				|

		52011PC0751

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta /* KOM/2011/0751 lopullinen - 2011/0366 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden
painoarvo EU:n politiikassa on kasvanut tasaisesti viime vuosina. Niiden
merkitys todettiin Tukholman ohjelmassa[1]
ja sen toimintasuunnitelmassa[2],
joiden täytäntöönpano on yksi unionin strategisista painopisteistä meneillään
olevalla viisivuotiskaudella. Ohjelma kattaa muun muassa maahanmuuttoasiat
(laillinen maahanmuutto ja kotouttaminen, turvapaikka-asiat, laiton muuttoliike
ja palauttaminen), turvallisuusasiat (terrorismin ja järjestäytyneen
rikollisuuden ehkäiseminen ja torjunta, poliisiyhteistyö) ja ulkorajojen
valvonnan (mm. viisumipolitiikan) sekä näiden kaikkien ulkoisen ulottuvuuden.
Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee sitä, että unioni voi pyrkiä
entistä määrätietoisemmin lievittämään vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioihin
liittyviä kansalaisten huolia.
Tukholman ohjelmassa todetaan, että
henkilöiden entistä suurempi liikkuvuus tuo mukanaan sekä mahdollisuuksia että
haasteita, ja korostetaan, että hyvin hallittu muuttoliike voi hyödyttää
kaikkia osallisia. Eurooppa-neuvosto on puolestaan todennut, että unionin
väestörakenteen muuttuessa huomattavasti ja työvoiman kysynnän kasvaessa
joustavat maahanmuuttopolitiikat myötävaikuttavat merkittävästi unionin pitkän
aikavälin taloudelliseen kehitykseen ja suorituskykyyn.
Komissio hyväksyi 29. kesäkuuta 2011
ehdotuksen uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020[3] (Eurooppa
2020 ‑strategiaa tukeva talousarvio). Siinä ehdotettiin sisäpolitiikan
(joka kattaa turvallisuusasiat, maahanmuuton ja ulkorajojen valvonnan)
rahoituksen rakenteen yksinkertaistamista vähentämällä rahoitusohjelmien määrä
kahteen eli maahanmuutto- ja turvapaikkarahastoon sekä sisäisen turvallisuuden
rahastoon.
Tällä asetuksella perustetaan turvapaikka- ja
maahanmuuttorahasto, joka hyödyntää Euroopan pakolaisrahaston[4],
kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen
rahaston[5]
ja Euroopan paluurahaston[6]
avulla kehitettyjä valmiuksia ja laajentaa niitä siten, että rahaston toiminta
kattaa unionin yhteisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan eri osat – myös
sellaiset kolmansissa maissa toteutettavat tai niihin liittyvät toimet, joiden
pääasiallisena perusteena ovat unionin edut ja tavoitteet näillä politiikanaloilla
– sekä uudet kehityssuuntaukset.
Kun kehitetään yhteistä
turvapaikkapolitiikkaa, jonka tavoitteena on myöntää asianmukainen asema
kansainvälistä suojelua tarvitseville kolmansien maiden kansalaisille ja
varmistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa vahvistetun
palauttamiskiellon periaatteen noudattaminen, on toteutettava jäsenvaltioiden
yhteisvastuuseen perustuvia järjestelyjä, joilla edistetään kansainvälistä
suojelua tarvitsevien ja siirtymään joutuneiden henkilöiden vastaanottamisesta
jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolista jakautumista. Tähän liittyy
myös vahva uudelleensijoittamis- ja siirtotoimista koostuva osio.
Hyvin järjestetyllä laillista maahanmuuttoa
suosivalla politiikalla ja tehokkaammilla kotouttamisstrategioilla on Tukholman
ohjelman mukaisesti ja unionin oikeudellisten välineiden tuella keskeinen
tehtävä unionin kilpailukyvyn ja viime kädessä sen koko yhteiskuntamallin
turvaamisessa pitkällä aikavälillä. Sen vuoksi paras keino maahanmuuton
hyödyntämiseksi on kotouttaa EU:n alueella laillisesti oleskelevien kolmansien
maiden kansalaiset taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti paremmin.
Tehokas ja kestävä palauttamispolitiikka on
olennainen osa hyvin hallittua unionin muuttoliikejärjestelmää. Sitä tarvitaan
täydentämään laillista maahanmuuttoa ja turvapaikka-asioita koskevaa
politiikkaa ja lisäämään sen uskottavuutta; lisäksi se on keskeinen osa
laittoman maahanmuuton torjuntaa.
Viimeaikaiset tapahtumat Kreikan ja Turkin
rajalla sekä eteläisen Välimeren alueella ovat myös osoittaneet, miten tärkeää
unionin on harjoittaa kokonaisvaltaista maahanmuuttopolitiikkaa. Tällaisen
politiikan olisi katettava muun muassa rajaturvallisuuden lujittaminen ja
Schengen-alueen hallinnointi, laillisen maahanmuuton parempi kohdentaminen,
kotouttamiseen liittyvien hyvien käytänteiden tehokkaampi levittäminen,
Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän vahvistaminen sekä strategisemman
lähestymistavan omaksuminen muuttoliikkeeseen EU:n ja kolmansien maiden
välisissä suhteissa.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET
Nykyisin korostetaan arvioinnin merkitystä
päätöksenteon perusteena. Sen mukaisesti tämä ehdotus perustuu arviointien
tuloksiin, sidosryhmien kuulemiseen ja vaikutusten arviointiin.
Erityisen tärkeitä
tässä suhteessa ovat olleet jälkiarviointi Euroopan pakolaisrahaston
ohjelmakaudesta 2005–2007 sekä väliarvioinnit kolmansien maiden kansalaisten
kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston täytäntöönpanosta
vuosina 2007–2009 ja Euroopan paluurahaston täytäntöönpanosta vuosina
2008–2009.
Tulevien
sisäpoliittisten rahoitusvälineiden valmistelu alkoi vuonna 2010 ja jatkui
vuoteen 2011. Valmistelutyön yhteydessä annettiin ulkopuolisen arvioijan
tehtäväksi toteuttaa selvitys näiden välineiden vaikutuksista. Se
käynnistettiin joulukuussa 2010, ja se valmistui heinäkuussa 2011.
Selvityksessä tarkastellut ongelmat, tavoitteet ja mahdolliset
toimintalinjaukset sekä arviot niiden vaikutuksista perustuivat nykyisiä
rahoitusvälineitä koskevien vaikutustenarviointien tuloksiin. Komissio laati
selvityksen perusteella vaikutustenarviointikertomuksen, josta
vaikutustenarviointilautakunta antoi lausuntonsa 9. syyskuuta 2011.
Vaikutustenarvioinnissa on otettu huomioon
EU:n sisäasioiden rahoituksesta verkkokyselyn muodossa järjestetyn julkisen
kuulemisen tulokset. Kuuleminen järjestettiin 5. tammikuuta –
20. maaliskuuta 2011, ja se oli avoin kaikille sidosryhmille. Kyselyyn
saatiin yhteensä 115 vastausta kansalaisilta ja järjestöiltä. Vastauksista
kahdeksan oli lausunnon muodossa. Vastaajia oli kaikista jäsenvaltioista ja
lisäksi muutamista kolmansista maista.
Vuonna 2011
järjestettiin konferenssi The future of EU funding for Home Affairs: A fresh
look, johon osallistui keskeisten sidosryhmien (jäsenvaltiot, kansainväliset
järjestöt, kansalaisjärjestöt ym.) edustajia. Konferenssissa vaihdettiin
näkemyksiä EU:n sisäasioiden tulevasta rahoituksesta ja vahvistettiin sisäisen
valmistelun ja julkisen kuulemisen tulokset.
Kysymys unionin
sisäpolitiikan tulevasta rahoituksesta on noussut esiin keskusteluissa
toimielinten edustajien kanssa useaan otteeseen, mm. oikeus- ja sisäasioiden
neuvoston epävirallisissa lounaskeskusteluissa 21. tammikuuta 2011,
Euroopan parlamentin poliittisten koordinaattorien epävirallisessa aamiaistilaisuudessa
26. tammikuuta 2011, komissaari Malmströmin kuulemisessa EU:n poliittisia
haasteita ja rahoitusta käsittelevässä Euroopan parlamentin
erityisvaliokunnassa 10. maaliskuuta 2011 sekä sisäasioiden pääosaston
pääjohtajan ja Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien ja ‑oikeuksien
sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenten mielipidevaihdossa
17. maaliskuuta 2011.
Nimenomaan
turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden tulevia rahoitusvälineitä koskevaa
asiantuntijaneuvontaa on saatu maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden komitean
kokouksessa 22. helmikuuta 2011 käydyissä keskusteluissa,
kotouttamisasioiden kansallisten yhteyspisteiden verkoston kokouksessa
15. maaliskuuta 2011, paluudirektiivin yhteyskomitean kokouksessa
18. maaliskuuta 2011 ja turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden korkean tason
työryhmän kokouksessa 27. huhtikuuta 2011. Lisäksi jäsenvaltioiden
asiantuntijoiden kanssa keskusteltiin huhtikuussa 2011 kirjallisen
kuulemisen tulosten perusteella yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa
koskevan yleisohjelman hallinnointikomitean (SOLID-komitean) puitteissa
turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden tulevan rahoitusvälineen täytäntöönpanoon
liittyvistä teknisistä näkökohdista.
Edellä mainittujen
neuvottelujen, konferenssien ja asiantuntijakeskustelujen perusteella keskeiset
toimijat ovat yhtä mieltä siitä, että unionin turvapaikka- ja
maahanmuuttoasioiden rahoituksen alaa on laajennettava myös sen ulkoisen
ulottuvuuden osalta. Lisäksi on pyrittävä yksinkertaistamaan rahoituksen
täytäntöönpanomekanismeja ja lisäämään joustavuutta muun muassa siksi, että
pystyttäisiin reagoimaan nopeammin hätätilanteissa. Sidosryhmien mukaan
sisäisen turvallisuuden laajat temaattiset painopisteet vahvistettiin jo vuonna
2009 hyväksytyssä Tukholman ohjelmassa ja vuonna 2010 hyväksytyssä sisäisen
turvallisuuden strategiassa. Sidosryhmät kannattivat rahoitusvälineiden määrän
vähentämistä kahteen edellyttäen, että tämä todella johtaa menettelyjen
yksinkertaistumiseen. Sidosryhmät kannattivat myös joustavan hätätilannemekanismin
käyttöönottoa, jotta unioni voisi reagoida maahanmuuttoon ja turvallisuuteen
liittyviin kriiseihin nopeasti ja tehokkaasti. Sisäasioiden varainkäytössä
pidettiin yleisesti asianmukaisena yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
toteutettavaa hallinnointia ja siirtymistä kohti monivuotisia ohjelmia sekä
unionin tasolla määriteltäviä yhteisiä tavoitteita, vaikka kansalaisjärjestöt
katsoivatkin, että myös suoraa hallinnointia olisi jatkettava. Sidosryhmät
kannattivat myös sisäasioiden alan virastojen roolin vahvistamista yhteistyön
edistämiseksi ja synergian lisäämiseksi.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Toiminnan oikeusperusta on Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohta, jonka mukaan ”unioni tarjoaa
kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole
sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, toteuttaen samalla
ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä
rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet”.
Unionin toiminta on oikeutettua Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’,
67 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden nojalla, sillä siinä
määritellään keinot vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen
toteuttamiseksi.
Tämän asetuksen oikeusperustana ovat
SEUT-sopimuksen V osaston määräykset vapauden, turvallisuuden ja oikeuden
alueesta ja tarkemmin 78 artiklan 2 kohdan sekä 79 artiklan 2 ja
4 kohdan määräykset, jotka muodostavat oikeusperustan EU:n toiminnalle
turvapaikka- ja maahanmuuttoasioissa, muuttovirtojen hallinnassa,
jäsenvaltioissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten
oikeudenmukaisen kohtelun edistämisessä sekä laittoman maahanmuuton ja
ihmiskaupan torjumisessa.
Nämä määräykset muodostavat oikeusperustan,
joka on sovitettavissa yhteen Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan
asemaan suhteessa niiden kattamiin aloihin. Näin ollen niihin voidaan soveltaa
samoja äänestyssääntöjä neuvostossa. Sitä paitsi niihin kaikkiin sovelletaan
tavanomaista lainsäädäntömenettelyä.
Lisäksi on otettava huomioon perussopimuksen
80 artikla, jossa korostetaan, että tässä unionin politiikassa ja sen
toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen
vastuunjaon periaatetta, myös rahoituksen osalta.
Kaiken kaikkiaan tällä alalla voidaan
saavuttaa selkeää lisäarvoa unionin toimilla verrattuna jäsenvaltioiden
yksinään toteuttamiin toimiin. Euroopan unionilla on paremmat mahdollisuudet
kuin jäsenvaltioilla luoda puitteet unionin solidaarisuuden ilmentämiselle
muuttovirtojen hallinnassa. Tämän asetuksen perusteella myönnettävä
rahoitustuki edistää siten sekä kansallisten että unionin tason valmiuksien
lujittamista tällä alalla. Tätä varten asetuksen tarkoituksena on muun muassa
vahvistaa ja kehittää Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää, lisätä
yhteisvastuullisuutta ja vastuunjakoa jäsenvaltioiden kesken ja varsinkin niitä
jäsenvaltioita kohtaan, joihin siirtolais- ja pakolaisvirrat vaikuttavat
voimakkaimmin, kannustaa laatimaan ennakoivia maahanmuuttostrategioita, jotka
ovat kolmansien maiden kansalaisten kotoutumisen kannalta merkityksellisiä ja
tukevat sitä, edistää kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista erityisesti
jäsenvaltioiden paikallis- ja aluetasoilla, lisätä jäsenvaltioiden valmiuksia
toteuttaa oikeudenmukaisia ja tehokkaita palauttamisstrategioita sekä tukea
kumppanuuksia ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa.
Tässä yhteydessä kuitenkin todetaan, että
toimet on toteutettava tarkoituksenmukaisella tasolla ja että unionin toimissa
ei pidä mennä pidemmälle kuin on tarpeen. Kuten talousarvion
kokonaistarkastelussa korostetaan, ”EU:n talousarviosta olisi rahoitettava EU:n
julkisia hyödykkeitä, toimia, joita jäsenvaltiot ja alueet eivät itse pysty
rahoittamaan, ja toimia, joissa EU:n rahoituksella voidaan varmistaa paremmat
tulokset”.[7]
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Komission ehdotus
uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 sisältää
3 869 miljoonan euron määrärahan (nykyhintoina) turvapaikka- ja
maahanmuuttorahastoa varten. Yli 80 prosenttia tästä (3 232 miljoonaa
euroa) on tarkoitus käyttää jäsenvaltioiden kansallisiin ohjelmiin. Komission
on määrä hallinnoida keskitetysti 637:ää miljoonaa euroa, jotka käytetään
unionin toimien rahoittamiseen, hätäapuun, Euroopan maahanmuuttoverkostoon,
tekniseen apuun sekä unionin virastojen operatiivisten erityistehtävien
suorittamiseen.
(miljoonaa
euroa nykyhintoina)
 Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto || 3 869
 Kansalliset ohjelmat || 3 232
 Keskitetty hallinnointi || 637
5.           EHDOTUKSEN KESKEISET KOHDAT
5.1.        Jäsenvaltioille osoitettavat
määrärahat
Suurin osa rahaston käytettävissä olevista
varoista ohjataan jäsenvaltioiden kansallisiin ohjelmiin, jotka kattavat koko
ohjelmakauden 2014–2020. Tätä varten kullekin jäsenvaltiolle rahastosta kohdennettavat
varat muodostuvat perusosasta ja muuttuvasta osasta. Väliarvioinnin jälkeen
rahastosta voidaan vielä myöntää lisävaroja varainhoitovuodesta 2018 alkaen.
5.1.1.     Perusosa
Rahoituksen perusosa vahvistetaan tuoreimpien
käytettävissä olevien, muuttovirtoja koskevien tilastotietojen perusteella.
Tilastot koskevat muun muassa ensimmäisten turvapaikkahakemusten määrää,
pakolaisaseman tai tilapäisen suojelun myöntämispäätöksiä,
uudelleensijoitettujen pakolaisten määrää, laillisesti oleskelevien kolmansien
maiden kansalaisten määrää ja liikkeitä, kansallisten viranomaisten antamia
palauttamispäätöksiä sekä toteutuneiden palautusten määrää.[8] Samoja
tietoja on käytetty tähän asti Euroopan pakolaisrahaston, kolmansien maiden
kansalaisten kotouttamista varten perustetun eurooppalaisen rahaston sekä
Euroopan paluurahaston mukaisten määrärahojen laskemiseen. Kansallisten
ohjelmien täytäntöönpanoon tarvittavan kriittisen massan varmistamiseksi kunkin
jäsenvaltion määrärahoihin lisätään 5 miljoonan euron vähimmäismäärä.
Kullekin yksittäiselle jäsenvaltiolle
myönnetty perusosa toimii virikkeenä toimintalinjoja koskevalle vuoropuhelulle
ja siihen perustuvalle monivuotisten ohjelmien laatimiselle. Näiden
tarkoituksena on toisaalta tukea pientä määrää unionin pakollisia tavoitteita
(kuten Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän lujittaminen varmistamalla
unionin turvapaikkasäännöstön tehokas ja yhdenmukainen soveltaminen tai
sellaisen tuettua vapaaehtoista paluuta koskevan ohjelman laatiminen, joka
sisältää uudelleenkotouttamista koskevan osion) ja toisaalta ottaa huomioon
kunkin jäsenvaltion erityistarpeet.
5.1.2.     Muuttuva osa
Rahoituksen muuttuva osa myönnetään sen
jälkeen, kun edellä mainittu toimintalinjoja koskeva vuoropuhelu on käyty,
niille jäsenvaltioille, jotka ovat halukkaita työskentelemään aloilla, joilla
toimiminen riippuu niiden poliittisesta sitoutumisesta ja valmiudesta toimia
tai tehdä yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden kanssa. Tämä koskee toisaalta
tiettyjen erityistoimien toteuttamista, kuten turvapaikkahakemusten
yhteiskäsittelyä, yhteisiä palauttamisoperaatioita ja yhteisten muuttokeskusten
perustamista, ja toisaalta uudelleensijoittamis- ja siirto-operaatioiden
toteuttamista.
Uudelleensijoittamisen osalta jäsenvaltiot
saavat joka toinen vuosi taloudellisia kannustimia (kertakorvauksina) niiden
sitoumusten perusteella, jotka ne tekevät unionin yhteisten
uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden vahvistamisen jälkeen.
Kannustimista päätetään poliittisessa prosessissa, johon osallistuvat Euroopan
parlamentti ja neuvosto ja johon vaikuttavat jäsenvaltioissa ja unionin tasolla
tehdyt poliittiset linjaukset. Taloudellisilla kannustimilla pyritään kahteen
tavoitteeseen, joista toinen on määrällinen ja toinen laadullinen. Määrällisenä
tavoitteena on lisätä huomattavasti uudelleensijoittamisten määrää, joka on
nykyisin hyvin pieni. Laadullisena tavoitteena on vahvistaa toiminnan
eurooppalaista ulottuvuutta toteuttamalla unionin yhteiset
uudelleensijoittamista koskevat painopisteet. Nämä painopisteet ovat ennalta
määritetyt, mutta silti dynaamiset.
Jäsenvaltiot saavat lisäksi samantapaisen
sitoumusprosessin perusteella säännöllisin välein taloudellisia kannustimia
(kertakorvauksina) kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden siirtämistä
varten.
5.1.3.     Ohjelmakauden puolivälissä
jaettavat määrärahat
Osa varoista säästetään väliarvioinnin jälkeen
jaettaviksi.
Näin voidaan kohdentaa lisävaroja toisaalta
niille jäsenvaltioille, joiden muuttovirroissa tapahtuu merkittäviä muutoksia
ja joilla on turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin liittyviä
erityistarpeita, ja toisaalta niille jäsenvaltioille, jotka ovat halukkaita
osallistumaan erityistoimien täytäntöönpanoon. Näitä painopisteitä voidaan
tarkistaa sen hetkisen poliittisen tilanteen mukaisesti.
5.2.        Unionin virastot
Jotta sisäasioiden alalla toimivien unionin
virastojen pätevyyttä ja asiantuntemusta voitaisiin hyödyntää tehokkaammin,
komissio aikoo käyttää myös varainhoitoasetuksen[9] tarjoamaa mahdollisuutta osoittaa tämän
asetuksen mukaisesti käytettävissä olevilla määrärahoilla virastoille
operatiivisia erityistehtäviä, edellyttäen että tehtävät kuuluvat virastojen
toimenkuvaan ja täydentävät niiden työohjelmaa. Tämän asetuksen kattamista
tehtävistä tämä koskee erityisesti sellaisia Euroopan turvapaikka-asioiden
tukiviraston (EASO) toimia, jotka liittyvät turvapaikka-asioihin, sekä Euroopan
unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan
viraston (Frontex) toimia, jotka liittyvät laittomaan maahanmuuttoon. Nämä
toimet toteutetaan EU:n sisällä ja sen ulkopuolella ja niihin tarvitaan
operatiivista erityisosaamista.
5.3.        Kolmansissa maissa
toteutettavat tai niihin liittyvät toimet
Tästä rahastosta tuetaan pääasiassa unionin
etua palvelevia toimia, joilla on suoraa vaikutusta unionissa ja sen
jäsenvaltioissa ja joilla varmistetaan tarvittava jatkuvuus suhteessa unionin
alueella toteutettaviin toimiin. Tästä rahastosta ei rahoiteta suoraan
kehitystä tukevia toimia. Näiden toimien toteuttamisessa pyritään noudattamaan
täysin johdonmukaisesti asianomaista maata tai aluetta koskevan unionin
ulkoisen toiminnan periaatteita ja yleistavoitteita.
2011/0366 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston
perustamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN
NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 2 kohdan sekä
79 artiklan 2 ja 4 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[10],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[11],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Unionin tavoitteena on luoda vapauteen,
turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, mikä olisi toteutettava muun
muassa sellaisten yhteisten toimenpiteiden avulla, jotka muodostavat
turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan kehyksen ja jotka perustuvat kolmansia
maita ja niiden kansalaisia kohtaan oikeudenmukaiseen jäsenvaltioiden
yhteisvastuullisuuteen. Eurooppa-neuvosto totesi kokouksessaan 2 päivänä
joulukuuta 2009, että rahoitusvarojen käytön joustavuutta ja johdonmukaisuutta
unionissa on lisättävä sekä niiden kattavuuden että sovellettavuuden osalta,
jotta voidaan tukea turvapaikka- ja muuttoliikepolitiikan kehittämistä.
(2)
Tällä asetuksella olisi perustettava turvapaikka-
ja maahanmuuttorahasto, jäljempänä ’rahasto’, edistämään unionin yhteisen
turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan kehittämistä sekä vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alueen vahvistamista soveltamalla jäsenvaltioiden
yhteisvastuullisuuden ja vastuunjaon sekä kolmansien maiden kanssa tehtävän
yhteistyön periaatteita.
(3)
Rahaston tulisi ilmentää yhteisvastuullisuutta
siten, että siitä myönnetään rahoitustukea jäsenvaltioille. Sen olisi
edistettävä unionin muuttoliikkeiden tehokasta hallintaa aloilla, joilla
unionin tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri, erityisesti jakamalla vastuuta
jäsenvaltioiden kesken sekä jakamalla vastuuta ja tehostamalla yhteistyötä
kolmansien maiden kanssa.
(4)
Yhdenmukaisen ja laadukkaan turvapaikkapolitiikan
varmistamiseksi ja korkeatasoisempien kansainvälisen suojelun normien
soveltamiseksi rahaston olisi edistettävä Euroopan yhteisen
turvapaikkajärjestelmän tehokasta toimintaa, mihin kuuluvat toimintalinjoihin,
lainsäädäntöön ja valmiuksien kehittämiseen liittyvät toimenpiteet, jotka
toteutetaan yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden, unionin virastojen ja
kolmansien maiden kanssa.
(5)
On aiheellista tukea ja kehittää jäsenvaltioiden
toimintaa unionin turvapaikkasäännöstön toteuttamiseksi kokonaisuudessaan ja
asianmukaisesti ja erityisesti asianmukaisten vastaanotto-olosuhteiden
tarjoamiseksi turvapaikanhakijoille, siirtymään joutuneille henkilöille ja
kansainvälistä suojelua saaville henkilöille, jotta voidaan varmistaa näiden
henkilöiden aseman oikea määrittely kolmansien maiden kansalaisten ja
kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta
kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista
vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä 29 päivänä
huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/83/EY[12]
mukaisesti, soveltaa tasapuolisia ja tehokkaita turvapaikkamenettelyjä sekä
edistää turvapaikka-asioihin liittyviä hyviä käytäntöjä kansainvälistä suojelua
tarvitsevien henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi ja jäsenvaltioiden
turvapaikkajärjestelmien toimivuuden mahdollistamiseksi.
(6)
Rahastosta olisi tarjottava riittävää tukea
jäsenvaltioiden yhteisille toimille, joilla pyritään tunnistamaan parhaat
käytänteet ja jakamaan ja edistämään niitä sekä luomaan toimivia
yhteistyörakenteita, jotta voitaisiin parantaa päätöksenteon laatua Euroopan
yhteisen turvapaikkajärjestelmän puitteissa.
(7)
Tämän rahaston olisi täydennettävä ja lujitettava
19 päivänä toukokuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksella (EU) N:o 439/2010[13]
perustetun Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, jäljempänä ’EASO’,
toimintaa, jolla koordinoidaan jäsenvaltioiden välistä käytännön yhteistyötä
turvapaikka-asioissa, tuetaan erityisten paineiden kohteeksi joutuneita
jäsenvaltioita ja edistetään Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän
täytäntöönpanoa.
(8)
Rahaston olisi tuettava unionin ja jäsenvaltioiden
toimia, joilla parannetaan jäsenvaltioiden valmiuksia kehittää, valvoa ja
arvioida turvapaikkapolitiikkaansa unionin voimassa olevan lainsäädännön
mukaisten velvoitteidensa mukaisesti.
(9)
Rahaston olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä
antaa alueellaan kansainvälistä suojelua ja tarjota pysyvä ratkaisu
pakolaisille ja kotiseudultaan siirtymään joutuneille henkilöille, joilla on
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun, jäljempänä ’UNHCR’,
mukaan oikeus uudelleensijoittamiseen, mukaan lukien arvio
uudelleensijoittamistarpeista ja kyseisten henkilöiden siirtäminen
jäsenvaltioiden alueelle, jotta turvataan heidän oikeudellinen asemansa ja
tehostetaan heidän kotouttamistaan.
(10)
Rahaston olisi tuettava taakanjakoa siten, että
kansainvälistä suojelua hakevia ja saavia henkilöitä siirretään toiseen
jäsenvaltioon.
(11)
Kumppanuudet ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa
turvapaikkaa tai muuta kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden maahantulon
hallitsemiseksi ovat EU:n turvapaikkapolitiikan olennainen osa. Kansainvälisen
suojelun ja pysyvien ratkaisujen tarjoamiseksi mahdollisimman aikaisessa
vaiheessa muun muassa alueellisten suojeluohjelmien[14]
puitteissa rahastoon olisi kuuluttava vahva uudelleensijoittamiseen unionissa
liittyvä osio.
(12)
Kotouttamisprosessin kehittämiseksi ja
lujittamiseksi eurooppalaisissa yhteiskunnissa rahaston avulla olisi
helpotettava jäsenvaltioiden taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin
perustuvaa laillista maahanmuuttoa unioniin ja valmisteltava jo ennalta
kotouttamisprosessia unioniin tulevien kolmansien maiden kansalaisten
alkuperämaissa.
(13)
Voidakseen toimia tehokkaasti ja saavuttaakseen
suurimman mahdollisen lisäarvon rahaston toiminta olisi kohdennettava paremmin
tukemaan johdonmukaisia strategioita, jotka on laadittu nimenomaisesti
edistämään kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista paikallis- ja
aluetasolla. Näiden strategioiden toteuttamisen olisi oltava pääasiassa
paikallis- ja alueviranomaisten sekä valtiosta riippumattomien toimijoiden
tehtävä; myös kansalliset viranomaiset voisivat osallistua siihen, jos
jäsenvaltion hallinto-organisaatio edellyttää sitä. Strategioita toteuttavien
organisaatioiden olisi valittava erilaisista käytettävissä olevista
toimenpiteistä omaan erityistilanteeseensa sopivimmat.
(14)
Kotouttamistoimenpiteiden olisi katettava myös
pakolaiset, turvapaikanhakijat ja muuta kansainvälistä suojelua saavat
henkilöt, jotta voidaan varmistaa kokonaisvaltainen lähestymistapa
kotouttamiseen ottaen huomioon näiden kohderyhmien erityispiirteet.
(15)
Jotta Euroopan unionin toiminta kolmansien maiden
kansalaisten kotouttamiseksi olisi johdonmukaista, tästä rahastosta
rahoitettavat toimet olisi määriteltävä tarkkaan ja niiden olisi täydennettävä
Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettavia toimia. Tämän rahaston täytäntöönpanosta
vastaavien viranomaisten olisi luotava tätä varten yhteistyö- ja
koordinointimenettelyt niiden viranomaisten kanssa, jotka jäsenvaltiot ovat
nimenneet huolehtimaan Euroopan sosiaalirahaston tukitoimien hallinnoinnista.
(16)
Rahaston olisi tuettava jäsenvaltioita laillisen
maahanmuuton järjestämistä koskevien strategioiden laatimisessa parantamalla
niiden yleisiä valmiuksia kehittää, toteuttaa, valvoa ja arvioida kaikkia
kolmansien maiden kansalaisia koskevia maahanmuutto- ja
kotouttamisstrategioita, ‑politiikkoja ja ‑toimenpiteitä, EU:n
oikeudelliset välineet mukaan lukien. Rahaston olisi tuettava myös tietojen ja
parhaiden käytänteiden vaihtoa sekä yhteistyötä eri hallintoyksiköiden välillä
ja muiden jäsenvaltioiden kanssa.
(17)
Unionin olisi jatkettava ja laajennettava
liikkuvuuskumppanuuksien käyttöä pääasiallisena strategisena, kattavana ja
pitkäaikaisena yhteistyökehyksenä muuttoliikkeen hallinnassa kolmansien maiden
kanssa. Rahaston olisi tuettava joko unionissa tai kolmansissa maissa
toteutettavaa, unionin tarpeiden ja painopisteiden mukaista
liikkuvuuskumppanuuksien toimintaa, erityisesti toimia, joilla varmistetaan
rahoituksen jatkuvuus sekä unionin alueella että kolmansissa maissa.
(18)
On aiheellista edelleen tukea jäsenvaltioiden
pyrkimyksiä kehittää palautusmenettelyjen hallinnoinnin kaikkia osa-alueita
palauttamista koskevien yhteisten vaatimusten tasapuolisen ja tehokkaan
täytäntöönpanon jatkamiseksi erityisesti siten kuin säädetään jäsenvaltioissa
sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti
oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 16 päivänä
joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä
2008/115/EY[15].
Rahaston olisi edistettävä palauttamisstrategioiden laatimista kansallisella
tasolla ja toimenpiteitä niiden tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi
kolmansissa maissa.
(19)
Henkilöiden, myös sellaisten henkilöiden, joilla ei
ole velvoitetta poistua alueelta, vapaaehtoista paluuta olisi edistettävä
kannustimilla, esimerkiksi soveltamalla heihin paluun tehostetun tukemisen
kaltaista erityiskohtelua. Vapaaehtoinen paluu on sekä paluumuuttajien että
viranomaisten edun mukaista, koska se vähentää kustannuksia. Jäsenvaltioita
olisikin kannustettava tukemaan vapaaehtoista paluuta.
(20)
Käytännössä kuitenkin vapaaehtoinen paluu ja
pakkoon perustuva paluu ovat sidoksissa toisiinsa ja näillä kahdella
menettelytavalla on toisiaan täydentävä vaikutus, jota jäsenvaltioita olisi
kannustettava vahvistamaan palauttamismenettelyjen hallinnoinnissa. Pakkoon
perustuvia palauttamisia on toteutettava, jotta unionin maahanmuutto- ja
turvapaikkapolitiikan sekä jäsenvaltioiden maahanmuutto- ja
turvapaikkajärjestelmien eheys voidaan turvata. Olisi oltava mahdollisuus
soveltaa pakkoon perustuvaa palauttamista, jotta voidaan säilyttää järjestelmän
perusta ja noudattaa oikeusvaltioperiaatetta, joka on vapauden, turvallisuuden
ja oikeuden alueen luomisen perusedellytys. Rahastosta olisi sen vuoksi
tuettava jäsenvaltioiden toimia, joilla edistetään pakkoon perustuvaa
palauttamista.
(21)
Rahastosta on välttämätöntä tukea palautettavien
henkilöiden hyväksi paluumaassa toteutettavia erityistoimia, joilla ensinnäkin
varmistetaan onnistunut paluu lähtökaupunkiin tai -alueelle ja toiseksi
edistetään heidän pysyvää uudelleen kotouttamistaan yhteisöönsä.
(22)
Unionin takaisinottosopimukset ovat olennainen osa
unionin palauttamispolitiikkaa ja muuttovirtojen tehokkaan hallinnan keskeinen
väline, koska ne helpottavat laittomien maahanmuuttajien nopeaa palauttamista.
Nämä sopimukset ovat tärkeä osatekijä laittomien maahanmuuttajien
alkuperämaiden ja kauttakulkumaiden kanssa käytävässä vuoropuhelussa ja niiden
kanssa tehtävässä yhteistyössä, ja niiden täytäntöönpanoa kolmansissa maissa
olisi tuettava kansallisella ja unionin tasolla toteutettavien palautusstrategioiden
tehokkuuden vuoksi.
(23)
Tämän rahaston olisi täydennettävä ja lujitettava
26 päivänä lokakuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY)
N:o 2007/2004[16]
perustetun Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston, jäljempänä ’Frontex’, toimintaa;
Frontexin tehtävänä on muun muassa avustaa tarvittaessa jäsenvaltioiden
yhteisten palauttamistoimien organisoinnissa ja määrittää parhaita käytänteitä,
jotka liittyvät matkustusasiakirjojen hankintaan ja jäsenvaltioiden alueella
laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten poistamiseen maasta.
(24)
Rahasto olisi toteutettava noudattaen täysin
Euroopan unionin peruskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja periaatteita.
Tukikelpoisissa toimissa olisi otettava huomioon etenkin haavoittuvassa
asemassa olevien henkilöiden erityistilanne kiinnittämällä erityishuomiota ja
kohdentamalla toimia ilman huoltajaa oleviin ja muihin riskiryhmiin kuuluviin
alaikäisiin.
(25)
Toteutettaessa toimenpiteitä kolmansissa maissa ja
kolmansia maita koskevia toimenpiteitä rahaston tuella olisi hyödynnettävä
synergiaa ja noudatettava johdonmukaisuutta muiden unionin ulkopuolella
toteutettavien, sekä maantieteellisistä että temaattisista unionin ulkoisen
avun välineistä tuettujen toimien kanssa. Näiden toimien toteuttamisessa olisi
etenkin pyrittävä noudattamaan täysin johdonmukaisesti asianomaista maata tai
aluetta koskevan unionin ulkoisen toiminnan periaatteita ja yleistavoitteita.
Niillä ei ole tarkoitus tukea kehitystä suoraan tukevia toimia, vaan niillä
täydennetään tarvittaessa ulkoisen avun välineiden perusteella myönnettyä
rahoitusta. Lisäksi olisi varmistettava johdonmukaisuus suhteessa
humanitaarista apua koskevaan unionin politiikkaan erityisesti hätäavun
toteuttamisen osalta.
(26)
Suuri osa rahaston käytettävissä olevista varoista
olisi jaettava suhteessa vastuuseen, jonka kukin jäsenvaltio kantaa
muuttovirtojen hallinnasta objektiivisten perusteiden mukaisesti. Tätä varten
olisi käytettävä tuoreimpia käytettävissä olevia, muuttovirtoja koskevia tilastotietoja,
jotka koskevat muun muassa ensimmäisten turvapaikkahakemusten määrää,
pakolaisaseman tai tilapäisen suojelun myöntämispäätöksiä,
uudelleensijoitettujen pakolaisten, laillisesti oleskelevien kolmansien maiden
kansalaisten ja jäsenvaltiolta luvan oleskella sen alueella saaneiden
kolmansien maiden kansalaisten määrää, kansallisten viranomaisten antamia
palauttamispäätöksiä sekä toteutuneiden palautusten määrää.[17]
(27)
Vaikka onkin asianmukaista, että kullekin
jäsenvaltiolle osoitetaan tuoreimpiin tilastotietoihin perustuva määrä, osa
rahaston käytettävissä olevista määrärahoista olisi jaettava myös
jäsenvaltioiden yhteistyötä edellyttävien, unionille merkittävää lisäarvoa
tuovien erityistoimien toteuttamiseen sekä unionin uudelleensijoittamisohjelman
ja siirtojen toteuttamiseen.
(28)
Tätä varten asetuksessa olisi vahvistettava
luettelo erityistoimista, joille voidaan myöntää rahoitusta rahastosta. Niille
jäsenvaltioille, jotka sitoutuvat toteuttamaan erityistoimia, olisi osoitettava
täydentäviä määriä.
(29)
Unionin uudelleensijoittamisohjelman vähittäisen
toteuttamisen mukaisesti rahastosta olisi myönnettävä kohdennettua tukea
taloudellisena kannustimena (kertakorvauksena) kutakin uudelleensijoitettua
pakolaista kohden.
(30)
Unionin toteuttamien uudelleensijoittamistoimien
vaikutuksen lisäämiseksi tarjottaessa suojelua pakolaisille ja
uudelleensijoittamisen strategisen vaikutuksen maksimoimiseksi kohdistamalla
toimet paremmin henkilöihin, jotka tarvitsevat uudelleensijoittamista eniten,
yhteiset uudelleensijoittamista koskevat painopisteet olisi määritettävä
unionin tasolla joka toinen vuosi tässä asetuksessa vahvistetun
yleisluokituksen perusteella.
(31)
Tietyt pakolaisryhmät olisi erityisen
haavoittuvuutensa vuoksi aina sisällytettävä unionin yhteisiin
uudelleensijoittamista koskeviin painopisteisiin.
(32)
Kun otetaan huomioon unionin yhteisissä
uudelleensijoittamista koskevissa painopisteissä määritetyt
uudelleensijoittamistarpeet, on myös tarpeen tarjota taloudellisia
lisäkannustimia henkilöiden uudelleensijoittamiseen tiettyjen maantieteellisten
alueiden ja kansallisuuksien osalta samoin kuin tiettyjen
uudelleensijoitettavien pakolaisryhmien osalta silloin, kun
uudelleensijoittamisen katsotaan olevan sopivin ratkaisu heidän
erityistarpeisiinsa.
(33)
Jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi
ja vastuun jakamiseksi paremmin jäsenvaltioiden välillä erityisesti niitä
jäsenvaltioita kohtaan, joihin turvapaikanhakijoiden virrat vaikuttavat
voimakkaimmin, olisi perustettava vastaavanlainen taloudellisiin kannustimiin
perustuva järjestely kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden siirtämistä
varten.
(34)
Muuttoliikkeen merkittävien muutosten ja
jäsenvaltioiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmien tarpeiden huomioon
ottamiseksi olisi tehtävä väliarviointi. Tätä varten olisi muodostettava
vararahasto jaettavaksi väliarvioinnin yhteydessä.
(35)
Rahastosta myönnetty tuki olisi tehokkaampaa ja
toisi enemmän lisäarvoa, jos tässä asetuksessa määriteltäisiin pieni määrä
pakollisia tavoitteita, joihin olisi pyrittävä kussakin jäsenvaltiossa sen erityistilanteen
ja ‑tarpeet huomioon ottaen laadituissa ohjelmissa.
(36)
Yhteisvastuullisuuden lujittamiseksi olisi tärkeää,
että rahastosta myönnetään lisärahoitusta hätäapua varten, jotta voidaan
vastata hätäapua antamalla hätätilanteisiin, joihin liittyy voimakkaita
muuttopaineita jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa tai sellainen siirtymään
joutuneiden henkilöiden joukottainen maahantulo, jollaista tarkoitetaan
vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden
henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden
henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien
rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi 20 päivänä heinäkuuta
2001 annetussa neuvoston direktiivissä[18].
(37)
Tällä asetuksella olisi varmistettava Euroopan
muuttoliikeverkoston perustamisesta 14 päivänä toukokuuta 2008 tehdyllä
neuvoston päätöksellä 2008/381/EY[19]
perustetun Euroopan muuttoliikeverkoston toiminnan jatkuminen ja säädettävä sen
tässä asetuksessa vahvistettujen tavoitteiden ja tehtävien mukaista toimintaa
varten tarvittavasta rahoituksesta.
(38)
Sen vuoksi neuvoston päätös 2008/381/EY olisi
kumottava.
(39)
Jäsenvaltioille uudelleensijoittamisten ja/tai
siirtojen toteuttamiseen kertakorvauksina myönnettävien taloudellisten
kannustimien tarkoituksen vuoksi, ja koska ne muodostavat vain murto-osan
tosiasiallisista kustannuksista, tässä asetuksessa olisi säädettävä tietyistä
poikkeuksista menojen tukikelpoisuutta koskeviin sääntöihin.
(40)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä
säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan
mukaisesti, jotta tämän välineen säännöksiä, jotka koskevat
uudelleensijoittamista ja siirtoa varten myönnettäviä kertakorvauksia tai
erityistoimien tai unionin yhteisten uudelleensijoittamista koskevien
painopisteiden määrittelyä, voidaan täydentää tai muuttaa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa
valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille
ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(41)
Jotta voitaisiin varmistaa tämän asetuksen
säännösten yhtenäinen, tehokas ja oikea-aikainen soveltaminen, komissiolle
olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä
säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[20] mukaisesti.
(42)
Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus olisi
keskitettävä toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna
jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Euroopan unionilla on paremmat
mahdollisuudet kuin jäsenvaltioilla antaa säädöskehys, joka ilmentää unionin
yhteisvastuullisuutta muuttovirtojen hallinnassa, joten tämän asetuksen
mukaisella rahoitustuella voidaan erityisesti edistää jäsenvaltioiden ja
unionin valmiuksien vahvistamista tällä alalla.
(43)
Tämän rahaston hallinnointia ja täytäntöönpanoa
varten rahaston olisi muodostettava osa johdonmukaista kokonaisuutta, johon
kuuluvat tämä asetus sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja
poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä
kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä
annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o [.../…][21].
(44)
Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla
saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli edistää unionin muuttovirtojen
tehokasta hallintaa osana vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta, vaan se
voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on
tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(45)
Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta vuosiksi
2008–2013 23 päivänä toukokuuta 2007 tehty Euroopan parlamentin ja
neuvoston päätös N:o 573/2007/EY[22]
olisi kumottava.
(46)
Euroopan paluurahaston perustamisesta vuosiksi
2008–2013 23 päivänä toukokuuta 2007 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston
päätös N:o 575/2007/EY[23]
olisi kumottava.
(47)
Eurooppalaisen rahaston perustamisesta vuosiksi
2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten 25 päivänä
kesäkuuta 2007 tehty neuvoston päätös 2007/435/EY[24] olisi
kumottava.
(48)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin
toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja
Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä
pöytäkirjassa olevan 3 artiklan mukaisesti Irlanti [ei osallistu tämän
asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin
/ on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja
soveltamiseen], sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun
pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.
(49)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan
ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta
tehdyssä pöytäkirjassa olevan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt
kuningaskunta [ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido
Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan
/ on ilmoittanut haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja
soveltamiseen], sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun
pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.
(50)
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan
unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn
pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen
hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella perustetaan 1 päivän
tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi kaudeksi turvapaikka- ja
maahanmuuttorahasto, jäljempänä ’rahasto’.
2. Tässä asetuksessa vahvistetaan
(a)
rahoitustuen tavoitteet ja tukikelpoiset toimet;
(b)
tukikelpoisten toimien yleinen täytäntöönpanokehys;

(c)
käytettävissä olevat rahoitusvarat ja niiden
jakautuminen;
(d)
periaatteet ja mekanismi EU:n yhteisten
uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden vahvistamiseksi;
(e)
Euroopan muuttoliikeverkoston tavoitteet, tehtävät
ja kokoonpano.
3. Tässä asetuksessa säädetään asetuksessa
(EU) N:o…/… [horisontaaliasetus] vahvistettujen sääntöjen soveltamisesta.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
(a)
’uudelleensijoittamisella’ prosessia, jossa
kolmansien maiden kansalaisia tai kansalaisuudettomia henkilöitä, joille on
myönnetty 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyssä Geneven yleissopimuksessa
määritelty pakolaisasema ja tämän aseman perusteella lupa oleskella jossakin
jäsenvaltiossa, siirretään Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain
päävaltuutetun, jäljempänä ’UNHCR’, pyynnöstä kansainvälisen suojelun tarpeen
perusteella kolmannesta maasta jäsenvaltioon, jossa he saavat oleskella jonkin
seuraavan aseman perusteella:
i)        direktiivin 2004/83/EY 2 artiklan
d alakohdassa tarkoitettu pakolaisasema tai
ii)       asema, joka antaa pakolaisasemaa
vastaavat kansallisen tai unionin lainsäädännön mukaiset oikeudet ja etuudet;
(b)
’siirtämisellä’ prosessia, jossa 4 artiklan
1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä siirretään
heille kansainvälistä suojelua antaneesta jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon,
jossa he saavat samanlaisen suojelun, tai 4 artiklan 1 kohdan
c alakohdassa tarkoitettuun ryhmään kuuluvia henkilöitä siirretään
jäsenvaltiosta, joka vastaa heidän kansainvälistä suojelua koskevien
hakemustensa käsittelystä, toiseen jäsenvaltioon, jossa heidän kansainvälistä suojelua
koskevat hakemuksensa käsitellään;
(c)
’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei
ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 20 artiklan
1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen;
(d)
’ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä’ alle
18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä, joka
saapuu tai on saapunut jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko asianomaisen
jäsenvaltion lainsäädännön tai kansallisen käytännön mukaisesti vastuussa
olevaa aikuista, niin kauan kuin hänellä ei tosiasiallisesti ole tällaista
aikuista huolehtimassa hänestä; tämä tarkoittaa myös alaikäistä, joka jää ilman
huoltajaa sen jälkeen, kun hän on saapunut jäsenvaltioiden alueelle;
(e)
’perheenjäsenillä’ huollettavana olevia sukulaisia
ylenevässä tai alenevassa polvessa, mukaan lukien ottolapset, puoliso tai
avioliitonomaisissa olosuhteissa asianmukaisesti todistetussa pitkäaikaisessa
suhteessa tai soveltuvin osin asianomaisen jäsenvaltion kansallisen
lainsäädännön nojalla rekisteröidyssä parisuhteessa elävä kumppani;
(f)
’hätätilanteella’ tilannetta, joka johtuu
i)        yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa
vallitsevasta voimakkaasta muuttopaineesta, johon liittyy kolmansien maiden
kansalaisten suhteettoman laajamittainen maahantulo, ja tämän tilanteen vuoksi
jäsenvaltioiden vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin,
turvapaikkajärjestelmiin ja ‑menettelyihin kohdistuu huomattavia
kiireellisiä vaatimuksia;
ii)       direktiivissä 2001/55/EY tarkoitetun
tilapäisen suojelun toteuttamisesta, tai
iii)      voimakkaasta muuttopaineesta, joka
vallitsee kolmansissa maissa, joihin jää pakolaisia poliittisten mullistusten
tai konfliktien kaltaisten tapahtumien vuoksi.
3 artikla
Tavoitteet
1. Rahaston yleistavoitteena on
turvapaikka-asioita sekä toissijaista suojelua ja tilapäistä suojelua koskevan
yhteisen politiikan sekä yhteisen maahanmuuttopolitiikan mukaisesti edistää
unionin muuttovirtojen tehokasta hallintaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden
alueen osana.
2. Yleistavoitteen puitteissa rahastolla
edistetään seuraavia erityistavoitteita:
(a)
vahvistetaan ja kehitetään Euroopan yhteistä
turvapaikkajärjestelmää, myös sen ulkoista ulottuvuutta;
Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan
indikaattoreilla, jotka koskevat muun muassa turvapaikanhakijoiden
vastaanotto-olosuhteiden, turvapaikkamenettelyjen laadun, eri jäsenvaltioissa
myönnettyjen turvapaikkojen suhteellisen määrän ja jäsenvaltioiden
uudelleensijoittamistoimien parantumisastetta.
(b)
tuetaan jäsenvaltioiden taloudellisiin ja
yhteiskunnallisiin tarpeisiin perustuvaa laillista maahanmuuttoa unioniin ja edistetään
unionissa laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten,
turvapaikanhakijat ja kansainvälistä suojelua saavat henkilöt mukaan lukien,
kotouttamista;
Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan
indikaattoreilla, jotka koskevat muun muassa kolmansien maiden kansalaisten
työelämään, koulutukseen ja demokraattisiin prosesseihin osallistumisen
lisääntymisastetta.
(c)
kehitetään oikeudenmukaisia ja tehokkaita
palauttamisstrategioita jäsenvaltioissa korostaen paluun pysyvyyttä ja
tehokasta takaisinottoa alkuperämaihin;
Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan
indikaattoreilla, joihin kuuluu muun muassa paluumuuttajien lukumäärä.
(d)
lisätään yhteisvastuullisuutta ja vastuunjakoa
jäsenvaltioiden kesken varsinkin niitä jäsenvaltioita kohtaan, joihin
siirtolais- ja pakolaisvirrat kohdistuvat voimakkaimmin;
Tämän tavoitteen saavuttamista mitataan
indikaattoreilla, joihin kuuluu muun muassa käytännön yhteistyöhön ja
siirtoihin perustuvan jäsenvaltioiden keskinäisen avunannon lisääntymisaste.
4 artikla
Kohderyhmät
1. Rahasto osallistuu sellaisten toimien
rahoitukseen, jotka kohdistuvat yhteen tai useampaan seuraavista
henkilöryhmistä:
(a)
kolmansien maiden kansalaiset tai
kansalaisuudettomat henkilöt, joille on myönnetty Geneven yleissopimuksessa
määritelty pakolaisasema ja tämän aseman perusteella lupa oleskella jossakin
jäsenvaltiossa;
(b)
kolmansien maiden kansalaiset tai
kansalaisuudettomat henkilöt, jotka saavat direktiivissä 2004/83/EY
tarkoitettua toissijaista suojelua;
(c)
kolmansien maiden kansalaiset tai kansalaisuudettomat
henkilöt, jotka ovat hakeneet jotakin a tai b alakohdassa tarkoitettua
suojelun muotoa;
(d)
kolmansien maiden kansalaiset tai
kansalaisuudettomat henkilöt, jotka saavat direktiivissä 2001/55/EY
tarkoitettua tilapäistä suojelua;
(e)
kolmansien maiden kansalaiset tai
kansalaisuudettomat henkilöt, joita ollaan uudelleensijoittamassa tai jotka on
uudelleensijoitettu jäsenvaltioon;
(f)
kolmansien maiden kansalaiset, jotka oleskelevat
laillisesti jäsenvaltion alueella tai jotka ovat hankkimassa oleskelulupaa
jäsenvaltiossa;
(g)
kolmansien maiden kansalaiset, jotka oleskelevat
jonkin kolmannen maan alueella, jotka aikovat muuttaa unioniin ja jotka
noudattavat tiettyjä kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjä maahantuloa
edeltäviä toimenpiteitä ja/tai ehtoja, jotka liittyvät esimerkiksi valmiuksiin
kotoutua kyseisen jäsenvaltion yhteiskuntaan;
(h)
kolmansien maiden kansalaiset, joiden jäsenvaltioon
jäämistä, oleskelulupaa tai kansainvälistä suojelua jäsenvaltiossa koskevaan
hakemukseen ei ole toistaiseksi annettu kielteistä päätöstä ja jotka saattavat
päättää palata vapaaehtoisesti edellyttäen, että he eivät ole saaneet uutta
kansalaisuutta eivätkä ole poistuneet jäsenvaltion alueelta;
(i)
kolmansien maiden kansalaiset, joille on myönnetty
oikeus jäädä jäsenvaltioon tai oleskelulupa tai jotka saavat jäsenvaltiossa
kansainvälistä suojelua direktiivissä 2004/83/EY tarkoitetussa merkityksessä
tai tilapäistä suojelua direktiivissä 2001/55/EY tarkoitetussa merkityksessä ja
jotka päättävät palata vapaaehtoisesti, edellyttäen että he eivät ole saaneet
uutta kansalaisuutta eivätkä ole poistuneet jäsenvaltion alueelta;
(j)
kolmansien maiden kansalaiset, jotka eivät täytä
tai eivät enää täytä jäsenvaltioon saapumisen tai jäämisen ehtoja.
2. Kohderyhmään kuuluvat tarvittaessa ja siltä
osin kuin sovelletaan samoja ehtoja myös edellä tarkoitettujen henkilöiden
perheenjäsenet.
II LUKU
EUROOPAN YHTEINEN TURVAPAIKKAJÄRJESTELMÄ
5 artikla
Vastaanotto- ja
turvapaikkajärjestelmät
1. Edellä 3 artiklan 2 kohdan
a alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tästä rahastosta tuetaan
4 artiklan 1 kohdan a–e alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin
kohdistuvia toimia, jotka koskevat erityisesti yhtä tai useampaa seuraavista:
(a)
aineellisen avun, yleissivistävän ja ammatillisen
koulutuksen, tukipalveluiden tai fyysisen ja psyykkisen terveydenhoidon
antaminen;
(b)
sosiaaliavun tai hallinnollisia ja/tai
oikeusmenettelyjä koskevien tietojen ja avun antaminen sekä
turvapaikkamenettelyn mahdollista tulosta koskevien tietojen ja neuvonnan
antaminen muun muassa vapaaehtoista paluuta koskevien näkökohtien osalta;
(c)
oikeus- ja kieliavun antaminen;
(d)
erityistuki haavoittuvassa asemassa oleville
henkilöille, kuten alaikäisille, ilman huoltajaa oleville alaikäisille,
vammaisille, vanhuksille, raskaana oleville naisille, yksinhuoltajille, joilla
on alaikäisiä lapsia, ihmiskaupan uhreille, vakavista fyysisistä sairauksista,
mielenterveyshäiriöistä tai traumaperäisistä stressihäiriöistä kärsiville
henkilöille sekä kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen, fyysisen
tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneille henkilöille;
(e)
niille paikallisille yhteisöille suunnattu
tiedottaminen ja niiden paikallisviranomaisten henkilöstön koulutus, jotka
joutuvat kosketuksiin tulijoiden kanssa;
(f)
jäljempänä 9 artiklan 1 kohdassa lueteltujen
kotouttamistoimien toteuttaminen, kun se liittyy 4 artiklan 1 kohdan a–e
alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden vastaanottamiseen.
2. Niissä uusissa jäsenvaltioissa, jotka
liittyvät unioniin 1 päivänä tammikuuta 2013, ja niissä jäsenvaltioissa,
joiden majoittamiseen liittyvissä perusrakenteissa ja palveluissa on erityisiä
rakenteellisia puutteita, rahasto voi 1 kohdassa lueteltujen
tukikelpoisten toimien lisäksi tukea myös toimia, joiden tavoitteena on
(a)
majoittamiseen liittyvien perusrakenteiden ja
palvelujen perustaminen, kehittäminen ja parantaminen;
(b)
hallintorakenteiden ja ‑järjestelmien
perustaminen sekä henkilöstön ja asianmukaisten lainkäyttöviranomaisten
kouluttaminen, jotta voidaan varmistaa turvapaikanhakijoiden kitkaton pääsy
turvapaikkamenettelyjen piiriin sekä näiden menettelyjen tehokkuus ja laatu.
6 artikla
Jäsenvaltioiden valmiudet kehittää,
valvoa ja arvioida turvapaikkapolitiikkaansa
Edellä 3 artiklan 2 kohdan
a alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tukikelpoisia ovat erityisesti
seuraavat toimet:
(a)
toimet, joilla tehostetaan jäsenvaltioiden
valmiuksia kerätä, analysoida ja levittää tilastotietoa
turvapaikkamenettelyistä, vastaanottovalmiuksista sekä uudelleensijoittamis- ja
siirtotoimista;
(b)
toimet, joilla edistetään välittömästi
turvapaikkapolitiikan arviointia, kuten kansalliset vaikutustenarvioinnit,
kohderyhmien parissa tehtävät selvitykset, indikaattorien laatiminen ja
vertailuanalyysit.
7 artikla
Uudelleensijoittaminen ja siirtäminen
Edellä 3 artiklan 2 kohdan a ja
d alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tästä rahastosta tuetaan
seuraavia, 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen
henkilöiden uudelleensijoittamiseen ja/tai 4 artiklan 1 kohdan
a–c alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden siirtämiseen liittyviä toimia:
(a)
kansallisten uudelleensijoittamis- ja
siirto-ohjelmien perustaminen ja kehittäminen;
(b)
asianmukaisten perusrakenteiden ja palvelujen
perustaminen uudelleensijoittamis- ja siirtotoimien kitkattoman ja tehokkaan
toteuttamisen varmistamiseksi;
(c)
rakenteiden ja järjestelmien perustaminen sekä
henkilöstön kouluttaminen kolmansiin maihin ja/tai muihin jäsenvaltioihin suuntautuvien
virkamatkojen sekä haastattelujen, lääkärintarkastusten ja
turvallisuusselvitysten toteuttamista varten;
(d)
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten
suorittama uudelleensijoittamista ja/tai siirtoa potentiaalisesti edellyttävien
tapausten arviointi esimerkiksi tekemällä virkamatkoja kolmansiin maihin ja/tai
muihin jäsenvaltioihin tai toteuttamalla haastatteluja, lääkärintarkastuksia ja
turvallisuusselvityksiä;
(e)
lähtöä edeltävä terveydentilan arviointi ja
lääkärinhoito, aineellinen huolenpito, tiedottamistoimenpiteet ja
matkajärjestelyt, mukaan luettuina matkan aikana lääketieteellisistä syistä
tarvittavien saattajan palvelujen järjestäminen;
(f)
saapumisen yhteydessä järjestettävä tiedottaminen
ja avustaminen, tulkkauspalvelut mukaan luettuina;
(g)
perusrakenteiden ja palvelujen vahvistaminen
alueellisten suojeluohjelmien kohdemaissa.
III LUKU
KOLMANSIEN MAIDEN KANSALAISTEN
KOTOUTTAMINEN JA LAILLINEN MAAHANMUUTTO
8 artikla
Maahanmuuttoon liittyvät ja lähtöä
edeltävät toimenpiteet
Jotta voidaan helpottaa unioniin suuntautuvaa
laillista maahanmuuttoa ja valmistella paremmin 4 artiklan 1 kohdan
g alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kotouttamista vastaanottavaan
yhteiskuntaan 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen
puitteissa ja asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan
mukaisesti poliittisessa vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella,
erityisesti seuraavat alkuperämaassa toteutettavat toimet ovat tukikelpoisia:
(a)
tietopakettien kokoaminen ja tiedotuskampanjoiden järjestäminen
muun muassa käyttäjäystävällistä viestintä- ja tietotekniikkaa sekä
verkkosivustoja hyödyntämällä;
(b)
ammattitaidon ja ‑pätevyyden arviointi ja
alkuperämaassa hankitun ammattitaidon ja ‑pätevyyden avoimuuden
lisääminen ja tunnustamisen parantaminen;
(c)
ammatillinen koulutus;
(d)
kattavat kansalaistaidon kurssit ja kielenopetus.
9 artikla
Paikallis- ja aluetasolla
toteutettavat kotouttamistoimet
1. Edellä 3 artiklan 2 kohdan
b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa valtiosta
riippumattomat järjestöt ja paikallis- ja/tai alueviranomaiset toteuttavat
tukikelpoisia toimia noudattaen johdonmukaisia strategioita, jotka on laadittu
nimenomaisesti 4 artiklan 1 kohdan a–g kohdassa tarkoitettujen
henkilöiden kotouttamiseksi paikallis- ja/tai aluetasolla. Tässä yhteydessä
tukikelpoisiin toimiin kuuluvat erityisesti seuraavat:
(a)
tällaisten kotouttamisstrategioiden, mukaan lukien
tarveanalyysin, indikaattorien parantamisen ja arvioinnin, laatiminen ja
kehittäminen;
(b)
opastus ja apu esimerkiksi majoituksen, toimeentulotuen,
hallinnollisen ja oikeudellisen neuvonnan, fyysisen ja psyykkisen
terveydenhoidon, sosiaaliavun tai lastenhoidon järjestämisessä;
(c)
toimet kolmansien maiden kansalaisten
tutustuttamiseksi vastaanottavaan yhteiskuntaan ja toimet, joilla edistetään
heidän sopeutumistaan siihen, tiedottamista heidän oikeuksistaan ja
velvollisuuksistaan, heidän osallistumistaan yhteiskunta- ja kulttuurielämään
sekä unionin perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusarvojen sisäistämistä;
(d)
koulutusta koskevat toimenpiteet, kuten
kielenopetus ja työmarkkinoille pääsyä helpottavat valmistelutoimet;
(e)
toimet, joiden tarkoituksena on auttaa kolmansien
maiden kansalaisia ottamaan vastuu omasta elämästään ja tulemaan toimeen
itsenäisesti;
(f)
toimet, joilla edistetään mielekkäitä yhteyksiä ja
rakentavaa vuoropuhelua kolmansien maiden kansalaisten ja vastaanottavan
yhteiskunnan välillä sekä kolmansien maiden kansalaisten hyväksymistä
vastaanottavassa yhteiskunnassa muun muassa tiedotusvälineiden osallistumisen
kautta;
(g)
toimet, joilla edistetään kolmansien maiden
kansalaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia asioida ja saada yhtäläistä kohtelua
heidän asioidessaan julkisissa laitoksissa;
(h)
täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden
valmiuksien kehittäminen muun muassa kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihdon
sekä verkostoitumisen avulla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien
yhteydessä on otettava huomioon erityistarpeet, joita on erilaisiin kolmansien
maiden kansalaisten ryhmiin kuuluvilla henkilöillä ja heidän
perheenjäsenillään, mukaan lukien henkilöt, joiden maahantulon tai oleskelun
tarkoituksena on työnteko tai itsenäinen ammatinharjoittaminen ja
perheenyhdistäminen, kansainvälistä suojelua saavat henkilöt,
turvapaikanhakijat, uudelleensijoitetut tai siirretyt henkilöt ja haavoittuvassa
asemassa olevat maahanmuuttajat, erityisesti alaikäiset, ilman huoltajaa olevat
alaikäiset, vammaiset, vanhukset, raskaana olevat naiset, alaikäisten lasten
yksinhuoltajat, ihmiskaupan uhrit sekä kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan
psyykkisen, fyysisen tai seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuneet henkilöt.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien
kohteena voivat tarvittaessa olla jäsenvaltion kansalaiset, joilla on
maahanmuuttajatausta, mikä tarkoittaa, että heidän vanhemmistaan ainakin toinen
on kolmannen maan kansalainen.
4. Edellä
1 kohdassa tarkoitettujen toimien suunnittelua ja toteutusta varten
asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus] 12 artiklassa tarkoitettuun
kumppanuuteen kuuluvat ne viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet
huolehtimaan Euroopan sosiaalirahaston tukitoimien hallinnoinnista.
10 artikla
Toimenpiteet toimintaedellytysten
kehittämiseksi
Edellä 3 artiklan 2 kohdan
b alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tukikelpoisia ovat erityisesti
toimet, joilla edistetään seuraavia tavoitteita:
(a)
laaditaan laillista maahanmuuttoa edistäviä
strategioita tavoitteena helpottaa joustavien maahanpääsymenettelyjen
kehittämistä ja täytäntöön panemista muun muassa tukemalla jäsenvaltioiden ja
kolmansien maiden yksityisten ja julkisten työnvälityspalvelujen välistä
yhteistyötä, auttamalla jäsenvaltioita unionin maahanmuuttolainsäädännön täytäntöönpanossa
ja tukemalla asianomaisten sidosryhmien kuulemista sekä sellaista
asiantuntija-apua tai tietojenvaihtoa, joka koskee tiettyihin kansalaisuuksiin
tai tiettyihin kolmansien maiden kansalaisten ryhmiin työmarkkinoiden tarpeiden
täyttämiseksi sovellettavia käytäntöjä;
(b)
kehitetään jäsenvaltioiden valmiuksia laatia,
toteuttaa, valvoa ja arvioida maahanmuuttostrategiaansa, ‑politiikkaansa
ja ‑toimenpiteitään hallinnon eri tasoilla ja yksiköissä, erityisesti
lisäämällä niiden valmiuksia kerätä, analysoida ja levittää tilastotietoa
maahanmuuttoon liittyvistä menettelyistä, muuttovirroista ja oleskeluluvista ja
kehittämällä valvontavälineitä, arviointijärjestelmiä, indikaattoreita ja
vertailuanalyyseja näiden strategioiden tulosten mittaamiseksi;
(c)
kehitetään julkisia ja yksityisiä palveluja
tarjoavien, täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden, mukaan lukien
oppilaitosten, kulttuurienvälisiä valmiuksia ja edistetään kokemusten ja hyvien
käytäntöjen vaihtoa, yhteistyötä ja verkostoitumista;
(d)
perustetaan kotouttamisen ja monimuotoisuuden
hallintaa varten kestävät organisaatiorakenteet erityisesti eri sidosryhmien
välisellä yhteistyöllä, jonka avulla virkamiehet kansallisen hallinnon eri
tasoilla saavat nopeasti tietoa muiden jäsenvaltioiden kokemuksista ja parhaista
käytänteistä ja voivat mahdollisuuksien mukaan yhdistää resurssinsa;
(e)
edistetään paikallis- ja aluetason
kotouttamisstrategioiden taustalla olevaa dynaamista kaksisuuntaista
vuorovaikutusprosessia, kolmansien maiden kansalaisten kuulemista, sidosryhmien
välistä tietojenvaihtoa sekä kulttuurien ja uskontojen välisten
keskustelufoorumien perustamista kolmansien maiden kansalaisten yhteisöjen
välille, näiden yhteisöjen ja vastaanottavan yhteiskunnan välille ja/tai näiden
yhteisöjen ja poliittisten ja päätöksentekoviranomaisten välille.
IV LUKU
PALAUTTAMINEN
11 artikla
Palauttamismenettelyjen
liitännäistoimenpiteet
Edellä 3 artiklan 2 kohdan
c alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tästä rahastosta tuetaan
4 artiklan 1 kohdan h–j alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin
kohdistuvia toimia, jotka koskevat erityisesti yhtä tai useampaa seuraavista:
(a)
majoittamiseen liittyvien perusrakenteiden tai
palvelujen perustaminen tai kehittäminen ja vastaanotto- ja
säilöönotto-olosuhteiden parantaminen;
(b)
hallintorakenteiden ja ‑järjestelmien
perustaminen sekä henkilöstön koulutuksen järjestäminen kitkattomien
palautusmenettelyjen varmistamiseksi;
(c)
aineellisen avun tai fyysisen ja psyykkisen
terveydenhoidon antaminen;
(d)
sosiaaliavun tai hallinnollisia ja/tai
oikeusmenettelyjä koskevien tietojen ja avun tai neuvonnan antaminen;
(e)
oikeus- ja kieliavun antaminen;
(f)
erityistuki haavoittuvassa asemassa oleville
ryhmille, kuten alaikäisille, ilman huoltajaa oleville alaikäisille,
vammaisille, vanhuksille, raskaana oleville naisille, yksinhuoltajille, joilla
on alaikäisiä lapsia, ja kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen,
fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneille henkilöille.
12 artikla
Palauttamistoimenpiteet
Edellä 3 artiklan 2 kohdan
c alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tästä rahastosta tuetaan
4 artiklan 1 kohdan h–j alakohdassa tarkoitettuihin henkilöihin
kohdistuvia toimia, jotka koskevat erityisesti yhtä tai useampaa seuraavista:
(a)
yhteistyö kolmansien maiden konsuli- ja
maahanmuuttoviranomaisten kanssa tavoitteena hankkia matkustusasiakirjoja,
helpottaa palauttamista ja varmistaa takaisinotto;
(b)
vapaaehtoisen paluun tukitoimenpiteet, mukaan
lukien lääkärintarkastukset ja ‑apu, matkajärjestelyt, taloudellinen apu
sekä paluuta edeltävä ja sen jälkeinen neuvonta ja apu;
(c)
toimenpiteet, joilla aloitetaan paluumuuttajan
uudelleenkotoutumisprosessi, kuten rahakannustimet, koulutus- ja
työllistymistuki sekä elinkeinotoiminnan käynnistämistuki;
(d)
asianmukaiset väliaikaiset majoitus- ja
vastaanottotilat ja ‑palvelut kolmansissa maissa;
(e)
erityistuki haavoittuvassa asemassa oleville
ryhmille, kuten alaikäisille, ilman huoltajaa oleville alaikäisille,
vammaisille, vanhuksille, raskaana oleville naisille, yksinhuoltajille, joilla
on alaikäisiä lapsia, ja kidutuksen, raiskauksen tai muun vakavan psyykkisen,
fyysisen tai seksuaalisen väkivallan kohteeksi joutuneille henkilöille.
13 artikla
Käytännön yhteistyö ja valmiuksien
kehittämistoimenpiteet
Edellä 3 artiklan 2 kohdan
c alakohdassa määritellyn erityistavoitteen puitteissa ja asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 13 artiklan mukaisesti poliittisessa
vuoropuhelussa sovittujen päätelmien perusteella tukikelpoisia ovat erityisesti
seuraavat toimet:
(a)
toimet, joilla edistetään ja lujitetaan
palauttamisesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten operatiivista
yhteistyötä muun muassa kolmansien maiden konsuli- ja maahanmuuttoviranomaisten
kanssa tehtävän yhteistyön osalta;
(b)
toimet, joilla tuetaan palauttamisesta vastaavien
jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden viranomaisten välistä yhteistyötä, mukaan
lukien toimet, joiden tavoitteena on vahvistaa kolmansien maiden valmiuksia
toteuttaa tällaista takaisinotto- ja uudelleenkotouttamistoimintaa
takaisinottosopimusten puitteissa;
(c)
toimet, joilla kehitetään tehokkaan ja kestävän
palauttamispolitiikan laatimisvalmiuksia erityisesti vaihtamalla paluumaiden
tilannetta koskevia tietoja, parhaita käytänteitä ja kokemuksia jäsenvaltioiden
kesken sekä yhdistämällä niiden resurssit;
(d)
toimet, joilla tehostetaan jäsenvaltioiden
valmiuksia kerätä, analysoida ja jakaa tilastotietoa palauttamismenettelyistä
ja ‑toimenpiteistä, vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksista, pakkoon
perustuvasta ja vapaaehtoisesta paluusta, seurannasta ja
uudelleenkotouttamisesta;
(e)
toimet, joilla edistetään välittömästi
palauttamispolitiikan arviointia, kuten kansalliset vaikutustenarvioinnit,
kohderyhmien parissa tehtävät selvitykset, indikaattorien kehittäminen ja
vertailuanalyysit.
V LUKU
RAHOITUS- JA TÄYTÄNTÖÖNPANOKEHYS
14 artikla
Kokonaismäärärahat ja täytäntöönpano
1. Tämän asetuksen täytäntöönpanoon
osoitettavat kokonaismäärärahat ovat 3 869 miljoonaa euroa.
2. Budjettivallan käyttäjä myöntää rahaston
vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen puitteissa.
3. Kokonaismäärärahat pannaan täytäntöön
seuraavien toimenpiteiden avulla:
(a)
kansalliset ohjelmat 20 artiklan mukaisesti;
(b)
unionin toimet 21 artiklan mukaisesti;
(c)
hätäapu 22 artiklan mukaisesti;
(d)
Euroopan muuttoliikeverkosto 23 artiklan
mukaisesti;
(e)
tekninen apu 24 artiklan mukaisesti.
4. Tämän asetuksen mukaisesti käytettävissä
olevat määrärahat pannaan täytäntöön [uuden varainhoitoasetuksen
55 artiklan 1 kohdan b alakohdassa][25]
tarkoitetun, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin
mukaisesti, lukuun ottamatta 21 artiklassa tarkoitettuja unionin toimia,
22 artiklassa tarkoitettua hätäapua, 23 artiklassa tarkoitettua
Euroopan muuttoliikeverkostoa ja 24 artiklassa tarkoitettua teknistä apua.
5. Kokonaismäärärahojen ohjeellinen
jakautuminen on seuraava:
(a)
3 232 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden
kansallisiin ohjelmiin;
(b)
637 miljoonaa euroa unionin toimiin, Euroopan
muuttoliikeverkostoon, hätäapuun ja komission tekniseen apuun.
15 artikla
Määrärahat jäsenvaltioiden
tukikelpoisiin toimiin
1. Osoitetaan jäsenvaltioille 3 232
miljoonaa euroa seuraavasti:
(a)
2 372 miljoonaa euroa liitteen I mukaisesti;
(b)
700 miljoonaa euroa jakomekanismin perusteella
16 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin, 17 artiklassa
tarkoitettuun unionin uudelleensijoittamisohjelmaan ja 18 artiklassa
tarkoitettuihin siirtoihin;
(c)
160 miljoonaa euroa väliarvioinnin yhteydessä
ja varainhoitovuodesta 2018 alkaen muuttoliikkeen merkittävien muutosten ja/tai
19 artiklassa tarkoitettujen, komission toteamien erityistarpeiden
huomioon ottamiseksi.
2. Edellä 1 kohdan b alakohdassa
tarkoitetuilla varoilla tuetaan
(a)
liitteessä II lueteltuja erityistoimia,
(b)
4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa
tarkoitettujen henkilöiden uudelleensijoittamista ja/tai 4 artiklan
1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden siirtoa.
16 artikla
Määrärahat erityistoimiin
1. Jäsenvaltioille voidaan osoittaa 15
artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu täydentävä määrä,
edellyttäen että se merkitään ohjelmassa täydentäväksi määräksi ja käytetään
erityistoimien toteuttamiseen. Kyseiset erityistoimet luetellaan liitteessä II.
2. Poliittisen kehityksen huomioon ottamiseksi
komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 26 artiklan
mukaisesti liitteen II tarkistamiseksi väliarvioinnin yhteydessä.
Jäsenvaltiot voivat saada 1 kohdassa säädetyn täydentävän määrän
tarkistetun erityistoimien luettelon perusteella, jos määrärahoja on
käytettävissä.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut
täydentävät määrät osoitetaan jäsenvaltioille yksilöllisissä
rahoituspäätöksissä, joissa hyväksytään niiden kansallinen ohjelma
väliarvioinnin yhteydessä tai tarkistetaan sitä asetuksen (EU) N:o …/…
[horisontaaliasetus] 14 ja 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn
mukaisesti. Näitä määriä saa käyttää ainoastaan asianomaisten erityistoimien
toteuttamiseen.
17 artikla
EU:n uudelleensijoittamisohjelman
määrärahat
1. Jäsenvaltiot saavat 15 artiklan
1 kohdan a alakohdan mukaisesti lasketun osuutensa lisäksi joka
toinen vuosi 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun
täydentävän määrän, joka perustuu 6 000 euron suuruiseen kertakorvaukseen
uudelleensijoitettua henkilöä kohden.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua
kertakorvausta korotetaan 10 000 euroon uudelleensijoitettua henkilöä
kohden 3 ja 4 kohdan mukaisesti vahvistettujen ja liitteessä III
lueteltujen unionin yhteisten uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden
mukaisesti.
3. Siirretään komissiolle valta antaa
delegoituja säädöksiä 26 artiklan mukaisesti unionin yhteisten
uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden määrittämiseksi joka toinen
vuosi seuraavan yleisluokituksen mukaisesti:
–
alueellisen suojeluohjelman kohdemaasta tai
-alueelta tulevat henkilöt;
–
henkilöt, jotka tulevat sellaisesta UNHCR:n
uudelleensijoittamisennusteessa yksilöidystä maasta tai yksilöidyltä alueelta,
jossa unionin yhteisellä toiminnalla olisi merkittävä vaikutus suojelutarpeiden
täyttämiseen;
–
sellaiseen erityisryhmään kuuluvat henkilöt, joka
täyttää UNHCR:n uudelleensijoittamisperusteet.
4. Seuraavat haavoittuvassa asemassa olevat
pakolaisryhmät kuuluvat kaikissa tapauksissa unionin yhteisten
uudelleensijoittamista koskevien painopisteiden piiriin, ja heillä on oikeus
2 kohdassa säädettyyn kertakorvaukseen:
–
vaarassa olevat naiset ja lapset,
–
ilman huoltajaa olevat alaikäiset,
–
henkilöt, joilla on terveydenhoitoon liittyviä
tarpeita, joihin voidaan vastata ainoastaan uudelleensijoittamisen avulla,
–
henkilöt, jotka tarvitsevat kiireellisesti
uudelleensijoituspaikan oikeudelliseen tai fyysiseen suojeluun liittyvien
tarpeiden vuoksi.
5. Jos jäsenvaltio uudelleensijoittaa
useampaan kuin yhteen 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuun ryhmään kuuluvan
henkilön, se saa kyseistä henkilöä varten myönnettävän korvauksen vain kerran.
6. Komissio vahvistaa unionin
uudelleensijoittamisohjelman määrärahojen jakamisaikataulun ja muut
täytäntöönpanoehdot antamalla täytäntöönpanosäädöksiä 27 artiklan
2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
7. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
täydentävät määrät osoitetaan jäsenvaltioille joka toinen vuosi, ensimmäisen
kerran yksilöllisessä rahoituspäätöksessä, jossa hyväksytään niiden kansallinen
ohjelma asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus] 14 artiklassa säädetyn
menettelyn mukaisesti, ja sen jälkeen rahoituspäätöksessä, joka liitetään
kansallisen ohjelman hyväksymispäätökseen. Näitä määriä ei siirretä muihin
kansallisen ohjelman mukaisiin toimiin.
8. Jotta EU:n uudelleensijoittamisohjelman
tavoitteet voitaisiin saavuttaa käytettävissä olevilla varoilla, komissiolle
siirretään valta hyväksyä 26 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä 1
ja 2 kohdassa tarkoitettujen kertakorvausten mukauttamisesta, jos se
katsotaan tarpeelliseksi.
18 artikla
Määrärahat siirtojen toteuttamista
varten
1. Jäsenvaltiot saavat, kun se katsotaan
tarpeelliseksi, 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti
lasketun osuutensa lisäksi 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa
tarkoitetun täydentävän määrän, joka perustuu 6 000 euron suuruiseen
kertakorvaukseen kutakin toisesta jäsenvaltiosta siirrettyä henkilöä kohden.
2. Komissio vahvistaa siirtoja varten
myönnettävien määrärahojen jakamisaikataulun ja muut täytäntöönpanoehdot
26 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut
täydentävät määrät osoitetaan jäsenvaltioille säännöllisesti, ensimmäisen
kerran yksilöllisessä rahoituspäätöksessä, jossa hyväksytään niiden kansallinen
ohjelma asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus] 14 artiklassa säädetyn
menettelyn mukaisesti, ja sen jälkeen rahoituspäätöksessä, joka liitetään
kansallisen ohjelman hyväksymispäätökseen. Näitä määriä ei siirretä muihin
kansallisen ohjelman mukaisiin toimiin.
4. Jotta jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuuden
ja vastuunjaon tavoitteet voitaisiin saavuttaa käytettävissä olevilla varoilla,
komissiolle siirretään valta hyväksyä 26 artiklan mukaisesti delegoituja
säädöksiä 1 kohdassa tarkoitetun kertakorvauksen mukauttamisesta.
19 artikla
Määrärahat väliarvioinnin yhteydessä
1. Edellä 15 artiklan 1 kohdan
c alakohdassa tarkoitetun määrän jakamista varten komissio arvioi
31 päivään toukokuuta 2017 mennessä jäsenvaltioiden turvapaikka- ja
vastaanottojärjestelmään liittyviä tarpeita, niiden muuttovirtatilannetta
kaudella 2014–2016, ja odotettavissa olevaa kehitystä.
Komissio perustaa arvionsa muun muassa
Eurostatilta, Euroopan muuttoliikeverkostolta, EASOlta ja Frontexin
riskianalyysista saatuihin tietoihin.
Komissio määrittää kyseisen analyysin
perusteella turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin sekä jäsenvaltioissa
vallitseviin maahanmuuttopaineisiin liittyvien erityistarpeiden tason
seuraavasti määriteltyjen aggregointikertoimien avulla:
(a)
turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmät:
i)        kerroin 1: ei erityistarpeita
ii)       kerroin 1,5: keskitason erityistarpeita
iii)      kerroin 3: merkittäviä erityistarpeita
(b)
maahanmuuttopaineet:
i)        kerroin 1: ei erityispaineita
ii)       kerroin 1,5: keskitason erityispaineita
iii)      kerroin 3: merkittäviä erityispaineita.
2. Komissio määrittää tämän laskukaavan
perusteella täytäntöönpanosäädöksillä, mitkä jäsenvaltiot saavat täydentävän
määrän, ja laatii matriisin käytettävissä olevien määrärahojen jakamiseksi
näiden jäsenvaltioiden kesken 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun
menettelyn mukaisesti.
20 artikla
Kansalliset ohjelmat
1. Jäsenvaltioiden on pyrittävä toteuttamaan
ohjelmilla, jotka tutkitaan ja hyväksytään asetuksen (EU) N:o …/…
[horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti, erityisesti seuraavat
tavoitteet:
(a)
tuetaan Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän
perustamista varmistamalla, että unionin turvapaikkasäännöksiä sovelletaan
tehokkaasti ja yhdenmukaisesti;
(b)
tuetaan unionin uudelleensijoittamisohjelman
perustamista ja kehittämistä tarjoamalla kestäviä ratkaisuja kolmansiin maihin
jääneille pakolaisille erityisesti unionin yhteisten uudelleensijoittamista
koskevien painopisteiden mukaisesti;
(c)
luodaan ja kehitetään kaksisuuntaisen dynaamisen
prosessin eri näkökohdat kattavia paikallis- ja aluetason
kotouttamisstrategioita, joissa otetaan huomioon eri maahanmuuttajaryhmien
erityistarpeet ja luodaan toimivia kumppanuuksia kaikkien sidosryhmien välille;
(d)
laaditaan tuettua vapaaehtoista paluuta koskeva
ohjelma, johon sisältyy uudelleenkotouttamista koskeva osio.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä,
että kaikki tästä rahastosta tuetut toimet ovat unionin turvapaikka- ja
maahanmuuttosäännöstön mukaisia, vaikka asianomaiset toimet eivät sitoisi niitä
eikä toimia sovellettaisi niihin.
21 artikla
Unionin toimet
1. Rahaston avulla voidaan komission
aloitteesta rahoittaa valtioiden välisiä toimia tai unionin erityisen edun
mukaisia toimia, jotka liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin ja
erityisiin tavoitteisiin.
2. Rahoitusta voidaan myöntää unionin
toimille, joilla tuetaan erityisesti
(a)
unionin lainsäädännön täytäntöön panemista koskevaa
unionin yhteistyötä ja hyviä käytänteitä turvapaikka-alalla, johon kuuluvat
uudelleensijoittaminen, siirrot ja laillinen maahanmuutto, mukaan lukien
kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen, sekä palauttaminen.
(b)
valtioiden välisten yhteistyöverkostojen
perustamista sekä pilottihankkeita, mukaan lukien innovatiivisia hankkeita, kun
ne perustuvat valtioiden välisiin kumppanuuksiin, jotka on käynnistetty
vähintään kahdessa jäsenvaltiossa sijaitsevien elinten välillä innovoinnin
edistämiseksi sekä kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtamisen
helpottamiseksi;
(c)
tutkimuksia, joissa kartoitetaan unionin tason
yhteistyön uusia muotoja turvapaikka-asioiden, maahanmuuton, kotouttamisen ja
palauttamisen sekä näitä koskevan unionin lainsäädännön alalla, tiedon
levitystä ja tiedonvaihtoa parhaista käytänteistä sekä kaikista muista
turvapaikka-, maahanmuutto-, kotouttamis- ja palauttamispolitiikkaan
liittyvistä näkökohdista, mukaan lukien unionin poliittisia painopisteitä
koskeva ulkoinen tiedotustoiminta;
(d)
yhteisten tilastollisten välineiden, menetelmien ja
indikaattoreiden kehittämistä ja soveltamista jäsenvaltioissa toiminnan
kehittämisen mittaamiseksi turvapaikka-asioiden, maahanmuuton, kotouttamisen ja
palauttamisen alalla;
(e)
valmistelu-, seuranta- ja hallinnointituki,
tekninen apu, arviointimekanismin laatiminen turvapaikka- ja
maahanmuuttopolitiikan täytäntöönpanoa varten;
(f)
yhteistyö kolmansien maiden kanssa erityisesti
takaisinottosopimusten täytäntöönpanon, liikkuvuuskumppanuuksien ja
alueellisten suojeluohjelmien yhteydessä.
3. Tässä artiklassa tarkoitetut toimet
toteutetaan asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus]
7 artiklan mukaisesti.
22 artikla
Hätäapu
1. Rahastosta myönnetään rahoitustukea
kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten hätätilanteen sattuessa.
2. Hätäapu toteutetaan asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 8 artiklan mukaisesti.
23 artikla
Euroopan muuttoliikeverkosto
1. Rahastosta tuetaan Euroopan
muuttoliikeverkostoa ja myönnetään sen toimintaa ja tulevaa kehitystä varten
tarvittavaa rahoitustukea.
2. Euroopan muuttoliikeverkoston tavoitteena
on
(a)
toimia unionin maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioiden neuvoa-antavana elimenä sovittamalla yhteen toimintaa ja
tekemällä yhteistyötä sekä kansallisella että unionin tasolla jäsenvaltioiden,
tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan, ajatushautomoiden ja muiden unionin tai
kansainvälisten toimijoiden kanssa;
(b)
täyttää unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden
maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevat tiedonsaantitarpeet antamalla
näistä asioista ajantasaista, objektiivista, luotettavaa ja vertailukelpoista
tietoa Euroopan unionin päätöksenteon tueksi näillä aloilla;
(c)
jakaa yleisölle b alakohdassa tarkoitettua tietoa.
3. Tavoitteensa saavuttamiseksi Euroopan
muuttoliikeverkosto
(a)
kerää ja vaihtaa ajantasaisia, objektiivisia,
luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja monista eri lähteistä, muun muassa
kokousten välityksellä, sähköisessä muodossa sekä yhteisen tutkimustoiminnan ja
tapauskohtaisten kyselyiden avulla;
(b)
laatii analyyseja a alakohdassa tarkoitetuista
tiedoista muun muassa niiden vertailukelpoisuuden parantamiseksi ja esittää
tulokset erityisesti päätöksentekijöiden helposti saatavilla olevassa muodossa;
(c)
laatii ja julkaisee säännöllisesti raportteja
maahanmuutto- ja turvapaikkatilanteesta unionissa ja jäsenvaltioissa;
(d)
välittämällä tuottamaansa tietoa toimii mittapuuna
maahanmuutto- ja turvapaikka-asioita koskevan objektiivisen ja puolueettoman
tiedon välittämisessä suurelle yleisölle.
4. Euroopan muuttoliikeverkosto, EASO ja
Frontex huolehtivat toimintansa keskinäisestä johdonmukaisuudesta ja
koordinoinnista.
5. Euroopan muuttoliikeverkostossa on
seuraavat toimijat:
(a)
komissio, joka koordinoi Euroopan muuttoliikeverkoston
toimintaa ja huolehtii erityisesti siitä, että maahanmuutto- ja
turvapaikka-asioihin liittyvän unionin politiikan painopisteet näkyvät sen
toiminnassa asianmukaisella tavalla;
(b)
johtokunta, joka vastaa Euroopan
muuttoliikeverkoston poliittisesta ohjauksesta ja hyväksyy sen toiminnan;
johtokunnassa on komission edustaja sekä yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta,
Euroopan parlamentista sekä muista merkityksellisistä elimistä;
(c)
jäsenvaltioiden nimeämät kansalliset yhteyspisteet,
joista kukin koostuu vähintään kolmesta asiantuntijasta, joiden kollektiivinen
asiantuntemus kattaa turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvät
poliittiset, oikeudelliset, tutkimukselliset ja tilastolliset näkökohdat, ja
jotka koordinoivat jäsenvaltionsa osallistumista 19 artiklan
1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan, jotta kaikilta asianomaisilta
toimijoilta saataisiin palaute;
(d)
muut olennaiset kansallisen ja unionin tason
toimijat maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa.
6. Komissio vahvistaa Euroopan
muuttoliikeverkoston toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt
täytäntöönpanosäädöksillä 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
menettelyä noudattaen.
7. Euroopan muuttoliikeverkostolle tämän
rahaston vuotuisista määrärahoista osoitettava määrä ja työohjelma, jossa
vahvistetaan sen toiminnan painopisteet, hyväksytään 27 artiklan
3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja mahdollisuuksien mukaan
yhdessä unionin toimia ja hätäapua koskevan työohjelman kanssa.
8. Rahoitustuki Euroopan muuttoliikeverkoston
toimintaa varten myönnetään varainhoitoasetuksen mukaisesti tarpeen mukaan
avustuksina kansallisille yhteyspisteille ja julkisina hankintoina.
24 artikla
Tekninen apu
1. Rahaston määrärahoista käytetään komission
aloitteesta ja/tai puolesta vuosittain enintään 2,5 miljoonaa euroa
tekniseen apuun asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus]
10 artiklan mukaisesti.
2. Rahastosta myönnetään jäsenvaltion
aloitteesta enintään viisi prosenttia kyseiselle jäsenvaltiolle myönnetystä
kokonaisrahoituksesta kansallisen ohjelman mukaiseen tekniseen tukeen asetuksen
(EU) N:o …/… [horisontaaliasetus] 20 artiklan mukaisesti.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
25 artikla
Uudelleensijoittamista ja siirtoa
varten myönnettäviä kertakorvauksia koskevat erityissäännökset
Poiketen siitä, mitä menojen tukikelpoisuudesta
säädetään asetuksen (EU) N:o …/… [horisontaaliasetus] 18 artiklassa
erityisesti kertakorvausten ja kiinteämääräisten maksujen osalta,
jäsenvaltioille tämän asetuksen mukaisesti uudelleensijoittamista ja/tai
siirtoa varten osoitetut kertakorvaukset
–
vapautetaan vaatimuksesta, jonka mukaan niiden on
perustuttava tilastotietoihin tai aiempiin tietoihin; ja
–
myönnetään sillä edellytyksellä, että asianomainen
henkilö on todella uudelleensijoitettu tai siirretty tämän asetuksen
mukaisesti.
26 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Siirretään komissiolle valta antaa
delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Tässä asetuksessa tarkoitettu säädösvalta
siirretään komissiolle seitsemän vuoden ajaksi asetuksen voimaantulopäivästä.
Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi
kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista
jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi
milloin tahansa peruuttaa tässä asetuksessa tarkoitetun säädösvallan siirron.
Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan
siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se
julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin
myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa
olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun
säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
5. Tämän asetuksen nojalla annettu delegoitu
säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole
kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi
Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos
sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan
päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan
parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella
kuukaudella.
27 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa asetuksen (EU)
N:o …/… [horisontaaliasetus] 55 artiklan 1 kohdassa perustettu
turvapaikka-, maahanmuutto- ja turvallisuusasioita käsittelevä yhteinen
komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan
asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan
asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
28 artikla
Uudelleentarkastelu
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat
tätä asetusta uudelleen komission ehdotuksen pohjalta viimeistään
30 päivänä kesäkuuta 2020.
29 artikla
Asetuksen (EU) N:o …/…
[horisontaaliasetus] sovellettavuus
Tähän rahastoon sovelletaan [asetuksen (EU)
N:o .../…] säännöksiä.
30 artikla
Kumoaminen
Kumotaan seuraavat päätökset 1 päivästä tammikuuta 2014:
(a)
päätös N:o 573/2007/EY;
(b)
päätös N:o 575/2007/EY;
(c)
päätös 2007/435/EY;
(d)
päätös 2008/381/EY.
31 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei estä jatkamasta tai
muuttamasta, esimerkiksi peruuttamasta osittain tai kokonaan, asianomaisia
hankkeita tai vuosiohjelmia ennen niiden päättämistä tai rahoitustukea, jonka
komissio on hyväksynyt päätösten N:o 573/2007/EY, N:o 575/2007/EY ja
2007/435/EY perusteella tai minkä tahansa muun tuohon apuun 31 päivänä
joulukuuta 2013 sovellettavan lainsäädännön perusteella.
Tämä asetus ei estä jatkamasta tai
muuttamasta, esimerkiksi peruuttamasta osittain tai kokonaan, rahoitustukea,
jonka komissio on hyväksynyt neuvoston päätöksen 2008/381/EY tai muun tuohon
tukeen 31 päivänä joulukuuta 2013 sovellettavan lainsäädännön perusteella.
2. Tehdessään tämän asetuksen perusteella
myönnettävää yhteisrahoitusta koskevia päätöksiä komissio ottaa huomioon
päätösten N:o 573/2007/EY, N:o 575/2007/EY, 2007/435/EY ja
2008/381/EY nojalla ennen [julkaisupäivä virallisessa lehdessä]
hyväksytyt toimenpiteet, joilla on taloudellisia vaikutuksia yhteisrahoituksen
kattamana aikana.
3. Komissio vapauttaa automaattisesti
viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 ne varat, jotka on osoitettu sen
1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana
hyväksymään yhteisrahoitukseen ja joita koskevia, toimien päättämiseen
vaadittavia asiakirjoja ei ole lähetetty komissiolle loppukertomuksen
jättämiselle vahvistettuun määräaikaan mennessä. Aiheettomasti maksetut määrät
on maksettava takaisin.
4. Määriä, jotka liittyvät toimiin, joita on
lykätty sellaisten oikeudellisten menettelyjen tai hallinnollisten
muutoksenhakujen vuoksi, joilla on lykkäävä vaikutus, ei oteta huomioon
automaattisesti vapautettavaa maksusitoumuksen määrää laskettaessa.
32 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää
seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten
mukaisesti.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
LIITE I
Määrärahojen ohjeellinen jakautuminen
jäsenvaltioittain vuosina 2014–2020
LIITE II
Luettelo 16 artiklan mukaisista
erityistoimista
(1)
Pakolaisten kauttakulku- ja
hakemustenkäsittelykeskusten perustaminen ja kehittäminen unionissa erityisesti
yhteistyössä UNHCR:n kanssa toteutettavien uudelleensijoittamisoperaatioiden
tukemiseksi
(2)
Turvapaikkamenettelyjen piiriin pääsyä koskevat
uudet lähestymistavat, joita noudatetaan yhteistyössä UNHCR:n kanssa ja jotka
kohdistuvat tärkeimpiin kauttakulkumaihin, kuten tiettyjä henkilöryhmiä
koskevat suojeluohjelmat tai turvapaikkahakemusten tarkastelussa noudatettavat
menettelyt
(3)
Jäsenvaltioissa toteutettavat, kotouttamista
koskevat aloitteet, kuten vertailuanalyysit, vertaisarvioinnit tai esimerkiksi
kielitaidon hankkimiseen tai perehdyttämisohjelmien järjestämiseen liittyvien
eurooppalaisten moduulien testaus
(4)
Yhteiset aloitteet, joiden tavoitteena on keksiä ja
toteuttaa uusia lähestymistapoja ilman huoltajaa olevien alaikäisten
ensitapaamisen yhteydessä noudatettaviin menettelyihin ja suojeluvaatimuksiin
(5)
Yhteiset palauttamisoperaatiot, mukaan lukien
unionin takaisinottosopimusten täytäntöönpanoon liittyvät yhteiset toimet
(6)
Pysyvään paluuseen tähtäävät yhteiset
uudellenkotouttamishankkeet alkuperämaissa sekä yhteiset toimet, joiden
tavoitteena on parantaa kolmansien maiden valmiuksia panna täytäntöön unionin
takaisinottosopimukset
(7)
Yhteiset aloitteet, joiden tavoitteena on palauttaa
perheen yhtenäisyys ja uudelleenkotouttaa ilman huoltajaa olevat alaikäiset
alkuperämaahansa
(8)
Yhteisten muuttokeskusten perustaminen kolmansiin
maihin sekä yhteiset hankkeet jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden yksityisten
ja julkisten työnvälityspalvelujen yhteistyön edistämiseksi
LIITE III
Luettelo unionin yhteisistä
uudelleensijoittamista koskevista painopisteistä vuosina 2014–2015
(1)
Itä-Euroopan (Valko-Venäjä, Moldova, Ukraina)
alueellinen suojeluohjelma
(2)
Afrikan sarven (Djibouti, Kenia, Jemen) alueellinen
suojeluohjelma
(3)
Pohjois-Afrikan (Egypti, Libya, Tunisia)
alueellinen suojeluohjelma
(4)
Itä-Afrikan suurten järvien alueella olevat
pakolaiset
(5)
Syyriassa, Libanonissa ja Jordaniassa olevat
irakilaiset pakolaiset
(6)
Turkissa olevat irakilaiset pakolaiset
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ
RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT
EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

1.
PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.
Ehdotuksen/aloitteen nimi

Tiedonanto
”Avoimen ja turvallisen Euroopan rakentaminen: sisäasioiden talousarvio
kaudelle 2014–2020”;
Ehdotus
asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon ja poliisiyhteistyön,
rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan
rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä;
Ehdotus
asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta.

1.2.
Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[26]

Nykyinen
otsake 3, osasto 18 – Sisäasiat
Uusi
monivuotinen rahoituskehys: Otsake 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) – ”Turvapaikka-
ja maahanmuuttorahasto”
Ehdotuksen/aloitteen luonne
þ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen (sisäasioiden rahoitus
kaudella 2014–2020).
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[27]

¨ Ehdotus/aloite
liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

1.3.
Tavoitteet
1.3.1.
Komission monivuotinen strateginen tavoite
(monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista
ehdotus/aloite tukee

Sisäasioiden
politiikan lopullisena tavoitteena on luoda sisärajaton alue, jonne sekä
unionin että kolmansien maiden kansalaiset voivat saapua ja missä he voivat
liikkua, asua ja työskennellä vapaasti ja tuoda kansallisille työmarkkinoille
uusia ideoita, pääomaa, tietoa ja innovaatioita tai täydentää niiden vajeita
luottaen siihen, että heidän oikeuksiaan noudatetaan ja että heidän
turvallisuutensa on taattu. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on olennaisen
tärkeää tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten
järjestöjen kanssa.
Sisäpolitiikan
kasvava merkitys on todettu Tukholman ohjelmassa ja sen toimintasuunnitelmassa,
jonka täytäntöönpano on unionin strateginen painopiste ja kattaa muun muassa
maahanmuuttoasiat (laillinen maahanmuutto ja kotoutuminen), turvapaikka-asiat
(laiton muuttoliike ja palauttaminen), turvallisuusasiat (terrorismin ja
järjestäytyneen rikollisuuden ehkäiseminen ja torjunta, poliisiyhteistyö),
ulkorajojen valvonnan (mm. viisumipolitiikka) sekä näiden kaikkien ulkoisen
ulottuvuuden. Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee sitä, että unioni voi
pyrkiä entistä määrätietoisemmin lievittämään vapaus-, turvallisuus- ja
oikeusasioihin liittyviä kansalaisten huolia. Sisäasioiden politiikan
painopisteitä ja erityisesti kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista olisi
tarkasteltava myös Eurooppa 2020 ‑strategiassa esitettyjen seitsemän
lippulaiva-aloitteen luomaa taustaa vasten, sillä aloitteiden tarkoituksena on
auttaa EU:ta nousemaan vallitsevasta talous- ja finanssikriisistä kohti
älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
Turvapaikka-
ja maahanmuuttorahastosta myönnettävän rahoitustuen avulla unionin
sisäpolitiikan tavoitteista voidaan tehdä todellisuutta.

1.3.2.
Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto
(toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

TURVAPAIKKA-
JA MAAHANMUUTTORAHASTO
a)         vahvistaa
ja kehittää Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää, myös sen ulkoista
ulottuvuutta;
b)         tukee
jäsenvaltioiden taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin perustuvaa
laillista maahanmuuttoa EU:hun ja edistää EU:ssa laillisesti oleskelevien
kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista, turvapaikanhakijat ja
kansainvälistä suojelua saavat henkilöt mukaan lukien;
c)         täydentää
oikeudenmukaisia ja tehokkaita palauttamisstrategioita jäsenvaltioissa
korostaen paluun pysyvyyttä ja tehokasta takaisinottoa alkuperämaihin;
d)         lisää
yhteisvastuullisuutta ja vastuunjakoa jäsenvaltioiden kesken varsinkin niitä
jäsenvaltioita kohtaan, joihin siirtolais- ja pakolaisvirrat kohdistuvat
voimakkaimmin.
Nykyiset
toiminnot toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä: 18.03 (Euroopan pakolaisrahasto, hätätoimenpiteet ja kolmansien maiden
kansalaisten kotouttamista koskeva eurooppalainen rahasto) ja 18.02 (Euroopan
paluurahaston osalta).

1.3.3.
Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa tuensaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Ehdotuksen
vaikutuksia tuensaajiin/kohderyhmiin kuvaillaan tarkemmin vaikutustenarvioinnin
kohdassa 4.1.2.
Yleisesti
voidaan todeta, että kaikilla rahoitusmenettelyjen eri tasoilla ja kaikkien
hallinnointimuotojen yhteydessä toteutettavasta yksinkertaistamisesta on
selkeää hyötyä rahoitustuen hallinnoinnissa käytettäville menettelyille.
Turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston pääasiallisia edunsaajia ovat ne jäsenvaltioiden
yksiköt, jotka vastaavat asiaa koskevan unionin säännöstön tai politiikkojen
täytäntöönpanosta, sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden alalla toimivat kansainväliset
ja valtiosta riippumattomat organisaatiot (maahanpääsymenettelyt,
kotouttamistoimet ja palauttamisoperaatiot).
Uudistuksista
hyötyviä kohderyhmiä ovat turvapaikanhakijat, kansainvälistä suojelua saavat
henkilöt, uudelleensijoitetut pakolaiset ja muut kolmansien maiden kansalaiset,
jotka saapuvat EU:hun eri syistä ja joilla on erilaisia tarpeita (esim.
taloudelliset syyt, perheenyhdistäminen, ilman huoltajaa olevat alaikäiset).
Nämä kohderyhmät ovat helpommin saavutettavissa, kun maahanmuuton hallinnointiin
liittyvät eri toimet yhdistetään yhteen rahastoon niin, että rahoituksen
saaminen helpottuu (yksi vastuuviranomainen, parempi näkyvyys ja selkeämpi
toiminta-ala) ja tukea voidaan myöntää joustavammin (esim. samantyyppinen
toiminta voi kohdistua eri kohderyhmiin). Samalla toiminta-ala laajenee niin,
että se kattaa koko muuttoliikeketjun ja siihen liittyvät kohderyhmät, myös
laajennetut kohderyhmät eli toiseen sukupolveen kuuluvat kolmansien maiden
kansalaiset (joiden vanhemmista ainakin toinen on kolmannen maan kansalainen).

1.3.4.
Tulos- ja vaikutusindikaattorit

Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Koska
kansalliset ohjelmat vahvistetaan vasta poliittisen vuoropuhelun jälkeen, tässä
vaiheessa ei ole mahdollista esittää lopullisia indikaattoreita, joiden
perusteella edellä mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista mitataan.
Tässä vaiheessa voidaan kuitenkin todeta, että turvapaikka- ja
maahanmuuttoasioissa indikaattoreita olisivat muun muassa turvapaikanhakijoiden
vastaanotto-olosuhteiden, turvapaikkamenettelyjen laadun, eri jäsenvaltioissa
myönnettyjen turvapaikkojen suhteellisen määrän ja jäsenvaltioiden
uudelleensijoittamistoimien parantumisaste, kolmansien maiden kansalaisten
työelämään, koulutukseen ja demokraattisiin prosesseihin osallistumisen
lisääntymisaste, paluumuuttajien lukumäärä sekä käytännön yhteistyöhön ja
siirtoihin perustuvan jäsenvaltioiden keskinäisen avunannon lisääntymisaste.

1.4.
Ehdotuksen/aloitteen perustelut
1.4.1.
Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan
lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

EU:lla on
edessään merkittäviä sisäasioihin liittyviä haasteita myös kaudella 2014–2020.
Kun otetaan huomioon demografiset muutokset, työmarkkinoiden rakennemuutokset
ja kilpailu lahjakkuuksista, lailliseen maahanmuuttoon ja kotouttamiseen
liittyvän politiikan on tärkeää suuntautua tulevaisuuteen, jotta voidaan
parantaa EU:n kilpailukykyä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, rikastuttaa
eurooppalaista yhteiskuntaa ja luoda mahdollisuuksia kaikille. EU:n on myös
puututtava tehokkaasti laittomaan maahanmuuttoon ja torjuttava ihmiskauppaa.
Samanaikaisesti on edelleen osoitettava solidaarisuutta kansainvälistä suojelua
tarvitsevia kohtaan. Prioriteettina säilyy unionin arvoja heijastavan
Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittäminen entistä tehokkaammaksi
ja paremmin suojaavaksi.
Tavoitteiden
saavuttamiseksi on välttämätöntä tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa. Pohjois-Afrikan viimeaikaiset tapahtumat
ovat osoittaneet, miten tärkeää EU:lle on kattava ja koordinoitu lähestymistapa
maahanmuuttoon, rajavalvontaan ja turvallisuuteen. Koska EU:n sisäasioiden
ulkoisen ulottuvuuden merkitys kasvaa jatkuvasti, sitä on edelleen
vahvistettava johdonmukaisesti unionin ulkopolitiikan kanssa.

1.4.2.
EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

Muuttovirtojen
hallintaan liittyy haasteita, joita jäsenvaltiot eivät voi ratkaista yksinään.
Tällä alalla voidaan saavuttaa selkeää lisäarvoa EU:n talousarviosta saatavien
määrärahojen avulla.
Tiettyihin
jäsenvaltioihin kohdistuu suuri paine niiden maantieteellisen sijainnin ja
niiden hallinnoitavaksi tulevan unionin ulkorajan pituuden vuoksi. Siksi
jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaate on
turvapaikkaa ja maahanmuuttoa koskevien yhteisten politiikkojen perusta. EU:n
talousarvio tarjoaa keinot vastata tästä periaatteesta johtuviin taloudellisiin
seurauksiin.
Sisäasioiden
ulkoisen ulottuvuuden osalta on selvää, että toimenpiteiden hyväksyminen ja
resurssien yhdistäminen EU:n tasolla lisää merkittävästi EU:n edellytyksiä
saada kolmannet maat vakuuttuneiksi siitä, että niiden kannattaa tehdä unionin
kanssa yhteistyötä sellaisten maahanmuuttoa koskevien kysymysten parissa, jotka
ovat ensisijaisesti unionin ja jäsenvaltioiden etujen mukaisia.
EU:n oikeus
toteuttaa toimia sisäasioiden alalla perustuu Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, V osaston (Vapauden,
turvallisuuden ja oikeuden alue) määräyksiin ja erityisesti 77 artiklan
2 kohtaan, 78 artiklan 2 kohtaan, 79 artiklan 2 ja
4 kohtaan, 82 artiklan 1 kohtaan, 84 artiklaan ja
87 artiklan 2 kohtaan. Yhteistyöstä kolmansien maiden ja
kansainvälisten järjestöjen kanssa määrätään SEUT-sopimuksen 212 artiklan
3 kohdassa. Ehdotukset ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia, koska
valtaosa rahoituksesta pannaan täytäntöön yhteistyössä toteutettavan
hallinnoinnin periaatteen mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimielinten
toimivaltaa kunnioittaen.

1.4.3.
Vastaavista toimista saadut kokemukset

Vaikka
sisäasioiden nykyisten rahoitusvälineiden katsotaan yleensä täyttäneen niille
asetetut tavoitteet ja toimineen tehokkaasti, väliarvioinnin ja sidosryhmien
kuulemisen perusteella on tarpeen
–      yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa tulevia sisäasioiden rahoitusvälineitä vähentämällä rahoitusohjelmien määrä kahteen siten, että perustetaan
turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto ja sisäisen turvallisuuden rahasto. Näin EU
voi käyttää välineitään strategisemmin, jotta ne vastaavat paremmin EU:n
poliittisiin painopisteisiin ja tarpeisiin;
–      vahvistaa EU:n roolia globaalina toimijana
sisällyttämällä uusiin rahastoihin ulkoista ulottuvuutta koskeva tekijä, jotta
voidaan lujittaa EU:n vaikutusvaltaa ulkopolitiikkaan liittyvän sisäasioiden
ulottuvuuden osalta;
–      turvautua ensisijaisesti yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin keskitetyn hallinnoinnin sijasta tarpeettoman byrokratian
karsimiseksi;
–      noudattaa tulospainotteisempaa lähestymistapaa yhteistyössä
toteutettavaan hallinnointiin siirtymällä
korkean tason poliittisen vuoropuhelun pohjalta toteutettavaan monivuotiseen
ohjelmasuunnitteluun; näin voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden kansalliset
ohjelmat ovat täysin EU:n tasolla määriteltyjen tavoitteiden ja painopisteiden
mukaiset ja että niissä keskitytään tulosten saavuttamiseen;
–      parantaa keskitettyä hallinnointia, jotta saadaan käyttöön välineet
toteuttaa toimintapoliittisia toimia, joita ovat muun
muassa tuki valtioiden välisille toimille, erityisen innovatiivisille toimille
sekä kolmansissa maissa toteutettaville ja niihin liittyville toimille
(ulkoinen ulottuvuus), sekä hätätoimenpiteille, selvityksille ja tapahtumille;
–      ottaa käyttöön yhteinen sääntelykehys, johon
sisältyvät ohjelmasuunnittelua, raportointia, varainhoitoa ja tarkastuksia
koskevat yhteiset säännöt ovat mahdollisimman lähellä muiden yhteistyössä
hallinnoitavien EU:n rahastojen vastaavia sääntöjä, niin että kaikkien
sidosryhmien on helpompi ymmärtää niitä ja voidaan varmistaa, että
täytäntöönpano on mahdollisimman pitkälle yhdenmukaista;
–      vastata hätätilanteisiin nopeasti ja tehokkaasti suunnittelemalla rahastot niin, että EU voi reagoida nopeasti
kehittyviin tilanteisiin niiden vaatimalla tavalla;
–      vahvistaa sisäasioiden alalla toimivien virastojen roolia, jotta voidaan edistää käytännön yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä
ja uskoa virastoille tiettyjen erityistehtävien täytäntöönpano samalla kun
huolehditaan niiden toiminnan riittävästä poliittisesta valvonnasta.
Lisätietoja on
saatavilla vaikutustenarvioinnissa ja kunkin asetuksen perusteluissa.

1.4.4.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut

Useista muista
EU:n rahoitusvälineistä tuetaan toimia, jotka täydentävät turvapaikka- ja
maahanmuuttorahastosta ja sisäisen turvallisuuden rahastosta aikanaan
rahoitettavia toimia:
Euroopan
sosiaalirahastosta tuetaan kotouttamistoimia, joilla
edistetään pääsyä työmarkkinoille, ja kotouttamisrahastosta edistetään
esimerkiksi kansalaistaidon kursseja, osallistumista sosiaaliseen ja
kansalaistoimintaan sekä palvelujen tasa-arvoista saatavuutta.
Kotouttamistoimia tuetaan myös jatkossa samaan tapaan turvapaikka- ja
maahanmuuttorahastosta ja tulevasta Euroopan sosiaalirahastosta.
Turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ulkoista ulottuvuutta koskevan osuuden perusteella
tuetaan kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimia, jotka ovat
ensisijaisesti EU:n etujen ja tavoitteiden mukaisia, vaikuttavat suoraan EU:hun
ja sen jäsenvaltioihin ja takaavat jatkuvuuden EU:n alueella toteutettavien
toimien kanssa. Nämä rahoitustoimet suunnitellaan ja pannaan täytäntöön
johdonmukaisesti EU:n ulkoisen toiminnan ja ulkopolitiikan kanssa. Rahoitusta
ei myönnetä suoraan kehitystä tukeviin toimiin, vaan sillä täydennetään
tarvittaessa ulkoisen avun välineiden perusteella myönnettyä rahoitusta.
Sisäasioiden kannalta tässä yhteydessä erityisen kiinnostava on maahanmuutto-
ja turvapaikka-asioita koskevan aihepiirikohtaisen ohjelman ja vakautusvälineen
seuraaja. Siinä missä ulkoisen avun välineiden perusteella tuetaan joko
tuensaajamaiden kehitystarpeita tai EU:n yleisiä poliittisia etuja strategisten
kumppanien kanssa, sisäasioiden rahastoista tuetaan sellaisia kolmansissa
maissa toteutettavia erityistoimia, jotka edistävät EU:n
maahanmuuttopolitiikkaa. Rahastojen avulla täytetään tiettyjä puutteita, ja ne
täydentävät osaltaan EU:n käytössä olevia toimintavälineitä.

1.5.
Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
þ    Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy
31.12.2020.
–
þ    Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2023.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.6.
Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[28]

þkomissio hallinnoi suoraan keskitetysti
þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
þ    toimeenpanovirastoille
–
þ    yhteisöjen perustamille elimille[29]
–
þ    kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨    henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka
nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
þ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
þ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
þ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava).
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
Ehdotusten
täytäntöönpanoa hallinnoidaan pääasiassa yhteistyössä siten, että jäsenvaltiot
toteuttavat monivuotisia kansallisia ohjelmia.
Kansallisten
ohjelmien mukaisia tavoitteita täydennetään ns. unionin toimilla ja
hätätilanteita varten käyttöön otettavalla nopean toiminnan mekanismilla. Nämä
toimet toteutetaan lähinnä avustusten ja hankintasopimusten muodossa keskitetyn
suoran hallinnoinnin mukaisesti, ja niihin sisältyvät kolmansissa maissa toteutettavat
ja niihin liittyvät toimet.
Toimien
pirstaloitumista pyritään välttämään kaikin mahdollisin keinon niin, että
resurssit keskitetään tiettyjen EU:n tavoitteiden saavuttamiseen käyttäen
keskeisten sidosryhmien asiantuntemusta, tarvittaessa kumppanuus- ja
puitesopimusten avulla.
Komission
aloitteesta annettava tekninen apu toteutetaan keskitetyn suoran hallinnoinnin
mukaisesti.

2.
HALLINNOINTI
2.1.
Seuranta- ja raportointisäännöt

Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
Yhteistyössä
toteutettavaa hallinnointia varten ehdotetaan
johdonmukaista ja tehokasta raportointi-, seuranta- ja arviointikehystä.
Jäsenvaltioita kehotetaan perustamaan kutakin kansallista ohjelmaa varten
seurantakomitea, jonka toimintaan komissio voi osallistua.
Jäsenvaltiot
raportoivat monivuotisen ohjelman täytäntöönpanosta vuosittain. Nämä
kertomukset ovat edellytys vuotuisten maksujen suorittamiselle. Vuonna 2017
niiltä pyydetään väliarviointia varten lisätietoja siitä, miten ne ovat
edistyneet tavoitteiden saavuttamisessa. Näin tehdään myös vuonna 2019, jotta
viimeisen varainhoitovuoden (2020) aikana voidaan tarvittaessa tehdä vielä
mukautuksia.
Kun
sisäasioiden alalla tuetaan arviointeihin perustuvan toimintakulttuurin
kehittämistä, rahastoille voidaan laatia yhteinen arviointi- ja seurantakehys,
jonka yhteydessä sovelletaan laaja-alaisia indikaattoreita, jotka korostavat
rahastojen tulospainotteista lähestymistapaa ja sitä, miten niillä voisi olla
keskeinen tehtävä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseen liittyvän
tavoitteen saavuttamisessa. Nämä indikaattorit kuvastavat rahastojen toiminnan
mahdollisia vaikutuksia: yhteisen kulttuurin kehittäminen rajaturvallisuuden,
poliisiyhteistyön ja kriisinhallinnan aloilla; EU:hun suuntautuvien
muuttovirtojen tehokkaampi hallinta; kolmansien maiden kansalaisten
oikeudenmukainen ja tasapuolinen kohtelu; jäsenvaltioiden solidaarisempi
yhteistyö maahanmuuttoon ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä
sekä EU:n yhdenmukainen suhtautuminen kolmansiin maihin sekä maahanmuuttoon
että turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä.
Jotta voidaan
varmistaa arviointiperiaatteiden asianmukainen soveltaminen ja ottaa huomioon
EU:n nykyisen sisäasioiden rahoituksen arvioinnista jäsenvaltioissa saadut
käytännön kokemukset, komissio ja jäsenvaltiot laativat yhteisen arviointi- ja
seurantakehyksen muun muassa määrittämällä toimintamallit ja yhteiset tuotos-
ja tulosindikaattorit.
Kaikki
toimenpiteet vahvistetaan ohjelmakauden alussa, niin että jäsenvaltiot voivat
laatia raportointi- ja arviointijärjestelmänsä yhteisesti sovittujen periaatteiden
ja vaatimusten pohjalta.
Jotta
voitaisiin vähentää hallinnollista rasitusta ja hyödyntää raportoinnin ja
arvioinnin välisiä synergiaetuja, arviointikertomuksissa vaadittavat tiedot
perustuvat jäsenvaltioiden kansallisten ohjelmien vuotuisissa
täytäntöönpanokertomuksissa esitettäviin tietoihin ja täydentävät niitä.
Vuonna 2018
komissio laatii kertomuksen kansallisten ohjelmien väliarvioinnista.
Lisäksi
komissio esittää välikertomuksen rahastojen täytäntöönpanosta 31. joulukuuta
2018 mennessä ja jälkiarviointikertomuksen 30. kesäkuuta 2024 mennessä. Näissä
kertomuksissa tarkastellaan koko täytäntöönpanoa (eikä pelkästään kansallisten
ohjelmien täytäntöönpanoa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin perusteella).

2.2.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
2.2.1.
Todetut riskit

Sisäasioiden
pääosaston (PO HOME) rahoitusohjelmiin ei ole kohdistunut
merkittäviä virheriskejä. Osoituksena tästä on se, että
tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa ei ole esitetty sitä koskevia
merkittäviä havaintoja ja että sisäasioiden pääosaston (ja sitä ennen oikeus-,
vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston (PO JLS)) vuotuisten
toimintakertomusten lopullinen jäljelle jäävä virheaste ei ole ylittänyt kahta
prosenttia.
Yhteistyössä
toteutettavan hallinnoinnin yhteydessä nykyisten
ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvät yleiset riskit jakautuvat pääasiallisesti
kolmeen ryhmään:
–      riski siitä, että varojen käyttö on ollut tehotonta tai että se ei ole
ollut riittävän kohdennettua;
–      sääntöjen monimutkaisuudesta ja hallinnointi- ja valvontajärjestelmien
heikkoudesta johtuvat virheet;
–      hallinnollisten resurssien tehoton käyttö (vaatimukset eivät ole
riittävän oikeasuhteisia).
Lisäksi on
syytä mainita eräitä erityistekijöitä, jotka liittyvät yhteisvastuuta ja
maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman neljästä rahastosta
muodostuvaan järjestelmään.
–      Vuosiohjelmiin perustuva järjestelmä takaa, että loppumaksut
suoritetaan säännöllisesti varmennettujen ja tarkastettujen menojen perusteella.
Vuosiohjelmien tukikelpoisuusaika ei kuitenkaan ole sidottu EU:n
varainhoitovuoteen, minkä vuoksi varmennusketju ei ole täysin tyydyttävä,
vaikka järjestelmä on hyvin raskas.
–      Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset tukikelpoisuussäännöt. Näin
varmistetaan, että rahoitetut menot ovat periaatteessa yhdenmukaiset. Tästä
aiheutuu kuitenkin tarpeetonta työtä kansallisille viranomaisille ja
komissiolle. Lisäksi se kasvattaa riskiä, että tuensaajat ja/tai jäsenvaltiot
tekevät virheitä, jotka johtuvat EU:n sääntöjen virheellisestä tulkinnasta.
–      Nykyiset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat hyvin lähellä
rakennerahastojen vastaavia järjestelmiä. Niissä on kuitenkin vähäisiä
eroavuuksia, erityisesti todentamis- ja tarkastusviranomaisten välisen
vastuuketjun osalta. Tämä aiheuttaa jäsenvaltioissa sekaannusta varsinkin
silloin kun viranomaiset joutuvat tekemisiin kummankin rahastotyypin kanssa.
Tämä lisää myös virheriskiä ja vaatii tiiviimpää seurantaa.
Näitä seikkoja
muutetaan huomattavasti tässä ehdotuksessa:
–      Hallinnointi- ja valvontajärjestelmissä noudatetaan yhteisen
strategiakehyksen rahastojen yleisiä vaatimuksia, ja ne ovat myös täysin uuden
varainhoitoasetuksen vaatimusten mukaisia: entiset kolme viranomaista korvataan
kahdella viranomaisella (vastuu- ja tarkastusviranomainen), joiden tehtäviä
selkeytetään paremman varmuuden saamiseksi.
–      Monivuotinen ohjelmasuunnittelu ja vuotuinen tilien tarkastaminen ja
hyväksyminen vastuuviranomaisen suorittamien maksujen pohjalta yhdenmukaistaa
tukikelpoisuuskaudet komission tilinpäätöksen kanssa lisäämättä kuitenkaan
hallinnollista rasitusta nykyisestä.
–      Paikalla tehtäviä tarkastuksia suoritetaan osana ensimmäisen tason
valvontaa eli vastuuviranomaisen toimesta, ja ne tukevat sen vuosittain antamaa
hallinnollista vahvistuslausumaa.
–      Tukikelpoisuussääntöjen selkeyttäminen ja yksinkertaistaminen ja niiden
yhdenmukaistaminen EU:n muiden rahoitustukivälineiden kanssa vähentää eri
lähteistä avustuksia saavien tuensaajien tekemiä virheitä.
Tukikelpoisuussäännöt vahvistetaan kansallisella tasolla, lukuun ottamatta
perusperiaatteita, jotka ovat samanlaiset kuin yhteisen strategiakehyksen
rahastojen perusperiaatteet.
–      Tuensaajia kannustetaan soveltamaan yksinkertaistettua kustannusten
korvaamista, etenkin pienten avustusten yhteydessä.
Keskitetyn
hallinnoinnin yhteydessä suurimpia riskejä ovat:
–      riski, että hyväksytyt hankkeet eivät vastaa riittävästi sisäasioiden
pääosaston poliittisia painopisteitä;
–      riski, että valitut hankkeet ovat huonolaatuisia ja että niiden
tekninen täytäntöönpano on puutteellinen, mikä heikentää ohjelmien vaikutusta;
puutteellisista valintamenettelyistä johtuva asiantuntemuksen tai seurannan
puute;
–      riski, että myönnettyjä varoja käytetään tehottomasti tai
epätaloudellisesti, olivatpa kyseessä sitten avustukset (todellisten
tukikelpoisten menojen korvaaminen on monimutkaista, minkä lisäksi
hallintoviranomaisilla ei juuri ole mahdollisuuksia tarkistaa tukikelpoisia
kustannuksia) tai hankintasopimukset (vaaditun asiantuntemuksen omaavia
talouden toimijoita saattaa olla rajallinen määrä, mikä vähentää
mahdollisuuksia vertailla hintatarjouksia);
–      riski, joka liittyy (erityisesti) pienempien organisaatioiden kykyyn
valvoa menoja tehokkaasti ja varmistaa toteutettujen toimien läpinäkyvyys;
–      riski komission maineen tahriutumisesta, jos paljastuu petoksia tai
rikollista toimintaa; kolmansien osapuolten sisäisten valvontajärjestelmien
perusteella voidaan saada ainoastaan osittainen varmuus, koska erilaisia
sopimusosapuolia ja tuensaajia on hyvin paljon ja jokainen niistä käyttää omia,
usein varsin suppeita valvontajärjestelmiään.
Useimpia
näistä riskeistä voidaan pienentää kohdentamalla ehdotuspyynnöt paremmin ja
käyttämällä uuteen varainhoitoasetukseen sisältyviä yksinkertaistettuja
tekijöitä.

2.2.2.
Valvontamenetelmä(t)

Yhteistyössä
toteutettava hallinnointi:
Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmien rakennetta koskeva ehdotus merkitsee jäsenvaltioiden
tasolla parannusta vuosina 2007–2013 käytössä olleeseen järjestelmään
verrattuna, ja siinä säilytetään useimmat tämän kauden toiminnoista, mukaan
luettuina hallinnolliset ja paikalla tehtävät tarkastukset, hallinnointi- ja
valvontajärjestelmien tarkastukset ja hankkeiden tarkastukset. Toimien
keskinäistä järjestystä on kuitenkin muutettu niin, että paikalla tehtävät
tarkastukset ovat selkeästi vastuuviranomaisen tehtävä olennaisena osana
vuotuisen tilien tarkastamisen ja hyväksymisen valmistelua.
Vastuullisuuden
lisäämiseksi vastuuviranomaiset saavat hyväksynnän kansalliselta hyväksynnän
antavalta elimeltä, joka on vastuussa viranomaisten jatkuvasta valvonnasta.
Viranomaisten lukumäärän pienentäminen – todentamisviranomaista ei enää ole,
minkä lisäksi rahastojen määrää on supistettu – todennäköisesti vähentää
hallinnollista rasitusta ja mahdollistaa hallinnollisten valmiuksien
kehittämisen sekä vastuualueiden selkeämmän jaon.
Toistaiseksi
ei ole käytettävissä luotettavaa arviota siitä, minkä verran yhteistyössä
hallinnoitavien sisäasioiden rahastojen valvonta tulee maksamaan. Ainoa
käytettävissä oleva arvio liittyy EAKR:oon ja koheesiorahastoon, joiden
valvontaan liittyvät kustannukset (kansallisen tason valvonta lukuun ottamatta
komission kustannuksia) ovat arviolta noin 2 prosenttia kauden 2007–2013
kokonaisrahoituksesta. Kustannukset koskevat seuraavia valvonta-aloja:
1 prosentti johtuu kansallisesta koordinoinnista ja ohjelman
valmistelusta, 82 prosenttia koskee ohjelman hallinnointia,
4 prosenttia liittyy todentamiseen ja 13 prosenttia tarkastuksiin.
Seuraavat
ehdotukset lisäävät valvontakustannuksia:
–      hyväksynnän antavan elimen perustaminen ja toiminta ja yleensä
järjestelmän muuttaminen;
–      vuositilinpäätöksen liitteenä olevan hallinnollisen vahvistuslausuman
toimittaminen;
–      vastuuviranomaisen paikalla tekemät tarkastukset;
–      tarkastusviranomaisten lisätarkastusten tarve hallinnollisen vahvistuslausuman
tarkastamiseksi.
Osa
ehdotuksista kuitenkin pienentää valvontakustannuksia:
–      Todentamisviranomainen lakkautetaan. Vaikka todentamisviranomaisen
tehtävät sulautetaan osittain yhteen vastuuviranomaisen tehtävien kanssa,
jäsenvaltio voi säästää huomattavan osan todentamiskustannuksista, kun hallinto
tehostuu, koordinointitarve vähenee ja tarkistusten soveltamisala supistuu.
–      Tarkastusviranomaisen tarkastuksissa keskitytään suorittamaan uudelleen
(otos) vastuuviranomaisen suorittamista 1. tason hallinnollisista ja paikalla
tekemistä tarkastuksista. Tämä nopeuttaa kuulemismenettelyä ja takaa, että
kaikki tarvittavat tarkastukset on tehty ennen tilinpäätöksen toimittamista.
–      Yksinkertaistettujen kustannusten käyttö vähentää sekä viranomaisten
että tuensaajien hallinnollisia kustannuksia ja hallinnollista rasitusta
kaikilla tasoilla.
–      Vuotuinen päättäminen ja sääntöjenmukaisuustarkastuksen kohteena olevan
ajanjakson lyhentäminen 36 kuukauteen vähentää tarkastettavien
asiakirjojen säilyttämisestä viranomaisille ja tuensaajille aiheutuvia
kustannuksia.
–      Sähköisten viestintäjärjestelmien perustaminen komission ja
jäsenvaltioiden välille tulee pakolliseksi.
Lisäksi on
otettava huomioon 2.2.1 kohdassa luetellut yksinkertaistamistoimet, jotka
osaltaan auttavat vähentämään tuensaajien hallinnollista rasitusta ja
vähentävät siten sekä virheriskejä että hallinnollista rasitetta.
Tämän vuoksi
odotetaan, että ehdotukset eivät kokonaisuutena niinkään johda
valvontakustannusten lisääntymiseen tai vähenemiseen vaan niiden uudelleenjakoon.
Ennakoidaan kuitenkin, että kustannusten uudelleenjakautumisen (kaikkien
tehtävien osalta ja suhteutetuista valvontajärjestelyistä johtuen myös kaikissa
jäsenvaltioissa ja ohjelmissa) myötä riskejä voidaan lieventää tehokkaammin ja
varmennusketjusta tulee parempi ja nopeampi.
Yhteistyössä
toteutettavaan hallinnointiin perustuvien hallinnointi- ja
valvontajärjestelmien kustannusten ei odoteta vähenevän komission tasolla
ohjelmakauden ensimmäisen puolikkaan aikana. Tämä johtuu ensinnäkin siitä, että
yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvat määrärahat ja
toiminta-alat lisääntyvät nykyisestä. Sen vuoksi jo resurssien säilyttäminen
nykytasolla merkitsee tehokkuuden lisääntymistä. Lisäksi ohjelmakauden
ensimmäisinä vuosina on hoidettava monia tärkeitä tehtäviä: ohjelmakauden
2007–2013 ohjelmien sulkeminen (viimeiset kertomukset on toimitettava
viimeistään 31.3.2016), poliittiset vuoropuhelut ja monivuotisten kansallisten
ohjelmien hyväksyminen kaudelle 2014–2020, uuden tilien tarkastamista ja
hyväksymistä koskevan järjestelmän perustaminen. Kauden jälkipuoliskolla
mahdolliset käytettävissä olevat resurssit voidaan käyttää arvioinnin ja
seurannan parantamiseen.
Keskitetty
hallinnointi
Keskitetyn
hallinnoinnin osalta komissio soveltaa edelleen nykyistä
valvontajärjestelmäänsä, joka muodostuu seuraavista elementeistä:
operatiivisten linjojen suorittama operaatioiden valvonta,
talousarviokirjanpitoyksikön suorittama ennakkotarkastus, sisäisiä hankintoja
käsittelevä komitea (JPS/HPC), avustusten jälkitarkastukset tai sisäisestä
tarkastuksesta vastaavan yksikön ja/tai sisäisen tarkastuksen yksikön
suorittamat tarkastukset. Jälkitarkastusten yhteydessä pyritään havaitsemaan
mahdollisimman runsaasti poikkeamia aiheettomien maksujen takaisinperimiseksi.
Tämän strategian mukaisesti tarkastukset suoritetaan otokselle hankkeita, jotka
valitaan lähes yksinomaan riskianalyysin perusteella.
Ennakko- ja
jälkitarkastusten yhdistelmän sekä hallintotarkastusten ja paikalla tehtävien
tarkastusten ansiosta jäljelle jäävä lukuna ilmaistavissa oleva virheprosentti
on ollut viime vuosina keskimäärin alle kaksi prosenttia. Tämän perusteella
sisäasioiden pääosasto katsoo, että sisäinen valvontajärjestelmä on riittävän
tehokas ja kustannuksiltaan asianmukainen, jotta alhainen virheprosentti
voidaan saavuttaa.
Sisäasioiden
pääosasto tutkii kuitenkin edelleen mahdollisuuksia parantaa hallinnointia ja
jatkaa yksinkertaistamista. Varsinkin kaikkia uuteen varainhoitoasetukseen
perustuvia yksinkertaistamisvaihtoehtoja hyödynnetään mahdollisimman paljon,
koska niiden odotetaan edistävän tuensaajien hallinnollisen rasituksen
vähentämistä, jolloin ne samalla vähentävät myös virheriskiä ja komission
hallinnollista rasitusta.
Uudet
osa-alueet
Ehdotusten
perusteella EU:n sisäasioiden rahoitus laajenee uusille osa-alueille, joita
ovat muun muassa EU:n virastojen olemassa olevan asiantuntemuksen parempi
hyödyntäminen, ulkoisen ulottuvuuden kehittäminen ja hätätilannemekanismin
lujittaminen.
Sisäasioiden pääosasto tarvitsee tätä varten uusia hallinnointi- ja
valvontamenetelmiä.
Uusia osa-alueita varten osoitettavia määrärahoja ei ole vielä vahvistettu,
mutta määrät tuskin nousevat merkittäviksi sisäasioiden kokonaisbudjettiin
verrattuina. On kuitenkin erittäin tärkeää laatia näitä uusia tehtäviä varten
tarvittavat sisäiset menettelyt ja työjärjestelyt mahdollisimman hyvissä ajoin
ohjelmakauden aikana moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.
Edellä
esitetty analyysi osoittaa selkeästi, että kaikista yksinkertaistamistoimista
huolimatta sisäasioiden pääosaston kasvavan talousarvion täytäntöönpanoa varten
tarvitaan lisää henkilöresursseja.
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla
pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön
uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa
sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada
käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

2.3.
Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
ehkäisemiseksi

Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Kaikkien
säännönmukaisten valvontamekanismien lisäksi sisäasioiden pääosasto laatii
petostentorjuntastrategian komission 24. kesäkuuta 2011 hyväksymän uuden
petostentorjuntastrategian (CAFS) pohjalta. Näin varmistetaan muun muassa, että
pääosaston sisäiset petostentorjuntatarkastukset ovat komission uuden
strategian mukaiset ja että petosriskiä hallitaan selvittämällä, mitkä alat
ovat alttiita petoksille ja millaisia vastatoimia olisi toteutettava.
Tarvittaessa perustetaan erilaisia verkostoja ja tietojärjestelmiä rahastoihin
liittyvien petostapausten analysointia varten.
Yhteistyössä
toteutettavan hallinnoinnin osalta komission petostentorjuntastrategiassa
todetaan selkeästi, että ohjelmakautta 2014–2020 koskevissa komission
ehdotuksissa on vaadittava jäsenvaltioita toteuttamaan petosten ehkäisemiseksi
toimenpiteitä, jotka ovat vaikuttavia ja todettuun riskitasoon nähden
oikeasuhteisia. Ehdotusten 5 artiklassa asetetaankin jäsenvaltioille
selkeä vaatimus ehkäistä, todeta ja oikaista sääntöjenvastaisuudet ja ilmoittaa
niistä komissiolle. Näihin velvoitteisiin liittyviä tarkempia yksityiskohtia
esitetään vastuuviranomaisen toimintaa koskevissa yksityiskohtaisissa
säännöissä, jotka vahvistetaan 24 artiklan 5 kohdan
c alakohdassa.
Lisäksi
41 artiklassa säädetään selkeästi komission tai
tilintarkastustuomioistuimen havaintojen perusteella tehtävistä
rahoitusoikaisuista saatavien varojen uudelleenkäytöstä.

3.
EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.
Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen
otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake   || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero || JM[30] || EFTA-mailta[31] || ehdokasmailta[32] || kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 ||   || JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero Otsake 3 || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3 || 18 01 04 aa      Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto – Tekninen apu || EI-JM || EI || EI || EI || EI
 3 || 18 02 aa           Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto || JM || EI || EI || EI || EI

3.2.
Arvioidut vaikutukset menoihin
3.2.1.
Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Otsake 3 || Turvallisuus ja kansalaisuus
 PO HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || YHT.
  Toimintamäärärahat (nykyhintoina) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto || Sitoumukset || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || - || 3 851,439
 Maksut || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 || 1 336,528 || 3 851,439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Erityisohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 01 aa             Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto ||   || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 ||   || 18,500
 PO HOMEn määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 519,992 || 530,392 || 541,000 || 551,820 || 562,856 || 574,113 || 588,766 ||   || 3 868,939
 Maksut || =2+2a +3 || 92,585 || 105,323 || 273,344 || 423,290 || 535,181 || 545,885 || 556,803 || 1 336,528 || 3 868,939
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
Koska turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston täytäntöönpanossa
on monia yhteisiä tekijöitä, kuten poliittinen vuoropuhelu jokaisen
jäsenvaltion kanssa, ja koska sisäasioiden pääosaston sisäistä organisaatiota
voi olla tarpeen muuttaa uusien rahastojen hallinnointia (ja nykyisten
ohjelmien päättämistä) varten, hallintomenoja ei voida jakaa turvapaikka- ja
maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston välillä.
Siksi jäljempänä
esitettävät, otsakkeeseen 5 liittyvät luvut vastaavat molempien rahastojen
hallinnointiin tässä pääosastossa tarvittavia kokonaismäärärahoja, eikä
määrärahojen kokonaismäärää ilmoiteta erikseen.
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHT.
 PO: HOME ||
  Henkilöresurssit || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Muut hallintomenot || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 PO HOME YHTEENSÄ ||   || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044 || 165,589
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || YHT.
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || – || – || – || – || – || – || – || – ||
 Maksut ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
þ  Ehdotus edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
Sisäasioiden politiikkojen täytäntöönpanoa hallinnoidaan pääasiallisesti
yhteistyössä. Toiminnan painopisteet määritetään EU:n tasolla, mutta
päivittäinen hallinnointi tapahtuu kansallisella tasolla vastuuviranomaisten
johdolla. Komissio ja vastuuviranomaiset määrittävät kansallisten ohjelmien
yhteydessä yhteiset tulosindikaattorit ja tavoitteet, jotka komissio vahvistaa.
Tämän vuoksi on vaikea määritellä tulostavoitteita ennen kuin ohjelmat on
laadittu, neuvoteltu ja vahvistettu, mikä tapahtuu vuosina 2013/2014.
Sisäasioiden pääosasto ei myöskään pysty esittämään keskitetyn hallinnoinnin
osalta tyhjentävää luetteloa kaikista tuloksista, jotka rahastoista
myönnettävän rahoituksen avulla on toteutettava, eikä niiden keskimääräisiä
kustannuksia ja lukumäärää, kuten tässä jaksossa vaaditaan. Tällä hetkellä ei
ole käytettävissä tilastotyökalua, jonka avulla voitaisiin laskea nykyisten
ohjelmien keskimääräiset kustannukset. Tällainen kustannusten tarkka määrittely
olisi myös ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että tulevien ohjelmien
pitäisi olla riittävän joustavia kattamaan poliittisten painopisteiden
muutokset vuosina 2014–2020. Tämä koskee erityisesti hätätoimenpiteitä sekä
kolmansissa maissa toteutettavia ja niihin liittyviä toimia.
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHT.
 TUOTOKSET
 Tyyppi[34] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yht. || Kustannukset yht.
 ERITYISTAVOITE 1[35]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERITYISTAVOITE 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.
Yhteenveto

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
þ Ehdotus edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
Koska turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston täytäntöönpanossa
on monia yhteisiä tekijöitä, kuten poliittinen vuoropuhelu jokaisen
jäsenvaltion kanssa, ja koska sisäasioiden pääosaston sisäistä organisaatiota
voi olla tarpeen muuttaa uusien rahastojen hallinnointia (ja nykyisten
ohjelmien päättämistä) varten, hallintomenoja ei voida jakaa turvapaikka- ja
maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston välillä.
Siksi jäljempänä
esitettävät, otsakkeeseen 5 liittyvät luvut vastaavat molempien rahastojen
hallinnointiin tässä pääosastossa tarvittavia kokonaismäärärahoja, eikä
määrärahojen kokonaismäärää ilmoiteta erikseen.
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella) PO HOME
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHT.
 Henkilöresurssit PO HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Muut hallintomenot || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[37] sisältymättömät[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHT.
 Henkilöresurssit PO HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Muut hallintomenot || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 YHTEENSÄ || – || – || – || – || – || – || – || –

3.2.3.2.
 Henkilöresurssien arvioitu tarve

–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
þ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Vuoden n
luvut ovat vuoden 2011 lukuja.
Koska turvapaikka-
ja maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston täytäntöönpanossa
on monia yhteisiä tekijöitä, kuten poliittinen vuoropuhelu jokaisen
jäsenvaltion kanssa, ja koska sisäasioiden pääosaston sisäistä organisaatiota
voi olla tarpeen muuttaa uusien rahastojen hallinnointia (ja nykyisten
ohjelmien päättämistä) varten, hallintomenoja ei voida jakaa turvapaikka- ja
maahanmuuttorahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston välillä.
Siksi jäljempänä
esitettävät, otsakkeeseen 5 liittyvät luvut vastaavat molempien rahastojen
hallinnointiin tässä pääosastossa tarvittavia kokonaismäärärahoja, eikä
määrärahojen kokonaismäärää ilmoiteta erikseen.
Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
 ||   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || vuosi n + 4 || vuosi n + 5 || vuosi n + 6
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) PO HOME ||
 || 18 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[39] ||
 || 18 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || - päätoimipaikassa[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || - EU:n ulkop. edustustoissa || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimus-suhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Muut 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || YHTEENSÄ || – || – || – || – || – || – || –
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja kohdentamista mukautetaan,
jos toimia ulkoistetaan täytäntöönpanovirastojen tehtäväksi.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt päätoimipaikassa || Tehtävät käsittävät kaikki rahoitusohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät, kuten: - osallistuminen talousarviomenettelyyn;        - poliittisen vuoropuhelun käyminen jäsenvaltioiden kanssa;     - vuotuisen työohjelman/rahoituspäätösten valmistelu, vuotuisten painopisteiden asettaminen, kansallisten ohjelmien hyväksyminen;     - kansallisten ohjelmien, ehdotuspyyntöjen ja tarjouskilpailujen sekä niihin liittyvien valintamenettelyjen hallinnointi;       - yhteydenpito sidosryhmiin (potentiaaliset/valitut tuensaajat, jäsenvaltiot ym.); - ohjeiden laatiminen jäsenvaltioille; - huolehtiminen hankkeiden operatiivisesta ja rahoitushallinnoinnista;     - edellä mainittujen tarkastusten suorittaminen (ennakkotarkistukset, hankintakomitea, jälkitarkastukset, sisäinen tarkastus, tilien tarkastaminen ja hyväksyminen);           - kirjanpito;            - avustusten ja kansallisten ohjelmien hallinnoinnissa käytettävien tietojärjestelmien kehittäminen ja hallinnointi;               - tavoitteiden saavuttamisen seuranta ja siitä raportointi, muun muassa vuotuisissa toimintakertomuksissa ja edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatimissa kertomuksissa.
 Ulkopuolinen henkilöstö || Tehtävät ovat samanlaisia kuin virkamiesten ja väliaikaisen henkilöstön tehtävät, lukuun ottamatta niitä tehtäviä, joita ei voida antaa ulkopuoliselle henkilöstölle
 EU:n ulkop. edustustoissa || Sisäasioiden toimialan politiikan täytäntöönpanon ja erityisesti sen ulkoisen ulottuvuuden kehittämistä varten EU:n edustustoissa on oltava riittävästi sisäasioiden tuntemusta. Tämä henkilöstö voitaisiin ottaa joko Euroopan komissiosta ja/tai Euroopan ulkosuhdehallinnosta.

3.2.4.
Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen kanssa

–
þ  Ehdotus/aloite on seuraavan monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[42]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

3.2.5.
Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen

–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
þ Ehdotuksen mukaan EU-rahoitus edellyttää yhteisrahoitusta. Tarkkaa
määrää ei kyetä ilmoittamaan. Asetuksessa vahvistetaan osarahoituksen
enimmäismäärät toimen lajin mukaan jaoteltuina:
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho || JV || JV || JV || JV || JV || JV || JV ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||

3.3.
Arvioidut vaikutukset tuloihin

–
þ  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[43]
 vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
[1]               EUVL C
115, 4.5.2010, s. 1.
[2]               KOM(2010)
171 lopullinen, 20.4.2010.
[3]               KOM(2011)
500 lopullinen.
[4]               Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätös N:o 573/2007/EY (EUVL L 144, 6.6.2007, s. 1).
[5]               Neuvoston
päätös 2007/435/EY (EUVL L 168, 28.6.2007, s. 18).
[6]               Euroopan
parlamentin ja neuvoston päätös N:o 575/2007/EY (EUVL L 144, 6.6.2007, s. 45).
[7]               EU:n
talousarvion kokonaistarkastelu, KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[8]               Tiedot
kerää Eurostat muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön
tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
862/2007 mukaisesti.
[9]               Varainhoitoasetuksen
kolmivuotistarkistuksessa esitetään yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin
periaatteisiin muutoksia, jotka on otettava huomioon.
[10]             EUVL C , ,
s. .
[11]             EUVL C , ,
s. .
[12]             EUVL L
304, 30.9.2004, s. 12.
[13]             EUVL L
132, 29.5.2010, s. 11.
[14]             KOM(2005)
388 lopullinen.
[15]             EUVL L
348, 24.12.2008, s. 98.
[16]             EUVL L
349, 25.11.2004, s. 1.
[17]             Tiedot
kerää Eurostat muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevista yhteisön
tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
862/2007 mukaisesti.
[18]             EYVL L
212, 7.8.2001, s. 12.
[19]             EUVL L
131, 21.5.2008, s. 7.
[20]             EUVL L 55,
28.2.2011, s. 13.
[21]             EUVL L, ,
s. .
[22]             EUVL L
144, 6.6.2007, s. 1.
[23]             EUVL L
144, 6.6.2007, s. 45.
[24]             EUVL L
168, 28.6.2007, s. 18.
[25]             Komission
ehdotus – Asetus unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista
varainhoitosäännöistä, KOM(2010) 815 lopullinen, 22.12.2010. Tällä ehdotuksella
komissio virallisesti peruuttaa kaksi aiempaa säädösehdotusta (KOM(2010) 71
lopullinen ja KOM(2010) 260 lopullinen).
[26]             ABM:
toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
[27]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
ja b alakohdassa.
[28]             Kuvaukset
eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[29]             Sellaisina
kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
[30]             JM =
jaksotetut määrärahat / EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
[31]             EFTA:
Euroopan vapaakauppaliitto.
[32]             Ehdokasmaat
ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
[33]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[34]             Tuotokset
ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen
määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[35]             Kuten
kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[36]             Kokonaismäärärahat
henkilöresursseihin varattujen vuoden 2011 lopullisten määrärahojen
perusteella, ml. virkamiehet ja ulkopuolinen henkilöstö.
[37]             Tekninen
ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
tutkimustoiminta.
[38]             Entisistä
BA-budjettikohdista rahoitettu ulkopuolinen henkilöstö henkilöresursseihin varattujen
vuoden 2011 lopullisten määrärahojen perusteella, ml. ulkopuolinen henkilöstö
päätoimipaikassa ja lähetystöissä.
[39]             Sopimussuhteiset
toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä,
paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat.
[40]             Toimintamäärärahoista
katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[41]             Etenkin
rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
(maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[42]             Katso
toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[43]             Perinteiset
omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.