2)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 539/2001, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2001, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.