				|

		52012PC0369

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta /* COM/2012/0369 final - 2012/0192 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Hyvän kliinisen tutkimustavan noudattamista
ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisissä tutkimuksissa koskevien
jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä
4 päivänä huhtikuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivissä 2001/20/EY[1]
kliininen tutkimus määritellään ihmisillä tehtäväksi tutkimukseksi, jossa
lääkettä määrätään tutkimussuunnitelman mukaisesti tavanomaisesta
lääketieteellisestä käytännöstä poiketen.
Kliinisiä lääketutkimuksia suoritetaan monissa
eri yhteyksissä. Myyntilupahakemukset ja lääketieteellisten julkaisujen
artikkelit perustuvat kliinisissä lääketutkimuksissa tuotettuihin tietoihin.
Siksi kliiniset lääketutkimukset ovat erottamaton osa kliinistä tutkimusta,
joka vuorostaan on oleellista lääkkeiden kehittämiseksi ja sairaanhoidon
parantamiseksi. Ilman kliinisiä lääketutkimuksia ei pystyttäisi kehittämään
uusia lääkkeitä eikä parantamaan nykyisiä. Ei myöskään pystyttäisi parantamaan
lääkehoitoa näytön perusteella.
EU:ssa ja Euroopan talousalueella (ETA)
haetaan lupaa noin 4 400 kliiniselle lääketutkimukselle joka vuosi[2]. Lääketeollisuus toimii
toimeksiantajana noin 60 prosentissa kliinisistä lääketutkimuksista, ja 40
prosentissa toimeksiantaja on muu sidosryhmä, esimerkiksi tiedeyhteisö.
Kaikista EU:ssa tehdyistä, kliinisiä
lääketutkimuksia koskevista hakemuksista noin 24 prosentissa on kyse
monikansallisista kliinisistä lääketutkimuksista, eli kliiniset
lääketutkimukset on tarkoitus suorittaa vähintään kahdessa jäsenvaltiossa.
Vaikka osuus vaikuttaa varsin pieneltä, mainittuihin kliinisten
lääketutkimusten 24 prosenttiin sisältyy noin 67 prosenttia kaikista kliinisiin
lääketutkimuksiin osallistuvista tutkittavista. Tämä tarkoittaa sitä, että
keskimäärin kaikki sellaiset kliiniset lääketutkimukset, joissa on yli 40
tutkittavaa, suoritetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Kansalliset
kliiniset lääketutkimukset ovat pieniä tutkimuksia, joihin rekrytoidaan vähän
tutkittavia.
Direktiivillä 2001/20/EY on parannettu
merkittävästi EU:ssa suoritettavien kliinisten lääketutkimusten turvallisuutta
ja eettistä vakautta sekä niissä tuotettujen tietojen luotettavuutta.
Kliinisistä tutkimuksista annettu direktiivi on kuitenkin eniten kritisoitu
lääkealan EU-säädös. Kritiikkiä esittävät kaikki sidosryhmät, niin potilaat
kuin yritykset ja tiedeyhteisökin.
Käytettävissä olevat tiedot tukevat
kritiikkiä:
·
Kliinisiä lääketutkimuksia koskevien hakemusten
määrä laski 25 prosenttia vuosina 2007–2011[3].
·
Kliinisten lääketutkimusten kustannukset ovat
kasvaneet. Kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajina toimivien yritysten
henkilöstön tarve hyväksymismenettelyn hoitamiseksi on kaksinkertaistunut (107
prosenttia) sen jälkeen, kun direktiiviä 2001/20/EY alettiin soveltaa. Pienten
yritysten kohdalla kasvu on ollut vielä huomattavampaa. Direktiivi 2001/20/EY
on lisännyt hallinnollisia vaatimuksia, mikä on nostanut muiden kuin
kaupallisten toimeksiantajien hallinnollisia kustannuksia 98 prosentilla.
Lisäksi yritystoimeksiantajien vakuutusmaksut ovat nousseet 800 prosenttia
direktiivin 2001/20/EY täytäntöönpanon jälkeen.
·
Kliinisen lääketutkimuksen aloittamisen
keskimääräinen viive on noussut 90 prosentilla 152 päivään.
Olisi epäoikeudenmukaista väittää, että
kliinisten lääketutkimusten väheneminen johtuu ainoastaan ja nimenomaan
direktiivistä 2001/20/EY. Kyseisellä direktiivillä on kuitenkin ollut monia
suoria vaikutuksia kliinisten lääketutkimusten kustannuksiin ja
toteutuskelpoisuuteen, mikä puolestaan on johtanut kliinisten lääketutkimusten
vähenemiseen EU:ssa. Direktiivissä 2001/20/EY säädetyt vaatimukset ja niistä
aiheutuvat kustannukset ovat pahentaneet myös muiden tekijöiden vaikutusta
(kuten palkkakustannuksia ja monikansallisten tutkimusten toteuttamisen
tarvetta tutkittavien tavoitemäärän saavuttamiseksi).
Tästä syystä vaikuttaa siltä, että direktiivin
2001/20/EY nykyiset säännökset ovat olleet haitallisia Euroopassa
suoritettaville kliinisille lääketutkimuksille. Sen vuoksi komission on syytä
toteuttaa toimia.
2.           KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN
TULOKSET
Tämän ehdotuksen vaikutustenarvioinnin
laatimiseksi komissio järjesti kaksi julkista kuulemista. Ensimmäinen
järjestettiin 9. lokakuuta 2009 ja 8. tammikuuta 2010 välisenä aikana ja toinen
9. helmikuuta ja 13. toukokuuta 2011 välisenä aikana.
Molemmat kuulemiset täyttivät ”komission
konsultointiprosessiin sovellettavat yleiset periaatteet ja
vähimmäisvaatimukset”. Komissio on julkaissut
vastaukset ja tiivistelmän niistä.
Lisäksi komissio on vuoden 2009 jälkeen
tavannut sidosryhmiä useita kertoja kuullakseen niitä kliinisistä tutkimuksista
annetun direktiivin toimivuudesta sekä keskustellakseen vaihtoehtoisten
toimintatapojen vaikutuksista. Maaliskuun 31. päivänä 2011 järjestettiin laaja
sidosryhmien työpaja, jossa pyrittiin selkeyttämään tiettyjä julkisen
kuulemisen tausta-asiakirjassa esille tuotuja näkökohtia.
Komissio on tehnyt vaikutustenarvioinnin
komission vaikutustenarviointiohjeiden mukaisesti ja julkaissut tulokset
vaikutustenarviointiraportissa.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
              3.1.    Soveltamisala (asetusehdotuksen
1 ja 2 luku)
Asetusehdotuksen soveltamisala on olennaisesti
sama kuin direktiivin 2001/20/EY soveltamisala. Vaikka sitä sovelletaan
ainoastaan lääkkeiden kliinisessä tutkimuksessa, sen soveltamisala on laaja,
sillä sen ulkopuolelle jätetään vain sellaiset kliiniset tutkimukset, joihin ei
sisälly interventioita (eli lääkäreiden keskuudessa tehdyt kyselyt ilman
lisäinterventiota tai ’tiedonlouhintaa’). Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä
koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetussa Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/83/EY[4] on vahvistettu säännöt
sellaisille ’non-interventiotutkimuksille’, jotka ovat myyntiluvan haltijan
vapaaehtoisesti käynnistämiä, hallinnoimia tai rahoittamia taikka myyntiluvista
vastaavan toimivaltaisen viranomaisen velvoittamia myyntiluvan myöntämisen
jälkeisiä turvallisuustutkimuksia.
              3.2 Hyväksymismenettely ja
hakemusasiakirjat (toimittaminen, arviointi, päätös; asetusehdotuksen 2, 3, 14
ja 15 luku)
Ehdotuksessa otetaan käyttöön uusi kliinisten
lääketutkimusten hyväksymismenettely, joka perustuu seuraaviin tekijöihin:
·
yhdenmukaistetut hakemusasiakirjat, joilla
kodifioidaan osittain komission nykyiset ohjeet, jotka on annettu
EudraLex-kokoelman niteessä 10;
·
EU:n tietokantaan liittyvä yhteinen portaali
kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen toimittamista varten. Portaalia
hallinnoi Euroopan komissio, ja se on toimeksiantajille maksuton;
·
joustava ja nopea arviointimenettely, joka ei vaadi
uutta keskitettyä byrokratiaa. Arviointi on pääasiassa jäsenvaltioiden
vastuulla. Kaikki jäsenvaltiot, joissa toimeksiantaja aikoo suorittaa kliinisiä
lääketutkimuksia, osallistuvat arviointiin;
·
selkeä mekanismi ’raportoivan jäsenvaltion’
nimeämiseksi;
·
selkeät määräajat hiljaiselle hyväksynnälle
vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi;
·
koordinointi- ja neuvoa-antava foorumi
hyväksymismenettelyssä mahdollisesti esille tulevien seikkojen
käsittelemiseksi. Foorumia hallinnoi ja sen puheenjohtajana toimii komissio;
·
selkeä erottelu niiden seikkojen välillä, joiden
arvioinnissa jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, ja niiden luonteeltaan eettisten
tai kansallisten/paikallisten seikkojen välillä, jotka jäsenvaltiot arvioivat
itsenäisesti;
·
jäsenvaltioiden mahdollisuus irrottautua tietyissä
erikseen määritellyissä tapauksissa kliinistä lääketutkimusta koskevan
hakemuksen arvioinnin päätelmästä (rajoitettu irrottautuminen);
·
jäsenvaltioiden oikeus määritellä itse
organisatoriset rakenteet ja sisäinen toimivaltajako kliinisten
lääketutkimusten hakemusten arviointia varten edellyttäen, että arvioijien
riippumattomuutta koskevia kansainvälisiä ohjeita noudatetaan;
·
nopea menettely kliinisen lääketutkimuksen
laajentamiseksi uusiin jäsenvaltioihin;
·
mikäli kliinistä lääketutkimusta muutetaan luvan
saamisen jälkeen, muutokselle on haettava lupa vain, jos sillä on huomattava
vaikutus tutkittavien turvallisuuteen tai oikeuksiin taikka kliinisessä
lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen luotettavuuteen ja varmuuteen.
On tärkeää, että kliinisten lääketutkimusten
hyväksymistä koskevissa säännöissä erotellaan selkeästi ne seikat, joiden
osalta jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä hakemusten arvioinnissa
(asetusehdotuksen 6 artikla), niistä seikoista, jotka jäsenvaltiot arvioivat
itsenäisesti (asetusehdotuksen 7 artikla). Jälkimmäisiin kuuluvat luonteeltaan
kansalliset (esim. vastuukysymykset), eettiset (esim. tietoinen suostumus) ja
paikalliset (esim. tutkimuspaikan soveltuvuus) seikat.
Tämä erottelu ei kuitenkaan vaikuta sen elimen
valintaan, joka suorittaa arvioinnin jäsenvaltiossa. Ehdotuksessa ei puututa
jäsenvaltioiden sisäisiin järjestelyihin, jotka liittyvät kliinisten
lääketutkimusten hyväksymiseen (tai hylkäämiseen) osallistuviin elimiin.
Jäsenvaltiot voivat itse määritellä organisatoriset rakenteet, joilla
varmistetaan tämän asetuksen mukaisen hyväksymismenettelyn noudattaminen.
Tästä syystä tässä asetusehdotuksessa ei säädetä
direktiivin 2001/20/EY tavoin elimistä, jotka jäsenvaltioiden sisällä
hyväksyvät (tai hylkäävät) kliiniset lääketutkimukset. Asetusehdotuksessa ei
siksi myöskään säädetä eettisten toimikuntien tarkoista tehtävistä tai
yhdenmukaisteta niitä, edellytetä järjestelmällistä operatiivista yhteistyötä
EU:n eettisten toimikuntien välillä eikä rajoiteta eettisten toimikuntien
arviointitehtävää tiukasti eettisiin kysymyksiin (tiedettä ja etiikkaa ei voida
erottaa).
Ehdotuksessa jätetään jäsenvaltioiden vastuulle
huolehtia sisäisestä tehtävien jaosta eri elimille. Jäsenvaltioiden on
kuitenkin varmistettava, että arviointi on riippumaton ja korkealaatuinen ja
että se toteutetaan lainsäädännössä vahvistettujen määräaikojen kuluessa.
Lisäksi on tehtävä täysin selväksi, mitkä kysymykset käsitellään
jäsenvaltioiden välisen yhteistyön puitteissa ja mitkä kysymykset kukin jäsenvaltio
käsittelee itsenäisesti niiden kansallisen, paikallisen tai eettisen luonteen
vuoksi.
Tällä toimintatavalla asetusehdotuksessa halutaan
varmistaa, että kliinisiä lääketutkimuksia koskevien hakemusten arviointiin
osallistuu kohtuullinen määrä henkilöitä, jotka ovat riippumattomia ja joilla
yhdessä on tarvittava pätevyys ja kokemus kaikilla asiaankuuluvilla aloilla;
myös maallikoiden näkemys on oltava edustettuna. Ehdotus on siten
kansainvälisten ohjeiden mukainen, ja sillä varmistetaan, että kliinisiä lääketutkimuksia
koskevien hakemusten arviointi on perusteellista, riippumatonta ja
korkealaatuista koko EU:ssa. Siinä ei puututa jäsenvaltioiden toimivaltaan
määrätä sisäisestä päätöksenteostaan kliinisiä lääketutkimuksia koskevien
hakemusten osalta.
3.3.        Kytkökset ’tieteelliseen neuvontaan’
Kliinisiä lääketutkimuksia koskevasta asetuksesta
riippumatta sääntelyviranomaiset voivat joutua tekemisiin tutkimusten
valmisteluvaiheen kanssa myös silloin, kun on kyse tutkimussuunnitelmaa
koskevasta avusta[5],
lastenlääkettä koskevasta tutkimusohjelmasta[6],
tieteellisestä neuvonnasta[7]
ja myyntiluvan myöntämisen jälkeisistä turvallisuus- tai tehokkuustutkimuksista[8], jäljempänä ’tieteellinen
neuvonta’.
Asetusehdotuksessa tieteellistä neuvontaa ei
”sekoiteta” kliinistä lääketutkimusta koskevan luvan myöntämiseen kahdesta
syystä:
·
Sääntelyviranomaisen osallistuminen tieteelliseen
neuvontaan on käsitteellisesti täysin eri asia kuin luvan myöntäminen
kliiniselle lääketutkimukselle. Ensin mainitussa määritellään, mitkä kliiniset tiedot
ovat suotavia, jotta myyntilupa voidaan mahdollisesti myöntää tai sen
voimassaoloa myöhemmin jatkaa. Jälkimmäisessä taas määritellään, onko kliininen
lääketutkimus hyväksyttävissä potilaan oikeuksien ja turvallisuuden sekä
tietojen luotettavuuden ja varmuuden kannalta. On täysin mahdollista (ja näin
on tapahtunutkin), että näiden kahden lähestymistavan lopputulokset ovat
keskenään ristiriitaiset. Vaikka myyntiluvan saamiseksi myöhemmin olisi
suotavaa saada tiettyjä kliinisiä tietoja ihmisillä tehtävistä kokeista,
kyseiset kliiniset lääketutkimukset eivät välttämättä ole hyväksyttävissä
tutkittavien suojelemisen kannalta.
·
EU:ssa lainsäädäntö käsittelee kliinisiä
lääketutkimuksia abstraktisti, eli riippumatta siitä, aiotaanko tuloksia
käyttää myyntilupahakemuksiin vai muuhun tarkoitukseen (esimerkiksi
hoitostrategioiden parantamiseen tai muuhun lääkehoitoon vertailuun). Tätä eroa
koskevissa keskusteluissa puhutaan yleensä ”kaupallisista” ja ”akateemisista”
kliinisistä lääketutkimuksista. EU:ssa jätetyistä hakemuksista noin 40
prosentissa on kyse akateemisista tutkimuksista. Tästä syystä tieteellisen
neuvonnan ja kliinisten lääketutkimusten luvan ”sekoittaminen” toimisi vain
kolmanneksessa kaikista kliinisistä lääketutkimuksista. Tässä
asetusehdotuksessa halutaan kehittää erityisesti akateemisia kliinisiä
lääketutkimuksia.
              3.4.    Tutkittavien suojeleminen ja
tietoinen suostumus (asetusehdotuksen 5 luku)
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3 artiklan 2
kohdan a alakohdan mukaisesti kaikkiin lääketieteen ja biologian alan
interventioihin tarvitaan asianomaisen henkilön vapaaehtoinen tietoinen
suostumus. EU:n lainsäädännössä tätä periaatetta on noudatettava. Tutkittavien
suojelemista koskevista säännöistä ja vapaaehtoisesta tietoisesta
suostumuksesta keskusteltiin perusteellisesti direktiiviin 2001/20/EY
johtaneessa lainsäädäntöprosessissa. Kyseisten sääntöjen sisältöä ei muuteta
asetusehdotuksessa lukuun ottamatta hätätilanteissa suoritettavia kliinisiä
lääketutkimuksia (ks. jäljempänä oleva kohta). Laadintavaiheessa joitakin
säännöksiä on kuitenkin selkeyden vuoksi järjestetty uudelleen, ja niitä on
mahdollisuuksien mukaan lyhennetty. Asetusehdotuksessa hyväksymismenettelyä
koskevat säännökset on esimerkiksi siirretty 2 ja 3 lukuun ja
vahingonkorvauksia koskevat säännökset 12 lukuun.
Direktiivissä 2001/20/EY ei ole tähän asti
käsitelty erityistilannetta, jossa tilanteen kiireellisyyden vuoksi ei ole
mahdollista saada tutkittavan tai hänen laillisen edustajansa vapaaehtoista
tietoista suostumusta, jäljempänä ’hätätilanteissa suoritettavat kliiniset
lääketutkimukset’. Ongelman ratkaisemiseksi asetusehdotukseen on lisätty
hätätilanteissa suoritettavia kliinisiä lääketutkimuksia koskevia
erityissäännöksiä voimassa olevan asiaan liittyvän kansainvälisen ohjeistuksen mukaisesti.
Henkilötietojen suojelun osalta sovelletaan
direktiiviä 95/46/EY[9]
ja asetusta (EY) N:o 45/2001[10].
EU:n tietokantaan ei kerätä kliiniseen
lääketutkimukseen osallistuvien tutkittavien henkilötietoja.
On tärkeää, että tutkijoiden henkilötietoja, jotka
voidaan kerätä EU:n tietokantaan, säilytetään yksilöiden suojelua
henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaata liikkuvuutta koskevan
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen (yleinen tietosuoja-asetus)
17 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Mikäli kliinisissä
lääketutkimuksissa havaitaan virheitä, olisi pystyttävä jäljittämään kaikki
sellaiset kliiniset lääketutkimukset, joihin kyseiset tutkijat ovat
osallistuneet, myös vuosia tällaisten kliinisten lääketutkimusten päättymisen
jälkeen.
              3.5.    Turvallisuusraportointi
(asetusehdotuksen 7 luku)
Turvallisuusraportointia koskevat säännöt
noudattavat asiaan sovellettavien kansainvälisten ohjeiden periaatteita.
Direktiiviin 2001/20/EY verrattuna sääntöjä on tehostettu, yksinkertaistettu ja
nykyaikaistettu seuraavasti:
·
tutkija voi jättää haittatapahtuman ilmoittamatta
toimeksiantajalle, jos ilmoittamista ei edellytetä tutkimussuunnitelmassa;
·
toimeksiantaja ilmoittaa epäillyistä
odottamattomista vakavista haittavaikutuksista suoraan eurooppalaiseen
EudraVigilance-tietokantaan;
·
toimeksiantajan vuotuista turvallisuusraporttia on
yksinkertaistettu. Sitä ei toimiteta jo luvan saaneista tutkimuslääkkeistä,
joita käytetään luvan mukaiseen käyttötarkoitukseen. Näihin valmisteisiin
sovelletaan tavanomaisia lääketurvatoimintaa koskevia sääntöjä.
Turvallisuusraportointia koskevat
yksityiskohtaiset säännöt esitetään tämän asetusehdotuksen liitteessä.
Säännöissä kodifioidaan osittain voimassa olevat komission ohjeet[11]. Näin voimassa olevia sääntöjä
on helpompi päivittää delegoiduilla säädöksillä tekniikan kehityksen tai
muuttuneiden kansainvälisten säännösten mukaisiksi.
Eurooppalainen EudraVigilance-tietokanta on jo
olemassa, ja sitä sovelletaan lääketurvatoimintaan direktiivin 2001/83/EY ja
asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti. Tietokantaa ylläpitää ja hallinnoi
Euroopan lääkevirasto. Jo direktiivissä 2001/20/EY viitattiin mainittuun
tietokantaan ja Euroopan lääkeviraston rooliin sen hallinnoinnissa. Tältä osin
asetusehdotuksessa ei esitetä muutoksia.
              3.6.    Lääketutkimusten suorittaminen
(asetusehdotuksen 8 luku)
Direktiivi 2001/20/EY sisältää suhteellisen vähän
tutkimusten varsinaiseen suorittamiseen liittyviä sääntöjä. Nämä säännöt
sisältyvät osittain ihmisille tarkoitettujen tutkimuslääkkeiden hyvän kliinisen
tutkimustavan periaatteista ja yksityiskohtaisista ohjeista sekä kyseisten
valmisteiden valmistus- tai tuontilupaa koskevista vaatimuksista 8 päivänä
huhtikuuta 2005 annettuun komission direktiiviin 2005/28/EY[12] ja osittain komission
ohjeasiakirjoihin. Asetusehdotuksessa nämä säännöt kootaan yhteen.
              3.7.    Tutkimuslääkkeet ja
oheislääkkeet, valmistus ja merkinnät (asetusehdotuksen 9 ja 10 luku)
Tutkimus- ja tuotekehityskokeisiin tarkoitetut
lääkkeet eivät kuulu direktiivin 2001/83/EY soveltamisalaan, kuten eivät
myöskään niiden valmistus, tuonti ja merkinnät. Kyseiset säännöt sisältyvät
direktiiviin 2001/20/EY, direktiiviin 2005/28/EY ja komission ohjeisiin.
Asetusehdotuksessa nämä säännöt kootaan yhteen.
Uudetkin säännöt perustuvat käsitteeseen ’tutkimuslääke’. Ehdotetuista uusista
säännöistä käy kuitenkin selkeämmin ilmi, että tutkimuslääkkeellä voi jo olla
lupa, eli että ne on jo saatettu markkinoille direktiivin 2001/83/EY
mukaisesti.
Direktiivin 2001/20/EY soveltamisesta saatu
kokemus osoittaa, että kliinisissä lääketutkimuksissa käytettävät lääkkeet,
jotka eivät ole tutkimuslääkkeitä, on määriteltävä selkeämmin. Näihin
’oheislääkkeisiin’ (komission täytäntöönpano-ohjeissa tähän asti ’tutkimuksessa
käytettävät muut kuin tutkimuslääkkeet’) sovelletaan valmistusta ja merkintöjä
koskevia sääntöjä suhteutetusti.
              3.8. Toimeksiantajat, toimeksiantajien
ryhmittymä, yhteyshenkilö EU:ssa (asetusehdotuksen 11 luku)
Kaikilla kliinisillä lääketutkimuksilla on oltava
toimeksiantaja, eli oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka on vastuussa
kliinisen lääketutkimuksen aloittamisesta ja hallinnoimisesta.
Tätä vastuuta ei ole syytä sekoittaa niihin
vastuukysymyksiin, jotka liittyvät potilaalle aiheutuvaan vahinkoon.
Vahinkovastuuta koskevat säännöt riippuvat sovellettavasta kansallisesta
vastuulaista, ja ne ovat riippumattomia toimeksiantajan vastuusta.
Vastuukysymysten kannalta on ehdottomasti
suositeltavaa, että kullakin kliinisellä lääketutkimuksella on vain yksi
toimeksiantaja. Kun toimeksiantajia on vain yksi, on helpompi taata, että
kaikki kliinistä lääketutkimusta koskevat tiedot toimitetaan tutkimusta
valvoville elimille ja että kaikki tarvittavat toimet toteutetaan.
Kliinisiä lääketutkimuksia aloittavat kuitenkin
yhä useammin väljät tutkijoiden tai tutkimuslaitosten verkot yhdessä tai
useammassa jäsenvaltiossa. Joissakin tapauksissa näillä verkoilla on käytännön
tai oikeudellisista syistä vaikeuksia määritellä, kuka niistä toimii
päävastuullisena toimeksiantajana. Niillä voi olla käytännön tai oikeudellisia
vaikeuksia myös sellaisen yhteisen oikeushenkilön muodostamisessa, joka voisi
toimia päävastuullisena toimeksiantajana.
Tämän ongelman ratkaisemiseksi asetusehdotuksessa
otetaan käyttöön toimeksiantajien ryhmittymän käsite, jotta kliinisten
lääketutkimusten tehokas valvonta ei vaarannu. Periaatteessa kaikki
toimeksiantajien ryhmittymään osallistuvat ovat vastuussa koko kliinisestä
lääketutkimuksesta. Asetusehdotuksen mukaan toimeksiantajien ryhmittymään
osallistuvat voivat kuitenkin ’pilkkoa’ vastuun kliinisestä lääketutkimuksesta
keskuudessaan. Vaikka toimeksiantajien ryhmittymään osallistuvat
pilkkoisivatkin vastuun, niiden on kuitenkin yhdessä määritettävä se
toimeksiantaja, joka voi toteuttaa jäsenvaltioiden pyytämät toimet ja joka voi
antaa koko kliinistä lääketutkimusta koskevia tietoja.
Toimeksiantajan velvollisuudet ovat riippumattomia
siitä, mihin toimeksiantaja on sijoittautunut – olipa sijoittautumispaikka EU
tai kolmas maa. Jos toimeksiantaja on kuitenkin sijoittautunut kolmanteen
maahan, kliinisen lääketutkimuksen tehokkaan valvonnan varmistamiseksi sillä on
oltava yhteyshenkilö EU:ssa. Yhteydenpito kyseiseen yhteyshenkilöön katsotaan
yhteydenpidoksi toimeksiantajan kanssa.
              3.9.    Vahingonkorvaukset
(asetusehdotuksen 12 luku)
Direktiivillä 2001/20/EY otettiin käyttöön
pakollinen vakuutus/vakuus. Nämä pakolliset vakuutukset ja vakuudet ovat
lisänneet kliinisten lääketutkimusten kustannuksia ja hallinnollista rasitusta
huomattavasti. Ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että vahingonkorvausten lukumäärä
tai arvo olisi noussut direktiivin voimaantulon jälkeen.
Asetusehdotuksessa
otetaan huomioon, että kliiniset lääketutkimukset eivät aina altista
tutkittavia suuremmille lisäriskeille kuin tavanomainen lääketieteellinen
käytäntö. Jos lisäriskiä ei ole tai se on vähäinen, kliinisissä
lääketutkimuksissa ei ole tarvetta varautua erityisiin vahingonkorvauksiin
(vakuutuksilla tai vakuuksilla). Lääkärin, laitoksen tai valmisteen
vastuuvakuutus antaa näissä tapauksissa riittävän suojan. Niissä tapauksissa,
joissa kliiniset lääketutkimukset tosiasiallisesti aiheuttavat
lisäriskin, asetusehdotuksessa velvoitetaan toimeksiantaja kattamaan vastuu
joko vakuutuksella tai korvausmekanismilla. Jälkimmäisen osalta
asetusehdotuksessa velvoitetaan jäsenvaltiot perustamaan kansallinen voittoa
tavoittelematon korvausmekanismi. Se auttaisi erityisesti ei-kaupallisia
toimeksiantajia suojautumaan mahdollisten korvaustapausten varalta.
Ei-kaupallisilla toimeksiantajilla on direktiivillä 2001/20/EY käyttöön
otettujen pakollisten vakuutusten/vakuuksien myötä ollut suuria vaikeuksia
saada suojaa korvausmaksujen varalta.
              3.10.  Tarkastukset (asetusehdotuksen
13 luku)
Tarkastuksia koskevat säännökset pohjautuvat
laajalti direktiiviin 2001/20/EY. Asetusehdotuksessa säädetään oikeusperustasta,
jonka mukaisesti komission henkilöstö voi suorittaa tarkastuksia
jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä ja
kliinisiä lääketutkimuksia koskevan EU:n säännöstön puitteissa.
              3.11.  Kumoamiset ja voimaantulo
(asetusehdotuksen 19 luku)
Asetusehdotuksessa käsitellään seikkoja, joista
säädetään direktiivissä 2001/20/EY. Sen vuoksi kyseinen direktiivin kumotaan.
Jotta voidaan siirtyä joustavasti soveltamaan
(osaksi kansallista lainsäädäntöä saatetun) direktiivin 2001/20/EY säännösten
sijaan tämän asetuksen säännöksiä, molemmat säännöstöt ovat voimassa rinnakkain
kolme vuotta tämän asetuksen soveltamispäivän jälkeen. Näin helpotetaan
siirtymistä erityisesti hyväksymismenettelyn osalta.
              3.12   Myyntiluvan saaneilla lääkkeillä
suoritettavia kliinisiä lääketutkimuksia ja alhaisen interventioasteen
kliinisiä lääketutkimuksia koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen
Kliinisiä lääketutkimuksia koskevassa asetuksessa
käsitellään kahta erillistä riskiä: tutkittavan turvallisuuteen liittyvää
riskiä ja tietojen luotettavuuteen liittyvää riskiä. Ensin mainittu voi
vaihdella suuresti erityisesti seuraavista tekijöistä riippuen:
·
tutkimuslääkkeestä käytettävissä olevan tiedon ja
aiemmin saadun kokemuksen määrä (varsinkin siitä, onko tutkimuslääkkeelle
myönnetty myyntilupa EU:ssa) sekä
·
interventiotyyppi (joka voi vaihdella
yksinkertaisesta verinäytteestä monimutkaiseen biopsiaan).
Direktiiviä 2001/20/EY kritisoidaan voimakkaasti
siitä, että siinä ei oteta riittävästi huomioon näiden riskien välisiä eroja.
Direktiivin 2001/20/EY velvoitteita ja rajoituksia sovelletaan ottamatta
huomioon tutkittavan turvallisuudelle aiheutuvaa riskin määrää.
Tätä näkökohtaa käsitellään laajasti
vaikutustenarviointiraportissa. Kyseisen vaikutustenarvioinnin pohjalta riskien
suhteellisuus on otettu huolellisesti huomioon koko asetusehdotuksessa.
              3.13. Säädöksen oikeudellinen muoto
Säädös ehdotetaan annettavaksi asetuksena, ja se
korvaa direktiivin 2001/20/EY.
Asetuksen oikeudellisella muodolla varmistetaan
johdonmukainen menettely kliinisten lääketutkimusten lupahakemusten ja niiden
huomattavia muutoksia koskevien hakemusten toimittamista varten.
Kokemuksen mukaan syntyy ongelmia, kun
jäsenvaltioiden yhteistyö perustuu ’samanlaisiin mutta kuitenkin erilaisiin’
kansallisiin lakeihin, joilla säädös on saatettu osaksi kansallista
lainsäädäntöä. Vain asetuksella voidaan taata, että jäsenvaltiot arvioivat
kliinisten lääketutkimusten lupahakemukset täysin samanlaisen tekstin pohjalta
eivätkä toisistaan poikkeavien kansallisten täytäntöönpanosäädösten pohjalta.
Edellä mainittu ei koske ainoastaan koko
hyväksymismenettelyä, vaan myös kaikkia muita kysymyksiä, joista asetuksessa
säädetään, kuten turvallisuusraportointia kliinisten lääketutkimusten aikana ja
kliinisissä lääketutkimuksissa käytettävien lääkkeiden merkintävaatimuksia.
Lisäksi kokemus on osoittanut, että jäsenvaltiot
ovat käyttäneet hyväkseen täytäntöönpanoprosessia ja asettaneet lisää
menettelyvaatimuksia.
Säädöksen antamisella asetuksena on myös
merkittäviä yksinkertaistamiseen liittyviä vaikutuksia. Osaksi kansallista
lainsäädäntöä saattamiseen liittyvien toimenpiteiden pois jääminen antaa asiaan
liittyville toimijoille mahdollisuuden suunnitella ja suorittaa (myös
monikansalliset) kliiniset lääketutkimukset yhden ainoan säädöskehyksen
puitteissa sen sijaan, että olisi huomioitava 27 jäsenvaltion kansallisten
säädösten ”tilkkutäkki”.
Vaikka säädös annetaankin asetuksena, jäljelle jää
edelleen alueita, joilla kansalliset lait täydentävät EU:n sääntelykehystä.
Tällaisia alueita ovat esimerkiksi säännöt, jotka koskevat tutkittavan
laillisen edustajan määrittämistä tai vastuukysymyksiä
vahingonkorvaustapauksissa.
              3.14.  Toimivalta, kaksinkertainen
oikeusperusta ja toissijaisuus
Asetusehdotus perustuu direktiivin 2001/20/EY
tavoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä
’SEUT-sopimus’, 114 artiklaan. Sen lisäksi asetusehdotus perustuu
SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohtaan.
Asetusehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 114
artiklaan, sillä tavoitteena on yhdenmukaistaa kliinisiä lääketutkimuksia
koskeva sääntelykehys. Asetusehdotuksella halutaan myös myötävaikuttaa
markkinoille saatettuja lääkkeitä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen,
mukaan lukien niiden myyntiluvat. Lisäksi asetusehdotuksella pyritään
yhdenmukaistamaan kliinisissä lääketutkimuksissa käytettäviä lääkkeitä koskevia
sääntöjä ja sallimaan kyseisten lääkkeiden vapaa liikkuvuus unionissa.
Kliinisiä lääketutkimuksia koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen on olennaista, koska käytännössä kaikki laajemmat
kliiniset lääketutkimukset suoritetaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa.
Kliinisistä lääketutkimuksista saatavia tuloksia voidaan myös käyttää muiden
kliinisten lääketutkimusten pohjana. Tästä syystä on ehdottomasti varmistettava,
että potilaiden oikeuksia ja turvallisuutta sekä tietojen luotettavuutta ja
varmuutta koskevat säännöt yhdenmukaistetaan ja että ne otetaan käyttöön
kaikkialla unionissa.
Lääkkeitä yleisesti
koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisella taas on merkitystä, koska
yhdenmukaiset säännöt antavat mahdollisuuden viitata kliinisten
lääketutkimusten tuloksiin ja päätelmiin haettaessa lupaa saattaa lääke unionin
markkinoille ja myöhemmin haettaessa lupiin muutoksia tai voimassaolon
pidennystä.
Kliinisissä lääketutkimuksissa käytettäviä
lääkkeitä koskevien sääntöjen yhdenmukaistamisen
osalta on syytä muistaa, että tutkimus- ja tuotekehityskokeisiin tarkoitetut
lääkkeet eivät kuulu ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevien yhteisön
sääntöjen soveltamisalaan. Tällaiset lääkkeet tuotetaan kuitenkin mahdollisesti
eri jäsenvaltiossa kuin siinä, missä kliininen lääketutkimus suoritetaan. Siksi
näihin valmisteisiin ei sovelleta unionin sekundaarilainsäädäntöä, joka
varmistaisi niiden vapaan liikkuvuuden suojellen samalla tehokkaasti ihmisten
terveyttä.
Asetusehdotus perustuu myös SEUT-sopimuksen 168
artiklan 4 kohdan c alakohtaan, sillä tavoitteena on varmistaa lääkkeiden
korkea laatu ja turvallisuus. SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan ja 4
artiklan 2 kohdan k alakohdan (ja 114 artiklan) mukaisesti unionin toimivalta
tässä yhteydessä on jaettua toimivaltaa, jota käytetään hyväksymällä
asetusehdotus.
Asetusehdotuksella pyritään takaamaan lääkkeiden
korkea laatu ja turvallisuus kahden osatekijän osalta:
·
Sillä varmistetaan, että kliinisissä
lääketutkimuksissa tuotetut tiedot ovat luotettavia ja varmoja, mikä puolestaan
takaa sen, että potilaille turvallisemmiksi oletetut hoidot ja lääkkeet
perustuvat luotettaviin ja varmoihin kliinisiin tietoihin.
Sääntelyviranomaiset, tutkijat, yritykset ja yksityishenkilöt voivat tehdä
oikeita päätöksiä lääkkeiden korkean laadun ja turvallisuuden takaamiseksi
ainoastaan, jos niiden perustana olevat tiedot ovat luotettavia ja varmoja.
Tämän varmistamiseen liittyvät säännökset koskevat erityisesti
hyväksymismenettelyä ja kliinisten lääketutkimusten suorittamista koskevia
sääntöjä sekä jäsenvaltion toteuttamaa seurantaa ja valvontaa koskevia
sääntöjä.
·
Siinä pyritään asettamaan tiukat vaatimukset sen
varmistamiseksi, että kliinisissä lääketutkimuksissa tutkittaville annettavat
lääkkeet ovat korkealaatuisia ja turvallisia (ottaen samalla huomioon, että
tällainen varmistus on rajallista, koska kliinisten lääketutkimuksen
luonteeseen kuuluen kaikkia mahdollisia tietoja ei ole käytettävissä). Tämä
varmistetaan muun muassa ehdotetulla asetuksella perustettavalla
hyväksymismenettelyllä sekä kliinisissä lääketutkimuksissa käytettävien
lääkkeiden valmistusta koskevilla säännöillä, turvallisuusraportoinnilla ja
tarkastuksilla.
SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohta
ei voi olla ainoa oikeusperusta, vaan sitä on täydennettävä SEUT-sopimuksen 114
artiklalla seuraavista syistä:
·
Kuten edellä todetaan, asetusehdotuksen tavoitteena
on sekä sisämarkkinoiden toteuttaminen ja toiminta että tiukat vaatimukset lääkkeiden
laadulle ja turvallisuudelle.
·
Asetusehdotuksessa halutaan paitsi asettaa tiukat
vaatimukset laadulle ja turvallisuudelle myös varmistaa ihmisille
tarkoitettujen lääkkeiden teho. Sillä varmistetaan, että kliiniseen
lääketutkimukseen osallistuvat tutkittavat saavat turvallisuustakeiden lisäksi
myös tehokkaita lääkkeitä / tehokasta hoitoa. Sillä halutaan varmistaa myös
kliinisissä lääketutkimuksissa tuotettujen tietojen luotettavuus ja varmuus
niin laadun ja turvallisuuden kuin lääkkeen tehon osalta. Tehoon
liittyvää näkökohtaa ei kuitenkaan mainita suoraan SEUT-sopimuksen 168 artiklan
4 kohdan c alakohdassa. Tätä kansanterveyteen liittyvää näkökohtaa käsitellään
pikemminkin SEUT-sopimuksen 114 artiklan 3 kohdassa (terveyden suojelun korkea
taso).
Tällaisia tilanteita käsiteltiin epätyydyttävästi
ennen direktiivin 2001/20/EY voimaantuloa. Lait, asetukset ja hallinnolliset
määräykset vaihtelivat jäsenvaltiosta toiseen. Erojen vuoksi myyntiluvan
haltijoiden oli mukautettava myyntilupahakemuksiaan lääkkeidensä saattamiseksi
markkinoille. Erot vaikeuttivat myös valmisteiden jakelua. Tällä oli suora
vaikutus sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja toimintaan.
Kliinisiä lääketutkimuksia koskevalla EU:n
lainsäädännöllä pyritään täyttämään tämä puute. Siinä vahvistetaan unionin
tasolla noudatettavat menettelysäännöt muun muassa kliinisten lääketutkimusten
hyväksymisen ja suorittamisen, turvallisuusraportoinnin ja kliinisissä
lääketutkimuksissa käytettävien lääkkeiden valmistuksen ja merkintöjen osalta.
Säätäessään kliinisistä lääketutkimuksista unioni
käyttää jaettua toimivaltaa SEUT-sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Jäsenvaltioiden näihin sääntöihin tekemät
muutokset ovat ristiriidassa SEUT-sopimuksen määräysten kanssa, sillä vain
unioni voi muuttaa niitä.
SEUT-sopimuksen määräykset asettavat kuitenkin
rajoituksia hyväksymismenettelyn eettisten näkökohtien yhdenmukaistamiselle ja
kliinisten lääketutkimusten sääntelylle. Eettiset näkökohdat liittyvät
erityisesti tarpeeseen saada tietoinen suostumus tutkittavalta tai hänen
lailliselta edustajaltaan. Riippumatta kliinisen lääketutkimuksen potilaalle
mahdollisesti aiheuttamasta riskistä jo pelkästään se tosiasia, että hoito on
osa koetta, tekee tutkittavalta saatavan tietoisen suostumuksen eettisesti
välttämättömäksi. Tästä syystä tietoiseen suostumukseen liittyvien näkökohtien
arviointi ei ole osa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, vaan se tehdään
kussakin jäsenvaltiossa erikseen.
Lisäksi on otettava huomioon useita luonteeltaan
kansallisia näkökohtia, joita ovat erityisesti:
·
säännöt laillisen edustajan määrittämiseksi
sellaiselle tutkittavalle, joka ei itse voi antaa tietoista suostumustaan
(esimerkiksi jos tutkittava on lapsi): säännöt vaihtelevat suuresti EU:ssa
riippuen kansallisista perinteistä ja käytännöistä;
·
tutkittavan kärsimää vahinkoa koskevan vastuun
laajuutta ja ehtoja koskevat säännöt: nämä säännöt kuuluvat vahvasti
kansallisen lääketieteellistä vahinkovastuuta koskevan siviilioikeuden piiriin.
Tämä ei koske ainoastaan huolimattomuuden astetta (esimerkiksi ankara vastuu)
vaan myös todistustaakkaa ja vahingon laajuuden laskemista koskevia sääntöjä.
Näin ollen vaikka kliinisiä lääketutkimuksia
koskeva asetus ja varsinkin direktiivin 2001/20/EY tarkistus ovat
toissijaisuusperiaatteen mukaisia, perussopimuksissa määrätään rajoituksista,
jotka on otettava huomioon.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella on seuraavia talousarviovaikutuksia:
·
Tietokantojen kustannukset (kertaluonteiset
kustannukset ja ylläpito)
·
Komission henkilöstökustannukset asetuksen soveltamisen
hallinnoimiseksi
·
Jäsenvaltioiden kokousten kustannukset; kokouksilla
pyritään varmistamaan, että asetuksessa vahvistettu hyväksymismenettely toimii
asianmukaisesti
·
Komission henkilöstökustannukset ja muut
kustannukset, jotka aiheutuvat unionin toteuttamasta valvonnasta ja unionin
tekemistä tarkastuksista.
Kustannukset esitetään yksityiskohtaisesti
rahoitusselvityksessä. Kustannuksia käsitellään kattavasti
vaikutustenarviointiraportissa.
Kustannukset katetaan Kansanterveys kasvun tukena
-ohjelman 2014–2020 määrärahoista.
2012/0192 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden
kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan ja 168 artiklan 4 kohdan c
alakohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[13],
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä
hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[14],
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[15],
ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua[16],
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä[17],
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Kliinisissä
lääketutkimuksissa olisi suojeltava tutkittavien turvallisuutta ja oikeuksia,
ja niissä tuotettujen tietojen olisi oltava luotettavia ja varmoja.
(2)       Jotta näiden periaatteiden
noudattamista voidaan valvoa riippumattomasti, kliiniselle lääketutkimukselle
olisi myönnettävä lupa etukäteen.
(3)       Hyvän kliinisen tutkimustavan
noudattamista ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisissä tutkimuksissa
koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten
lähentämisestä 4 päivänä huhtikuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiivissä 2001/20/EY[18]
esitettyä tällä hetkellä voimassa olevaa kliinisen tutkimuksen määritelmää
olisi selkeytettävä. Tätä varten kliinisen tutkimuksen käsite olisi
määriteltävä tarkemmin ottamalla käyttöön laajempi kliinisen tutkimuksen
käsite, jonka yksi luokka on kliininen lääketutkimus. Kyseisen luokan
määrittelyssä olisi käytettävä tarkkoja kriteerejä. Tämä toimintatapa noudattaa
kansainvälisiä ohjeita ja EU:n lääkelainsäädäntöä, joka rakentuu käsitteiden
’kliininen tutkimus’ ja ’non-interventiotutkimus’ kahtiajakoon.
(4)       Direktiivillä 2001/20/EY
pyrittiin yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan Euroopan unionissa suoritettaviin
kliinisiin lääketutkimuksiin liittyviä hallinnollisia säännöksiä. Kokemus on
kuitenkin osoittanut, että kliinisten lääketutkimusten sääntelyn
yhdenmukaistaminen on toteutunut vain osittain. Tästä syystä erityisesti
kliinisen lääketutkimuksen suorittaminen useammassa jäsenvaltiossa on hankalaa.
Tieteen kehityksen perusteella voidaan kuitenkin olettaa, että tulevaisuudessa
kliiniset lääketutkimukset kohdistuvat valikoidumpiin potilasryhmiin, kuten
genomitiedon avulla määritettyihin alaryhmiin. Jotta tällaisiin
lääketutkimuksiin saadaan mukaan riittävä määrä potilaita, saattaa olla
välttämätöntä suorittaa lääketutkimus useammassa tai jopa kaikissa
jäsenvaltioissa. Kliinisten lääketutkimusten uusien hyväksymismenettelyjen
tavoitteena on helpottaa mahdollisimman monen jäsenvaltion mukaan ottamista.
Lähes samanlaisten tietojen toimittamista moneen kertaan olisi vältettävä ja
toimittamismenettelyjä yksinkertaistettava korvaamalla nykyinen menettely
toimittamista varten perustettavalla yhteisellä portaalilla, jonka kautta
hakemusasiakirjat toimitetaan samanaikaisesti kaikkiin asianomaisiin
jäsenvaltioihin.
(5)       Direktiivin 2001/20/EY
soveltamisesta saatu kokemus on osoittanut myös, että tavoitetta
yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa unionissa suoritettaviin kliinisiin
lääketutkimuksiin liittyviä hallinnollisia säännöksiä ei voida saavuttaa
direktiivillä, vaan se voidaan saavuttaa ainoastaan antamalla säädös
asetuksena. Vain asetuksella voidaan taata, että jäsenvaltiot arvioivat
kliinisten lääketutkimusten lupahakemukset samanlaisten kriteerien pohjalta
eivätkä osaksi kansallista lainsäädäntöä saatettujen toisistaan poikkeavien
säädösten pohjalta. Tämä koskee paitsi koko hyväksymismenettelyä myös kaikkia
muita kysymyksiä, joista tässä asetuksessa säädetään, kuten turvallisuusraportointia
kliinisten lääketutkimusten aikana ja kliinisissä lääketutkimuksissa
käytettävien lääkkeiden merkintävaatimuksia.
(6)       Asianomaisten jäsenvaltioiden
olisi tehtävä yhteistyötä kliinisten lääketutkimusten lupahakemusten
arvioinnissa. Yhteistyön ei ole kuitenkaan tarkoitus ulottua luonteeltaan
kansallisiin näkökohtiin eikä kliinisiin lääketutkimuksiin liittyviin eettisiin
näkökohtiin, kuten tietoiseen suostumukseen.
(7)       Menettelyn olisi oltava
joustava ja tehokas, jotta kliinisten lääketutkimusten aloittamisessa vältetään
hallinnollisia viiveitä.
(8)       Kliinisiin lääketutkimuksiin
liittyvien hakemusasiakirjojen arvioinnille asetettavien määräaikojen olisi
oltava riittävän pitkät asiakirjojen arvioimiseksi asianmukaisesti, mutta
samalla olisi varmistettava, että uudet ja innovatiiviset hoidot saadaan
nopeasti käyttöön ja että unioni pysyy houkuttelevana tutkimuspaikkana. Tätä
taustaa vasten direktiivissä 2001/20/EY otettiin käyttöön hiljaisen
hyväksymisen käsite. Käsite olisi säilytettävä määräaikojen noudattamisen
varmistamiseksi. Kansanterveydellisissä kriisitilanteissa jäsenvaltioiden olisi
voitava arvioida ja hyväksyä kliinisen lääketutkimuksen lupahakemus nopeasti.
Sen vuoksi hyväksymiselle ei pitäisi vahvistaa vähimmäismääräaikoja.
(9)       Kliinisessä
lääketutkimuksessa tutkittavan turvallisuuteen kohdistuva riski aiheutuu
yleisimmin tutkimuslääkkeestä tai interventiosta. Monissa kliinisissä
lääketutkimuksissa tutkittavan turvallisuuteen kohdistuva lisäriski on
kuitenkin minimaalinen verrattuna tavanomaiseen lääketieteelliseen käytäntöön.
Näin on varsinkin silloin, kun tutkimuslääkkeellä on myyntilupa (eli sen laatu,
turvallisuus ja teho on jo arvioitu myyntilupamenettelyn yhteydessä) ja kun
interventio aiheuttaa tutkittavalle vain hyvin rajoitetun lisäriskin verrattuna
tavanomaiseen lääketieteelliseen käytäntöön. Tällaiset alhaisen
interventioasteen kliiniset lääketutkimukset ovat usein ratkaisevan tärkeässä
asemassa vakiohoitojen ja diagnoosien arvioinneissa, joiden ansiosta voidaan
optimoida lääkkeiden käyttöä ja ylläpitää kansanterveyden korkeaa tasoa. Niihin
olisi sovellettava löyhempiä sääntöjä, kuten lyhyempiä määräaikoja luvan
myöntämisessä.
(10)     Kliinisiä lääketutkimuksia
koskevien hakemusten arvioinnissa olisi käsiteltävä erityisesti ennakoitua
terapeuttista ja kansanterveydellistä hyötyä, jäljempänä ’relevanssi’, sekä
tutkittavalle aiheutuvia riskejä ja haittoja. Relevanssin osalta olisi otettava
huomioon useita näkökohtia, kuten se, ovatko lääkkeiden myyntilupien
arvioinnista ja myöntämisestä vastaavat sääntelyviranomaiset suositelleet tai
ehdottaneet kliinistä lääketutkimusta.
(11)     Hyväksymismenettelyyn olisi
kuuluttava mahdollisuus keskeyttää arviointi, jotta toimeksiantaja voi vastata
hakemusasiakirjojen arvioinnin aikana esiin tulleisiin kysymyksiin tai
huomautuksiin. Keskeytyksen enimmäiskeston olisi oltava sidoksissa siihen, onko
kyseessä alhaisen interventioasteen kliininen lääketutkimus vai ei. Lisäksi
olisi varmistettava, että keskeytyksen päätyttyä toimitettujen lisätietojen arviointiin
on aina varattu riittävästi aikaa.
(12)     Jotkin kliinisiä
lääketutkimuksia koskevien hakemusten näkökohdat ovat luonteeltaan kansallisia
tai eettisiä. Näitä näkökohtia asianomaisten jäsenvaltioiden ei pitäisi
arvioida yhteistyössä.
(13)     Kliinisen lääketutkimuksen
hyväksymisessä olisi käsiteltävä kaikkia tutkittavan suojelemiseen ja tietojen
luotettavuuteen ja varmuuteen liittyviä näkökohtia. Kliinisen lääketutkimuksen
suorittamista koskevan luvan olisi siksi sisällyttävä yhteen ainoaan
asianomaisen jäsenvaltion tekemään hallinnolliseen päätökseen.
(14)     Asianomaiset jäsenvaltiot
voivat itse määritellä arviointiin osallistuvat elimet. Kyseinen päätös on
kunkin jäsenvaltion sisäiseen organisointiin liittyvä asia. Soveltuvia elimiä
määritellessään jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että mukana on myös
maallikoita ja potilaita. Lisäksi olisi varmistettava, että käytössä on
tarvittava asiantuntemus. Arviointiin olisi joka tapauksessa osallistuttava
kohtuullinen määrä henkilöitä, joilla on yhdessä tarvittava pätevyys ja
kokemus; tätä edellytetään myös kansainvälisissä ohjeissa. Hakemusta arvioivien
henkilöiden olisi oltava riippumattomia toimeksiantajasta, tutkimuspaikkana
toimivasta laitoksesta ja tutkimukseen osallistuvista tutkijoista sekä muusta
mahdollisesta sopimattomasta vaikutuksesta.
(15)     Kliinisen lääketutkimuksen
lupahakemusta toimittaessaan toimeksiantaja ei välttämättä vielä tiedä
varmuudella, missä jäsenvaltiossa kliininen lääketutkimus lopulta suoritetaan.
Toimeksiantajien olisi voitava toimittaa hakemus pelkästään niiden asiakirjojen
perusteella, joiden arviointi tapahtuu yhteisesti niissä jäsenvaltioissa,
joissa kliininen lääketutkimus mahdollisesti suoritetaan.
(16)     Toimeksiantajan olisi voitava
peruuttaa kliinisen lääketutkimuksen lupahakemus. Hyväksymismenettelyn
luotettavan toimimisen varmistamiseksi kliinisen lääketutkimuksen lupahakemus
olisi tällöin kuitenkin peruutettava koko kliinisen lääketutkimuksen osalta.
Hakemuksen peruutuksen jälkeen toimeksiantajan olisi voitava toimittaa uusi kliinisen
lääketutkimuksen lupahakemus.
(17)     Toimeksiantajat voivat
rekrytointitavoitteiden saavuttamiseksi tai muista syistä katsoa tarpeelliseksi
laajentaa kliininen lääketutkimus koskemaan uusia jäsenvaltioita
lääketutkimuksen alkuperäisen hyväksymisen jälkeen. Olisi perustettava
hyväksymismekanismi, jonka avulla tällainen laajentaminen on mahdollista ja
jolla vältetään se, että hakemus arvioidaan uudelleen kaikissa niissä
asianomaisissa jäsenvaltioissa, jotka osallistuivat kliinisen lääketutkimuksen
alkuperäiseen hyväksymismenettelyyn.
(18)     Kliinisiin lääketutkimuksiin
tehdään hyväksymisen jälkeen yleensä useita muutoksia. Muutokset voivat liittyä
lääketutkimuksen suorittamiseen, koeasetelmaan, menetelmiin,
tutkimuslääkkeeseen tai oheislääkkeeseen taikka tutkijaan tai tutkimuspaikkaan.
Mikäli näillä muutoksilla on huomattava vaikutus tutkittavien turvallisuuteen
tai oikeuksiin taikka lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen luotettavuuteen
tai varmuuteen, niille olisi myönnettävä lupa alkuperäistä hyväksymismenettelyä
vastaavalla hyväksymismenettelyllä.
(19)     Kliinisen lääketutkimuksen
hyväksymistä varten tarvittavien hakemusasiakirjojen sisältöä olisi
yhdenmukaistettava hakemusmenettelyn yksinkertaistamiseksi ja sen
varmistamiseksi, että kaikilla jäsenvaltioilla on käytössään samat tiedot.
(20)     Avoimuuden parantamiseksi
kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen tueksi toimitettavien kliinisiä
lääketutkimuksia koskevien tietojen olisi perustuttava vain sellaisiin
kliinisiin lääketutkimuksiin, jotka on kirjattu julkiseen tietokantaan.
(21)     Jäsenvaltiot voivat itse
päättää hakemusasiakirjoihin liittyvistä kielivaatimuksista. Sen
varmistamiseksi, että kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksen arviointi sujuu
moitteettomasti, jäsenvaltioiden olisi harkittava lääketieteen alalla yleisesti
ymmärretyn kielen hyväksymistä sellaisissa asiakirjoissa käytettäväksi
kieleksi, joita ei ole tarkoitettu tutkittavan käyttöön.
(22)     Euroopan unionin
perusoikeuskirjassa tunnustetaan ihmisarvo ja oikeus henkilökohtaiseen koskemattomuuteen.
Siinä edellytetään erityisesti, että kaikkiin lääketieteen ja biologian alan
interventioihin tarvitaan asianomaisen henkilön tietoisena annettu suostumus.
Direktiivi 2001/20/EY sisältää kattavat säännöt tutkittavan suojelemiseksi.
Nämä säännöt olisi säilytettävä. Vajaakykyisen henkilön ja alaikäisen lapsen
laillisen edustajan määrittämistä koskevat säännöt vaihtelevat jäsenvaltioissa.
Sen vuoksi jäsenvaltiot voivat itse päättää vajaakykyisen henkilön ja
alaikäisen lapsen laillisen edustajan määrittämisestä.
(23)     Tässä asetuksessa olisi
säädettävä selkeistä säännöistä, jotka koskevat tietoista suostumusta
hätätilanteissa. Tällaiset tilanteet liittyvät tapauksiin, joissa potilas on
esimerkiksi joutunut äkilliseen hengenvaaraan useiden eri vammojen,
aivohalvausten tai sydänkohtausten vuoksi ja on välittömän intervention
tarpeessa. Meneillään olevaan jo luvan saaneeseen kliiniseen lääketutkimukseen
liittyvä interventio voi soveltua tällaiseen tapaukseen. Joissakin
olosuhteissa, jos potilas on tajuton eikä hänen laillinen edustajansa ole
välittömästi saatavilla, ei kuitenkaan ole mahdollista saada potilaan tietoista
suostumusta ennen interventiota. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi
vahvistettava selkeät säännöt, joiden perusteella tällainen potilas voidaan
ottaa mukaan kliiniseen lääketutkimukseen tiukkoja ehtoja noudattaen. Tämän
lisäksi kyseisen kliinisen lääketutkimuksen olisi liityttävä suoraan
sairauteen, jonka vuoksi potilas ei kykene antamaan tietoista suostumustaan.
Potilaan aiemmin mahdollisesti esittämää kieltoa on noudatettava, ja
tutkittavan laillisen edustajan tietoinen suostumus olisi saatava
mahdollisimman pian.
(24)     Kansainvälisten ohjeiden
mukaisesti tutkittavan vapaaehtoinen tietoinen suostumus olisi annettava
poikkeustapauksia lukuun ottamatta kirjallisesti. Sen olisi perustuttava
tutkittavalle annettuihin selkeisiin, olennaisiin ja ymmärrettäviin tietoihin.
(25)     Jotta potilaat voivat arvioida
mahdollisuuksia osallistua kliiniseen lääketutkimukseen ja jotta asianomainen
jäsenvaltio voi valvoa kliinistä lääketutkimusta tehokkaasti, kliinisen
lääketutkimuksen aloittamisesta, sitä koskevan rekrytoinnin lopettamisesta ja
sen päättymisestä olisi ilmoitettava. Kansainvälisten ohjeiden mukaisesti
kliinisen lääketutkimuksen tuloksista olisi ilmoitettava toimivaltaisille
viranomaisille yhden vuoden kuluessa lääketutkimuksen päättymisestä.
(26)     Jotta toimeksiantaja voi
arvioida kaikki mahdollisesti oleelliset turvallisuutta koskevat tiedot,
tutkijan olisi ilmoitettava sille kaikista vakavista haittatapahtumista.
(27)     Toimeksiantajan olisi
arvioitava tutkijalta saamansa tiedot ja ilmoitettava Euroopan lääkevirastolle
sellaisia vakavia haittatapahtumia koskevat turvallisuustiedot, joita epäillään
odottamattomiksi vakaviksi haittavaikutuksiksi.
(28)     Euroopan lääkeviraston olisi
toimitettava nämä tiedot jäsenvaltioiden arvioitaviksi.
(29)     Ihmiselle tarkoitettujen
lääkkeiden rekisteröintivaatimusten yhdenmukaistamista käsittelevän
kansainvälisen konferenssin ICH:n (International Conference on Harmonisation
of Technical Requirements for Registration of Pharmaceuticals for Human Use)
jäsenet ovat sopineet hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevista
yksityiskohtaisista ohjeista, jotka on hyväksytty kansainvälisesti kliinisten
lääketutkimusten koeasetelmaa, suorittamista, kirjaamista ja raportointia
koskevaksi standardiksi, joka on yhdenmukainen niiden periaatteiden kanssa,
jotka esitettiin alunperin Maailman lääkäriliiton Helsingin julistuksessa.
Kliinisten lääketutkimusten koeasetelman, suorittamisen, kirjaamisen ja
raportoinnin yhteydessä voi tulla esiin sovellettavaan laatustandardiin
liittyviä yksityiskohtaisia kysymyksiä. Tällaisissa tapauksissa ICH:n hyvää
kliinistä tutkimustapaa koskevia ohjeita olisi käytettävä ohjenuorana tämän
asetuksen sääntöjen soveltamiselle edellyttäen, että komissio ei ole antanut
muita erityisohjeita eivätkä mainitut ohjeet rajoita tämän asetuksen
soveltamista.
(30)     Kliinisen lääketutkimuksen
tulosten luotettavuuden ja varmuuden varmistamiseksi toimeksiantajan olisi
seurattava lääketutkimuksen suorittamista riittävästi. Kliinisen
lääketutkimuksen erityispiirteet huomioon ottaen seuranta voi edistää myös
tutkittavien turvallisuutta ja perusoikeuksien noudattamista. Seurannan
laajuutta määritettäessä olisi otettava huomioon kliinisen lääketutkimuksen
erityispiirteet.
(31)     Kliinisen lääketutkimuksen
suorittamiseen osallistuvien henkilöiden, erityisesti tutkijoiden ja muun
terveydenhuoltohenkilöstön, olisi oltava riittävän päteviä suorittamaan
kliiniseen lääketutkimukseen kuuluvat tehtävänsä, ja tilojen, joissa kliininen
lääketutkimus suoritetaan, olisi sovelluttava kliinisen lääketutkimuksen
suorittamiseen.
(32)     Kliinisen lääketutkimuksen
olosuhteet saattavat edellyttää, että tutkimuslääke ja tietyt oheislääkkeet
ovat jäljitettävissä, jotta tutkittavan turvallisuus ja tietojen luotettavuus
ja varmuus voidaan varmistaa. Samasta syystä kyseiset valmisteet olisi
tarvittaessa hävitettävä ja varastoitava erityisvaatimusten mukaisesti, mikäli
kliinisen lääketutkimuksen olosuhteet sitä edellyttävät.
(33)     Kliinisen lääketutkimuksen
aikana toimeksiantajan tietoon saattaa tulla, että lääketutkimuksen
suorittamista koskevia sääntöjä on rikottu vakavasti. Tästä olisi ilmoitettava
asianomaisille jäsenvaltioille, jotta nämä voivat toteuttaa mahdollisesti
tarvittavat toimet.
(34)     Epäillyistä odottamattomista
vakavista haittavaikutuksista ilmoittamisen lisäksi saattaa esiintyä muita
tapahtumia, jotka ovat oleellisia riski-hyötysuhteen kannalta ja joista olisi
ilmoitettava ajoissa asianomaisille jäsenvaltioille.
(35)     Jos odottamattomat tapahtumat
edellyttävät, että kliiniseen lääketutkimukseen on tehtävä kiireellisiä
muutoksia, toimeksiantajalla ja tutkijalla olisi oltava mahdollisuus toteuttaa
kiireellisiä turvallisuustoimia ennen luvan saantia.
(36)     Jotta voidaan varmistaa, että
kliinisen lääketutkimuksen suorittamisessa noudatetaan tutkimussuunnitelmaa ja
että tutkijoilla on käytettävissään antamaansa tutkimuslääkettä koskevat
tiedot, toimeksiantajan olisi toimitettava tutkijoille tutkijan tietopaketti.
(37)     Kliinisessä lääketutkimuksessa
tuotettavat tiedot olisi rekisteröitävä, käsiteltävä ja tallennettava
riittävällä tavalla, jotta voidaan varmistaa tutkittavan turvallisuus ja
oikeudet, lääketutkimuksessa tuotettujen tietojen luotettavuus ja varmuus, tarkka
raportointi ja tulkinta sekä toimeksiantajan toteuttaman seurannan ja
jäsenvaltioiden tai komission tarkastusten tehokkuus.
(38)     Tutkimussuunnitelman ja tämän
asetuksen noudattamisen osoittamiseksi, toimeksiantajan ja tutkijan olisi
pidettävä yllä kliinisen lääketutkimuksen kantatiedostoa, joka sisältää
tarvittavat asiakirjat tehokasta valvontaa varten (toimeksiantajan toteuttama
seuranta ja jäsenvaltioiden ja komission tarkastukset). Kliinistä
lääketutkimusta koskeva kantatiedosto olisi arkistoitava asianmukaisesti, jotta
valvonta on mahdollista myös kliinisen lääketutkimuksen päättymisen jälkeen.
(39)     Tutkimus- ja
tuotekehityskokeisiin tarkoitetut lääkkeet eivät kuulu ihmisille tarkoitettuja
lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY[19] soveltamisalaan. Kliinisissä
lääketutkimuksissa käytettävät lääkkeet ovat tällaisia lääkkeitä. Niiden
erityispiirteiden vuoksi niihin olisi sovellettava erityissääntöjä. Sääntöjen laadinnassa
olisi eroteltava tutkimuslääkkeet (tutkittava valmiste ja sen
vertailuvalmisteet sekä lumelääkkeet (plasebot)) ja oheislääkkeet (kliinisessä
lääketutkimuksessa käytettävät lääkkeet, jotka eivät ole tutkimuslääkkeitä),
kuten taustahoitona käytettävät lääkkeet, provokaatiovalmisteet, kohtaus- ja
varalääkkeet tai kliinisen lääketutkimuksen päätetapahtumien arvioinnissa
käytettävät lääkkeet. Oheislääkkeisiin ei saisi kuulua samanaikaista
lääkitystä, eli kliinisen lääketutkimuksen piiriin kuulumatonta lääkitystä,
joka ei ole oleellinen lääketutkimuksen koeasetelman kannalta.
(40)     Jotta voidaan varmistaa
tutkittavien turvallisuus ja kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien
tietojen luotettavuus ja varmuus sekä tutkimuslääkkeiden ja oheislääkkeiden toimittaminen
tutkimuspaikoille koko unionissa, olisi laadittava sekä tutkimuslääkkeiden että
oheislääkkeiden valmistusta ja maahantuontia koskevat säännöt. Direktiivin
2001/20/EY tavoin säännöissä olisi otettava huomioon voimassa olevat hyvien
tuotantotapojen säännöt, joita sovelletaan direktiivissä 2001/83/EY
tarkoitettuihin valmisteisiin. Joissakin erityistapauksissa näistä säännöistä
olisi voitava poiketa kliinisen lääketutkimuksen suorittamisen helpottamiseksi.
Sen vuoksi sovellettavien sääntöjen olisi oltava jossain määrin joustavia
edellyttäen, että tutkittavan turvallisuus ja kliinisessä lääketutkimuksessa
tuotettavien tietojen luotettavuus ja varmuus eivät vaarannu.
(41)     Tutkimuslääkkeisiin ja
oheislääkkeisiin olisi tehtävä asianmukaiset merkinnät tutkittavan
turvallisuuden ja kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen
luotettavuuden ja varmuuden varmistamiseksi sekä kyseisten valmisteiden
toimittamiseksi tutkimuspaikoille kaikkialla unionissa. Merkintöjä koskevat
säännöt olisi mukautettava tutkittavan turvallisuudelle aiheutuvaan riskiin ja
kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen luotettavuuteen ja
varmuuteen. Mikäli tutkimuslääke tai oheislääke on jo saatettu markkinoille
direktiivin 2001/83/EY mukaisen myyntiluvan saaneena lääkkeenä, yleisen säännön
mukaan lisämerkintöjä ei pääsääntöisesti pitäisi edellyttää avoimissa
tutkimuksissa. Lisäksi on erityisvalmisteita, kuten diagnostisista syistä
tutkimuslääkkeinä käytettäviä radiofarmaseuttisia lääkkeitä, joiden osalta
merkintöjä koskevat yleiset säännöt eivät ole käyttökelpoisia, koska
radiofarmaseuttisten lääkkeiden käyttö kliinisissä lääketutkimuksissa on
erittäin valvottua.
(42)     Vastuiden selkeyttämiseksi
direktiivillä 2001/20/EY otettiin käyttöön kansainvälisten ohjeiden mukaisesti
kliinisen lääketutkimuksen ’toimeksiantajan’ käsite. Käsite olisi säilytettävä.
(43)     Käytännössä voi esiintyä
löysiä epävirallisia tutkijoiden tai tutkimuslaitosten verkkoja, jotka
toteuttavat kliinisen lääketutkimuksen yhdessä. Tällaisten verkkojen olisi
voitava osallistua kliinisen lääketutkimuksen toimeksiantajien ryhmittymään.
Jotta kliinisen lääketutkimuksen vastuun käsite ei heikentyisi, useamman
toimeksiantajan tapauksessa kaikkiin kliinisen lääketutkimuksen
toimeksiantajiin olisi sovellettava tässä asetuksessa säädettyjä
toimeksiantajan velvollisuuksia. Toimeksiantajien ryhmittymään osallistuvien
olisi kuitenkin voitava pilkkoa vastuut sopimuksella.
(44)     Kliinisen lääketutkimuksen
toimeksiantaja voi olla sijoittautunut kolmanteen maahan. Seurannan ja
valvonnan helpottamiseksi kolmanteen maahan sijoittautuneen toimeksiantajan
olisi nimettävä yhteyshenkilö unionissa, jotta asianomaisen jäsenvaltion
toimivaltainen viranomainen voi pitää yhteyttä toimeksiantajaan. Yhteyshenkilö
voi olla oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö.
(45)     Mikäli kliinisen
lääketutkimuksen aikana tutkittavalle aiheutunut vahinko johtaa tutkijan tai
toimeksiantajan siviili- tai rikosoikeudelliseen vastuuseen, vahinkovastuuta
koskevat ehdot, myös syy-yhteyteen liittyvät kysymykset, ja vahingonkorvausten
ja seuraamusten taso, määräytyvät kansallisen lainsäädännön mukaan.
(46)     Sellaisissa kliinisissä
lääketutkimuksissa, joissa tutkimuslääkkeillä ei ole myyntilupaa tai joissa
interventio aiheuttaa tutkittavan turvallisuudelle vähäistä suuremman riskin,
olisi taattava sovellettavan lainsäädännön mukaisesti hyväksytty
vahingonkorvaus.
(47)     Tällä hetkellä tällaiset
vahingonkorvaukset on katettu vakuutuksilla. Vakuutus voi kattaa tutkittavalle
maksettavat vahingonkorvaukset, silloin kun toimeksiantajan tai tutkijan
vahinkovastuu on todettu. Vakuutus voi kattaa myös sellaiset tutkittavalle
suoraan maksettavat vahingonkorvaukset, joiden osalta toimeksiantajan tai
tutkijan vahinkovastuuta ei ole todettu etukäteen. Kokemus on osoittanut, että vakuutusmarkkinat
ovat pienet ja vakuutusturvan kustannukset suhteettomat suuret. Koska
vastuujärjestelmät vaihtelevat suuresti jäsenvaltioissa, monikansallisen
kliinisen lääketutkimuksen toimeksiantajan on vaikeaa ja vaivalloista saada
vakuutus kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Sen vuoksi kaikkien
jäsenvaltioiden olisi perustettava kansallinen korvausmekanismi, josta
tutkittaville maksettavat korvaukset suoritetaan kyseisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesti.
(48)     Asianomaiselle jäsenvaltiolle
olisi annettava valtuudet päättää kliininen lääketutkimus ennenaikaisesti,
keskeyttää lääketutkimus tai tehdä siihen muutoksia.
(49)     Tämän asetuksen noudattamisen
varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi pystyttävä tekemään tarkastuksia, ja
niillä olisi oltava riittävät tarkastusvalmiudet.
(50)     Komission olisi pystyttävä
valvomaan, seuraavatko jäsenvaltiot tämän asetuksen noudattamista
asianmukaisesti. Lisäksi komission olisi pystyttävä valvomaan, tukevatko
kolmansien maiden sääntelyjärjestelmät tämän asetuksen erityissäännösten ja
direktiivin 2001/83/EY noudattamista kolmansissa maissa suoritettavien
kliinisten lääketutkimusten osalta.
(51)     Tiedonkulun tehostamiseksi ja
helpottamiseksi toimeksiantajan ja jäsenvaltioiden välillä ja toisaalta
jäsenvaltioiden välillä komission olisi huolehdittava sellaisen tietokannan
perustamisesta ja ylläpidosta, johon pääsee portaalin kautta.
(52)     Tietokannassa olisi oltava
kaikki kliinistä lääketutkimusta koskevat oleelliset tiedot. Tietokantaan ei
pitäisi kirjata kliiniseen lääketutkimukseen osallistuvien tutkittavien
henkilötietoja. Tietokannan tietojen olisi oltava julkisia, ellei ole erityistä
syytä olla julkaisematta tiettyjä tietoja, jotta voidaan suojella Euroopan
unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa tunnustettua oikeutta
yksityiselämään ja henkilötietojen suojaan.
(53)     Jäsenvaltioissa useammat
elimet voivat osallistua kliinisten lääketutkimusten hyväksymiseen. Jotta
voidaan varmistaa, että jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on tehokasta ja
vaikuttavaa, kaikkien jäsenvaltioiden olisi nimettävä yksi yhteyspiste.
(54)     Tässä asetuksessa säädettyä
hyväksymismenettelyä valvovat pääasiassa jäsenvaltiot. Tämän asetuksen
mukaisesti komission olisi kuitenkin tuettava menettelyn tehokasta toimintaa.
(55)     Jotta jäsenvaltiot voivat toteuttaa
tämän asetuksen edellyttämät toimet, niiden olisi voitava periä maksuja.
Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin vältettävä kyseisessä jäsenvaltiossa kliinisten
lääketutkimusten lupahakemusten arviointiin osallistuville eri elimille
maksettavia moninkertaisia maksuja.
(56)     Jotta voidaan varmistaa
yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi, komissiolle
olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta antaa tarkastuksiin liittyviä
täytäntöönpanosäädöksiä. Tätä täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä
säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission
täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[20]
mukaisesti.
(57)     Jotta voidaan varmistaa, että
kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksen tai huomattavia muutoksia koskevan
hakemuksen yhteydessä toimitetut asiakirjat mahdollistavat hakemuksen
arvioinnin tekniikan kehityksen tai kansainvälisen sääntelyn huomioon ottaen ja
jotta hyvin toimivalla turvallisuusraportoinnilla ja kliinisessä
lääketutkimuksessa käytettävien lääkkeiden valmistusta ja merkintöjä koskevilla
yksityiskohtaisilla vaatimuksilla voidaan varmistaa tutkittavien suojelun
korkea taso ja kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen
luotettavuus ja varmuus, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä sellaisia
delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
artiklan mukaisesti, joilla muutetaan kliinistä lääketutkimusta koskevassa
lupahakemuksessa tai huomattavia muutoksia koskevassa hakemuksessa
toimitettavien asiakirjojen ja tietojen luetteloa ja kliiniseen
lääketutkimukseen liittyvän turvallisuusraportoinnin teknisiä näkökohtia,
hyväksytään hyvää tuotantotapaa koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia ja
muutetaan luetteloa tiedoista, jotka sisältyvät kliinisissä lääketutkimuksissa
käytettävien lääkkeiden merkintöihin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa
valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille
ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(58)     Direktiivin 2001/83/EY 4
artiklan 5 kohdassa säädetään, että mainitun direktiivin tai asetusten, joihin
siinä viitataan, ei pitäisi periaatteessa vaikuttaa sellaisen kansallisen
lainsäädännön soveltamiseen, jossa kielletään joidenkin tietyntyyppisten
ihmisen tai eläimen solujen käyttö tai rajoitetaan sitä. Myöskään tämän
asetuksen ei pitäisi vaikuttaa sellaisen kansallisen lainsäädännön
soveltamiseen, jossa kielletään joidenkin tietyntyyppisten ihmisen tai eläimen
solujen käyttö tai rajoitetaan sitä. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava nämä
kansalliset säännökset komissiolle, kuten myös direktiivissä 2001/83/EY
edellytetään.
(59)     Yksilöiden suojelusta
henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24
päivänä lokakuuta 1995 annetua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä
95/46/EY[21]
sovelletaan jäsenvaltioiden suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, joka
tapahtuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä erityisesti
jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien julkisten viranomaisten valvonnassa,
ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa
henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18
päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta
(EY) N:o 45/2001[22]
sovelletaan sovelletaan komission ja Euroopan lääkeviraston suorittamaan
henkilötietojen käsittelyyn, joka tapahtuu tämän asetuksen puitteissa ja
Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa.
(60)     Rajoittamatta sitä, mitä
kansallisissa järjestelmissä määrätään lääketieteellisen hoidon kustannuksista
ja korvauksista, tutkimuslääkkeiden olisi oltava tutkittaville maksuttomia.
(61)     Tässä asetuksessa säädetyn
hyväksymismenettelyn soveltaminen olisi aloitettava niin pian kuin mahdollista,
jotta toimeksiantajat hyötyisivät tehostetun hyväksymisenmenettelyn tuomista
eduista. Jotta hyväksymismenettelyn edellyttämät laajat tietotekniikan
toiminnot saadaan perustettua EU:n tasolla, on kuitenkin aiheellista säätää
kohtuullisesta ajasta ennen kuin tämän asetuksen soveltaminen aloitetaan.
(62)     Direktiivi 2001/20/EY olisi
kumottava sen varmistamiseksi, että kliinisiin lääketutkimuksiin sovelletaan
unionissa ainoastaan yksiä sääntöjä. Jotta voidaan helpottaa siirtymistä
soveltamaan tämän asetuksen sääntöjä, toimeksiantajilla olisi oltava
mahdollisuus aloittaa ja suorittaa kliininen lääketutkimus direktiivin
2001/20/EY mukaisesti siirtymäkauden ajan.
(63)     Tämä asetus on tärkeimpien
kliinisiä lääketutkimuksia koskevien kansainvälisten ohjeasiakirjojen mukainen,
joita ovat muun muassa uusin (vuodelta 2008) Maailman lääkäriliiton Helsingin
julistus ja hyvät kliiniset tutkimustavat, jotka perustuvat Helsingin
julistukseen.
(64)     Tämä asetus perustuu
SEUT-sopimuksen 114 artiklaan ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohtaan, eli sillä
on kaksinkertainen oikeusperusta. Sillä pyritään sisämarkkinoiden
toteuttamiseen kliinisten lääketutkimusten ja ihmisille tarkoitettujen
lääkkeiden osalta ja terveyden suojelun korkean tason edistämiseen. Samalla
asetuksessa asetetaan lääkkeille korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset,
jotka täyttävät näitä valmisteita koskevat yleiset turvallisuusnäkökohdat.
Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti. Tavoitteet ovat
erottamattomasti kytköksissä toisiinsa, eikä kumpikaan niistä ole toissijainen
toiseen nähden. SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisesti tällä asetuksella
yhdenmukaistetaan kliinisiä lääketutkimuksia koskevia sääntöjä EU:ssa ja
varmistetaan siten sisämarkkinoiden toiminta, jotta kliininen lääketutkimus
voidaan suorittaa useammassa jäsenvaltiossa, jotta kliinisessä lääketutkimuksessa
tuotetut ja toisessa kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksessa tai lääkkeen
myyntilupahakemuksessa toimitetut tiedot voidaan hyväksyä koko unionissa ja
jotta kliinisessä lääketutkimuksissa käytetyille lääkkeille taataan vapaa
liikkuvuus. SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti tässä
asetuksessa asetetaan lääkkeille korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset
varmistamalla, että kliinisissä lääketutkimuksissa tuotettavat tiedot ovat
luotettavia ja varmoja, mikä puolestaan takaa sen, että potilaan kannalta
paremmiksi oletetut hoidot ja lääkkeet perustuvat luotettaviin ja varmoihin
kliinisiin tietoihin. Lisäksi asetuksessa asetetaan korkeat laatu- ja
turvallisuusvaatimukset kliinisissä lääketutkimuksissa käytettäville lääkkeille
ja varmistetaan siten tutkittavien turvallisuus.
(65)     Asetuksessa kunnioitetaan
perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan
periaatteet, erityisesti ihmisarvo, henkilökohtainen koskemattomuus, lapsen
oikeudet, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja ja
taiteen ja tutkimuksen vapaus. Jäsenvaltioiden olisi sovellettava tätä asetusta
näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.
(66)     Koska jäsenvaltiot eivät voi
yksinään riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on
kliinisissä lääketutkimuksissa tuotettavien tietojen luotettavuuden ja
varmuuden sekä tutkittavien turvallisuuden ja oikeuksien varmistaminen
unionissa, vaan se voidaan toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa
paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista
tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä
asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I luku
Yleiset säännökset
1 artikla
Soveltamisala
Tätä asetusta sovelletaan unionissa
suoritettaviin kliinisiin lääketutkimuksiin.
Sitä ei sovelleta non-interventiotutkimuksiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin
2001/83/EY 1 artiklan 2, 6, 11, 12, 23 ja 24 kohdassa annettuja ’lääkkeen’,
’radiofarmaseuttisen lääkkeen’, ’haittavaikutuksen’, ’vakavan epätoivotun
vaikutuksen’, ’pakkauksen’ ja ’ulomman päällyksen’ määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)           ’kliinisellä tutkimuksella’ ihmiseen
kohdistuvaa tutkimusta, jonka tarkoituksena on
a)       osoittaa tai varmistaa yhden tai
useamman lääkkeen kliiniset, farmakologiset ja/tai muut farmakodynaamiset
vaikutukset,
b)      selvittää yhden tai useamman lääkkeen
haittavaikutukset tai
c)       tutkia yhden tai useamman lääkkeen
imeytymistä, jakautumista, aineenvaihduntaa ja erittymistä
tavoitteena varmistaa niiden turvallisuus ja
teho;
2)           ’kliinisellä lääketutkimuksella’
kliinistä tutkimusta, joka täyttää jonkin seuraavista ehdoista:
a)       tutkimuslääkkeillä ei ole myyntilupaa,
b)      kliinisen tutkimuksen
tutkimussuunnitelman mukaan tutkimuslääkkeitä ei käytetä asianomaisessa
jäsenvaltiossa voimassa olevan myyntiluvan ehtojen mukaisesti,
c)       tutkittavalle määrätään etukäteen
erityinen hoito-ohjelma, joka poikkeaa asianomaisen jäsenvaltion tavanomaista
lääketieteellisestä käytännöstä,
d)      päätös tutkimuslääkkeiden määräämisestä
tehdään yhdessä tutkittavan kliiniseen tutkimukseen mukaan ottamista koskevan
päätöksen kanssa,
e)       tutkittaviin sovelletaan tavanomaisen
lääketieteellisen käytännön lisäksi ylimääräisiä diagnostisia tai
seurantamenetelmiä;
3)           ’alhaisen interventioasteen
kliinisellä lääketutkimuksella’ kliinistä lääketutkimusta, joka täyttää kaikki
seuraavat ehdot:
a)       tutkimuslääkkeillä on myyntilupa,
b)      kliinisen lääketutkimuksen
tutkimussuunnitelman perusteella tutkimuslääkkeitä käytetään myyntiluvan
ehtojen mukaisesti tai niiden käyttö on vakiintunut hoitomuoto asianomaisessa
jäsenvaltiossa,
c)       ylimääräisten diagnostisten tai
seurantamenetelmien aiheuttama lisäriski tai ‑rasitus tutkittavien
turvallisuudelle verrattuna asianomaisen jäsenvaltion tavanomaiseen
lääketieteelliseen käytäntöön on minimaalinen;
4)           ’non-interventiotutkimuksella’ muuta
kliinistä tutkimusta kuin kliinistä lääketutkimusta;
5)           ’tutkimuslääkkeellä’ kliinisessä
lääketutkimuksessa tutkittavaa tai vertailulääkkeenä käytettävää lääkettä, myös
lumelääkettä eli plaseboa;
6)           ’tavanomaisella lääketieteellisellä
käytännöllä’ sairauden tai taudin hoitamisessa, ehkäisemisessä tai
diagnosoimisessa tyypillisesti noudatettua käytäntöä;
7)           ’pitkälle kehitetyssä terapiassa
käytettävällä tutkimuslääkkeellä’ tutkimuslääkettä, joka on Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1394/2007[23] 2 artiklan 1 kohdassa
tarkoitettu pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävä lääke;
8)           ’oheislääkkeellä’ kliinisessä
lääketutkimuksessa käytettävää muuta lääkettä kuin tutkimuslääkettä;
9)           ’myyntiluvan saaneella
tutkimuslääkkeellä’ asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti tai asianomaisessa
jäsenvaltiossa direktiivin 2001/83/EY mukaisesti myyntiluvan saanutta lääkettä,
riippumatta lääkkeen merkintöihin tehtävistä muutoksista silloin, kun sitä
käytetään tutkimuslääkkeenä;
10)         ’myyntiluvan saaneella
oheislääkkeellä’ asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti tai asianomaisessa
jäsenvaltiossa direktiivin 2001/83/EY mukaisesti myyntiluvan saanutta lääkettä,
riippumatta lääkkeen merkintöihin tehtävistä muutoksista silloin, kun sitä
käytetään oheislääkkeenä;
11)         ’asianomaisella jäsenvaltiolla’
jäsenvaltiota, jolle kliinisen lääketutkimuksen lupahakemus tai huomattavaa
muutosta koskeva lupahakemus on toimitettu tämän asetuksen II ja III luvun
mukaisesti;
12)         ’huomattavalla muutoksella’ mihin tahansa
kliinisen lääketutkimuksen osa-alueeseen tehtävää mitä tahansa muutosta, joka
tehdään 8, 14, 19, 20 ja 23 artiklassa tarkoitetusta päätöksestä ilmoittamisen
jälkeen ja jolla on todennäköisesti huomattava vaikutus tutkittavan
turvallisuuteen tai oikeuksiin tai kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien
tietojen luotettavuuteen ja varmuuten;
13)         ’toimeksiantajalla’ henkilöä,
yritystä, laitosta tai organisaatiota, joka vastaa kliinisen lääketutkimuksen
aloittamisesta ja hallinnoimisesta;
14)         ’tutkijalla’ henkilöä, joka vastaa
kliinisen lääketutkimuksen suorittamisesta tutkimuspaikassa;
15)         ’tutkittavalla’ henkilöä, joka
osallistuu kliiniseen lääketutkimukseen joko tutkimuslääkkeen saajana tai
verrokkina;
16)         ’alaikäisellä’ tutkittavaa, joka
asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan ei ole ikänsä puolesta
oikeustoimikelpoinen antamaan tietoista suostumustaan;
17)         ’vajaakykyisellä tutkittavalla’
tutkittavaa, joka muusta syystä kuin siksi, että ei ole ikänsä puolesta
oikeustoimikelpoinen antamaan tietoista suostumustaan, on asianomaisen
jäsenvaltion lainsäädännön mukaan kykenemätön antamaan tietoisen
suostumuksensa;
18)         ’laillisella edustajalla’ oikeus- tai
luonnollista henkilöä, viranomaista tai elintä, joka asianomaisen jäsenvaltion
lainsäädännön mukaisesti antaa tietoisen suostumuksen vajaakykyisen tai
alaikäisen tutkittavan puolesta;
19)         ’tietoisella suostumuksella’
prosessia, jossa tutkittava vapaaehtoisesti vahvistaa haluavansa osallistua
tiettyyn lääketutkimukseen sen jälkeen, kun hänelle on selvitetty kaikki
lääketutkimukseen liittyvät näkökohdat, jotka ovat oleellisia tutkittavan
osallistumispäätökselle;
20)         ’tutkimussuunnitelmalla’ asiakirjaa,
jossa kuvataan kliinisen lääketutkimuksen tavoitteet, koeasetelma, menetelmät,
tilastolliset näkökohdat ja organisointi;
21)         ’valmistuksella’ täydellistä ja
osittaista valmistusta sekä osiinjakamista, pakkaamista ja merkintöjä (mukaan
lukien sokkouttaminen);
22)         ’kliinisen lääketutkimuksen
alkamisella’ potentiaalisten tutkittavien rekrytoinnin ensimmäistä vaihetta,
ellei tutkimussuunnitelmassa toisin määritetä;
23)         ’kliinisen lääketutkimuksen
päättymisellä’ viimeisen tutkittavan viimeistä käyntiä, ellei
tutkimussuunnitelmassa toisin määritetä;
24)         ’kliinisen lääketutkimuksen
tilapäisellä keskeyttämisellä’ kliinisen lääketutkimuksen keskeyttämistä
toimeksiantajan aloitteesta siinä tarkoituksessa, että tutkimusta jatketaan
myöhemmin;
25)         ’kliinisen lääketutkimuksen
keskeyttämisellä’ kliinisen lääketutkimuksen keskeyttämistä jäsenvaltion
aloitteesta;
26)         ’hyvällä kliinisellä tutkimustavalla’
kliinisten lääketutkimusten suunnittelua, suorittamista, toteuttamista,
seurantaa, auditointia, kirjaamista, analysointia ja raportointia koskevia
yksityiskohtaisia eettisiä ja tieteellisiä laatuvaatimuksia, joilla turvataan
tutkittavien oikeudet, turvallisuus ja hyvinvointi sekä varmistetaan
kliinisissä lääketutkimuksissa tuotettavien tietojen luotettavuus ja varmuus;
27)         ’tarkastuksella’ toimivaltaisen
viranomaisen suorittamaa asiakirjojen, tilojen ja laitteiden, rekisterien,
laadunvarmistusjärjestelmien ja muiden sellaisten resurssien virallista
tarkastusta, joiden toimivaltainen viranomainen katsoo liittyvän kliiniseen
lääketutkimukseen ja jotka voivat sijaita tutkimuspaikassa, toimeksiantajan
ja/tai toimeksisaajana toimivan tutkimuslaitoksen tiloissa tai muussa
laitoksessa, jonka tarkastamista toimivaltainen viranomainen pitää
tarpeellisena;
28)         ’haittatapahtumalla’ lääkettä
saaneelle tutkittavalle aiheutunutta haitallista lääketieteellistä tapahtumaa,
joka ei välttämättä liity kyseiseen hoitoon;
29)         ’vakavalla haittatapahtumalla’
haitallista lääketieteellistä tapahtumaa, joka annoksesta riippumatta vaatii
sairaalahoidon aloittamista tai jatkamista, aiheuttaa pysyvän tai merkittävän
vamman tai haitan, aiheuttaa synnynnäisen anomalian tai epämuodostuman tai
johtaa hengenvaaraan tai kuolemaan;
30)         ’odottamattomalla vakavalla
haittavaikutuksella’ vakavaa haittavaikutusta, jonka luonne, vakavuus tai
seuraus ei ole yhdenmukainen turvallisuudesta annettujen tietojen kanssa.
Tässä asetuksessa tutkittava, joka
määritellään sekä ’alaikäiseksi’ että ’vajaakykyiseksi tutkittavaksi’,
katsotaan vajaakykyiseksi tutkittavaksi.
3 artikla
Yleinen periaate
Kliininen lääketutkimus voidaan suorittaa
ainoastaan siinä tapauksessa, että
–
tutkittavien oikeuksia, turvallisuutta ja
hyvinvointia suojellaan ja
–
kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavat tiedot
ovat luotettavia ja varmoja.
II luku
Kliinisen lääketutkimuksen hyväksymismenettely
4 artikla
Ennakkolupa
Kliiniselle lääketutkimukselle on myönnettävä
lupa tämän luvun mukaisesti.
5 artikla
Hakemuksen toimittaminen
1.           Luvan saamiseksi
toimeksiantajan on toimitettava hakemusasiakirjat tarkoittamalleen
asianomaiselle jäsenvaltiolle jäljempänä 77 artiklassa tarkoitetun portaalin
kautta, jäljempänä ’EU-portaali’.
Toimeksiantajan on ehdotettava yhtä asianomaista
jäsenvaltiota raportoivaksi jäsenvaltioksi.
Mikäli ehdotettu jäsenvaltio ei halua toimia
raportoivana jäsenvaltiona, sen on sovittava toisen asianomaisen jäsenvaltion
kanssa siitä, että tämä toimii raportoivana jäsenvaltiona. Jos yksikään
asianomaisista jäsenvaltioista ei suostu raportoivaksi jäsenvaltioksi,
raportoivaksi jäsenvaltioksi ehdotettu jäsenvaltio toimii raportoivana
jäsenvaltiona.
2.           Ehdotetun raportoivan
jäsenvaltion on ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta seuraavat
seikat kuuden päivän kuluessa hakemusasiakirjojen toimittamisesta:
a)      toimiiko se itse raportoivana
jäsenvaltiona vai toimiiko raportoivana jäsenvaltiona jokin muu asianomainen
jäsenvaltio;
b)      kuuluuko kyseinen kliininen lääketutkimus
tämän asetuksen soveltamisalaan;
c)      sisältääkö hakemus vaaditut asiakirjat
liitteen I mukaisesti;
d)      onko kliininen lääketutkimus
toimeksiantajan esityksen mukainen alhaisen interventioasteen kliininen
lääketutkimus.
3.           Mikäli ehdotettu raportoiva
jäsenvaltio ei ole lähettänyt toimeksiantajalle ilmoitusta 2 kohdassa
tarkoitetun määräajan kuluessa, hakemuksen kohteena olevan kliinisen
lääketutkimuksen katsotaan kuuluvan tämän asetuksen soveltamisalaan, hakemuksen
katsotaan sisältävän vaaditut asiakirjat, kliinisen lääketutkimuksen katsotaan
olevan toimeksiantajan esityksen mukainen alhaisen interventioasteen kliininen
lääketutkimus, ja ehdotettu raportoiva jäsenvaltio toimii raportoivana
jäsenvaltiona.
4.           Mikäli ehdotettu raportoiva jäsenvaltio
katsoo, että hakemus on puutteellinen, että hakemuksen kohteena oleva kliininen
lääketutkimus ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan tai että kyseessä oleva
kliininen lääketutkimus ei ole alhaisen interventioasteen kliininen
lääketutkimus, vaikka toimeksiantaja niin esittää, sen on ilmoitettava tästä
toimeksiantajalle EU-portaalin kautta ja asetettava toimeksiantajalle enintään
kuuden päivän määräaika selvitysten antamiseksi tai hakemuksen täydentämiseksi
EU-portaalin kautta.
Mikäli toimeksiantaja ei ole antanut selvityksiä
tai täydentänyt hakemusta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Mikäli ehdotettu raportoiva jäsenvaltio ei ole
lähettänyt toimeksiantajalle ilmoitusta 2 kohdan a–d alakohdan mukaisesti
kolmen päivän kuluessa selvitysten tai täydennetyn hakemuksen
vastaanottamisesta, hakemuksen katsotaan sisältävän vaaditut asiakirjat,
kliinisen lääketutkimuksen katsotaan kuuluvan tämän asetuksen soveltamisalaan,
kliinisen lääketutkimuksen katsotaan olevan toimeksiantajan esityksen mukainen
alhaisen interventioasteen kliininen lääketutkimus ja ehdotettu raportoiva
jäsenvaltio toimii raportoivana jäsenvaltiona.
5.           Tämän luvun soveltamiseksi se
päivä, jona toimeksiantajalle lähetetään ilmoitus 2 kohdan mukaisesti,
katsotaan hakemuksen validointipäiväksi. Mikäli toimeksiantajalle ei lähetetä
ilmoitusta, validointipäiväksi katsotaan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetun määräajan
viimeinen päivä.
6 artikla
Arviointiraportti – osaan I kuuluvat seikat
1.           Raportoivan jäsenvaltion on
arvioitava hakemus seuraavien seikkojen osalta:
a)      V luvussa esitettyjen vaatimusten
noudattaminen seuraavien osalta:
i)        odotettavissa olevat hoidolliset ja
kansanterveydelliset hyödyt ottaen huomioon kaikki seuraavat seikat:
–
tutkimuslääkkeiden ominaisuudet ja niitä koskeva
tietämys,
–
kliinisen lääketutkimuksen relevanssi, ottaen
huomioon tieteellisen tietämyksen nykytaso ja se, ovatko lääkkeiden
myyntilupien arvioinnista ja myöntämisestä vastaavat sääntelyviranomaiset
suositelleet tai ehdottaneet kyseistä kliinistä lääketutkimusta,
–
kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien
tietojen luotettavuus ja varmuus, ottaen huomioon tilastolliset näkökohdat,
lääketutkimuksen koeasetelma ja menetelmät (kuten otoskoko ja satunnaistaminen,
vertailuvalmiste ja tutkittavat ominaisuudet);
ii)       tutkittavalle aiheutuvat riskit ja
haitat, ottaen huomioon kaikki seuraavat seikat:
–
tutkimuslääkkeiden ja oheislääkkeiden ominaisuudet
ja niitä koskevat tietämys,
–
intervention ominaispiirteet verrattuna tavanomaiseen
lääketieteelliseen käytäntöön,
–
turvallisuustoimenpiteet, muun muassa riskien
minimointitoimia koskeva säännökset, seuranta, turvallisuusraportointi ja
turvasuunnitelma,
–
sen sairauden aiheuttama riski tutkittavan
terveydelle, jonka hotamiseksi tutkimuslääkettä tutkitaan;
b)      tutkimuslääkkeiden ja oheislääkkeiden
valmistusta ja maahantuontia koskevien, IX luvussa esitettyjen vaatimusten
noudattaminen;
c)      X luvussa esitettyjen merkintävaatimusten
noudattaminen;
d)      tutkijan tietopaketin kattavuus ja riittävyys.
2.           Raportoivan jäsenvaltion on
laadittava arviointiraportti. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seikkojen
arviointi muodostaa arviointiraportin osan I.
3.           Arviointiraportin on sisällettävä
jokin seuraavista päätelmistä kyseisen arviointiraportin osaan I kuuluvien
seikkojen osalta:
a)      kliininen lääketutkimus on
hyväksyttävissä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten perusteella;
b)      kliininen lääketutkimus on
hyväksyttävissä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten perusteella, mutta
siihen sovelletaan erityisehtoja, jotka luetellaan kyseisessä päätelmässä
yksityiskohtaisesti;
c)      kliininen lääketutkimus ei ole
hyväksyttävissä tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten perusteella.
4.           Raportoivan jäsenvaltion on
toimitettava arviointiraportin osa I ja sen päätelmä toimeksiantajalle ja
muille asianomaisille jäsenvaltioille seuraavien määräaikojen kuluessa:
a)      kymmenen päivän kuluessa
validointipäivästä alhaisen interventioasteen kliinisten lääketutkimusten
tapauksessa;
b)      25 päivän kuluessa validointipäivästä
muiden kuin alhaisen interventioasteen kliinisten lääketutkimusten tapauksessa;
c)      30 päivän kuluessa validointipäivästä
sellaisten kliinisten lääketutkimusten tapauksessa, joissa on kyse pitkälle
kehitetyssä terapiassa käytettävästä tutkimuslääkkeestä.
Tämän luvun soveltamiseksi arviointipäiväksi
katsotaan se päivä, jona arviointiraportti toimitetaan toimeksiantajalle ja
muille asianomaisille jäsenvaltioille.
5.           Asianomaiset jäsenvaltiot voivat
toimittaa raportoivalle jäsenvaltiolle mitä tahansa hakemuksen kannalta
oleellisia näkökantoja arviointipäivään saakka. Raportoivan jäsenvaltion on
otettava nämä näkökannat asianmukaisesti huomioon.
6.           Ainoastaan raportoiva jäsenvaltio
voi pyytää toimeksiantajalta lisäselvityksiä validointipäivän ja arviointipäivän
välisenä aikana ottaen huomioon 5 kohdassa tarkoitetut näkökannat.
Mainittujen lisäselvitysten saamiseksi raportoiva
jäsenvaltio voi keskeyttää 4 kohdassa tarkoitetun määräajan enintään kymmeneksi
päiväksi alhaisen interventioasteen kliinisten lääketutkimusten tapauksessa ja
enintään 20 päiväksi muiden lääketutkimusten kuin alhaisen interventioasteen
kliinisten lääketutkimusten tapauksessa.
Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen
ajankohtana arviointiraportin osan I toimittamisen määräaikaa on jäljellä
vähemmän kuin kolme päivää alhaisen interventioasteen kliinisten
lääketutkimusten tapauksessa ja vähemmän kuin viisi päivää muiden kuin alhaisen
interventioasteen kliinisten lääketutkimusten tapauksessa, jäljellä oleva
määräaika pidennetään ensimmäisessä tapauksessa kolmeen ja jälkimmäisessä
tapauksessa viiteen päivään.
Mikäli toimeksiantaja ei toimita lisäselvityksiä
raportoivan jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti vahvistaman määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
7.           Toimeksiantaja voi muuttaa
hakemuksen sisältöä omasta aloitteestaan ainoastaan validointipäivän ja
arviointipäivän välisenä aikana ja ainoastaan asianmukaisesti perustelluista
syistä. Tällöin raportoiva jäsenvaltio voi hakemuksen sisältöön tehtävän
muutoksen laajuuden mukaan keskeyttää 4 kohdassa tarkoitetun määräajan enintään
60 päiväksi.
7 artikla
Arviointiraportti – osaan II kuuluvat seikat
1.           Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on
arvioitava hakemus omalla alueellaan seuraavien seikkojen osalta:
a)      V luvussa esitettyjen tietoista
suostumusta koskevien vaatimusten noudattaminen;
b)      tutkijoille ja tutkittaville maksettavia
palkkioita tai korvauksia koskevien järjestelyjen vaatimustenmukaisuus
suhteessa V luvun säännöksiin;
c)      tutkittavien rekrytointia koskevien
järjestelyjen vaatimustenmukaisuus suhteessa V luvun säännöksiin;
d)      direktiivin 95/46/EY noudattaminen;
e)      tämän asetuksen 46 artiklan
noudattaminen;
f)       tämän asetuksen 47 artiklan
noudattaminen;
g)      tämän asetuksen 72 artiklan
noudattaminen;
h)      tutkittavien biologisten näytteiden
keräämiseen, varastointiin ja tulevaan käyttöön sovellettavien sääntöjen
noudattaminen.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen seikkojen
arviointi muodostaa arviointiraportin osan II.
2.           Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on
saatava arviointinsa valmiiksi kymmenen päivän kuluessa validointipäivästä.
Jäsenvaltio voi perustelluista syistä pyytää toimeksiantajalta lisäselvityksiä
1 kohdassa tarkoitetuista seikoista ainoastaan kyseisenä ajanjaksona.
3.           Lisäselvitysten saamiseksi
toimeksiantajalta asianomainen jäsenvaltio voi keskeyttää 2 kohdassa
tarkoitetun määräajan enintään kymmeneksi päiväksi.
Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen
ajankohtana 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin loppuun saattamisen määräaikaa on
jäljellä vähemmän kuin viisi päivää, jäljellä oleva määräaika pidennetään
viiteen päivään.
Mikäli toimeksiantaja ei toimita lisäselvityksiä
jäsenvaltion ensimmäisen alakohdan mukaisesti vahvistaman määräajan kuluessa,
hakemus katsotaan peruutetuksi. Peruutus koskee ainoastaan asianomaista
jäsenvaltiota.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
8 artikla
Kliinistä lääketutkimusta koskeva päätös
1.           Kunkin asianomaisen
jäsenvaltion on ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta, onko
kliiniselle lääketutkimukselle myönnetty lupa, onko sille myönnetty lupa
tietyin edellytyksin vai onko lupa evätty.
Ilmoitus on annettava yhdellä ainoalla päätöksellä
kymmenen päivän kuluessa arviointipäivästä tai 7 artiklassa tarkoitetun
arvioinnin viimeisestä päivästä sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.
2.           Mikäli raportoivan
jäsenvaltion arviointiraportin osaa I koskeva päätelmä on, että kliininen
lääketutkimus on hyväksyttävissä tai että se on hyväksyttävissä tietyin
edellytyksin, asianomaisen jäsenvaltion päätelmän on oltava sama kuin
raportoivan jäsenvaltion päätelmä.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa
säädetään, asianomainen jäsenvaltio voi vastustaa raportoivan jäsenvaltion
päätelmää ainoastaan seuraavin perustein:
a)      asianomaisen jäsenvaltion ja raportoivan
jäsenvaltion tavanomaiset lääketieteelliset käytännöt poikkeavat toisistaan
merkittävästi, mikä johtaisi siihen, että tutkittava saisi huonompaa hoitoa
kuin tavanomaista lääketieteellistä käytäntöä noudatettaessa;
b)      päätelmä rikkoo jäljempänä 86 artiklassa
tarkoitettua kansallista lainsäädäntöä.
Mikäli asianomainen jäsenvaltio vastustaa
päätelmää toisen alakohdan a alakohdan perusteella, sen on annettava eriävä
kantansa tiedoksi ja esitettävä tieteellisiin ja sosioekonomisiin
tosiseikkoihin pohjautuvat yksityiskohtaiset perustelut sekä tiivistelmä niistä
EU-portaalin kautta komissiolle, kaikille jäsenvaltioille ja toimeksiantajalle.

3.           Mikäli kliininen
lääketutkimus on arviointiraportin osan I osalta hyväksyttävissä tai
hyväksyttävissä tietyin edellytyksin, asianomaisen jäsenvaltion on
sisällytettävä päätökseensä arviointiraportin osasta II antamansa päätelmä.
4.           Mikäli asianomainen
jäsenvaltio ei ole ilmoittanut päätöksestään toimeksiantajalle 1 kohdassa
tarkoitetun määräajan kuluessa, arviointiraportin osan I päätelmä katsotaan
asianomaisen jäsenvaltion päätökseksi kliinisen lääketutkimuksen
lupahakemuksesta.
5.           Asianomainen jäsenvaltio ei
voi pyytää toimeksiantajalta lisäselvityksiä arviointipäivän jälkeen.
6.           Tämän luvun soveltamiseksi
ilmoituspäiväksi katsotaan se päivä, jona 1 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä
ilmoitetaan toimeksiantajalle. Mikäli toimeksiantajalle ei ole tehty ilmoitusta
1 kohdan mukaisesti, ilmoituspäiväksi katsotaan 1 kohdassa tarkoitetun
määräajan viimeinen päivä.
9 artikla
Hakemuksen arvioijat
1.           Jäsenvaltioiden on
varmistettava, että hakemuksen validoivilla ja arvioivilla henkilöillä ei ole
eturistiriitoja ja että he ovat riippumattomia toimeksiantajasta,
tutkimuspaikkana toimivasta laitoksesta ja tutkimukseen osallistuvista
tutkijoista sekä muusta mahdollisesta sopimattomasta vaikutuksesta.
2.           Jäsenvaltioiden on
varmistettava, että arviointiin osallistuu kohtuullinen määrä henkilöitä,
joilla on yhdessä tarvittava pätevyys ja kokemus.
3.           Arvioinnissa on otettava
huomioon vähintään yhden sellaisen henkilön näkökanta, jonka erityisala ei
liity tieteeseen. Lisäksi on otettava huomioon vähintään yhden potilaan
näkökanta.
10 artikla
Heikossa asemassa olevia väestöryhmiä koskevat näkökohdat
1.           Mikäli tutkittavat ovat
alaikäisiä, kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksen arvioinnissa on
kiinnitettävä erityishuomiota siihen, että arviointi perustuu pediatrian alan
asiantuntemukseen tai että sitä varten on hankittu lisätietoja pediatrian alan
kliinisistä, eettisistä ja psykososiaalisista kysymyksistä.
2.           Mikäli tutkittavat ovat
vajaakykyisiä, kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksen arvioinnissa on
kiinnitettävä erityishuomiota siihen, että arviointi perustuu asianomaisia
tauteja ja potilaskantaa koskevaan asiantuntemukseen tai että sitä varten on
hankittu lisätietoja asianomaisiin tauteihin tai potilaskantoihin liittyvistä
kliinisistä, eettisistä ja psykososiaalisista kysymyksistä.
3.           Jäljempänä 32 artiklassa
tarkoitetuissa kliinisten lääketutkimusten lupahakemuksissa on kiinnitettävä
erityishuomiota kliinisen lääketutkimuksen suoritusolosuhteisiin.
11 artikla
Ainoastaan arviointiraportin osaan I kuuluvia seikkoja koskevien hakemusten
toimittaminen ja arviointi
Toimeksiantajan pyynnöstä kliinisen
lääketutkimuksen lupahakemus, sen arviointi ja sitä koskeva päätös voidaan
rajata koskemaan ainoastaan arviointiraportin osaan I kuuluvia seikkoja.
Arviointiraportin osaan I kuuluvia seikkoja
koskevasta päätöksestä ilmoittamisen jälkeen toimeksiantaja voi toimittaa
lupahakemuksen, joka koskee ainoastaan arviointiraportin osaan II kuuluvia
seikkoja. Tällöin hakemus arvioidaan 7 artiklan mukaisesti ja asianomaisen
jäsenvaltion on ilmoitettava arviointiraportin osaa II koskevasta päätöksestään
8 artiklan mukaisesti.
12 artikla
Peruuttaminen
Toimeksiantaja voi peruuttaa hakemuksen
milloin tahansa arviointipäivään asti. Tällöin hakemus on peruutettava kaikkien
asianomaisten jäsenvaltioiden osalta.
13 artikla
Hakemuksen uudelleen toimittaminen
Tämän luvun soveltaminen ei rajoita
toimeksiantajan mahdollisuutta toimittaa lupahakemus mille tahansa
tarkoittamalleen asianomaiselle jäsenvaltiolle hakemuksen hylkäämisen tai
peruuttamisen jälkeen. Kyseinen hakemus katsotaan eri kliinistä lääketutkimusta
koskevaksi uudeksi lupahakemukseksi.
14 artikla
Asianomaisen jäsenvaltion lisääminen myöhemmässä vaiheessa
1.           Mikäli toimeksiantaja haluaa
laajentaa luvan saaneen kliinisen lääketutkimuksen uuteen jäsenvaltioon,
jäljempänä ’uusi asianomainen jäsenvaltio’, toimeksiantajan on toimitettava
hakemusasiakirjat kyseiselle jäsenvaltiolle EU-portaalin kautta.
Hakemus voidaan toimittaa vasta alkuperäisen
lupapäätöksen ilmoituspäivän jälkeen.
2.           Alkuperäisen hyväksymismenettelyn
raportoiva jäsenvaltio toimii raportoivana jäsenvaltiona myös 1 kohdassa
tarkoitetun hakemuksen osalta.
3.           Uuden asianomaisen
jäsenvaltion on ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta yhdellä
ainoalla päätöksellä, onko kliiniselle lääketutkimukselle myönnetty lupa, onko
sille myönnetty lupa tietyin edellytyksin vai onko lupa evätty, seuraavien
määräaikojen kuluessa:
a)      25 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun
hakemuksen toimittamispäivästä alhaisen interventioasteen kliinisten
lääketutkimusten tapauksessa;
b)      35 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun
hakemuksen toimittamispäivästä muiden kliinisten lääketutkimusten kuin alhaisen
interventioasteen kliinisten lääketutkimusten tapauksessa;
c)      40 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun
hakemuksen toimittamispäivästä sellaisten kliinisten lääketutkimusten
tapauksessa, joissa on kyse pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävästä
tutkimuslääkkeestä.
4.           Mikäli raportoivan
jäsenvaltion arviointiraportin osaa I koskeva päätelmä on, että kliininen lääketutkimus
on hyväksyttävissä tai että se on hyväksyttävissä tietyin edellytyksin, uuden
asianomaisen jäsenvaltion päätelmän on oltava sama kuin 6 artiklan 3 kohdassa
tarkoitetun raportoivan jäsenvaltion päätelmän.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa
säädetään, uusi asianomainen jäsenvaltio voi vastustaa raportoivan jäsenvaltion
päätelmää ainoastaan seuraavin perustein:
a)      asianomaisen jäsenvaltion ja raportoivan
jäsenvaltion tavanomaiset lääketieteelliset käytännöt poikkeavat toisistaan
merkittävästi, mikä johtaisi siihen, että tutkittava saisi huonompaa hoitoa
kuin lääketieteellistä käytäntöä noudatettaessa;
b)      päätelmä rikkoo jäljempänä 86 artiklassa
tarkoitettua kansallista lainsäädäntöä.
Mikäli asianomainen jäsenvaltio vastustaa
päätelmää toisen alakohdan a alakohdan perusteella, sen on annettava eriävä
kantansa tiedoksi ja esitettävä tieteellisiin ja sosioekonomisiin
tosiseikkoihin pohjautuvat yksityiskohtaiset perustelut sekä tiivistelmä niistä
EU-portaalin kautta komissiolle, kaikille jäsenvaltioille ja toimeksiantajalle.

5.           Edellä 1 kohdassa tarkoitetun
hakemuksen toimittamispäivän ja 3 kohdassa tarkoitetun asiaankuuluvan määräajan
päättymisen välisenä aikana uusi asianomainen jäsenvaltio voi toimittaa
raportoivalle jäsenvaltiolle hakemuksen kannalta oleellisia näkökantoja.
6.           Ainoastaan raportoiva
jäsenvaltio voi pyytää toimeksiantajalta arviointiraportin osaa I koskevia
lisäselvityksiä 1 kohdassa tarkoitetun hakemuksen toimittamispäivän ja 3
kohdassa tarkoitetun asiaankuuluvan määräajan päättymisen välisenä aikana
ottaen huomioon 5 kohdassa tarkoitetut näkökannat.
Kyseisten lisäselvitysten saamiseksi raportoiva
jäsenvaltio voi keskeyttää 3 kohdassa tarkoitetun asiaankuuluvan määräajan
enintään kymmeneksi päiväksi alhaisen interventioasteen kliinisten
lääketutkimusten tapauksessa ja enintään 20 päiväksi muiden lääketutkimusten
kuin alhaisen interventioasteen kliinisten lääketutkimusten tapauksessa.
Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen
ajankohtana 4 kohdassa tarkoitetun päätöksen ilmoittamisen määräaikaa on
jäljellä vähemmän kuin kolme päivää alhaisen interventioasteen kliinisten
lääketutkimusten tapauksessa ja vähemmän kuin viisi päivää muiden kuin alhaisen
interventioasteen kliinisten lääketutkimusten tapauksessa, jäljellä oleva
määräaika pidennetään ensimmäisessä tapauksessa kolmeen ja jälkimmäisessä
tapauksessa viiteen päivään.
Mikäli toimeksiantaja ei toimita lisäselvityksiä
raportoivan jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti vahvistaman määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
7.           Uuden asianomaisen
jäsenvaltion on arvioitava arviointiraportin osaa II koskevat seikat omalla
alueellaan 10 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun hakemuksen toimittamispäivästä.
Kyseisenä ajanjaksona jäsenvaltio voi perustelluista syistä pyytää
toimeksiantajalta lisäselvityksiä arviointiraportin osaan II kuuluvista
seikoista siltä osin kuin ne koskevat sen aluetta.
8.           Lisäselvitysten saamiseksi
uusi asianomainen jäsenvaltio voi keskeyttää 7 kohdassa tarkoitetun määräajan
enintään 10 päiväksi. Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen ajankohtana
arviointiraportin osaan II kuuluvien seikkojen arvioinnin määräaikaa on
jäljellä vähemmän kuin viisi päivää, jäljellä oleva määräaika pidennetään
viiteen päivään.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
9.           Mikäli kliininen
lääketutkimus on arviointiraportin osan I osalta hyväksyttävissä tai
hyväksyttävissä tietyin edellytyksin, uuden asianomaisen jäsenvaltion on
sisällytettävä päätökseensä arviointiraportin osasta II antamansa päätelmä.
10.         Mikäli uusi asianomainen
jäsenvaltio ei ole ilmoittanut päätöksestään toimeksiantajalle 3 kohdassa
tarkoitetun asiaankuuluvan määräajan kuluessa, arviointiraportin osan I
päätelmä katsotaan uuden asianomaisen jäsenvaltion päätökseksi kliinisen
lääketutkimuksen lupahakemuksesta.
11.         Toimeksiantaja ei voi
toimittaa tämän artiklan mukaista hakemusta, jos kyseisen kliinisen
lääketutkimuksen osalta on käynnissä III luvussa tarkoitettu menettely.
III luku
Kliinisen lääketutkimuksen huomattavaa muutosta koskeva hyväksymismenettely
15 artikla
Yleiset periaatteet
Huomattava muutos voidaan panna täytäntöön
vain, jos se on hyväksytty tässä luvussa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
16 artikla
Hakemuksen toimittaminen
Luvan saamiseksi toimeksiantajan on
toimitettava hakemusasiakirjat asianomaiselle jäsenvaltiolle EU-portaalin
kautta.
17 artikla
Arviointiraportin osaan I kuuluvan seikan huomattavaa muutosta koskevan lupahakemuksen
validointi
1.           Alkuperäisen
hyväksymismenettelyn raportoiva jäsenvaltio toimii raportoivana jäsenvaltiona
myös huomattavaa muutosta koskevan lupahakemuksen osalta.
2.           Raportoivan jäsenvaltion on
ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta seuraavat seikat neljän
päivän kuluessa hakemusasiakirjojen toimittamisesta:
a)      koskeeko kyseinen huomattava muutos
arviointiraportin osaan I kuuluvaa seikkaa;
b)      sisältääkö hakemus kaikki vaaditut
asiakirjat liitteen II mukaisesti,
c)      mikäli kyseessä on alhaisen
interventioasteen kliininen lääketutkimus, onko se edelleen alhaisen
interventioasteen kliininen lääketutkimus kyseisen huomattavan muutoksen
jälkeen.
3.           Mikäli raportoiva jäsenvaltio
ei ole lähettänyt toimeksiantajalle ilmoitusta 2 kohdassa tarkoitetun määräajan
kuluessa, hakemuksen kohteena olevan huomattavan muutoksen katsotaan koskevan
arviointiraportin osaan I kuluvaa seikkaa, hakemuksen katsotaan sisältävän
vaaditut asiakirjat ja, mikäli kyseessä on alhaisen interventioasteen kliininen
lääketutkimus, se katsotaan alhaisen interventioasteen kliiniseksi
lääketutkimukseksi myös kyseisen huomattavan muutoksen jälkeen.
4.           Mikäli raportoiva jäsenvaltio
katsoo, että hakemus ei koske arviointiraportin osaan I kuuluvaa seikkaa, että
hakemus on puutteellinen tai että alhaisen interventioasteen kliininen
lääketutkimus ei ole huomattavan muutoksen jälkeen enää alhaisen
interventioasteen kliininen lääketutkimus, vaikka toimeksiantaja niin esittää,
sen on ilmoitettava tästä toimeksiantajalle EU-portaalin kautta ja annettava
toimeksiantajalle enintään kuuden päivän määräaika selvitysten antamiseksi ja
hakemuksen täydentämiseksi EU-portaalin kautta.
Mikäli toimeksiantaja ei ole antanut selvityksiä
tai täydentänyt hakemusta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Mikäli raportoiva jäsenvaltio ei ole lähettänyt
toimeksiantajalle ilmoitusta 2 kohdan a–c alakohdan mukaisesti kolmen päivän
kuluessa selvitysten tai täydennetyn hakemuksen vastaanottamisesta, hakemuksen
katsotaan sisältävän vaaditut asiakirjat ja, mikäli kyseessä on alhaisen
interventioasteen kliininen lääketutkimus, se katsotaan alhaisen
interventioasteen kliiniseksi lääketutkimukseksi myös kyseisen huomattavan
muutoksen jälkeen.
5.           Edellä olevan 18, 19 ja 22
artiklan soveltamiseksi se päivä, jona toimeksiantajalle lähetetään ilmoitus 2
kohdan mukaisesti, katsotaan hakemuksen validointipäiväksi. Mikäli
toimeksiantajalle ei lähetetä ilmoitusta, validointipäiväksi katsotaan 2 ja 4
kohdassa tarkoitetun määräajan viimeinen päivä.
18 artikla
Arviointiraportin osaan I kuuluvan seikan huomattavan muutoksen arviointi
1.           Raportoivan jäsenvaltion on
arvioitava hakemus ja laadittava arviointiraportti.
2.           Arviointiraportin on
sisällettävä jokin seuraavista päätelmistä kyseisen arviointiraportin osaan I
kuuluvien seikkojen osalta:
a)      huomattava muutos on hyväksyttävissä
tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten perusteella;
b)      huomattava muutos on hyväksyttävissä
tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten perusteella, mutta siihen
sovelletaan erityisehtoja, jotka luetelleen kyseisessä päätelmässä
yksityiskohtaisesti;
c)      huomattava muutos ei ole hyväksyttävissä
tässä asetuksessa vahvistettujen vaatimusten perusteella.
3.           Raportoivan jäsenvaltion on
toimitettava arviointiraportin osa I ja sen päätelmä toimeksiantajalle ja
muille asianomaisille jäsenvaltioille 15 päivän kuluessa validointipäivästä.
Tämän artiklan sekä 19 ja 23 artiklan
soveltamiseksi arviointipäiväksi katsotaan se päivä, jona arviointiraportti
toimitetaan toimeksiantajalle ja muille asianomaisille jäsenvaltioille.
4.           Asianomaiset jäsenvaltiot
voivat toimittaa raportoivalle jäsenvaltiolle hakemuksen kannalta oleellisia
näkökantoja arviointipäivään saakka. Raportoivan jäsenvaltion on otettava nämä
näkökannat asianmukaisesti huomioon.
5.           Ainoastaan raportoiva
jäsenvaltio voi pyytää toimeksiantajalta lisäselvityksiä validointipäivän ja
arviointipäivän välisenä aikana ottaen huomioon 4 kohdassa tarkoitetut
näkökannat.
Kyseisten lisäselvitysten saamiseksi raportoiva
jäsenvaltio voi keskeyttää 4 kohdassa tarkoitetun määräajan enintään 10
päiväksi.
Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen
ajankohtana arviointiraportin osan I toimittamisen määräaikaa on jäljellä
vähemmän kuin viisi päivää, jäljellä oleva määräaika pidennetään viiteen
päivään.
Mikäli toimeksiantaja ei toimita lisäselvityksiä
raportoivan jäsenvaltion toisen alakohdan mukaisesti vahvistaman määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
6.           Toimeksiantaja voi muuttaa
hakemuksen sisältöä omasta aloitteestaan ainoastaan validointipäivän ja
arviointipäivän välisenä aikana ja ainoastaan asianmukaisesti perustelluista
syistä. Tällöin raportoiva jäsenvaltio voi hakemuksen sisältöön tehtävän
muutoksen laajuuden mukaan keskeyttää 3 kohdassa tarkoitetun määräajan enintään
60 päivän ajaksi.
19 artikla
Arviointiraportin osaan I kuuluvan seikan huomattavaa muutosta koskeva päätös
1.           Kunkin asianomaisen
jäsenvaltion on ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta, onko
huomattavalle muutokselle myönnetty lupa, onko sille myönnetty lupa tietyin
edellytyksin vai onko lupa evätty.
Ilmoitus on annettava yhdellä ainoalla päätöksellä
kymmenen päivän kuluessa arviointipäivästä.
2.           Mikäli raportoivan
jäsenvaltion huomattavaa muutosta koskeva päätelmä on, että huomattava muutos
on hyväksyttävissä tai että se on hyväksyttävissä tietyin edellytyksin,
asianomaisen jäsenvaltion päätelmän on oltava sama kuin raportoivan
jäsenvaltion päätelmä.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa
säädetään, asianomainen jäsenvaltio voi vastustaa raportoivan jäsenvaltion
päätelmää ainoastaan seuraavin perustein:
a)      asianomaisen jäsenvaltion ja raportoivan
jäsenvaltion tavanomaiset lääketieteelliset käytännöt poikkeavat toisistaan
merkittävästi, mikä johtaisi siihen, että tutkittava saisi huonompaa hoitoa
kuin tavanomaista lääketieteellistä käytäntöä noudatettaessa;
b)      päätelmä rikkoo jäljempänä 86 artiklassa
tarkoitettua kansallista lainsäädäntöä.
Mikäli jäsenvaltio vastustaa päätelmää toisen
alakohdan a alakohdan perusteella, sen on annettava eriävä kantansa tiedoksi ja
esitettävä tieteellisiin ja sosioekonomisiin tosiseikkoihin pohjautuvat
yksityiskohtaiset perustelut sekä tiivistelmä niistä EU-portaalin kautta
komissiolle, kaikille jäsenvaltioille ja toimeksiantajalle.
3.           Mikäli asianomainen
jäsenvaltio ei ole ilmoittanut päätöksestään toimeksiantajalle 1 kohdassa
tarkoitetun määräajan kuluessa, arviointiraportin päätelmä katsotaan
asianomaisen jäsenvaltion päätökseksi huomattavaa muutosta koskevasta
lupahakemuksesta.
20 artikla
Arviointiraportin osaan II kuuluvan seikan huomattavan muutoksen validointi ja
arviointi sekä sitä koskeva päätös
1.           Asianomaisen jäsenvaltion on
ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta seuraavat seikat neljän
päivän kuluessa hakemusasiakirjojen toimittamisesta:
a)      koskeeko kyseinen huomattava muutos
arviointiraportin osaan II kuuluvaa seikkaa ja
b)      sisältääkö hakemus vaaditut asiakirjat
liitteen II mukaisesti.
2.           Mikäli asianomainen
jäsenvaltio ei ole lähettänyt toimeksiantajalle ilmoitusta 1 kohdassa
tarkoitetun määräajan kuluessa, hakemuksen kohteena olevan huomattavan
muutoksen katsotaan koskevan arviointiraportin osaan II kuuluvaa seikkaa ja
hakemuksen katsotaan sisältävän vaaditut asiakirjat.
3.           Mikäli asianomainen
jäsenvaltio katsoo, että huomattava muutos ei koske arviointiraportin osaan II
kuuluvaa seikkaa tai että hakemus on puutteellinen, sen on ilmoitettava tästä
toimeksiantajalle EU-portaalin kautta ja annettava toimeksiantajalle enintään
kuuden päivän määräaika selvitysten antamiseksi ja hakemuksen täydentämiseksi
EU-portaalin kautta.
Mikäli toimeksiantaja ei ole antanut selvityksiä
tai täydentänyt hakemusta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Mikäli asinaomainen jäsenvaltio ei ole lähettänyt
toimeksiantajalle ilmoitusta 1 kohdan a–b alakohdan mukaisesti kolmen päivän
kuluessa selvitysten tai täydennetyn hakemuksen vastaanottamisesta, huomattavan
muutoksen katsotaan koskevan arviointiraportin osaan II kuuluvaa seikkaa ja
hakemuksen katsotaan sisältävän vaaditut asiakirjat.
4.           Tämän artiklan soveltamiseksi
se päivä, jona toimeksiantajalle lähetetään ilmoitus 1 kohdan mukaisesti,
katsotaan hakemuksen validointipäiväksi. Mikäli toimeksiantajalle ei lähetetä
ilmoitusta, validointipäiväksi katsotaan 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun määräajan
viimeinen päivä.
5.           Asianomaisen jäsenvaltion on
arvioitava hakemus ja ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta, onko
huomattavalle muutokselle myönnetty lupa, onko sille myönnetty lupa tietyin
edellytyksin vai onko lupa evätty.
Ilmoitus on annettava yhdellä ainoalla päätöksellä
kymmenen päivän kuluessa validointipäivästä.
6.           Edellä 5 kohdan toisessa
alakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa asianomainen jäsenvaltio voi
perustelluista syistä pyytää toimeksiantajalta huomattavaa muutosta koskevia
lisäselvityksiä siltä osin kuin ne koskevat sen aluetta.
Lisäselvitysten saamiseksi asianomainen
jäsenvaltio voi keskeyttää 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun määräajan
enintään kymmeneksi päiväksi.
Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen
ajankohtana 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta päätöksestä
ilmoittamisen määräaikaa on jäljellä vähemmän kuin viisi päivää, jäljellä oleva
määräaika pidennetään viiteen päivään.
Mikäli toimeksiantaja ei toimita lisäselvityksiä
jäsenvaltion ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisesti vahvistaman määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
7.           Mikäli asianomainen
jäsenvaltio ei ole ilmoittanut päätöksestään toimeksiantajalle 5 ja 7 kohdassa
tarkoitetun määräajan kuluessa, huomattava muutos katsotaan hyväksytyksi.
21 artikla
Arviointiraportin osaan I ja II kuuluvien seikkojen huomattava muutos
1.           Mikäli huomattava muutos
koskee arviointiraportin osaan I ja II kuuluvaa seikkaa, huomattavaa muutosta
koskeva lupahakemus on validoitava 17 artiklan mukaisesti.
2.           Arviointiraportin osaan I
kuuluvat seikat on arvioitava 18 artiklan mukaisesti, ja arviointiraportin
osaan II kuuluvat seikat on arvioitava 22 artiklan mukaisesti.
22 artikla
Arviointiraportin osaan I ja II kuuluvien seikkojen huomattavan muutoksen
arviointi – arviointiraportin osaan II kuuluvien seikkojen arviointi
1.           Kunkin asianomaisen
jäsenvaltion on arvioitava arviointiraportin osaan II kuuluvien seikkojen
huomattava muutos omalla alueellaan kymmenen päivän kuluessa
validointipäivästä.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitetun
määräajan kuluessa asianomainen jäsenvaltio voi perustelluista syistä pyytää
toimeksiantajalta huomattavaa muutosta koskevia lisäselvityksiä siltä osin kuin
ne koskevat sen aluetta.
3.           Lisäselvitysten saamiseksi
toimeksiantajalta asianomainen jäsenvaltio voi keskeyttää 1 kohdassa
tarkoitetun määräajan enintään kymmeneksi päiväksi.
Mikäli lisäselvitysten vastaanottamisen
ajankohtana 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin määräaikaa on jäljellä vähemmän
kuin viisi päivää, jäljellä oleva määräaika pidennetään viiteen päivään.
Mikäli toimeksiantaja ei toimita lisäselvityksiä
jäsenvaltion ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetun määräajan
kuluessa, hakemus katsotaan peruutetuksi.
Sekä lisäselvityspyyntö että lisäselvitykset on
toimitettava EU-portaalin kautta.
23 artikla
Arviointiraportin osaan I ja II kuuluvien seikkojen huomattavaa muutosta
koskeva päätös
1.           Kunkin asianomaisen
jäsenvaltion on ilmoitettava toimeksiantajalle EU-portaalin kautta, onko
huomattavalle muutokselle myönnetty lupa, onko sille myönnetty lupa tietyin
edellytyksin vai onko lupa evätty.
Ilmoitus on annettava yhdellä ainoalla päätöksellä
kymmenen päivän kuluessa arviointipäivästä tai 22 artiklassa tarkoitetun
arvioinnin viimeisestä päivästä sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.
2.           Mikäli raportoivan
jäsenvaltion arviointiraportin osaan I kuuluvien seikkojen huomattavaa muutosta
koskeva päätelmä on, että huomattava muutos on hyväksyttävissä tai että se on
hyväksyttävissä tietyin edellytyksin, asianomaisen jäsenvaltion päätelmän on
oltava sama kuin raportoivan jäsenvaltion päätelmä.
Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa
säädetään, asianomainen jäsenvaltio voi vastustaa raportoivan jäsenvaltion
päätelmää ainoastaan seuraavin perustein:
a)      asianomaisen jäsenvaltion ja raportoivan
jäsenvaltion tavanomaiset lääketieteelliset käytännöt poikkeavat toisistaan
merkittävästi, mikä johtaisi siihen, että tutkittava saisi huonompaa hoitoa
kuin tavanomaista lääketieteellistä käytäntöä noudatettaessa;
b)      päätelmä rikkoo jäljempänä 86 artiklassa
tarkoitettua kansallista lainsäädäntöä.
Mikäli jäsenvaltio vastustaa arviointiraportin
osaan I kuuluvien seikkojen huomattavaa muutosta koskevaa päätelmää toisen
alakohdan a alakohdan perusteella, sen on annettava eriävä kantansa tiedoksi ja
esitettävä tieteellisiin ja sosioekonomisiin tosiseikkoihin pohjautuvat
yksityiskohtaiset perustelut sekä tiivistelmä niistä EU-portaalin kautta
komissiolle, kaikille jäsenvaltioille ja toimeksiantajalle.
3.           Mikäli huomattava muutos on
arviointiraportin osaan I kuuluvien seikkojen huomattavan muutoksen osalta
hyväksyttävissä tai hyväksyttävissä tietyin edellytyksin, asianomaisen
jäsenvaltion on sisällytettävä päätökseensä arviointiraportin osaan II
kuuluvien seikkojen huomattavasta muutoksesta antamansa päätelmä.
4.           Mikäli asianomainen
jäsenvaltio ei ole ilmoittanut päätöksestään toimeksiantajalle 1 kohdassa
tarkoitetun määräajan kuluessa, arviointiraportin osaan I kuuluvien seikkojen
huomattavaa muutosta koskeva päätelmä katsotaan asianomaisen jäsenvaltion
päätökseksi huomattavaa muutosta koskevasta lupahakemuksesta.
24 artikla
Hakemuksen arvioijat
Tämän luvun mukaisesti tehtäviin arviointeihin
sovelletaan 9 artiklaa.
IV luku
Hakemusasiakirjat
25 artikla
Hakemusasiakirjoihin sisällytettävät tiedot
1.           Kliinisen lääketutkimuksen
lupahakemusta koskevien hakemusasiakirjojen on sisällettävä kaikki II luvussa
tarkoitetun validoinnin ja arvioinnin tekemiseksi tarvittavat asiakirjat ja
tiedot, jotka koskevat seuraavia seikkoja:
a)      lääketutkimuksen suorittaminen, mukaan
luettuna tieteellinen tausta ja toteutetut järjestelyt,
b)      toimeksiantaja, tutkijat, mahdolliset
tutkittavat, tutkittavat ja tutkimuspaikat,
c)      tutkimuslääkkeet ja tarvittaessa
oheislääkkeet, erityisesti niiden ominaispiirteet, merkinnät, valmistus ja
valvonta,
d)      tutkittavien suojelemiseksi toteutettavat
toimet.
Luettelo vaadittavista asiakirjoista ja tiedoista
esitetään liitteessä I.
2.           Huomattavaa muutosta
koskevien lupahakemusasiakirjojen on sisällettävä seuraavat, III luvussa
tarkoitettuun validointiin ja arviointiin vaadittavat asiakirjat ja tiedot:
a)      viittaus huomattavan muutoksen kohteena
olevaan kliiniseen lääketutkimukseen tai kliinisiin lääketutkimuksiin,
b)      huomattavan muutoksen selkeä kuvaus,
c)      tarvittaessa huomattavaa muutosta tukevat
tiedot ja lisätiedot,
d)      selkeä kuvaus huomattavan muutoksen
seurauksista tutkittavan oikeuksien ja turvallisuuden sekä kliinisessä
lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen luotettavuuden ja varmuuden osalta.
Luettelo vaadittavista asiakirjoista ja tiedoista
esitetään liitteessä II.
3.           Hakemusasiakirjoilla
toimitettavien muiden kuin kliinisten tietojen on perustuttava tutkimuksiin,
jotka ovat niiden suorittamisen ajankohtana sovelletun hyvän
laboratoriokäytännön periaatteita koskevan unionin lainsäädännön tai vastaavien
standardien mukaisia.
4.           Mikäli hakemusasiakirjoissa
viitataan kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettuihin tietoihin, edellytetään,
että kyseinen kliininen lääketutkimus on suoritettu tämän asetuksen mukaisesti.

5.           Mikäli kliininen
lääketutkimus on suoritettu unionin ulkopuolella, sen on oltava tämän asetuksen
periaatteita vastaavien periaatteiden mukainen tutkittavan oikeuksien ja
turvallisuuden sekä kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen
luotettavuuden ja varmuuden osalta.
6.           Hakemusasiakirjoihin sisällytettävien
kliinisiä lääketutkimuksia koskevien tietojen on perustuttava sellaiseen
julkiseen rekisteriin ennen aloittamista kirjattuihin kliinisiin
lääketutkimuksiin, joka on Maailman terveysjärjestön kansainväliseen kliinisten
lääketutkimusten rekisteriportaaliin (International Clinical Trials Registry
Platform (ICTRP)) kuuluva ensisijainen rekisteri.
7.           Hakemusasiakirjoilla
toimitettavia tietoja, jotka eivät ole 3–6 kohdan mukaisia, ei oteta huomioon
kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksen arvioinnissa eikä huomattavaa
muutosta koskevan lupahakemuksen arvioinnissa.
26 artikla
Kielivaatimukset
Asianomaisen jäsenvaltion on määritettävä
hakemusasiakirjoissa tai sen osissa käytettävä kieli.
Edellä olevaa 1 kohtaa soveltaessaan
jäsenvaltioiden on harkittava lääketieteen alalla yleisesti ymmärretyn kielen
hyväksymistä käytettäväksi sellaisissa asiakirjoissa, joita ei ole tarkoitettu
tutkittavan käyttöön.
27 artikla
Päivittäminen delegoiduilla säädöksillä
Komissiolle siirretään jäljempänä olevan 85
artiklan mukaisesti valta hyväksyä delegoituja säädöksiä liitteiden I ja II
muuttamiseksi, jotta ne voidaan mukauttaa tekniikan kehitykseen tai jotta
voidaan ottaa huomioon kansainvälisen sääntelyn muutokset.
V luku
Tutkittavien suojeleminen ja tietoinen suostumus
28 artikla
Yleiset säännöt
1.           Kliininen lääketutkimus
voidaan suorittaa ainoastaan silloin, kun kaikki seuraavat edellytykset
täyttyvät:
a)      ennakoidut hoidolliset ja
kansanterveydelliset hyödyt ylittävät ennakoitavissa olevat riskit ja haitat;
b)      edellä olevan a alakohdan noudattamista
seurataan jatkuvasti;
c)      tutkittava on antanut tietoisen
suostumuksensa, tai jos tutkittava ei kykene itse antamaan tietoista
suostumustaan, hänen laillinen edustajansa on antanut sen;
d)      tutkittavalla tai, jos tutkittava ei kykene
itse antamaan tietoista suostumustaan, hänen laillisella edustajallaan on ollut
tutkijan tai tutkimusryhmän jäsenen kanssa etukäteen käydyssä keskustelussa
mahdollisuus ymmärtää kliinisen lääketutkimuksen tavoitteet, riskit ja haitat
sekä olosuhteet, joissa tutkimus suoritetaan, ja tutkittavalle on annettu tieto
oikeudesta vetäytyä kliinisestä lääketutkimuksesta milloin tahansa ilman
kielteisiä seurauksia;
e)      tutkittavan oikeus fyysiseen ja henkiseen
koskemattomuuteen ja yksityisyyteen sekä häntä koskevien tietojen suojaan on
taattu direktiivin 95/46/EY mukaisesti.
2.           Tutkittavan oikeudet,
turvallisuus ja hyvinvointi ovat tieteen ja yhteiskunnan etua tärkeämmät.
3.           Tutkittava voi vetäytyä
kliinisestä lääketutkimuksesta milloin tahansa ilman kielteisiä seurauksia
peruuttamalla tietoisen suostumuksensa. Suostumuksen peruuttaminen ei vaikuta
toimiin, jotka suoritettiin suostumuksen perusteella ennen sen peruuttamista.
29 artikla
Tietoinen suostumus
1.           Tutkittavan tai hänen
laillisen edustajansa on annettava kirjallisesti vapaaehtoinen tietoinen
suostumus, joka on päivättävä ja allekirjoitettava, sen jälkeen, kun hänelle on
asianmukaisesti selvitetty kliinisen lääketutkimuksen luonne, merkitys,
seuraukset ja riskit. Se on dokumentoiva asiamukaisesti. Mikäli tutkittava ei
kykene kirjoittamaan, hän voi poikkeustapauksissa antaa suostumuksensa
suullisesti vähintään yhden puolueettoman todistajan läsnä ollessa.
Tutkittavalle tai hänen lailliselle edustajalleen on toimitettava kopio
asiakirjasta, jolla tietoinen suostumus annettiin.
2.           Tutkittavan tietoisen
suostumuksen saamiseksi tutkittavalle ja/tai hänen lailliselle edustajalleen
annettavien kirjallisten tietojen on oltava tiiviitä, selkeitä, oleellisia ja
maallikolle ymmärrettäviä. Niiden on sisällettävä sekä lääketieteellistä että
oikeudellista tietoa. Niissä on annettava tutkittavalle tieto hänen
oikeudestaan peruuttaa tietoinen suostumuksensa.
3.           Tutkittavalle on ilmoitettava
yhteyspiste, josta hän voi saada lisätietoja.
30 artikla
Vajaakykyisiin tutkittaviin kohdistuvat kliiniset lääketutkimukset
1.           Mikäli vajaakykyinen
tutkittava ei ole antanut tai ei ole kieltäytynyt antamasta tietoista
suostumustaan ennen vajaakykyisyyden alkamista, kliininen lääketutkimus voidaan
suorittaa ainoastaan silloin, kun 28 artiklassa esitettyjen edellytysten
lisäksi kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)      lailliselta edustajalta on saatu
tietoinen suostumus, ja suostumus on tutkittavan oletetun tahdon mukainen;
b)      vajaakykyinen tutkittava on saanut
riittävästi omaa ymmärtämiskykyään vastaavaa tietoa lääketutkimuksesta sekä sen
riskeistä ja hyödyistä;
c)      tutkijan on otettava huomioon
vajaakykyisen tutkittavan, joka kykenee muodostamaan mielipiteen ja arvioimaan
saamiaan tietoja, nimenomainen toivomus kieltäytyä osallistumasta kliiniseen
lääketutkimukseen tai vetäytyä siitä milloin tahansa;
d)      taloudellisia kannustimia tai etuja ei
tarjota, lukuun ottamatta korvausta kliiniseen lääketutkimukseen
osallistumisesta;
e)      tällainen tutkimus on oleellinen
sellaisista kliinisistä lääketutkimuksista saatujen tietojen validoimiseksi,
jotka on suoritettu tietoiseen suostumukseen kykenevillä ihmisillä tai muilla
tutkimusmenetelmillä;
f)       tällainen tutkimus liittyy välittömästi
kyseisen tutkittavan hengenvaaralliseen tai heikentymistä aiheuttavaan
sairauteen;
g)      kliinisen lääketutkimuksen koeasetelma on
sellainen, että sairauteen ja sen etenemisvaiheeseen liittyvät kipu, haitat,
pelko ja muut ennakoitavat riskit on minimoitu, ja sekä riskikynnys että
rasitusaste on määritelty erikseen ja niitä seurataan jatkuvasti;
h)      on perusteltua olettaa, että kliiniseen
lääketutkimukseen osallistumisesta vajaakykyiselle tutkittavalle koituvat
hyödyt ovat riskejä suuremmat tai että osallistumisesta ei aiheudu mitään
riskejä.
2.           Tutkittavan on osallistuttava
suostumuksen antamiseen mahdollisuuksiensa mukaan.
31 artikla
Alaikäisiin kohdistuvat kliiniset tutkimukset
1.           Alaikäisiin kohdistuva
kliininen lääketutkimus voidaan suorittaa ainoastaan silloin, kun 28 artiklassa
esitettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)      lailliselta edustajalta on saatu
tietoinen suostumus, ja suostumus on tutkittavan oletetun tahdon mukainen;
b)      alaikäinen on saanut henkilöstöltä, jolla
on koulutus lasten kanssa työskentelyä varten tai kokemusta siitä, kaikki
oleelliset ikäänsä ja kypsyyttään vastaavat tiedot kliinisestä
lääketutkimuksesta sekä sen riskeistä ja hyödyistä;
c)      tutkijan on otettava asianmukaisesti
huomioon sellaisen alaikäisen iän ja kypsyyden mukaisesti, joka kykenee
muodostamaan mielipiteen ja arvioimaan saamiaan tietoja, tämän nimenomainen
toivomus kieltäytyä osallistumasta kliiniseen lääketutkimukseen tai vetäytyä
kliinisestä lääketutkimuksesta milloin tahansa;
d)      taloudellisia kannustimia tai etuja ei
tarjota, lukuun ottamatta korvauksia kliiniseen lääketutkimukseen
osallistumisesta;
e)      tällainen tutkimus on oleellinen
sellaisista kliinisistä lääketutkimuksista saatujen tietojen validoimiseksi,
jotka on suoritettu tietoiseen suostumukseen kykenevillä ihmisillä tai muilla
tutkimusmenetelmillä;
f)       tällainen tutkimus joko liittyy
välittömästi kyseisen alaikäisen sairauteen tai sen on oltava luonteeltaan
sellaista, että se voidaan suorittaa ainoastaan alaikäisillä;
g)      kliininen lääketutkimus on suunniteltu
siten, että sairauteen ja sen etenemisvaiheeseen liittyvät kipu, haitat, pelko
ja muut ennakoitavat riskit on minimoitu, ja sekä riskikynnys että rasitusaste
on määritelty erikseen ja niitä arvioidaan jatkuvasti;
h)      kliinisestä lääketutkimuksesta aiheutuu
potilaiden ryhmälle tiettyjä välittömiä etuja.
2.           Alaikäisen on osallistuttava
suostumuksen antamiseen ikänsä ja kypsyytensä mukaan.
32 artikla
Hätätilanteissa suoritettavat kliiniset lääketutkimukset
1.           Poiketen siitä, mitä 28
artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa, 30 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa
ja 31 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, tietoinen suostumus
voidaan saada kliinisen lääketutkimuksen aloittamisen jälkeen kliinisen
lääketutkimuksen jatkamiseksi, ja kliinistä lääketutkimusta koskevia tietoja
voidaan antaa kliinisen lääketutkimuksen aloittamisen jälkeen edellyttäen, että
kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)      äkillisen hengenvaaran aiheuttavasta tai
muusta äkillisestä vakavasta sairaudesta johtuvan tilanteen kiireellisyyden
vuoksi tutkittavan tietoista suostumusta ei ole mahdollista saada etukäteen
eikä tutkittavalle ole mahdollista antaa tietoja etukäteen;
b)      laillista edustajaa ei ole käytettävissä;
c)      tutkijan tietojen mukaan tutkittava ei
ole aiemmin ilmaissut vastustustaan;
d)      tutkimus liittyy välittömästi sairauteen,
jonka vuoksi tietoisen suostumuksen saaminen tai tietojen antaminen etukäteen
ei ole mahdollista;
e)      kliinisestä lääketutkimuksesta
tutkittavalle aiheutuva riski ja rasitus ovat minimaaliset.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
tietoinen suostumus on saatava ja tiedot kliinisestä lääketutkimuksesta on
annettava seuraavien vaatimusten mukaisesti:
a)      alaikäisten ja vajaakykyisten
tutkittavien osalta 1 kohdassa tarkoitettu tietoinen suostumus on saatava
mahdollisimman pian lailliselta edustajalta, ja 1 kohdassa tarkoitetut tiedot
on annettava tutkittavalle mahdollisimman pian;
b)      muiden tutkittavien osalta 1 kohdassa
tarkoitettu tietoinen suostumus on saatava mahdollisimman pian lailliselta
edustajalta tai tutkittavalta sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi, ja 1
kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava lailliselle edustajalle tai
tutkittavalle mahdollisimman pian sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.
Edellä olevan b alakohdan soveltamiseksi silloin,
kun tietoinen suostumus on saatu lailliselta edustajalta, tietoinen suostumus
lääketutkimuksen jatkamiseksi on saatava tutkittavalta heti, kun tämä kykenee
antamaan tietoisen suostumuksensa.
VI luku
Kliinisen lääketutkimuksen aloittaminen, päättyminen, tilapäinen keskeyttäminen
ja ennenaikainen lopettaminen
33 artikla
Kliinisen lääketutkimuksen aloittamista ja tutkittavien rekrytoinnin
päättymistä koskeva ilmoitus
1.           Toimeksiantajan on
ilmoitettava jäsenvaltioon liittyvän kliinisen lääketutkimuksen aloittamisesta
kaikille asianomaisille jäsenvaltioille EU-portaalin kautta.
Ilmoitus on tehtävä 15 päivän kuluessa
jäsenvaltioon liittyvän kliinisen lääketutkimuksen aloittamisesta.
2.           Toimeksiantajan on
ilmoitettava jäsenvaltiossa suoritettavaan kliiniseen lääketutkimukseen
liittyvän tutkittavien rekrytoinnin päättymisestä kaikille asianomaisille
jäsenvaltioille EU-portaalin kautta.
Ilmoitus on tehtävä 15 päivän kuluessa tutkittavien
rekrytoinnin päättymisestä. Mikäli rekrytointi aloitetaan uudelleen,
sovelletaan 1 kohtaa.
34 artikla
Kliinisen lääketutkimuksen päättyminen ja kliinisen lääketutkimuksen
ennenaikainen lopettaminen
1.           Toimeksiantajan on
ilmoitettava jäsenvaltioon liittyvän kliinisen lääketutkimuksen päättymisestä
kaikille asianomaisille jäsenvaltioille EU-portaalin kautta.
Ilmoitus on tehtävä 15 päivän kuluessa
jäsenvaltioon liittyvän kliinisen lääketutkimuksen päättymisestä.
2.           Toimeksiantajan on
ilmoitettava kliinisen lääketutkimuksen päättymisestä kaikille asianomaisille
jäsenvaltioille EU-portaalin kautta.
Ilmoitus on tehtävä 15 päivän kuluessa kliinisen
lääketutkimuksen päättymisestä.
3.           Toimeksiantajan on
toimitettava EU:n tietokantaan tiivistelmä kliinisen lääketutkimuksen
tuloksista vuoden kuluessa kliinisen lääketutkimuksen päättymisestä.
Mikäli tieteellisistä syistä tulosten tiivistelmän
toimittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista vuoden kuluessa, tiivistelmä
tuloksista on toimitettava heti kun se on käytettävissä. Tällöin
tutkimussuunnitelmassa on mainittava erikseen, milloin tulokset aiotaan
toimittaa, sekä annettava sille perustelut.
4.           Tämän asetuksen
soveltamiseksi silloin, kun keskeytettyä tai tilapäisesti keskeytettyä
kliinistä lääketutkimusta ei aloiteta uudelleen, kliinisen lääketutkimuksen
päättymispäiväksi katsotaan se päivä, jona toimeksiantaja päätti olla
aloittamatta kliinistä lääketutkimusta uudelleen. Ennenaikaisen lopettamisen
tapauksessa kliinisen lääketutkimuksen päättymispäiväksi katsotaan
ennenaikaisen lopettamisen päivä.
5.           Mikäli kliinisessä
lääketutkimuksessa määrätään välivaiheen valmistumispäivästä ennen kliinisen
lääketutkimuksen päättymistä ja kliinisen lääketutkimuksen välivaiheen tulokset
ovat saatavilla, näiden tulosten tiivistelmä on toimitettava EU:n tietokantaan
vuoden kuluessa välivaiheen valmistumispäivästä, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta 3 kohdan soveltamista.
35 artikla
Tilapäinen keskeyttäminen tai ennenaikainen lopettaminen toimeksiantajan
aloitteesta tutkittavien turvallisuuteen liittyvistä syistä
Tämän asetuksen soveltamiseksi kliinisen
lääketutkimuksen tilapäinen keskeyttäminen tai ennenaikainen lopettaminen
riski-hyötysuhteen tasapainon muuttumisesta johtuvista syistä ja kliinisen
lääketutkimuksen aloittaminen uudelleen tällaisen tilapäisen keskeytyksen
jälkeen katsotaan kliinisen lääketutkimuksen huomattavaksi muutokseksi.
VII luku
Turvallisuusraportointi kliinisen lääketutkimuksen yhteydessä
36 artikla
Sähköinen tietokanta turvallisuusraportointia varten
Asetuksella (EY) N:o 726/2004 perustettu
Euroopan lääkevirasto perustaa sähköisen tietokannan ja ylläpitää sitä 38 ja 39
artiklassa säädettyä raportointia varten.
37 artikla
Tutkijan ilmoitukset toimeksiantajalle haittatapahtumista ja vakavista
haittatapahtumista
1.           Tutkijan on ilmoitettava
toimeksiantajalle tutkimussuunnitelmassa turvallisuusarvioinnin kannalta
merkityksellisiksi määritellyt haittatapahtumat ja/tai poikkeavat
laboratoriotulokset raportointivaatimusten mukaisesti ja tutkimussuunnitelmassa
vahvistettujen määräaikojen kuluessa.
2.           Tutkijan on välittömästi
ilmoitettava toimeksiantajalle vakavista haittatapahtumista, ellei tutkimussuunnitelmassa
tiettyjen haittatapahtumien osalta vahvisteta, että ilmoitusta ei vaadita.
Tutkijan on kirjattava kaikki vakavat haittatapahtumat. Tutkijan on
tarvittaessa toimitettava toimeksiantajalle myöhemmin annettava raportti.
3.           Toimeksiantajan on kirjattava
yksityiskohtaisesti kaikki tutkijan sille ilmoittamat haittatapahtumat.
38 artikla
Toimeksiantajan ilmoitukset Euroopan lääkevirastolle epäillyistä
odottamattomista vakavista haittavaikutuksista
1.           Toimeksiantajan on
ilmoitettava sähköisesti ja viipymättä 36 artiklassa tarkoitettuun sähköiseen
tietokantaan kaikki merkitykselliset tiedot tutkimuslääkkeen epäillyistä
odottamattomista vakavista haittavaikutuksista siltä osin kuin epäilty
odottamaton vakava haittavaikutus on ilmennyt toimeksiantajan suorittamassa
kliinisessä lääketutkimuksessa tai toimeksiantajaan liittyvässä kliinisessä
lääketutkimuksessa.
2.           Ilmoituksen määräajassa on
otettava huomioon vaikutuksen vakavuus. Toimeksiantaja voi antaa alustavan
epätäydellisen ilmoituksen, jota seuraa täydellinen raportti, jos tämä on
tarpeen sen varmistamiseksi, että raportointi tapahtuu hyvissä ajoin.
3.           Jos toimeksiantaja ei
resurssien puutteen vuoksi voi tehdä ilmoitusta 36 artiklassa tarkoitettuun
sähköiseen tietokantaan, se voi tehdä ilmoituksen sille jäsenvaltiolle, jossa
epäilty odottamaton vakava haittavaikutus on ilmennyt. Kyseisen jäsenvaltion on
ilmoitettava epäilty odottamaton vakava haittavaikutus 1 kohdan mukaisesti.
39 artikla
Toimeksiantajan vuosiraportointi Euroopan lääkevirastolle
1.           Muiden sellaisten
tutkimuslääkkeiden kuin plasebon osalta, joilla ei ole myyntilupaa, ja niiden
myyntiluvan saaneiden tutkimuslääkkeiden osalta, joita ei tutkimussuunnitelman
mukaan käytetä niiden myyntiluvan ehtojen mukaisesti, toimeksiantajan on vuosittain
toimitettava Euroopan lääkevirastolle sähköisesti turvallisuusraportti kustakin
tutkimuslääkkeestä, jota on käytetty kliinisessä lääketutkimuksessa, jonka
toimeksiantaja se on.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
velvoite tulee voimaan samaan aikaan kuin ensimmäinen kliiniselle
lääketutkimukselle tämän asetuksen mukaisesti myönnetty lupa. Se päättyy
toimeksiantajan tutkimuslääkkeellä teettämän viimeisen kliinisen
lääketutkimuksen päättyessä.
40 artikla
Jäsenvaltioiden suorittama arviointi
1.           Euroopan lääkevirasto
toimittaa sille 38 ja 39 artiklan mukaisesti raportoidut tiedot edelleen
sähköisesti jäsenvaltioille, joita asia koskee.
2.           Jäsenvaltioiden on
yhteistyössä arvioitava 38 ja 39 artiklan mukaisesti raportoidut tiedot.
41 artikla
Toimeksiantajan vuosiraportointi myyntiluvan haltijalle
1.           Toimeksiantajan on vuosittain
raportoitava myyntiluvan haltijalle kaikista epäillyistä vakavista
haittavaikutuksista sellaisten myyntiluvan saaneiden lääkkeiden osalta, joita
tutkimussuunnitelman mukaan käytetään myyntiluvan ehtojen mukaisesti.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitettu
velvoite tulee voimaan samaan aikaan kuin ensimmäinen kliiniselle
lääketutkimukselle tämän asetuksen mukaisesti myönnetty lupa. Se päättyy
kliinisen lääketutkimuksen päättyessä.
42 artikla
Tekniset näkökohdat
Edellä olevien 37–41 artiklan mukaisesti
tapahtuvaa turvallisuusraportointia koskevat tekniset näkökohdat esitetään
liitteessä III. Komissiolle siirretään valta hyväksyä 85 artiklan mukaisia
delegoituja säädöksiä liitteen III muuttamiseksi jossakin seuraavista
tarkoituksista:
–
tutkittavien korkeatasoisen suojelun
varmistamiseksi;
–
lääkkeiden turvallisuutta koskevan tiedon
parantamiseksi;
–
teknisten vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan
kehitykseen;
–
38 ja 39 artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen
arviointiyhteistyötä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen laatimiseksi tai
muuttamiseksi;
–
maailmanlaajuisen sääntelyn kehityksen huomioon
ottamiseksi kliinisten lääketutkimusten alalla.
43 artikla
Oheislääkkeitä koskeva raportointi
Oheislääkkeitä koskeva raportointi on
toteutettava direktiivin 2001/83/EY 3 luvun mukaisesti.
VIII luku
Tutkimuksen suorittaminen, toimeksiantajan toteuttama valvonta, koulutus ja
kokemukset, oheislääkkeet
44 artikla
Tutkimussuunnitelman ja hyvän kliinisen tutkimustavan mukaisuus
Kliininen lääketutkimus on suoritettava
tutkimussuunnitelman mukaisesti.
Rajoittamatta unionin lainsäädännön ja
komission antamien erityisohjeiden soveltamista toimeksiantajan ja tutkijan on
laatiessaan tutkimussuunnitelmaa sekä soveltaessaan tätä asetusta ja
tutkimussuunnitelmaa otettava asianmukaisesti huomioon laatuvaatimukset, jotka
on vahvistettu ihmiselle tarkoitettujen lääkkeiden rekisteröintivaatimusten
yhdenmukaistamista käsittelevän kansainvälisen konferenssin ICH:n (International
Conference on Harmonisation of Technical Requirements for Registration of
Pharmaceuticals for Human Use) antamissa yksityiskohtaisissa
kansainvälisissä hyvää kliinistä tutkimustapaa koskevissa ohjeissa.
Komissio toimittaa toisessa kohdassa
tarkoitetut yksityiskohtaiset kansainväliset hyvää kliinistä tutkimustapaa
koskevat ohjeet julkisesti saataville.
45 artikla
Seuranta
Toimeksiantajan on asianmukaisesti seurattava
kliinisen lääketutkimuksen suorittamista. Toimeksiantajan on määritettävä
tällaisen seurannan laajuus ja luonne kaikkien kliinisen lääketutkimuksen
erityispiirteiden pohjalta, seuraavat mukaan luettuina:
a)      onko kliininen lääketutkimus alhaisen
interventioasteen kliininen lääketutkimus;
b)      kliinisen lääketutkimuksen tavoite ja
menetelmät;
c)      missä määrin interventio poikkeaa
tavanomaisesta lääketieteellisestä käytännöstä.
46 artikla
Kliinisen lääketutkimuksen suorittamiseen osallistuvien soveltuvuus
Tutkijan on oltava kansallisen lainsäädännön
määritelmän mukainen lääkäri tai henkilö, joka harjoittaa ammattia, jonka
asianomaisessa jäsenvaltiossa tunnustetaan antavan pätevyys toimia tutkijana
tarvittavan potilaiden hoitoa koskevan tieteellisen tietämyksen ja
asiantuntemuksen vuoksi.
Muilla kliinisen lääketutkimuksen
suorittamiseen osallistuvilla on oltava koulutukseen ja kokemukseen perustuva
asianmukainen pätevyys tehtäviensä hoitamiseen.
47 artikla
Tutkimuspaikkojen sopivuus
Tilojen, joissa kliiniset lääketutkimukset
suoritetaan, on oltava kliiniseen lääketutkimukseen sopivia.
48 artikla
Lääkkeiden jäljittäminen, varastointi, hävittäminen ja palauttaminen
1.           Tutkimuslääkkeen on oltava
jäljitettävissä ja se on säilytettävä, hävitettävä ja palautettava soveltuvalla
ja oikeasuhtaisella tavalla, jotta varmistetaan tutkittavien turvallisuus ja
kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettujen tietojen luotettavuus ja varmuus, ja
tällöin on otettava huomioon se, onko lääkkeellä myyntilupa ja onko kliininen
lääketutkimus alhaisen interventioasteen kliininen lääketutkimus.
Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös oheislääkkeisiin,
joilla ei ole myyntilupaa.
2.           Edellä 1 kohdassa
tarkoitettua lääkkeiden jäljitettävyyttä, säilytystä, hävittämistä ja
palautusta koskevat merkitykselliset tiedot on sisällytettävä
hakemusasiakirjoihin.
49 artikla
Vakavista sääntöjen rikkomisista ilmoittaminen
1.           Jos toimeksiantaja saa
tietoonsa sellaisen kliinisen lääketutkimuksen osalta, jonka toimeksiantaja se
on, tämän asetuksen säännösten tai kyseisenä ajankohtana sovellettavan
tutkimussuunnitelman sääntöjen rikkomisen, sen on ilmoitettava tällaisesta
rikkomisesta asianomaisille jäsenvaltioille EU-portaalin kautta seitsemän
päivän kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon tällaisesta rikkomisesta.
2.           Tässä artiklassa ’vakavalla
rikkomisella’ tarkoitetaan rikkomista, joka todennäköisesti vaikuttaa merkittävässä
määrin tutkittavien turvallisuuteen ja oikeuksiin tai kliinisessä
lääketutkimuksessa tuotettavien tietojen luotettavuuteen ja varmuuteen.
50 artikla
Muut tutkittavien turvallisuuden kannalta merkitykselliset
ilmoitusvelvollisuudet
1.           Toimeksiantajan on
ilmoitettava asianomaisille jäsenvaltioille EU-portaalin kautta ja ilman
aiheetonta viivästystä kaikista odottamattomista tapahtumista, jotka
vaikuttavat kliinisen lääketutkimuksen riski–hyötysuhteeseen mutta jotka eivät
ole 38 artiklassa tarkoitettuja epäiltyjä odottamattomia vakavia
haittavaikutuksia.
2.           Toimeksiantajan on
toimitettava asianomaisille jäsenvaltioille EU-portaalin kautta kaikki
kolmannen maan viranomaisten tarkastusraportit, jotka koskevat jotakin mainitun
toimeksiantajan suorittamaa kliinistä lääketutkimusta.
51 artikla
Kiireelliset turvallisuustoimet
1.           Jos odottamaton tapahtuma
todennäköisesti vaikuttaa vakavasti riski–hyötysuhteeseen, toimeksiantajan ja
tutkijan on toteutettava soveltuvat kiireelliset turvallisuustoimet tutkittavien
suojelemiseksi.
2.           Toimeksiantajan on viipymättä
ilmoitettava EU-portaalin kautta asianomaisille jäsenvaltioille tapahtumasta ja
toteutetuista toimenpiteistä.
3.           Tämän artiklan säännökset
eivät rajoita II ja VII luvun soveltamista.
52 artikla
Tutkijan tietopaketti
1.           Toimeksiantajan on annettava
tutkijalle tutkijan tietopaketti.
2.           Tutkijan tietopakettiin on
sisällytettävä kaikki kliiniset ja muut kuin kliiniset tiedot kliinisen
lääketutkimuksen kannalta merkittävistä tutkimuslääkkeistä.
3.           Tutkijan tietopakettia on
päivitettävä, kun uutta turvallisuustietoa tulee saataville, ja ainakin kerran
vuodessa.
53 artikla
Tietojen kirjaaminen, käsittely ja tallentaminen
1.           Kaikki kliinisen
lääketutkimuksen tiedot on kirjattava, niitä on käsiteltävä ja ne on tallennettava
siten, että ne voidaan tarkasti raportoida, tulkita ja varmentaa ja että
tutkittavia koskevien kirjattujen tietojen ja henkilötietojen
luottamuksellisuus samalla suojataan sovellettavan tietosuojalainsäädännön
mukaisesti.
2.           On toteuttava tarpeelliset
tekniset ja organisatoriset toimenpiteet käsiteltyjen tietojen ja
henkilötietojen suojaamiseksi luvattomalta tai laittomalta käytöltä,
luovuttamiselta, levittämiseltä, muuttamiselta tai tuhoamiselta taikka
tahattomalta häviämiseltä, erityisesti jos käsittelyyn kuuluu tietojen
siirtämistä verkossa.
54 artikla
Kliinisen lääketutkimuksen kantatiedosto
Toimeksiantajan ja tutkijan on ylläpidettävä
kliinisen lääketutkimuksen kantatiedostoa.
Kliinisen lääketutkimuksen kantatiedoston
sisällön avulla on voitava varmentaa kliinisen lääketutkimuksen suorittaminen,
kun otetaan huomioon kaikki kliinisen lääketutkimuksen ominaispiirteet, myös
se, onko kliininen lääketutkimus alhaisen interventioasteen kliininen
lääketutkimus.
Tutkijan ylläpitämä ja toimeksiantajan ylläpitämä
kliinisen lääketutkimuksen kantatiedosto voivat erota toisistaan sisällöltään,
jos tämä perustellaan tutkijan ja toimeksiantajan eriluonteisilla vastuilla.
55 artikla
Kliinisen lääketutkimuksen kantatiedoston arkistointi
Ellei unionin muussa lainsäädännössä
edellytetä pidempää arkistointia, toimeksiantajan ja tutkijan on pidettävä
kliinisen lääketutkimuksen kantatiedoston sisältö arkistoituna vähintään viiden
vuoden ajan kliinisen lääketutkimuksen päättymisen jälkeen. Tutkittavien
potilaskansiot on kuitenkin arkistoitava kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
Kliinisen lääketutkimuksen kantatiedoston
sisältö on arkistoitava siten, että varmistetaan, että se on kansallisten
viranomaisten pyynnöstä helposti niiden saatavilla.
Kaikki muutokset kliinisen lääketutkimuksen
kantatiedoston omistuksessa on osoitettava asiakirjoin. Tässä artiklassa
vahvistetut vastuut siirtyvät uudelle omistajalle.
Toimeksiantajan on nimettävä organisaatiossaan
arkistoinnista vastaavat henkilöt. Arkistojen käyttöoikeus on rajattava näihin
henkilöihin.
Tietovälineen, jolle kliinisen
lääketutkimuksen kantatiedoston sisältö arkistoidaan, on oltava sellainen, että
sisältö pysyy täydellisenä ja on luettavissa koko ensimmäisessä kohdassa
tarkoitetun ajanjakson.
Kaikkien kliinisen lääketutkimuksen
kantatiedostoon tehtävien sisältömuutosten on oltava jäljitettävissä.
56 artikla
Oheislääkkeet
1.           Kliinisessä
lääketutkimuksessa voidaan käyttää ainoastaan oheislääkkeitä, joilla on
myyntilupa.
2.           Edellä olevaa 1 kohtaa ei
sovelleta, jos sellaista oheislääkettä, jolla on myyntilupa, ei ole saatavilla
unionissa, tai jos toimeksiantajan ei voida kohtuudella olettaa käyttävän
oheislääkettä, jolla on myyntilupa. Tätä koskeva perustelu on sisällytettävä
tutkimussuunnitelmaan.
IX luku
Tutkimuslääkkeiden ja oheislääkkeiden valmistus ja tuonti
57 artikla
Soveltamisala
Sen estämättä, mitä 1artiklassa säädetään,
tätä lukua sovelletaan tutkimuslääkkeiden ja oheislääkkeiden valmistukseen ja
tuontiin.
58 artikla
Valmistus- ja tuontilupa
1.           Tutkimuslääkkeiden valmistus
ja tuonti on unionissa luvanvaraista.
2.           Edellä 1 kohdassa tarkoitetun
luvan saamiseksi hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a)      sillä on valmistusta ja tuontia varten
oltava käytettävissään sopivat ja riittävät tilat, tekniset laitteet ja
tarkastusmahdollisuudet, jotka täyttävät tässä asetuksessa vahvistetut
vaatimukset;
b)      sillä on oltava pysyvästi ja jatkuvasti
käytettävissään vähintään yksi direktiivin 2001/83/EY 49 artiklan 2 ja 3
kohdassa säädetyt vaatimukset täyttävä henkilö, jäljempänä ’pätevyysvaatimukset
täyttävä henkilö’.
3.           Hakijan on lupahakemuksessaan
yksilöitävä valmistettavan tai tuotavan tutkimuslääkkeen tyypit ja lääkemuodot,
valmistus- tai tuontitoimet, tarvittaessa valmistusprosessi, paikka, jossa
tutkimuslääkkeitä aiotaan valmistaa, sekä yksityiskohtaiset tiedot
pätevyysvaatimukset täyttävästä henkilöstä.
4.           Direktiivin 2001/83/EY 42–45
artiklaa ja 46 artiklan ensimmäisen kohdan a–e alakohtaa sovelletaan 1 kohdassa
tarkoitettuun valmistus- ja tuontilupaan.
5.           Edellä olevaa 1 kohtaa ei
sovelleta mihinkään seuraavista menettelyistä:
a)      varustaminen uusilla merkinnöillä,
uudelleen pakkaaminen taikka käyttöä tai pakkaamista edeltävä liuottaminen, jos
farmaseutit tai muut henkilöt, joilla on lainsäädännön mukainen lupa tällaisten
menettelyiden toteuttamiseen jäsenvaltiossa, toteuttavat nämä menettelyt
sairaaloissa, terveyskeskuksissa tai klinikoissa ja jos tutkimuslääkkeet on
tarkoitettu ainoastaan näiden laitosten käyttöön;
b)      diagnostisista syistä tutkimuslääkkeinä
käytettävien radiofarmaseuttisten lääkkeiden valmistus tai tuonti, jos
farmaseutit tai muut henkilöt, joilla on lainsäädännön mukainen lupa tällaisten
menettelyiden toteuttamiseen asianomaisessa jäsenvaltiossa, toteuttavat nämä
menettelyt sairaaloissa, terveyskeskuksissa tai klinikoissa ja jos
tutkimuslääkkeet on tarkoitettu ainoastaan näiden laitosten käyttöön;
c)      direktiivin 2001/83/EY 3 artiklan 1 ja 2
kohdassa tarkoitettu lääkkeiden valmistaminen.
6.           Jäsenvaltioiden on asetettava
5 kohdassa tarkoitetuille menettelyille soveltuvat ja oikeasuhteiset
vaatimukset, jotta varmistetaan tutkittavien turvallisuus ja kliinisessä
lääketutkimuksessa tuotettujen tietojen luotettavuus ja varmuus. Niiden on
säännöllisesti tarkistettava menettelyt.
59 artikla
Pätevyysvaatimukset täyttävän henkilön vastuu
1.           Pätevyysvaatimukset täyttävän
henkilön on varmistettava, että jokainen tutkimuslääkkeen erä, joka on
valmistettu unionissa tai tuotu unioniin, on 60 artiklassa säädettyjen
vaatimusten mukainen, ja annettava todistus siitä, että mainitut vaatimukset on
täytetty.
2.           Toimeksiantajan on
toimitettava 1 kohdassa tarkoitettu todistus saataville asianomaisen
jäsenvaltion pyynnöstä.
60 artikla
Valmistus ja tuonti
1.           Tutkimuslääkkeet on
valmistettava soveltaen tällaisten lääkkeiden laadun takaavaa tuotantotapaa,
jolla varmistetaan tutkittavien turvallisuus ja kliinisessä lääketutkimuksessa
tuotettavien tietojen luotettavuus ja varmuus, jäljempänä ’hyvä tuotantotapa’.
Komissio valtuutetaan antamaan 85 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä,
jotta voidaan vahvistaa hyvää tuotantotapaa koskevat yksityiskohtaiset
vaatimukset, joilla varmistetaan tutkimuslääkkeiden laatu, ottaen huomioon
tutkittavien turvallisuus tai tietojen luotettavuus ja varmuus, tekniikan
kehitys ja maailmanlaajuinen sääntelyn kehitys.
2.           Edellä olevaa 1 kohtaa ei
sovelleta 58 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuihin menettelyihin.
3.           Unioniin tuotavat
tutkimuslääkkeet on valmistettava soveltaen laatuvaatimuksia, jotka
vähintäänkin vastaavat tämän asetuksen pohjalta säädettyjä vaatimuksia.
61 artikla
Myyntiluvan saaneiden tutkimuslääkkeiden muuttaminen
Myyntiluvan saaneisiin tutkimuslääkkeisiin
sovelletaan 58, 59 ja 60 artiklaa ainoastaan näihin lääkkeisiin mahdollisesti
tehtävien sellaisten muutosten osalta, jotka eivät kuulu jonkin myyntiluvan
piiriin.
62 artikla
Oheislääkkeiden valmistaminen
Jos oheislääkkeellä ei ole myyntilupaa tai jos
myyntiluvan saanutta oheislääkettä muutetaan eikä tällainen muutos kuulu
myyntiluvan piiriin, se on valmistettava noudattaen vaatimuksia, joilla
varmistetaan asiaankuuluva laatu.
X luku
Merkinnät
63 artikla
Tutkimuslääkkeet, joilla ei ole myyntilupaa, ja oheislääkkeet, joilla ei ole
myyntilupaa
1.           Seuraavien tietojen on oltava
ulommassa päällyksessä ja pakkauksessa tutkimuslääkkeissä, joilla ei ole
myyntilupaa, ja oheislääkkeissä, joilla ei ole myyntilupaa.
a)      yhteyshenkilöiden tai kliinisen
lääketutkimuksen suorittamiseen osallistuvien henkilöiden tunnistetiedot
b)      kliinisen lääketutkimuksen tunnistetiedot
c)      lääkkeen tunnistetiedot
d)      lääkkeen käyttöön liittyvät tiedot.
2.           Ulommassa päällyksessä ja
pakkauksessa olevien tietojen avulla on varmistettava tutkittavien turvallisuus
ja kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettujen tietojen luotettavuus ja varmuus
ja samalla on otettava huomioon lääketutkimuksen koeasetelma, se, ovatko
lääkkeet tutkimuslääkkeitä vai oheislääkkeitä, ja se, onko lääkkeillä erityisiä
ominaispiirteitä.
Liitteessä IV on luettelo tiedoista, jotka
esitetään ulommassa päällyksessä ja pakkauksessa.
64 artikla
Myyntiluvan saaneet tutkimuslääkkeet ja myyntiluvan saaneet oheislääkkeet
1.           Myyntiluvan saaneet
tutkimuslääkkeet ja myyntiluvan saaneet oheislääkkeet on varustettava
merkinnöillä
a)      63 artiklan 1 kohdan mukaisesti tai
b)      direktiivin 2001/83/EY V osaston
mukaisesti.
2.           Sen estämättä, mitä 1 kohdan
b alakohdassa säädetään, myyntiluvan saaneen tutkimuslääkkeen ulommassa
päällyksessä ja pakkauksessa on oltava lisätietoja, jotka liittyvät tutkimuksen
ja yhteyshenkilön tunnistamiseen, kun kliinisen lääketutkimuksen erityisolosuhteet
sitä edellyttävät tutkittavien turvallisuuden sekä kliinisessä
lääketutkimuksessa tuotettujen tietojen luotettavuuden ja varmuuden
turvaamiseksi. Liitteessä IV on luettelo näistä ulommassa päällyksessä ja
pakkauksessa esitettävistä lisätiedoista.
65 artikla
Tutkimuslääkkeenä lääketieteellistä diagnoosia varten käytettävät
radiofarmaseuttiset lääkkeet
Edellä olevia 63 ja 64 artiklaa ei sovelleta
tutkimuslääkkeinä lääketieteellistä diagnoosia varten käytettäviin
radiofarmaseuttisiin lääkkeisiin.
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut lääkkeet on
varustettava asianmukaisin merkinnöin, jotta varmistetaan tutkittavien
turvallisuus ja kliinisessä lääketutkimuksessa tuotettujen tietojen
luotettavuus ja varmuus.
66 artikla
Kieli
Asianomaisen jäsenvaltion on määritettävä
pakkausmerkintöjen tiedoissa käytettävä kieli. Lääke voidaan varustaa usein
erikielisin merkinnöin.
67 artikla
Delegoitu säädös
Komissiolle siirretään valta hyväksyä 85
artiklan mukaiset delegoidut säädökset, joilla muutetaan liitettä IV, jotta
varmistetaan tutkittavien turvallisuus ja kliinisessä lääketutkimuksessa
tuotettujen tietojen luotettavuus ja varmuus tai otetaan huomioon tekniikan
kehitys.
XI luku
Toimeksiantaja ja tutkija
68 artikla
Toimeksiantaja
Kliinisellä lääketutkimuksella voi olla yksi tai
useita toimeksiantajia.
Toimeksiantaja voi siirtää yhden tai kaikki
tehtävistään jollekin henkilölle, yritykselle, laitokselle tai organisaatiolle.
Tällainen tehtävien siirto ei rajoita toimeksiantajan vastuuta.
Tutkija ja toimeksiantaja voivat olla sama
henkilö.
69 artikla
Toimeksiantajien ryhmittymä
1.           Jos kliinisellä
lääketutkimuksella on useampi kuin yksi toimeksiantaja, kaikkia toimeksiantajia
koskevat tämän asetuksen mukaiset toimeksiantajan velvollisuudet, elleivät
toimeksiantajat muutoin sovi sopimuksella, jossa vahvistetaan kunkin
toimeksiantajan vastuut. Jos sopimuksella ei määrätä, mille toimeksiantajalle
jokin tietty vastuu kuuluu, kyseinen vastuu koskee kaikkia toimeksiantajia.
2.           Poiketen siitä, mitä 1
kohdassa säädetään, kaikki toimeksiantajat ovat vastuussa siitä, että yksi
toimeksiantaja määritetään vastuulliseksi kustakin seuraavista seikoista:
a)      toimeksiantajan velvollisuuksien
noudattaminen II ja III luvussa säädetyissä hyväksymismenettelyissä;
b)      vastauksien antaminen kaikkiin
tutkittavilta, tutkijoilta tai joltakin asianomaiselta jäsenvaltiolta saatuihin
kliinistä lääketutkimusta koskeviin kysymyksiin;
c)      74 artiklan mukaisesti päätettyjen
toimenpiteiden täytäntöönpano.
70 artikla
Toimeksiantajan yhteyshenkilö unionissa
Jos kliinisen lääketutkimuksen toimeksiantaja
ei ole sijoittautunut unioniin, kyseisen toimeksiantajan on varmistettava, että
yhteyshenkilö on sijoittautunut unioniin. Tällaisen yhteyshenkilön on oltava
kaiken tässä asetuksessa säädetyn toimeksiantajalle suunnatun viestinnän
vastaanottaja. Kaikki viestintä kyseisen yhteyshenkilön kanssa katsotaan
viestinnäksi toimeksiantajan kanssa.
71 artikla
Vastuu
Tämä luku ei rajoita toimeksiantajan, tutkijan
tai sellaisten henkilöiden siviili- tai rikosoikeudellista vastuuta, joille
toimeksiantaja on siirtänyt tehtäviä.
XII luku
Vahingonkorvaus, vakuutus ja kansallinen korvausmekanismi
72 artikla
Vahingonkorvaus
Kliinisten lääketutkimusten ja muiden kuin
alhaisen interventioasteen kliinisten lääketutkimusten osalta toimeksiantajan
on varmistettava, että toimeksiantajan ja tutkijan vastuuta koskevien
sovellettavien lakien mukaiset korvaukset maksetaan kaikesta tutkittavalle
mahdollisesti aiheutuneesta vahingosta. Tällainen vahingonkorvaus on
suoritettava riippumatta toimeksiantajan ja tutkijan taloudellisesta
tilanteesta.
73 artikla
Kansallinen korvausmekanismi
1.           Jäsenvaltioiden on säädettävä
kansallisesta korvausmekanismista 72 artiklassa tarkoitettua vahingonkorvausta
varten.
2.           Toimeksiantajan katsotaan
toimivan 72 artiklan mukaisesti, jos se käyttää kansallista korvausmekanismia
asianomaisessa jäsenvaltioissa.
3.           Kansallisen korvausmekanismin
käytön on oltava maksutonta, jos kliinisen lääketutkimuksen tarkoituksena ei
kyseisen kliinisen lääketutkimuksen lupahakemuksen toimittamisen ajankohtana
ole objektiivisin perustein tarkasteltuna ollut myyntiluvan saaminen
lääkkeelle.
Kaikissa muissa kliinisissä lääketutkimuksissa
kansallisen korvausmekanismin käyttö voi olla maksullista. Jäsenvaltioiden on
määritettävä tällainen maksu voittoa tavoittelemattomalta pohjalta ottaen
huomioon kliinisen lääketutkimuksen riski, potentiaalinen vahinko ja vahingon
todennäköisyys.
XIII luku
Jäsenvaltioiden toteuttama valvonta, unionin tarkastukset ja valvonta
74 artikla
Jäsenvaltioiden toteuttamat korjaavat toimenpiteet
1.           Jos asianomainen jäsenvaltio
objektiivisin perustein katsoo, että tässä asetuksessa asetetut vaatimukset
eivät enää täyty, se voi toteuttaa seuraavat toimenpiteet:
a)      se voi päättää kliinisen lääketutkimuksen
ennenaikaisesti;
b)      se voi keskeyttää kliinisen
lääketutkimuksen;
c)      se voi muuttaa mitä hyvänsä kliinisen
lääketutkimukseen kuuluvaa seikkaa.
2.           Edellä 1 kohdassa
tarkoitetuista toimenpiteistä on ilmoitettava kaikille asianomaisille
jäsenvaltioille EU-portaalin kautta.
75 artikla
Jäsenvaltioiden tarkastukset
1.           Jäsenvaltioiden on nimettävä
tarkastajia valvomaan tämän asetuksen noudattamista. Niiden on varmistettava,
että tarkastajilla on riittävä pätevyys ja koulutus.
2.           Tarkastusten tekeminen on sen
jäsenvaltion vastuulla, jossa tarkastus tapahtuu.
3.           Jos asiaomainen jäsenvaltio
aikoo toteuttaa tarkastuksen, joka koskee yhtä tai useampaa kliinistä
lääketutkimusta, jotka suoritetaan useammassa kuin yhdessä asianomaisessa
jäsenvaltiossa, sen on ilmoitettava aikomuksestaan asianomaisille
jäsenvaltioille, komissiolle ja Euroopan lääkevirastolle EU-portaalin kautta ja
ilmoitettava niille tekemistään havainnoista tarkastuksen jälkeen.
4.           Euroopan lääkevirasto
koordinoi jäsenvaltioiden välistä tarkastuksia koskevaa yhteistyötä, jäsenvaltioiden
kolmansissa maissa tekemiä tarkastuksia sekä tarkastuksia, jotka tehdään
asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisen myyntilupahakemuksen puitteissa.
5.           Jäsenvaltion, jonka vastuulla
tarkastus on tehty, on tarkastuksen jälkeen laadittava tarkastusraportti.
Kyseisen jäsenvaltion on toimitettava tarkastusraportti asiaan liittyvän
kliinisen lääketutkimuksen toimeksiantajan saataville ja toimitettava
tarkastusraportti EU-portaalin kautta EU-tietokantaan.
Toimittaessaan raportin toimeksiantajan saataville
ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun jäsenvaltion on varmistettava
luottamuksellisuuden suoja.
6.           Komissio täsmentää
tarkastusmenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt
täytäntöönpanosäädöksissä. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset annetaan 84 artiklan
2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
76 artikla
Unionin valvonta ja unionin tarkastukset
1.           Komissio voi toteuttaa
valvontaa varmistaakseen,
a)      valvovatko jäsenvaltiot asianmukaisesti
tämän asetuksen noudattamista;
b)      varmistetaanko unionin ulkopuolella
suoritettaviin kliinisiin lääketutkimuksiin sovellettavalla
sääntelyjärjestelmällä direktiivin 2001/83/EY liitteessä I olevan 8 kohdan
vaatimusten täyttyminen;
c)      varmistetaanko unionin ulkopuolella
suoritettaviin kliinisiin lääketutkimuksiin sovellettavalla
sääntelyjärjestelmällä direktiivin tämän asetuksen 25 artiklan 3 kohdan
vaatimusten täyttyminen.
2.           Komissio voi tehdä
tarpeelliseksi katsomiaan tarkastuksia.
XIV luku
Tietotekninen infrastruktuuri
77 artikla
EU-portaali
Komissio perustaa unionin tasoisen portaalin
ja pitää sitä yllä; portaali toimii kliinisiin lääketutkimuksiin liittyvien
tietojen keskitettynä toimituspisteenä tämän asetuksen mukaisesti.
EU-portaalin kautta toimitetut tiedot
tallennetaan 78 artiklassa tarkoitettuun EU-tietokantaan.
78 artikla
EU-tietokanta
1.           Komissio perustaa unionin
tasoisen tietokannan, jäljempänä ’EU-tietokanta’, ja pitää sitä yllä. Komissio
katsotaan tietokannan rekisterinpitäjäksi.
EU-tietokanta sisältää tämän asetuksen mukaisesti
toimitetut tiedot.
2.           EU-tietokanta perustetaan
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisen yhteistyön
mahdollistamiseksi siinä laajuudessa kuin se on tarpeen tämän asetuksen
soveltamiseksi ja kliinisiä lääketutkimuksia koskevia hakuja varten.
Tietokannan ansiosta toimeksiantajat voivat lisäksi viitata kliinistä
lääketutkimusta tai huomattavaa muutosta koskevan lupahakemuksen aiemmin
toimitettuihin tietoihin.
3.           EU-tietokanta on yleisesti
saatavilla, elleivät kaikki siihen sisältyvät tiedot tai osa näistä tiedoista
ole luottamuksellisia jostakin seuraavista syistä:
–
henkilötietojen suoja asetuksen (EY) N:o 45/2001
mukaisesti;
–
kaupallisesti luottamuksellisten tietojen suoja;
–
kliinisen lääketutkimuksen suorittamista koskevan
jäsenvaltioiden toteuttaman tehokkaan valvonnan varmistaminen.
4.           EU-tietokannassa on
henkilötietoja siinä määrin kuin on tarpeen 2 kohdan tarkoituksia varten.
5.           Mitkään tutkittavien
henkilötiedot eivät ole julkisesti saatavilla.
6.           Toimeksiantajan on jatkuvasti
päivitettävä EU-tietokannan tietoja, jotka koskevat kliinisten lääketutkimusten
kaikkia sellaisia muutoksia, jotka eivät ole huomattavia muutoksia mutta jotka
ovat merkittäviä jäsenvaltioiden toteuttaman kliinistä lääketutkimusta koskevan
valvonnan kannalta.
7.           Komission ja jäsenvaltioiden
on varmistettava, että rekisteröity voi tosiasiallisesti käyttää
tiedonsaantioikeuttaan sekä oikeuttaan oikaista henkilötietonsa ja vastustaa
niiden käsittelyä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti ja direktiivin 95/46/EY
täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen tietosuojalainsäädännön mukaisesti.
Niiden on varmistettava, että rekisteröity voi tosiasiallisesti käyttää
oikeuttaan saada itseään koskevia tietoja sekä oikeuttaan saada virheelliset
tai puutteelliset tiedot oikaistuiksi ja poistetuiksi. Vastuualueidensa
puitteissa komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että virheelliset ja
luvatta käsitellyt tiedot poistetaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.
Oikaisut ja poistot on tehtävä mahdollisimman pian mutta viimeistään 60 päivän
kuluttua rekisteröidyn esittämästä pyynnöstä.
XV luku
Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö
79 artikla
Kansalliset yhteyspisteet
1.           Kunkin jäsenvaltion on
nimettävä kansallinen yhteyspiste II ja III luvussa vahvistettujen
menettelyiden toiminnan sujuvoittamiseksi.
2.           Kunkin jäsenvaltion on
ilmoitettava komissiolle kyseinen yhteyspiste. Komissio julkaisee luettelon
yhteyspisteistä.
80 artikla
Komission tarjoama tuki
Komissio tukee tämän asetuksen II ja III
luvussa tarkoitettujen hyväksymismenettelyiden puitteissa tapahtuvan
jäsenvaltioiden yhteistyön sujuvuutta ja tämän asetuksen 40 artiklan 2 kohdassa
tarkoitetun yhteistyön sujuvuutta.
81 artikla
Kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antava ryhmä
1.           Perustetaan kliinisten
lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antava ryhmä, joka koostuu 79
artiklassa tarkoitetuista kansallisista yhteyspisteistä.
2.           Koordinointi- ja
neuvoa-antavalla ryhmällä on seuraavat tehtävät:
a)      jäsenvaltioiden ja komission välisen
tietojenvaihdon tukeminen tämän asetuksen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten
osalta;
b)      komission avustaminen 80 artiklassa
tarkoitetun tuen tarjoamisessa.
3.           Koordinointi- ja
neuvoa-antavan ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja.
4.           Koordinointi- ja
neuvoa-antava ryhmä kokoontuu säännöllisesti ja aina tilanteen niin vaatiessa
komission tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä.
5.           Komissio huolehtii
sihteeristön tehtävistä.
XVI
luku
Maksut
82 artikla
Yleinen periaate
Tämän asetuksen soveltamisella ei rajoiteta
jäsenvaltioiden mahdollisuutta periä maksu tässä asetuksessa säädetyistä
toiminnoista sillä edellytyksellä, että maksu asetetaan avoimesti ja
kustannusvastaavuuden periaatteiden pohjalta.
83 artikla
Yksi maksu toimintoa ja jäsenvaltioita kohden
Jäsenvaltiot eivät saa II ja III luvussa
tarkoitettua arviointia varten vaatia useita tällaiseen arviointiin
osallistuville eri elimille suoritettavia maksuja.
XVII
luku
Täytäntöönpanosäädökset ja delegoidut säädökset
84 artikla
Komitea
1.           Komissiota avustaa direktiivillä
2001/83/EY perustettu ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä pysyvä
komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2.           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista
menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos
puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai
komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.
85 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttö
1.           Siirretään komissiolle valta
antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2.           Edellä 27, 42, 60 ja 67
artiklassa tarkoitettu vallan siirto komissiolle tapahtuu määräämättömäksi
ajaksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä.
3.           Euroopan parlamentti tai
neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 27, 42, 60 ja 67 artiklassa tarkoitetun
säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana
päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai
jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo
voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4.           Heti kun komissio on antanut
delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan
parlamentille ja neuvostolle.
5.           Edellä olevan 27, 42, 60 ja
67 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos
Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto
ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne
eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä
määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
XVIII
luku
Erinäiset säännökset
86 artikla
Soluja sisältävät, niistä koostuvat tai niistä johdetut lääkkeet
Tämä asetus ei vaikuta tietyntyyppisten ihmis-
tai eläinsolujen käytön taikka tällaisia soluja sisältävien, niistä koostuvien
tai niistä johdettujen lääkkeiden myynnin, luovutuksen tai käytön kieltävän tai
sitä rajoittavan kansallisen lainsäädännön soveltamiseen syistä, joita ei
käsitellä tässä asetuksessa. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle asiaa
koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä.
87 artikla
Suhde muuhun lainsäädäntöön
Tällä asetuksella ei rajoiteta neuvoston
direktiiviä 97/43/Euratom[24],
neuvoston direktiiviä 96/29/Euratom[25],
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2001/18/EY [26] eikä Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiiviä 2009/41/EY [27].
88 artikla
Tutkittavalle maksuttomat tutkimuslääkkeet
Tutkimuslääkkeiden kustannukset eivät saa olla
tutkittavan vastuulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden
toimivaltaa, joka liittyy niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä
terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen.
89 artikla
Tietosuoja
1.           Jäsenvaltioiden on
sovellettava jäsenvaltioissa tämän asetuksen nojalla toteuttamaansa
henkilötietojen käsittelyyn direktiiviä 95/46/EY.
2.           Komission ja Euroopan
lääkeviraston tämän asetuksen nojalla toteuttamaan henkilötietojen käsittelyyn
on sovellettava asetusta (EY) N:o 45/2001.
90 artikla
Siviili- ja rikosoikeudellinen vastuu
Tällä direktiivillä ei rajoiteta
toimeksiantajan tai tutkijan kansallisten tai unionin sääntöjen mukaista
siviili- tai rikosoikeudellista vastuuta.
XIX luku
Loppusäännökset
91 artikla
Kumoaminen
1.           Kumotaan direktiivi 2001/20/EY [...]
päivästä [...]kuuta [...] [please set a specific date - two years after
publication of this Regulation].
2.           Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa
säädetään, jos kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on esitetty ennen
92 artiklan 2 kohdassa vahvistettua päivämäärää [soveltamispäivä] direktiivin
2001/20/EY nojalla, kliininen lääketutkimus kuuluu edelleen mainitun
direktiivin soveltamisalaan [...] päivään [...]kuuta [...] [please set a
specific date – five years after publication of this Regulation] asti.
3.           Viittauksia direktiiviin 2001/20/EY
pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä V olevan vastaavuustaulukon
mukaisesti.
92 artikla
Siirtymäsäännökset
Poiketen siitä, mitä 91 artiklan 1 kohdassa
säädetään, jos kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on toimitettu [...]
päivän [...]kuuta [...] [please set a specific date - two years from the
publication of this Regulation] ja [...] päivän [...]kuuta [...] [please
set a specific date - three years after publication] välisenä aikana,
kyseinen kliininen lääketutkimus voidaan aloittaa direktiivin 2001/20/EY 6,
7 ja 9 artiklan mukaisesti. Tällainen kliininen lääketutkimus kuuluu
kyseisen direktiivin soveltamisalaan [...] päivään [...]kuuta [...] [please
set a specific date – five years after publication of this Regulation] asti.
93 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta
[...] [please set a specific date - two years after its publication].
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja

LIITE I
Alustavan hakemuksen hakemusasiakirjat
1.           Johdanto ja yleiset periaatteet
1.           Toimeksiantajan on tapauksen
mukaan annettava viittaus aiempiin hakemuksiin. Jos tällaisten hakemusten
esittäjä on jokin muu toimeksiantaja, on toimitettava kyseisen toimeksiantajan
kirjallinen suostumus.
2.           Toimeksiantajan on
allekirjoitettava hakemus. Tällä allekirjoituksella toimeksiantaja vakuuttaa,
että
·
annetut tiedot ovat täydelliset;
·
liiteasiakirjoissa on täsmällinen kuvaus
käytettävissä olevista tiedoista;
·
kliininen lääketutkimus tehdään
tutkimussuunnitelman mukaisesti.
3.           11 artiklassa tarkoitetun
hakemuksen hakemusasiakirjat on rajattava tämän liitteen 2–10 kohtaan.
4.           Rajoittamatta 26 artiklan soveltamista 14 artiklassa
tarkoitetun hakemuksen hakemusasiakirjat on rajattava tämän liitteen 11–17
kohtaan.
2.           Saatekirje
5.           Saatekirjeessä on tuotava
esiin lääketutkimuksen erityispiirteet.
6.           Saatekirjeessä ei tarvitse
toistaa tietoja, jotka on jo annettu EU-hakulomakkeessa. Seuraavat tiedot on
kuitenkin annettava:
·
tutkimuspopulaation erityispiirteet, esim. onko mukana
osallistujia, jotka eivät kykene antamaan tietoista suostumusta, tai alaikäisiä
·
annetaanko tutkimuksessa ensimmäistä kertaa uutta
vaikuttavaa ainetta ihmisille
·
onko Euroopan lääkevirasto tai jäsenvaltion tai
kolmannen maan kansallinen toimivaltainen viranomainen antanut
lääketutkimukseen tai tutkimuslääkkeeseen liittyvää tieteellistä neuvontaa ja
·
onko tutkimus tai onko sen tarkoitus olla osa
lastenlääkettä koskevaa tutkimusohjelmaa, jota tarkoitetaan lastenlääkkeistä
12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)
N:o 1901/2006[28]
II osaston 3 luvussa (jos Euroopan lääkevirasto on jo antanut lastenlääkettä
koskevasta tutkimusohjelmasta päätöksen, saatekirjeessä on annettava linkki,
jonka avulla päätös löytyy lääkeviraston verkkosivustolta
·
onko tutkimuslääke tai oheislääke narkoottinen tai
psykotrooppinen
·
onko toimeksiantaja saanut harvinaislääkkeen tai
harvinaisen sairauden aseman tutkimuslääkkeelle tai sairaudelle.
7.           Saatekirjeessä on
ilmoitettava, mistä osasta hakemusasiakirjoja asiaan liittyvät tiedot löytyvät.
8.           Saatekirjeessä on
ilmoitettava selkeästi, mistä osasta hakemusasiakirjoja löytyvät ne
turvallisuudesta annetut tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida, onko
haittavaikutus epäilty odottamaton vakava haittavaikutus.
9.           Jos kyseessä on uudelleen
toimitettu hakemus, saatekirjeessä on tuotava esiin muutokset verrattuna
aiempaan hakemukseen.
3.           EU-hakulomake
10.         Asianmukaisesti täytetty
EU-hakulomake.
4.           Tutkimussuunnitelma
11.         Tutkimussuunnitelmassa on
kuvattava kliinisen lääketutkimuksen tavoitteet, koeasetelma, menetelmät,
tilastolliset näkökohdat ja organisointi.
12.         Tutkimussuunnitelma on
yksilöitävä nimellä, toimeksiantajan tutkimussuunnitelmalle antamalla
numerolla, joka koskee suunnitelman kaikkia versioita (jos olemassa),
päiväyksellä ja versionumerolla, jotka päivitetään muuttamisen yhteydessä, sekä
suunnitelmalle annetulla lyhytnimellä.
13.         Suunnitelman on sisällettävä
erityisesti seuraavat:
·      selkeä ja yksiselitteinen määritelmä kyseisen kliinisen lääketutkimuksen
päättämisestä (useimmiten tämä on viimeisen tutkittavan viimeinen käyntipäivä,
ellei tutkimussuunnitelmassa toisin määritetä)
·      kuvaus kliinisen lääketutkimuksen ja sen suunnittelun
asianmukaisuudesta 6 artiklassa tarkoitettua arviointia varten
·      arvio odotetusta hyödyistä ja riskeistä 6 artiklassa tarkoitettua
arviointia varten
·      sisällyttämis- ja poissulkemisperusteet
·      perustelut sellaisten tutkittavien sisällyttämiselle, jotka eivät
kykene antamaan tietoista suostumustaan tai kuuluvat muihin erityisryhmiin,
kuten alaikäiset
·      jos kyseisestä kliinisestä lääketutkimuksesta suljetaan pois vanhukset
tai naiset, näitä poissulkemisperusteita koskeva selvitys ja perustelu
·      yksityiskohtainen kuvaus rekrytointimenettelystä ja tietoisen
suostumuksen hankkimismenettelystä etenkin siinä tapauksessa, että tutkittavat
eivät kykene antamaan tietoista suostumusta;
·      tiivistelmä seurantajärjestelyistä;
·      julkaisupolitiikan kuvaus;
·      kuvaus järjestelyistä, joiden mukaisesti tutkittavia hoidetaan sen
jälkeen, kun osallistuminen tutkimukseen on päättynyt, jos tällainen lisähoito
on tarpeen sen vuoksi, että tutkittavat ovat osallistuneet tutkimukseen, ja jos
hoito poikkeaa siitä, mitä tutkittavan terveydentilan perusteella voitaisiin
normaalisti odottaa;
·      kuvaus mahdollisista järjestelyistä, joiden mukaisesti
tutkimuslääkkeiden ja oheislääkkeiden jäljittäminen, säilytys, hävittäminen ja
palauttaminen toteutetaan 48 artiklan mukaisesti;
·      kuvaus järjestelyistä, joilla varmistetaan sovellettavien
tietosuojasääntöjen noudattaminen; erityisesti organisatoriset ja tekniset
järjestelyt, jotka toteutetaan käsiteltyjen tietojen tai henkilötietojen
luvattoman saannin, luovuttamisen, levittämisen muuttamisen tai häviämisen
välttämiseksi;
·      kuvaus toimenpiteistä, jotka toteutetaan kirjattujen tietojen
luottamuksellisuuden ja tutkittavien henkilötietojen luottamuksellisuuden
varmistamiseksi lääketieteellisissä tutkimuksissa;
·      kuvaus toimenpiteistä, jotka toteutetaan tietosuojarikkomustapauksissa
mahdollisten haitallisten vaikutusten lievittämiseksi;
·      asianmukaisesti perustellut syyt siihen, että kliinisten
lääketutkimusten tulosten yhteenvetoa ei toimiteta vuoden kuluessa;
·      perustelut sellaisten oheislääkkeiden käytölle, joilla ei ole
myyntilupaa.
14.         Jos kliininen lääketutkimus
tehdään käyttämällä sellaista vaikuttavaa ainetta, jota on saatavana Euroopan
unionissa eri kauppanimillä eri lääkkeissä, joille on myönnetty myyntilupa,
tutkimussuunnitelmassa voidaan määritellä hoito ainoastaan vaikuttavan aineen
tai anatomis-terapeuttis-kemiallisen koodin (ATC-koodi, tasot 3–5) perusteella
täsmentämättä kunkin valmisteen kauppanimeä.
15.         Haittatapahtumista
raportoinnin osalta tutkimussuunnitelmassa on ilmoitettava
·      turvallisuusarvioinnin kannalta merkityksellisiksi määritellyt
haittatapahtumat tai poikkeavat laboratoriotulokset, joista on ilmoitettava
toimeksiantajalle, ja
·      vakavat haittatapahtumat, joista tutkijan ei tarvitse ilmoittaa.
16.         Tutkimussuunnitelmassa on
tarvittaessa käsiteltävä tutkimuslääkkeiden merkintöihin ja sokkoutuksen
purkamiseen liittyviä kysymyksiä.
17.         Tutkimussuunnitelman
ohessa on toimitettava siitä tehty tiivistelmä.
5.           Tutkijan tietopaketti
18.         Tutkijan tietopaketin
tarkoituksena on antaa tutkijoille ja muille tutkimuksen suorittamiseen
osallistuville tiedot, joiden avulla heidän on helpompi ymmärtää
tutkimussuunnitelman keskeisten osatekijöiden perusteet ja noudattaa niitä.
Tällaisia ovat esimerkiksi annos, annosten antoväli ja -tapa sekä
turvallisuuden valvontaan liittyvät menettelyt.
19.         Tutkijan tietopaketin tiedot
on esitettävä tiiviissä, yksinkertaisessa, puolueettomassa, tasapainoisessa ja
muussa kuin myynninedistämiseen tähtäävässä muodossa, jotta kliininen
asiantuntija tai tutkija ymmärtää ne ja voi tehdä puolueettoman
hyöty–riskiarvioinnin ehdotetun kliinisen lääketutkimuksen soveltuvuudesta.
Tietopaketin on perustuttava kaikkiin käytettävissä oleviin tietoihin ja
näyttöön, jotka tukevat ehdotetun kliinisen tutkimuksen perustelua ja
tutkimuslääkkeen turvallista käyttöä tutkimuksessa. Tiedot on esitettävä
tiivistelminä.
20.         Tutkijan tietopakettina on
hyväksytty valmisteyhteenveto, jos tutkimuslääkkeellä on myyntilupa ja sitä
käytetään myyntiluvan ehtojen mukaisesti. Jos kliinisessä tutkimuksessa
poiketaan luvan mukaisista käyttöehdoista, valmisteyhteenvedon lisäksi on
toimitettava tiivistelmä asian kannalta merkityksellisistä kliinisistä ja
muista kuin kliinisistä tiedoista, jotka tukevat tutkimuslääkkeen käyttöä
kliinisessä lääketutkimuksessa. Jos tutkimuslääke on tutkimussuunnitelmassa
yksilöity ainoastaan vaikuttavan aineen mukaan, toimeksiantajan on valittava
yksi valmisteyhteenveto vastaamaan tutkijan tietopakettia kaikkien sellaisten
lääkkeiden osalta, jotka sisältävät kyseistä vaikuttavaa ainetta ja joita
käytetään jossakin kliinisen lääketutkimuksen tutkimuspaikassa.
21.         Jos kyse on monikansallisesta
tutkimuksesta, jossa kussakin osallistujajäsenvaltiossa käytettäväksi
tarkoitettu lääke on kyseisessä jäsenvaltiossa myyntiluvan saanut lääke ja
valmisteyhteenveto on erilainen eri jäsenvaltioissa, toimeksiantajan on
valittava yksi valmisteyhteenveto koko kliinistä lääketutkimusta varten. Tämän
valmisteyhteenvedon on oltava se, joka parhaiten soveltuu takaamaan
potilasturvallisuuden.
22.         Jos tutkijan tietopaketti ei ole valmisteyhteenveto, siinä
on selkeästi tunnistettavassa osassa määritettävä ne haittavaikutukset, joita
on pidettävä odotettuina haittavaikutuksina, myös tiedot haittavaikutusten
yleisyydestä ja luonteesta (”turvallisuudesta annetut tiedot”).
6.           Tutkimuslääkkeiden hyvän tuotantotavan
noudattamiseen liittyvät asiakirjat
23.         Hyvän tuotantotavan
noudattamiseen liittyvissä asiakirjoissa sovelletaan seuraavaa.
24.         Seuraavissa tapauksissa ei
toimiteta asiakirjoja:
·      tutkimuslääkkeellä on myyntilupa, sitä ei ole muutettu ja sitä
valmistetaan EU:ssa tai
·      tutkimuslääkettä ei valmisteta EU:ssa, mutta sillä on myyntilupa eikä
sitä ole muutettu.
25.         Jos tutkimuslääkkeellä ei ole
myyntilupaa eikä sillä ole ihmiselle tarkoitettujen lääkkeiden
rekisteröintivaatimusten yhdenmukaistamista käsittelevän kansainvälisen
konferenssin (ICH:n) jäsenenä olevan kolmannen maan myöntämää myyntilupaa eikä
sitä ole valmistettu EU:ssa, on toimitettava seuraavat asiakirjat:
·      jäljennös 58 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tuontiluvasta ja
·      EU:ssa toimivan pätevyysvaatimukset täyttävän henkilön antama todistus
siitä, että valmistuksessa noudatettava tuotantotapa on vähintään samantasoinen
kuin EU:ssa noudatettavat hyvät tuotantotavat, ellei EU:n ja kolmansien maiden
välisiin vastavuoroista tunnustamista koskeviin sopimuksiin sisälly erityisiä
järjestelyjä.
26.         Kaikissa muissa tapauksissa on
toimitettava jäljennös 58 artiklassa tarkoitetusta valmistus-/tuontiluvasta.
27.         Niistä tutkimuslääkkeistä,
joiden valmistus tai tuonti ei ole 58 artiklan mukaisesti luvanvaraista, on
toimitettava asiakirjat, jotka osoittavat 58 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen
vaatimusten mukaisuuden.
7.           Tutkimuslääkettä koskeva dokumentaatio
(IMPD)
28.         Tutkimuslääkettä koskevassa
dokumentaatiossa (IMPD) annetaan tietoja tutkimuslääkkeen laadusta,
valmistuksesta ja valvonnasta samoin kuin sitä koskevista ei-kliinisistä
tutkimuksista ja sen kliinisestä käytöstä.
7.1.1.     Tutkimuslääkkeeseen liittyviä
tietoja
7.1.1.1.  Johdanto
29.         IMPD:hen sisältyvät tiedot voidaan korvata muilla
asiakirjoilla, jotka voidaan toimittaa yksinään tai yhdessä dokumentaatiota
täydentävien tietojen (”täydentävä IMPD-dokumentaatio”) kanssa. Täydentävän
dokumentaation yksityiskohdat esitetään 7.1.2. kohdassa.
30.         IMPD-dokumentaation alussa on
esitettävä yksityiskohtainen sisällysluettelo ja selityksillä varustettu
termiluettelo.
31.         Tiedot on esitettävä tiiviissä
muodossa. Dokumentaatiosta ei pidä tehdä turhan laajaa, vaan tiedot on parasta
esittää taulukoissa, joita seuraa tiivis selvitys keskeisimmistä seikoista.
7.1.1.2.  Laadulliset tiedot
32.         Laadulliset tiedot on esitettävä
loogisesti järjestettynä.
7.1.1.3.  Ei-kliiniset farmakologiset ja
toksikologiset tiedot
33.         IMPD:hen on myös
sisällytettävä tiivistelmät kliinisessä tutkimuksessa käytettävien
tutkimuslääkkeiden ei-kliinisistä farmakologisista ja toksikologisista tiedoista.
Lisäksi siihen on sisällytettävä viitetiedot tehdyistä tutkimuksista ja
asianmukaiset kirjallisuusviitteet. Silloin kun mahdollista, olisi hyvä esittää
tiedot taulukkomuodossa ja liittää mukaan tiivis selvitys keskeisimmistä
seikoista. Tehdyistä tutkimuksista laadittujen tiivistelmien perusteella on
pystyttävä arvioimaan tutkimuksen soveltuvuus sekä se, onko tutkimus tehty
hyväksyttävän suunnitelman mukaisesti.
34.         Ei-kliiniset farmakologiset ja
toksikologiset tiedot on esitettävä loogisesti järjestettynä käyttämällä
esimerkiksi otsikointia, joka löytyy asiakirjan Common Technical Document
(yhteinen tekninen asiakirja) moduulin 4 tuoreimmasta versiosta tai asiakirjan
sähköisestä versiosta (eCTD).
35.         Pelkän tehdyistä tutkimuksista
laaditun tosiseikkoihin perustuvan tiivistelmän sijaan IMPD:ssä on esitettävä
kriittinen analyysi tiedoista, myös perustelut tietojen puuttumiselle, samoin
kuin arvio valmisteen turvallisuudesta ehdotetussa kliinisessä tutkimuksessa.
36.         IMPD:hen on sisällytettävä
lausunto 25 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun hyvän laboratoriokäytännön tai
vastaavien standardien mukaisuudesta.
37.         Toksisuustutkimuksissa
käytetyn testimateriaalin on oltava laadulliselta ja määrälliseltä
epäpuhtausprofiililtaan edustava suhteessa kliinisessä lääketutkimuksessa
käytettävään materiaaliin. Testimateriaalin valmistelussa on tehtävä tämän
seikan varmistamiseen tarvittavat tarkastukset, jotta se toimisi näyttönä
tutkimuksen pätevyydestä.
7.1.1.4.  Tiedot aiemmista kliinisistä
lääketutkimuksista ja ihmisillä saadusta näytöstä
38.         Tiedot kliinisistä
lääketutkimuksista ja ihmisillä saadusta näytöstä on esitettävä loogisesti
järjestettynä käyttämällä esimerkiksi otsikointia, joka löytyy asiakirjan
Common Technical Document (yhteinen tekninen asiakirja) moduulin 5 tuoreimmasta
versiosta tai asiakirjan sähköisestä versiosta (eCTD).
39.         Tässä osiossa on esitettävä
tiivistelmä kaikista tiedoista, jotka on saatu tutkimuslääkkeisiin liittyvistä
aiemmista kliinisistä tutkimuksista ja ihmisillä saadusta näytöstä.
40.         Siihen
on sisällytettävä lausunto viitattujen kliinisten tutkimusten hyvää kliinistä
tutkimustapaa koskevien periaatteiden mukaisuudesta sekä viittaus 25 artiklan
4–6 kohdassa tarkoitettuun julkiseen rekisteriin.
7.1.1.5.  Yleisarvio riskien ja hyötyjen
suhteesta
41.         Tässä osiossa on esitettävä
tiivis yhteenveto, jossa analysoidaan kriittisesti ei-kliinisiä ja kliinisiä
tietoja suhteessa ehdotetun tutkimuksen mahdollisiin riskeihin ja hyötyihin,
ellei näitä tietoja ole annettu jo tutkimussuunnitelmassa. Siinä tapauksessa on
viitattava asianomaiseen kohtaan suunnitelmassa. Tekstissä on mainittava kaikki
keskeytetyt tutkimukset ja esitettävä keskeyttämisen syyt. Kun arvioidaan
ennakoitavissa olevia riskejä ja odotettuja hyötyjä, jotka liittyvät
alaikäisillä tai vajaakykyisillä aikuisilla tehtäviin tutkimuksiin, on otettava
huomioon erityisesti näitä koskevat tämän asetuksen säännökset.
42.         Tapauksen mukaan tekstissä on
tarkasteltava turvamarginaaleja, jotka liittyvät suhteelliseen systeemiseen
altistumiseen tutkimuslääkkeelle. Perustana olisi käytetyn annoksen sijaan
mieluiten käytettävä käyrän alle jäävää pinta-alaa (AUC) tai huippualtistusta
(Cmax) koskevia tietoja sen mukaan, kumpia pidetään relevantimpina.
On myös tarkasteltava ei-kliinisissä ja kliinisissä tutkimuksissa tehtyjen
havaintojen kliinistä merkitystä samoin kuin mahdollisia suosituksia, jotka
liittyvät vaikutusten ja turvallisuuden jatkoseurantaan kliinisissä
tutkimuksissa.
7.1.2.     Täydentävä IMPD-dokumentaatio:
viittaus muihin asiakirjoihin
43.         Hakija voi viitata muuhun
asiakirjaan, joka voidaan toimittaa yksinään tai yhdessä täydentävän
IMPD-dokumentaation kanssa.
7.1.2.1.  Viittaus tutkijan
tietopakettiin
44.         Hakija
voi joko toimittaa kokonaisen IMPD-dokumentaation tai viitata sen prekliinisten
ja kliinisten osien osalta tutkijan tietopakettiin. Jälkimmäisessä tapauksessa
on prekliinisistä ja kliinisistä tiedoista tehdyissä tiivistelmissä esitettävä
mieluiten taulukkomuodossa riittävän yksityiskohtaiset tiedot, joiden
perusteella arvioitsijat pystyvät tekemään päätöksen tutkimuslääkkeen
mahdollisesta toksisuudesta ja sen käytön turvallisuudesta ehdotetussa
tutkimuksessa. Jos prekliinisiin tai kliinisiin tietoihin liittyy jokin
erityinen näkökohta, joka vaatii tarkempaa asiantuntijalausuntoa tai käsittelyä
kuin mitä yleensä sisältyy tutkijan tietopakettiin, prekliiniset ja kliiniset
tiedot on toimitettava osana IMPD-dokumentaatiota.
7.1.2.2.  Viittaus valmisteyhteenvetoon
45.         Hakija voi toimittaa
valmisteyhteenvedon voimassa olevan version IMPD-dokumentaationa, jos
tutkimuslääkkeellä on myyntilupa. Täsmälliset vaatimukset on eritelty
taulukossa 1.
Taulukko 1: Täydentävän IMPD-dokumentaation
sisältö
 Aiemman arvioinnin tyyppi || Laadulliset tiedot || Ei-kliiniset tiedot || Kliiniset tiedot
 Tutkimuslääkkeellä on myyntilupa tai sillä on myyntilupa ICH-maassa ja sitä käytetään tutkimuksessa ||   ||   ||
 - valmisteyhteenvedon ehtojen mukaisesti || Valmisteyhteenveto
 - valmisteyhteenvedon ehdoista poikkeavalla tavalla || Valmisteyhteenveto || Tapauksen mukaan || Tapauksen mukaan
 - muutettuna (esim. sokkoutettuna) || P+A || Valmisteyhteenveto || Valmisteyhteenveto
 Tutkimuslääkkeen muulla lääkemuodolla tai vahvuudella on myyntilupa tai sillä on myyntilupa ICH-maassa, ja tutkimuslääkkeen toimittaa myyntiluvan haltija. || Valmisteyhteenveto+P+A || Kyllä || Kyllä
 Tutkimuslääkkeellä ei ole myyntilupaa eikä sillä ole myyntilupaa ICH-maassa, mutta vaikuttavaa ainetta sisältyy myyntiluvan saaneeseen lääkkeeseen ja ||   ||   ||
 - sen toimittaa sama valmistaja || Valmisteyhteenveto+P+A || Kyllä || Kyllä
 - sen toimittaa toinen valmistaja || Valmisteyhteenveto+S+P+A || Kyllä || Kyllä
 Tutkimuslääkkeestä on aiemmin tehty kliinistä lääketutkimusta koskeva hakemus, joka hyväksyttiin asianomaisessa jäsenvaltiossa, eikä sitä ole muutettu ja ||   ||   ||
 - tutkimuslupahakemuksen viimeisimmän muutoksen jälkeen ei ole tullut käyttöön uutta tietoa || Viitataan aiemmin toimitettuun aineistoon
 - tutkimuslupahakemuksen viimeisimmän muutoksen jälkeen on tullut käyttöön uutta tietoa || Uudet tiedot || Uudet tiedot || Uudet tiedot
 - tutkimuslääkettä käytetään aiemmasta poikkeavalla tavalla. || Tapauksen mukaan || Tapauksen mukaan || Tapauksen mukaan
(S: vaikuttavaa ainetta koskevat tiedot, P:
tutkimuslääkettä koskevat tiedot, A: lisätiedot tiloista ja laitteista,
vieraiden tekijöiden turvallisuusarvioinnista, uusista apuaineista sekä ja liuottimista
liuottamista varten ja laimentimista)
46.         Jos tutkimuslääke määritellään
tutkimussuunnitelmassa vaikuttavan aineen tai ATC-koodin perusteella (ks. 4
kohta edellä), hakija voi toimittaa IMPD-dokumentaation asemesta yhden
edustavan valmisteyhteenvedon kustakin vaikuttavasta aineesta tai kyseiseen
ATC-ryhmään kuuluvasta vaikuttavasta aineesta. Vaihtoehtoisesti hakija voi
toimittaa asiakirjan, johon on koottu edustavan valmisteyhteenvedon tietoja
vastaavat tiedot kaikista vaikuttavista aineista, joita voidaan käyttää
tutkimuslääkkeenä kyseisessä kliinisessä lääketutkimuksessa.
7.1.3.     IMPD-dokumentaatio plasebon
tapauksessa
47.         Jos tutkimuslääke on plasebo, tietovaatimukset rajoittuvat
laatutietoihin. Lisädokumentaatiota ei vaadita, jos plasebolla on sama
koostumus kuin tutkimuslääkkeellä, sen on valmistanut sama valmistaja eikä se
ole steriili.
8.           Oheislääkkeen hakemusasiakirjat
48.         Rajoittamatta 62 artiklan
soveltamista 6 ja 7 kohdassa esitettyjä dokumentaatiovaatimuksia sovelletaan
myös oheislääkkeisiin. Jos oheislääkkeellä on myyntilupa asianomaisessa
jäsenvaltioissa, lisätietoja ei kuitenkaan tarvitse toimittaa.
9.           Tieteellinen neuvonta ja lastenlääkettä
koskeva tutkimusohjelma
49.         Kliinistä lääketutkimusta
koskevan, Euroopan lääkeviraston tai jonkin jäsenvaltion tai kolmannen maan
antaman tieteellisen neuvonnan tiivistelmästä on toimitettava jäljennös, jos
sellainen on saatavilla.
50.         Jos kliininen lääketutkimus
muodostaa osan hyväksyttyä lastenlääkkeen tutkimusohjelmaa, on toimitettava
jäljennös Euroopan lääkeviraston päätöksestä, jolla tutkimusohjelma on
hyväksytty, sekä lastenlääkekomitean lausunto, elleivät nämä asiakirjat ole
kokonaisuudessaan saatavana internetin kautta. Tässä tapauksessa riittää, että
saatekirjeessä on linkki näihin asiakirjoihin (ks.2 kohta).
10.         Tutkimuslääkkeen merkintöjen sisältö
11.         Rekrytointijärjestelyt (tiedot kultakin
asianomaiselta jäsenvaltiolta)
51.         Erillisessä asiakirjassa on
yksityiskohtaisesti kuvattava tutkittavien rekrytointimenettelyt, ellei niitä
kuvata tutkimussuunnitelmassa.
52.         Jos tutkittavien rekrytointi
tapahtuu ilmoitusten avulla, on toimitettava jäljennökset ilmoitusaineistosta,
myös kaikista painotuotteista sekä ääni- ja kuvatallenteista. On kuvattava
menettelyt, joilla ilmoitukseen saadut vastaukset on tarkoitus käsitellä. Tähän
sisältyvät suunnitellut järjestelyt tiedoista tai neuvoista, jotka annetaan
vastaajille, joita ei pidetty sopivina tutkimukseen otettaviksi.
12.         Tutkittaville annettavat tiedot ja
tietoisen suostumuksen antamismenettely (tiedot kultakin asianomaiselta
jäsenvaltiolta)
53.         Kaikki tiedot, jotka annetaan
tutkittaville (tai tapauksen mukaan vanhemmille tai lailliselle edustajalle)
ennen tutkimukseen osallistumista tai siitä poisjäämistä koskevan päätöksen
tekemistä, on toimitettava yhdessä tietoisen kirjallisen suostumuksen
antamiseen tarkoitetun lomakkeen kanssa.
54.         On toimitettava kuvaus
menettelyistä, jotka liittyvät tietoisen suostumuksen antamiseen seuraavissa
erityisolosuhteissa:
–
alaikäisten ja vajaakykyisten tutkittavien osalta
on kuvattava menettelyt, joilla saadaan tietoinen suostumus vanhemmalta tai
vanhemmilta tai lailliselta edustajalta, sekä alaikäisten ja vajaakykyisten
tutkittavien osallistuminen;
–
jos aiotaan käyttää menettelyä, johon kuuluu
suostumus todistajan läsnäollessa, on toimitettava asianmukaiset tiedot syystä,
jonka vuoksi käytetään todistajaa, todistajan valinnasta sekä menettelystä,
jolla saadaan tietoinen suostumus;
–
kun kyseessä ovat 32 artiklassa tarkoitetut
kliiniset lääketutkimukset, on kuvattavat menettely, jolla saadaan laillisen
edustajan ja tutkittavan tietoinen suostumus kliinisen lääketutkimuksen
jatkamiseksi;
–
kun kyseessä ovat hätätilanteissa suoritettavat
kliiniset lääketutkimukset, kuvaus menettelyistä, joita on noudatettu
hätätilanteen toteamiseksi ja sen dokumentoimiseksi.
55.         Näissä tapauksissa on
toimitettava tutkittavalle ja vanhemmille tai lailliselle edustajalle
annettavat tiedot.
13.         Tutkijan sopivuus (tiedot kultakin
asianomaiselta jäsenvaltioilta)
56.         On toimitettava luettelo
suunnitelluista tutkimuspaikoista, tutkimuspaikalla kliinistä lääketutkimusta
suorittavan tutkijaryhmän vastaavien tutkijoiden nimi ja asema (’johtava
tutkija’) sekä tutkittavien lukumäärä tutkimuspaikoilla.
57.         On toimitettava kuvaus
johtavien tutkijoiden pätevyydestä ajantasaisena ansioluettelona ja muina
asianmukaisina asiakirjoina. On kuvattava hyvän kliinisen tutkimustavan
periaatteita koskeva mahdollinen aiempi koulutus tai kokemus, joka on saatu
kliinisiä lääketutkimuksia ja potilaiden hoitoa koskevasta työstä.
58.         Kaikki sellaiset tekijät,
kuten taloudelliset intressit, jotka voisivat vaikuttaa johtavien tutkijoiden
puolueettomuuteen, on esiteltävä.
14.         Tilojen sopivuus (tiedot kultakin
asianomaiselta jäsenvaltioilta)
59.         Jäsenvaltion järjestelmän
mukaisesti on toimitettava tutkimuspaikan klinikan tai laitoksen johtajan tai
muun vastuuhenkilön antama kirjallinen vakuutus tutkimuspaikkojen sopivuudesta.
15.         Todistus vakuutuksen kattavuudesta tai
vahingonkorvauksesta (tiedot kultakin asianomaiselta jäsenvaltiolta)
16.         Rahoitusjärjestelyt (tiedot kultakin
asianomaiselta jäsenvaltiolta)
60.         On toimitettava tiedot
rahoitustoimista sekä korvauksista, joita maksetaan tutkittaville ja tutkijalle
tai tutkimuspaikalle kliiniseen lääketutkimukseen osallistumisesta.
61.         On toimitettava kuvaus
mahdollisesta toimeksiantajan ja tutkimuspaikan välisestä sopimuksesta.
17.         Todistus maksun suorittamisesta (tiedot
kultakin asianomaiselta jäsenvaltiolta)
LIITE II
Huomattavaa muutosta koskevat hakemusasiakirjat
1.           Johdanto ja yleiset periaatteet
1.           Jos huomattava muutos koskee
useampaa kuin yhtä saman toimeksiantajan ja saman tutkimuslääkkeen kliinistä
lääketutkimusta, toimeksiantaja voi tehdä yhden hyväksymispyynnön.
Saatekirjeessä ja ilmoituksessa esitetään luettelo kaikista muutoksen
vaikutusten piiriin kuuluvista kliinisistä lääketutkimuksista virallisine
tunnusnumeroineen ja vastaavine muutoskoodinumeroineen.
2.           Toimeksiantajan on
allekirjoitettava hakemus. Tällä allekirjoituksella toimeksiantaja vakuuttaa,
että
·      annetut tiedot ovat täydelliset;
·      liiteasiakirjoissa on täsmällinen kuvaus käytettävissä olevista
tiedoista;
·      kliininen lääketutkimus tehdään muutettujen asiakirjojen mukaisesti.
2.           Saatekirje
3.           Saatekirje, jossa on
seuraavat tiedot:
–       otsikkorivillä EU-tutkimusnumero ja toimeksiantajan
tutkimussuunnitelmalle antama numero (jos on), tutkimuksen nimi sekä
toimeksiantajan antama muutoskoodinumero, jonka perusteella huomattava muutos
voidaan yksilöidä ja jota käytetään johdonmukaisesti;
–       hakijan tunnistetiedot;
–       muutoksen tunnistetiedot (toimeksiantajan
huomattavalle muutokselle antama koodinumero ja päiväys), joiden perusteella
yksi muutos voi viitata useisiin tutkimussuunnitelmaan tai tieteellisiin
asiakirjoihin tehtyihin muutoksiin;
–       selkeä maininta muutokseen liittyvistä
erityisistä näkökohdista ja viittaus siihen, mistä osasta alkuperäistä
hakemusaineistoa niihin liittyvät tiedot tai teksti löytyvät;
–       maininta kaikista tiedoista, jotka eivät
sisälly muutosta koskevaan hakulomakkeeseen ja jotka voivat vaikuttaa tutkittaville
aiheutuvaan riskiin;
–       tapauksen mukaan luettelo kaikista
muutoksen vaikutusten piiriin kuuluvista kliinisistä tutkimuksista virallisine
tunnusnumeroineen ja vastaavine muutoskoodinumeroineen (ks. edellä).
3.           Muutosta koskeva hakulomake
4.           Muutoksen kuvaus
4.           Muutos on kuvattava
seuraavasti:
–       muutetuista asiakirjoista tehty ote,
josta käy ilmi aiempi ja muutettu sanamuoto, sekä ote, jossa esitetään vain
uusi sanamuoto;
–       jos muutokset kuitenkin sijoittuvat niin
useisiin kohtiin asiakirjaa tai ovat niin laajoja, että on perusteltua
toimittaa täysin uusi versio, toimitetaan uusi versio koko asiakirjasta
(tällaisissa tapaukissa lisäksi taulukko, jossa luetellaan asiakirjojen
muutokset, jolloin samat muutokset voidaan ryhmitellä yhteen).
5.           Uusi versio on päivättävä ja
varustettava päivitetyllä versionumerolla.
5.           Taustatiedot
6.           Lisäksi taustatiedot, joihin
sisältyvät tapauksen mukaan seuraavat:
–       tiedoista tehdyt tiivistelmät
–       päivitetty yleisarvio riskien ja hyötyjen
suhteesta
–       mahdolliset seuraukset tutkimuksessa jo
mukana oleville tutkittaville
–       mahdolliset seuraukset tulosten
arvioimiselle.
6.           EU-hakulomakkeen päivitys
7.           Jos huomattavaan muutokseen
sisältyy muutoksia EU-hakulomakkeen tietoihin, on toimitettava lomakkeen
tarkistettu versio. Tarkistetussa lomakkeen versiossa on korostuksella
merkittävä kentät, joihin huomattavat muutokset vaikuttavat.
LIITE III
Turvallisuusraportointi
1.           Tutkijan ilmoitukset toimeksiantajalle
vakavista haittatapahtumista
1.           Haittatapahtuma voi olla mikä
tahansa epäsuotuisa tai ei-toivottu löydös (mukaan luettuina esimerkiksi
poikkeavat laboratoriotulokset), oire tai sairaus, joka liittyy ajallisesti
lääkkeen käyttöön.
2.           Tutkijan on ilmoitettava 37
artiklan 2 kohdassa tarkoitetut vakavat haittatapahtumat viipymättä saatuaan
tiedon vakavasta haittatapahtumasta. Tarvittaessa on toimitettava myöhemmin
annettava selvitys, jonka perusteella toimeksiantajan on voitava määrittää,
onko vakavan haittatapahtuman vuoksi kliinisen lääketutkimuksen
hyöty–riskisuhteen uudelleenarviointi tarpeen.
3.           Tutkijalla on velvollisuus
ilmoittaa toimeksiantajalle kaikki vakavat haittatapahtumat, joita tutkijan
hoitamille tutkittaville on aiheutunut kliinisen tutkimuksen aikana. Sen
jälkeen, kun tutkimus on päättynyt hänen hoidossaan olleiden tutkittavien
osalta, tutkijan ei tarvitse aktiivisesti seurata tutkittavia haittatapahtumien
varalta, ellei tutkimussuunnitelmassa toisin mainita.
4.           Jos tutkittavilla ilmenee
vakavia haittatapahtumia sen jälkeen, kun tutkimus on tutkijan hoidossa olevien
tutkittavien osalta päättynyt, tutkijan on ilmoittava niistä toimeksiantajalle,
mikäli tutkija saa niistä tiedon.
2.           Toimeksiantajan ilmoitukset Euroopan
lääkevirastolle epäillyistä odottamattomista vakavista haittavaikutuksista
2.1.        Vakava haittatapahtuma,
haittavaikutus
5.           Lääketieteellinen tapahtuma,
joka edellyttää toimenpiteitä jonkin 2 artiklan toisen kohdan 29 alakohdassa
mainitun ominaisuuden tai seurauksen estämiseksi, on vakava haittatapahtuma.
6.           Tämä vakavan
haittavaikutuksen määritelmä kattaa myös lääkityksessä tapahtuneet virheet ja
lääkityksen käyttämisen muihin kuin tutkimussuunnitelmassa määritettyihin
tarkoituksiin, mukaan luettuina lääkkeen virheellinen käyttö ja väärinkäyttö.
7.           Määritelmässä viitataan
epäsuorasti tapahtuman ja tutkimuslääkkeen välisen syy-seuraussuhteen
mahdollisuuteen. Tämä tarkoittaa sitä, että on olemassa syy-seuraussuhdetta
puoltavia tosiseikkoja (näyttöä) tai argumentteja.
8.           Jos ilmoituksen tekevä
tutkija ei ole toimittanut tietoja syy-seuraussuhteesta, toimeksiantajan on
kuultava ilmoituksen tehnyttä tutkijaa ja pyydettävä tätä ilmaisemaan
näkemyksensä asiasta. Toimeksiantajan ei tule lieventää tutkijan tekemää
arviota syy–seuraussuhteesta. Jos toimeksiantaja on eri mieltä tutkijan
tekemästä syy–seuraussuhdetta koskevasta arviosta, ilmoituksen mukana on
toimitettava sekä tutkijan että toimeksiantajan näkemykset.
2.2.        ’Odotettavuus’ /
’odottamattomuus’
9.           Odottamattomuuden osalta
todetaan, että ilmoitukset, joissa on merkittävää tietoa jo tiedossa olevan
dokumentoidun vakavan haittavaikutuksen ominaispiirteistä, esiintyvyyden
lisääntymisestä tai vakavuudesta, ovat odottamattomia tapahtumia.
10.         Toimeksiantaja määrittää
haittavaikutuksen odotettavuuden turvallisuutta koskevissa viitetiedoissa. Tämä
on tehtävä aiemmin havaittujen tapahtumien perusteella, ei siis sen mukaan,
mitä lääkevalmisteen farmakologisten ominaisuuksien perusteella voidaan
ennakoida.
11.         Turvallisuutta koskevat
viitetiedot sisältyvät valmisteyhteenvetoon tai tutkijan tietopakettiin.
Hakemusasiakirjojen kanssa toimitettavassa saatekirjeessä on oltava viittaus
turvallisuutta koskeviin viitetietoihin. Jos tutkimuslääkkeellä on myyntilupa
useissa asianomaisissa jäsenvaltioissa, joiden valmisteyhteenvedot ovat
erilaisia, toimeksiantajan on valittava turvallisuutta koskeviksi
viitetiedoiksi se valmisteyhteenveto, joka on tutkittavan turvallisuuden
kannalta tarkoituksenmukaisin.
12.         Turvallisuutta
koskevat viitetiedot voivat muuttua kliinisen lääketutkimuksen aikana.
Epäillystä odottamattomasta vakavasta haittavaikutuksesta ilmoittamisen osalta
sovelletaan niitä turvallisuutta koskevia viitetietoja, jotka ovat voimassa
epäillyn odottamattoman vakavan haittavaikutuksen ilmetessä. Turvallisuutta
koskevien viitetietojen muuttuminen vaikuttaa siis niiden haittavaikutusten
määrään, joista on tehtävä ilmoitus epäiltynä odottamattomana vakavana
haittavaikutuksena. Vuotuisen turvallisuusraportin laatimisessa sovellettavista
turvallisuutta koskevista viitetiedoista on ohjeita 3 kohdassa.
13.         Jos ilmoituksen tehnyt tutkija
on toimittanut saataville tietoja odotettavuudesta, toimeksiantajan on otettava
nämä tiedot huomioon.
2.3.        Ilmoitettavat epäillyt
odottamattomat vakavat haittavaikutukset
14.         Vähintään yhdessä
jäsenvaltiossa toteutettavan kliinisen lääketutkimuksen toimeksiantajan on
tehtävä ilmoitus seuraavista epäillyistä odottamattomista vakavista
haittavaikutuksista:
·      kaikki kyseisessä kliinisessä lääketutkimuksessa ilmenevät epäillyt
odottamattomat vakavat haittavaikutukset riippumatta siitä, ovatko ne ilmenneet
asianomaisessa jäsenvaltiossa vai kolmannessa maassa sijaitsevassa
tutkimuspaikassa ja
·      kaikki epäillyt odottamattomat vakavat haittavaikutukset, jotka
liittyvät samaan vaikuttavaan aineeseen (riippumatta aineen lääkemuodosta ja
vahvuudesta tai tutkittavasta käyttöaiheesta) ja jotka ovat ilmenneet
ainoastaan jossakin kolmannessa maassa tehtävässä kliinisessä
lääketutkimuksessa, jos kyseisen kliinisen lääketutkimuksen
–
toimeksiantaja on sama tai
–
toinen taho, joka on joko osa samaa emoyhtiötä tai
joka kehittää lääkettä virallisen sopimuksen perusteella yhdessä kyseisen
toimeksiantajan kanssa. Tutkimuslääkkeen tai turvallisuustietojen toimittamista
mahdollisen myyntiluvan tulevalle haltijalle ei tule pitää yhteisenä
kehityshankkeena.
15.         Tutkimuksen päättymisen jälkeen
havaitut epäillyt odottamattomat vakavat haittavaikutukset on myös
ilmoitettava.
2.4.        Määräajat
kuolemaan johtaneiden tai hengenvaarallisten epäiltyjen odottamattomien
vakavien haittavaikutusten ilmoittamiseksi
16.         Kuolemaan johtaneiden ja
hengenvaarallisten epäiltyjen odottamattomien vakavien haittavaikutusten osalta
toimeksiantajan on ilmoitettava ainakin vähimmäistiedot niin pian kuin
mahdollista ja joka tapauksessa seitsemän päivän kuluessa saatuaan tiedon
tapauksesta.
17.         Jos alustava ilmoitus on epätäydellinen
eli jos toimeksiantaja ei esimerkiksi ole toimittanut kaikkia
tietoja/arviointeja seitsemän päivän kuluessa, toimeksiantajan on toimitettava
alustaviin tietoihin perustuva täydennetty selvitys seuraavan kahdeksan päivän
kuluessa.
18.         Alustavaa ilmoitusta koskeva
määräaika (päivä 0 = Di 0) alkaa heti, kun toimeksiantaja on saanut tietoja,
jotka täyttävät ilmoittamisen vähimmäisvaatimukset.
19.         Jos toimeksiantaja saa merkittäviä uusia tietoja jo
ilmoitetusta tapauksesta, määräaikaa aletaan laskea uudestaan päivästä nolla
eli uusien tietojen vastaanottamispäivämäärästä alkaen. Nämä tiedot on
ilmoitettava myöhemmin annettavana selvityksenä 15 päivän kuluessa.
2.5.        Muiden kuin kuolemaan
johtaneiden tai hengenvaarallisten epäiltyjen odottamattomien vakavien
haittavaikutusten ilmoittamista koskevat määräajat
20.         Muista kuin kuolemaan
johtaneista ja hengenvaarallisista epäillyistä odottamattomista vakavista
haittavaikutuksista on ilmoitettava 15 päivän kuluessa.
21.         Jos epäilty odottamaton vakava
haittavaikutus osoittautuu kuolemaan johtavaksi tai hengenvaaralliseksi, vaikka
sitä ei aluksi pidetty kuolemaan johtavana tai hengenvaarallisena, muista kuin
kuolemaan johtaneista ja hengenvaarallisista epäillyistä odottamattomista
vakavista haittavaikutuksista on ilmoitettava 15 päivän kuluessa. Kuolemaan
johtaneiden tai hengenvaarallisten epäiltyjen odottamattomien vakavien
haittavaikutusten osalta myöhemmin toimitettava selvitys on laadittava niin
pian kuin mahdollista mutta kuitenkin viimeistään seitsemän päivän kuluttua
siitä, kun ensimmäinen tieto kuolemaan johtaneesta tai hengenvaarallisesta
haittavaikutuksesta on saatu. Katso myöhemmin annettavaa selvitystä koskevia
lisätietoja 2.4 kohdasta.
22.         Tapauksissa,
joissa epäilty odottamaton vakava haittavaikutus osoittautuu kuolemaan
johtavaksi tai hengenvaaralliseksi, vaikka sitä ei aluksi pidetty kuolemaan
johtavana tai hengenvaarallisena ja jos alustavaa ilmoitusta ei ole vielä
toimitettu, on laadittava yhdistetty selvitys.
2.6.        Sokkoutuksen purkaminen
23.         Toimeksiantajan on
ilmoitettava vain niistä epäillyistä odottamattomista vakavista
haittavaikutuksista, joissa sokkoutus on purettu.
24.         Tutkijan on purettava
sokkoutus kliinisen lääketutkimuksen aikana vain, mikäli sillä on merkitystä
tutkittavien turvallisuuden kannalta.
25.         Jos vaikutus voi olla epäilty
odottamaton vakava haittavaikutus, toimeksiantajan on purettava sokkoutus
ainoastaan kyseisten tutkittavien osalta. Sokkoutus on säilytettävä meneillään
olevan tutkimuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden (hallinnosta
vastaavat henkilöt, valvojat, tutkijat) sekä aineiston analysoinnista ja
tulosten tulkinnasta tutkimuksen päätösvaiheessa vastaavien henkilöiden osalta.
Tällaisia henkilöitä ovat esimerkiksi biometriikasta vastaavat työntekijät.
Sokkouttamattomien tietojen käyttöoikeus tulee olla ainoastaan niillä, jotka
osallistuvat turvallisuusraporttien laatimiseen Euroopan lääkevirastolle,
turvallisuusseurannasta vastaaville elimille (Data Safety Monitoring Board,
DSMB) tai henkilöille, jotka vastaavat jatkuvasta turvallisuuden arvioinnista
tutkimuksen aikana.
26.         Sellaisissa tutkimuksissa,
joissa tarkastellaan sairauksia, joihin liittyy suuri sairastuvuus tai
kuolleisuus ja joissa tehokkuutta mittaavat päätetapahtumat voivat olla myös
epäiltyjä odottamattomia vakavia haittavaikutuksia, tai jos tehokkuutta
mittaava päätetapahtuma kliinisessä lääketutkimuksessa on kuolleisuus tai muu
”vakava” löydös (joka mahdollisesti ilmoitetaan epäiltynä odottamattomana
vakavana haittavaikutuksena), kliinisen lääketutkimuksen luotettavuus saattaa
kuitenkin vaarantua, jos sokkoutus puretaan järjestelmällisesti. Näissä ja
vastaavissa tilanteissa toimeksiantajan on korostettava tutkimussuunnitelmassa,
mitkä vakavat haittatapahtumat liittyvät sairauteen eivätkä johda sokkoutuksen
järjestelmälliseen purkamiseen ja välittömästi annettaviin ilmoituksiin.
27.         Kaikissa
tapauksissa sovelletaan sokkoutuksen purkamisen jälkeen sääntöjä, jotka
koskevat epäillyistä odottamattomista vakavista haittavaikutuksista
ilmoittamista, jos tapahtuma osoittautuu epäillyksi odottamattomaksi vakavaksi
haittavaikutukseksi (esim. odotettavuudeltaan).
3.           Toimeksiantajan vuotuiset
turvallisuusraportit
28.         Raporttiin on sisällytettävä
liitteenä raportointikauden alussa voimassa olleet turvallisuutta koskevat
viitetiedot.
29.         Raportointikauden alkaessa
voimassa olleita turvallisuutta koskevia viitetietoja pidetään
raportointikauden kattavina turvallisuutta koskevina viitetietoina.
30.         Jos turvallisuutta koskeviin
viitetietoihin tulee huomattavia muutoksia raportointikauden aikana, ne on
lueteltava vuotuisessa turvallisuusraportissa. Muutetut turvallisuutta koskevat
viitetiedot on tässä tapauksessa toimitettava raportin liitteenä
raportointikauden alkaessa voimassa olleiden turvallisuutta koskevien viitetietojen
lisäksi. Turvallisuutta koskeviin viitetietoihin tehdyistä muutoksista
huolimatta raportointikauden alkaessa voimassa olleita turvallisuutta koskevia
viitetietoja pidetään raportointikauden kattavina turvallisuutta koskevina
viitetietoina.
LIITE IV
Tutkimuslääkkeen ja oheislääkkeen merkinnät
1.           Tutkimuslääkkeet, joilla ei ole
myyntilupaa
1.1.        Yleiset säännöt
1.           Seuraavien tietojen on oltava
sekä pakkauksessa että ulommassa päällyksessä:
a)      tärkeimmän yhteyshenkilön nimi, osoite ja
puhelinnumero tietojen saamiseksi lääkkeestä, kliinisestä lääketutkimuksesta ja
sokkoutuksen purkamisesta hätätilanteessa; kyseessä voi olla toimeksiantaja,
toimeksisaajana toimiva tutkimusorganisaatio tai tutkija (tässä liitteessä
tähän viitataan ’tärkeimpänä yhteyshenkilönä’);
b)      lääkemuoto, antotapa, annosyksiköiden
määrä ja, kun kyseessä on avoimin merkinnöin tehtävä tutkimus, nimi tai tunnus
ja vahvuus;
c)      erä- tai koodinumero, jonka avulla
sisältö ja pakkaustapahtuma voidaan tunnistaa;
d)      tutkimuksen viitekoodi, jonka avulla
tunnistetaan tutkimus, tutkimuspaikka, tutkija ja toimeksiantaja, jos näitä ei
ole ilmoitettu muualla;
e)      tutkittavan tunnusnumero/hoitonumero ja
tarvittaessa käyntinumero;
f)       tutkijan nimi (ellei sisälly a tai d
kohdan tietoihin);
g)      käyttöohjeet (voidaan viitata
selosteeseen tai muuhun selvittävään asiakirjaan, joka on tarkoitettu
tutkittavalle tai lääkettä antavalle henkilölle);
h)      ’Käytettäväksi ainoastaan kliinisessä
lääketutkimuksessa’ tai vastaava ilmaisu;
i)       säilytysolosuhteet;
j)       käyttöaika (tapauksen mukaan viimeinen
käyttöpäivä tai uudelleentestauspäivä) muodossa kuukausi/vuosi ja siten, että
kaikki monitulkintaisuus vältetään;
k)      ’Säilytettävä lasten ulottumattomissa’
paitsi silloin, kun lääkettä on tarkoitus käyttää tutkimuksissa, joissa tutkittavat
eivät ota sitä kotona.
2.           Edellä mainittujen tietojen
selkeyttämiseksi voidaan käyttää symboleja tai kuvamerkkejä. Lisätietoja,
varoituksia tai käsittelyohjeita voidaan antaa.
3.           Tärkeimmän yhteyshenkilön
osoitetta ja puhelinnumeroa ei tarvitse antaa päällysmerkinnässä, jos
tutkittaville on annettu seloste tai kortti, jossa on tällaiset tiedot ja heitä
on neuvottu säilyttämään ne hallussaan koko ajan.
1.2.        Pakkauksen rajoitetut
merkinnät
1.2.1.     Pakkaus ja ulompi päällys
toimitetaan yhdessä
4.           Kun lääke toimitetaan
tutkittavalle tai lääkkeen antavalle henkilölle pakkauksessa, jonka ulomman
päällyksen on tarkoitus jäädä pakkauksen yhteyteen, ja tällaisessa ulommassa
päällyksessä on 1.1 kohdassa luetellut tiedot, seuraavat tiedot on merkittävä
pakkaukseen (tai muuhun suljettuun annostelulaitteeseen, johon pakkaus
sisältyy):
a)      tärkeimmän yhteyshenkilön nimi;
b)      lääkemuoto, antotapa (voidaan jättää
ilmoittamatta suun kautta otettavista kiinteistä lääkemuodoista),
annosyksiköiden määrä ja, kun kyseessä on avoimin merkinnöin tehtävä tutkimus,
nimi tai tunnus ja vahvuus;
c)      erä- ja/tai koodinumero, jonka avulla
sisältö ja pakkaustapahtuma voidaan tunnistaa;
d)      tutkimuksen viitekoodi, jonka avulla
tunnistetaan tutkimus, tutkimuspaikka, tutkija ja toimeksiantaja, jos näitä ei
ole ilmoitettu muualla;
e)      tutkittavan tunnusnumero/hoitonumero ja
tarvittaessa käyntinumero.
1.2.2.     Pieni pakkaus
5.           Jos pakkaus on muodoltaan
läpipainopakkaus tai kyseessä ovat ampullien kaltaiset pienet yksiköt, joissa
ei voida esittää 1.1 kohdassa edellytettyjä tietoja, toimitetaan ulompi
päällys, jonka merkinnöissä on tällaiset tiedot. Pakkaukseen on sisällyttävä
seuraavat tiedot:
a)      tärkeimmän yhteyshenkilön nimi;
b)      antotapa (voidaan jättää ilmoittamatta
suun kautta otettavista kiinteistä lääkemuodoista) ja, kun kyseessä on avoimin
merkinnöin tehtävä tutkimus, nimi tai tunnus ja vahvuus/voimakkuus;
c)      erä- tai koodinumero, jonka avulla
sisältö ja pakkaustapahtuma voidaan tunnistaa;
d)      tutkimuksen viitekoodi, jonka avulla
tunnistetaan tutkimus, tutkimuspaikka, tutkija ja toimeksiantaja, jos näitä ei
ole ilmoitettu muualla;
e)      tutkittavan tunnusnumero/hoitonumero ja
tarvittaessa käyntinumero.
2.           Oheislääkkeet, joilla ei ole myyntilupaa
6.           Seuraavien tietojen on oltava
sekä pakkauksessa että ulommassa päällyksessä:
a)      tärkeimmän yhteyshenkilön nimi;
b)      lääkkeen nimi, jonka jälkeen mainitaan
lääkkeen vahvuus ja lääkemuoto;
c)      luettelo vaikuttavista aineista
laadullisesti ja määrällisesti annosyksikköä kohden ilmaistuna;
d)      tutkimuksen viitekoodi, jonka avulla
tunnistetaan tutkimuspaikka, tutkija ja tutkittava.
3.           Niiden tutkimuslääkkeiden, joilla on
myyntilupa, lisämerkintä
7.           Seuraavien tietojen on oltava
sekä pakkauksessa että ulommassa päällyksessä:
a)      tärkeimmän yhteyshenkilön nimi;
b)      tutkimuksen viitekoodi, jonka avulla
tunnistetaan tutkimuspaikka, tutkija ja tutkittava.
4.           Tietojen korvaaminen
8.           Kaikki 1, 2 ja 3 kohdassa
luetellut tiedot voidaan jättää pois ja korvata muilla keinoilla (esim.
käyttämällä keskitettyä sähköistä satunnaistamisjärjestelmää, käyttämällä
keskitettyä tietojärjestelmää) sillä edellytyksellä, että tutkittavien
turvallisuus ja tietojen luotettavuus ja varmuus eivät vaarannu. Tämä on
perusteltava tutkimussuunnitelmassa.
LIITE V
Vastaavuustaulukko
 Direktiivi 2001/20/EY || Tämä asetus
 1 artiklan 1 kohta || 1 artikla, 2 artiklan ensimmäinen kohta, toisen kohdan 1, 2 ja 4 alakohta
 1 artiklan 2 kohta || 2 artiklan toisen kohdan 26 alakohta
 1 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta || -
 1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta || 44 artiklan kolmas kohta
 1 artiklan 4 kohta || 44 artiklan toinen kohta
 2 artikla || 2 artikla
 3 artiklan 1 kohta || -
 3 artiklan 2 kohta || 4 ja 28 artikla, 29 artiklan 1 kohta, 72 artikla
 3 artiklan 3 kohta || -
 3 artiklan 4 kohta || 29 artiklan 3 kohta
 4 artikla || 28 ja 31 artikla, 10 artiklan 1 kohta
 5 artikla || 28 ja 30 artikla, 10 artiklan 2 kohta
 6 artikla || 4–14 artikla
 7 artikla || 4–14 artikla
 8 artikla || -
 9 artikla || 4–14 artikla
 10 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta || 15–24 artikla
 10 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta || 51 artikla
 10 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohta || 34 ja 35 artikla
 11 artikla || 78 artikla
 12 artikla || 74 artikla
 13 artiklan 1 kohta || 58 artiklan 1–4 kohta
 13 artiklan 2 kohta || 58 artiklan 2 kohta
 13 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta || 59 artiklan 1 kohta, 60 artiklan 1 ja 3 kohta
 13 artiklan 3 kohdan toinen alakohta || 60 artiklan 1 kohta
 13 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta || -
 13 artiklan 4 kohta || 59 artiklan 2 kohta
 13 artiklan 5 kohta || -
 14 artikla || 63–67 artikla
 15 artikla || 75 artikla
 16 artikla || 37 artikla
 17 artiklan 1 kohdan a–c alakohta || 38 artikla
 17 artiklan 1 kohdan d alakohta || -
 17 artiklan 2 kohta || 39 artikla
 17 artiklan 3 kohdan a alakohta || -
 17 artiklan 3 kohdan b alakohta || 40 artiklan 1 kohta
 18 artikla || -
 19 artiklan ensimmäisen kohdan ensimmäinen virke || 71 artikla
 19 artiklan ensimmäisen kohdan toinen virke || 70 artikla
 19 artiklan toinen kohta || 88 artikla
 19 artiklan kolmas kohta || -
 20 artikla || -
 21 artikla || 84 artikla
 22 artikla || -
 23 artikla || -
 24 artikla || -
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoitteet

              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Ehdotus
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ihmisille tarkoitettujen
lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY
kumoamisesta
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[29]
Kansanterveys
Kustannukset
katetaan Kansanterveys kasvun tukena -ohjelman 2014–2020 määrärahoista.
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.

¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
valmistelutoimeen[30].

¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Ehdotuksella
tuetaan kansanterveyttä ja sen tutkimusta koko EU:ssa ottamalla käyttöön
kliinisten lääketutkimusten luvanantoa ja suorittamista koskevat yhdenmukaiset
säännöt.
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite nro 1: Perustetaan sähköinen
EU-portaali ja EU:n tietokanta kliinisten lääketutkimusten lupahakemusten
toimittamista ja seurantaa varten.
Erityistavoite nro 2: Päivitetään olemassa
olevan Eudravigilance-tietokannan kliinisten lääketutkimusten moduuli turvallisuusraporttien
käsittelyn varmistamiseksi kliinisten lääketutkimusten aikana.
Erityistavoite nro 3: Luodaan jäsenvaltioiden
yhteistyöjärjestelmä kliinisten lääketutkimusten lupahakemusten arvioimiseksi.
Erityistavoite nro 4: Luodaan mekanismi
kolmansien maiden kliinisiä lääketutkimuksia koskevien sääntelyjärjestelmien
järjestelmätarkastuksia varten.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
Kansanterveys
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen
Vaikutukset
kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajiin (sekä yritystoimeksiantajiin että
ei-kaupallisiin toimeksiantajiin): vähennetään kliinisiä lääketutkimuksia
koskevien hakemusten ja huomattavaa muutosta koskevien hakemusten
toimittamiseen liittyvää hallinnollista rasitusta.
Vaikutukset
potilaisiin ja terveysjärjestelmiin: uusien ja innovatiivisten lääkkeiden ja
hoidon saanti nopeutuu.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
·
Kliinisiä lääketutkimuksia koskevien hakemusten
määrä EU:ssa sekä niihin osallistuvien tutkittavien määrä;
·
Monikansallisia kliinisiä lääketutkimuksia
koskevien hakemusten määrä EU:ssa sekä niihin osallistuvien tutkittavien määrä;
·
Tutkimussuunnitelman valmiiksi saamisen ja
ensimmäisen potilaan tutkimisen väliin jäävien päivien määrä;
·
EU:ssa suoritettavien kliinisten lääketutkimusten
hallinnollisesta rasituksesta johtuvien hallinnollisten kustannusten taso sekä
operatiiviset kustannukset ja
·
Niiden EU:n ulkopuolella suoritettujen kliinisten
lääketutkimusten määrä, joissa tuotettuihin tietoihin kliinistä lääketutkimusta
tai lääkettä koskevassa lupahakemuksessa viitataan.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Kaikki
sidosryhmät (potilaista tutkijoihin ja yrityksiin) kritisoivat kliinisistä
tutkimuksista annettua direktiiviä ja katsovat sen vähentäneen huomattavasti
potilaslähtöisen tutkimustyön ja siihen liittyvien tutkimusten houkuttelevuutta
EU:ssa. Kliinisiä lääketutkimuksia koskevien lupahakemusten määrä onkin
laskenut EU:ssa 5 028:sta (vuonna 2007) 3 800:aan vuonna 2011. Tämä
kehityssuuntaus heikentää Euroopan kilpailukykyä kliinisen tutkimuksen alalla
ja vaikuttaa siten kielteisesti uusien ja innovatiivisten hoitojen ja
lääkkeiden kehittämiseen.
Kehityssuuntaukseen
ja kritiikkiin on puututtava.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Kun
säännöt ovat yhdenmukaiset, lääkkeen unionin markkinoita koskevissa
myyntilupahakemuksissa voidaan viitata kliinisten lääketutkimusten tuloksiin ja
päätelmiin, myös pyydettäessä näihin lupiin muutoksia tai voimassaolon pidennystä.
Tämä
on erityisen tärkeää kliinisissä lääketutkimuksissa, sillä käytännössä kaikki
laajemmat kliiniset lääketutkimukset suoritetaan useammassa kuin yhdessä
jäsenvaltiossa.
Tähän
vaikuttaa myös se, että tutkimus- ja tuotekehityskokeisiin tarkoitettuihin
lääkkeisiin ei sovelleta ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevia yhteisön
sääntöjä. Tällaiset lääkkeet on mahdollisesti tuotettu eri jäsenvaltiossa kuin
siinä, missä kliininen lääketutkimus suoritetaan. Siten nämä valmisteet eivät
hyödy unionin sekundaarilainsäädännön säännöksistä, jotka varmistaisivat niiden
vapaan liikkuvuuden suojellen samalla tehokkaasti ihmisten terveyttä.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Lääkkeitä
koskevalla sääntelyllä on vuodesta 1975 alkaen otettu käyttöön mekanismeja,
jotka helpottavat lääkkeiden myyntilupien myöntämistä sisämarkkinoilla.
Kokemukset ovat olleet erittäin myönteisiä. Jotkin tämän aloitteen osa-alueet
perustuvat lääkkeiden myyntiluvista saatuihin kokemuksiin.
Toisaalta
kliinisistä tutkimuksista vuonna 2001 annettu direktiivi, jossa ei edellytetä
minkäänlaisia jäsenvaltioiden välisiä yhteistyömekanismeja, on ollut osittain
huono esimerkki, jota ei ole syytä jäljitellä.
1.5.4.     Yhteensopivuus muiden
kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Lääkinnällisiä
laitteita koskevan lainsäädännön tarkistamisen yhteydessä odotettavissa olevat
synergiaedut: kyseisessä lainsäädännössä säädetään samantyyppisestä
EU-portaalista kliinisiä laitetutkimuksia varten kuin nyt on suunnitteilla kliinisiä
lääketutkimuksia varten.
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kesto on rajattu.
–
¨  Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
[PP/KK]VVVV.
–
¨  Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2014 ja päättyy vuonna
2016 (käynnistysvaiheella tarkoitetaan asetuksen voimaantulon, eli 20 päivää
sen julkaisemisen jälkeen, ja sen soveltamisen aloittamisen välistä aikaa:
kyseisenä aikana komission on toteutettava kaikki täytäntöönpanotoimet sen
varmistamiseksi, että asetus on toimintavalmis sen soveltamisen
alkamispäivänä),
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)[31]
X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨  toimeenpanovirastoille
–
¨  yhteisöjen perustamille elimille[32]

–
¨  kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
tehtäviä hoitaville elimille
–
¨  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten
järjestöjen kanssa (tarkennettava)
Jos käytetään useampaa
kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan
sovellettavat aikavälit ja edellytykset
Komissio
on perustanut mekanismit, joiden avulla se voi jäsenvaltioiden kanssa seurata
lääkkeisiin ja kliinisiin lääketutkimuksiin liittyvien EU:n säännösten
täytäntöönpanoa. Tarkoituksena on, että farmasian komitea tarjoaa foorumin
uuden asetuksen soveltamisen seuraamiseksi ja arvioimiseksi.
2.2.        Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

2.2.1.     Todetut riskit
EU-portaali
kehittyy liian monimutkaiseksi eikä täytä käyttäjien (jäsenvaltioiden ja
toimeksiantajien) vaatimuksia. Tällöin EU-portaali ei yksinkertaistaisi
toimintaa tarkoitetulla tavalla.
2.2.2.     Valvontamenetelmä(t)
Tiivis
ja säännöllinen yhteydenpito EU-portaalin laatijoihin.
Säännölliset
tapaamiset sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että
EU-portaali täyttää käyttäjien tarpeet.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Kaikkien viranomaisvalvontamekanismien soveltamisen lisäksi terveys- ja
kuluttaja-asioiden pääosasto laatii petostentorjuntastrategian,
joka noudattelee 24. kesäkuuta 2011 hyväksyttyä komission uutta
petostentorjuntastrategiaa, jotta voidaan varmistaa, että pääosaston
petoksentorjuntavalvontatoimet ovat kokonaisuudessaan komission strategian
mukaisia ja että sen riskinhallintamallissa suuntaudutaan petoksille alttiiden
osa-alueiden ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa
perustetaan verkkoryhmiä ja otetaan käyttöön riittävät tietotekniikan välineet
kliinisiä lääketutkimuksia koskevan asetuksen täytäntöönpanon rahoittamiseen
liittyvien petosten analysoimiseksi. Erityisesti toteutetaan seuraavia
toimenpiteitä:
- kliinisiä lääketutkimuksia koskevan asetuksen täytäntöönpanon rahoittamisesta
johtuvissa päätöksissä ja sopimuksissa määrätään erikseen komission, OLAF
mukaan luettuna, ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta suorittaa
tilintarkastuksia sekä paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia;
- ehdotus- ja tarjouspyyntöjen arviointivaiheessa ehdottajat ja tarjoajat
tarkastetaan suhteessa julkaistuihin hylkäämisperusteisiin käyttäen perustana
ilmoituksia ja varhaisvaroitusjärjestelmää;
- kustannusten tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä yksinkertaistetaan
varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti;
- säännöllistä petoksiin ja väärinkäytöksiin
liittyvää koulutusta annetaan kaikille sopimusten hallinnointiin osallistuville
henkilöstön jäsenille sekä niille tarkastajille ja valvojille, jotka todentavat
edunsaajien ilmoitukset paikan päällä.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi: Kansanterveysohjelma] || JM/EI-JM[33])   || EFTA-mailta[34]   || ehdokasmailta[35]   || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3B || 17.03.XX || JM/EI-JM || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi……………………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista
menoihin
euroa
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero 3B || Kansanterveysohjelma
 PO: Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ||   ||   || vuosi 2014[36]   || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 ja sitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 17 03 XX || Sitoumukset || (1) || 895 000 || 1 082 000 || 238 000 || 193 000 || 180 000 || 184 000 || 187 000 || 2 959 000
 Maksut || (2) || 447 000 || 998 000 || 671 000 || 232 000 || 175 000 || 184 000 || 187 000 + 65 000 || 2 959 000
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 17 01 04 02 ||   || (3) || 57 000 || 58 000 || 119 000 || 121 000 || 124 000 || 126 000 || 129 000 || 734 000
 SANCO-pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 952 000 || 1 140 000 || 357 000 || 314 000 || 304 000 || 310 000 || 316 000 || 3 693 000
 Maksut || =2+2a+3 || 504 000 || 1 056 000 || 790 000 || 353 000 || 299 000 || 310 000 || 316 000 + 65 000 || 3 693 000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 895 000 || 1 082 000 || 238 000 || 193 000 || 180 000 || 184 000 || 187 000 || 2 959 000
 Maksut || (5) || 447 000 || 998 000 || 671 000 || 232 000 || 175 000 || 184 000 || 187 000 + 65 000 || 2 959 000
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 57 000 || 58 000 || 119 000 || 121 000 || 124 000 || 126 000 || 129 000 || 734 000
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN SANCO kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset ||   || 952 000 || 1 140 000 || 357 000 || 314 000 || 304 000 || 310 000 || 316 000 || 3 693 000
 Maksut ||   || 504 000 || 1 056 000 || 790 000 || 353 000 || 299 000 || 310 000 || 316 000 + 65 000 || 3 693 000
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
euroa
   ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 ja sitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 PO: Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ||
  Henkilöresurssit[38] || 222 000 || 222 000 || 857 000 || 857 000 || 857 000 || 857 000 || 857 000 || 4 730 000[39]
  Muut hallintomenot ||   ||   || 87 000 || 88 000 || 90 000 || 92 000 || 94 000 || 451 000
 SANCO-pääosasto YHTEENSÄ[40] || Määrärahat ||   ||   || 87 000 || 88 000 || 90 000 || 92 000 || 94 000 || 451 000
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ [41] || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) ||   ||   || 87 000 || 88 000 || 90 000 || 92 000 || 94 000 || 451 000
euroa
   ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 ja sitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 952 000 || 1 140 000 || 444 000 || 402 000 || 394 000 || 402 000 || 410 000 || 4 144 000
 Maksut || 504 000 || 1 056 000 || 877 000 || 441 000 || 389 000 || 402 000 || 410 000 + 65 000 || 4 144 000
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat (euroa)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 ja sitä seuraavat vuodet || YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE nro 1: Perustetaan sähköinen EU-portaali ja EU:n tietokanta kliinisten lääketutkimusten lupahakemusten toimittamista ja seurantaa varten. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || Portaali ||   || 1 || 595 000 || 1 || 782 000 || 1 || 238 000 || 1 || 193 000 || 1 || 180 000 || 1 || 184 000 || 1 || 187 000 || 7 || 2 359 000
 Välisumma erityistavoite 1 || 1 || 595 000 || 1 || 782 000 || 1 || 238 000 || 1 || 193 000 || 1 || 180 000 || 1 || 184 000 || 1 || 187 000 || 7 || 2 359 000
 ERITYISTAVOITE nro 2: Päivitetään olemassa olevan Eudravigilance-tietokannan kliinisten lääketutkimusten moduuli turvallisuusraporttien käsittelyn varmistamiseksi kliinisten lääketutkimusten aikana. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || Päivitys ||   || 1 || 300 000 || 1 || 300 000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 2 || 600 000
 Välisumma erityistavoite 2 || 1 || 300 000 || 1 || 300 000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 2 || 600 000
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || Kokoukset ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || Järjestelmätarkastukset ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 2 || 895 000 || 2 || 1 082 000 || 1 || 238 000 || 1 || 193 000 || 1 || 180 000 || 1 || 184 000 || 1 || 187 000 || 9 || 2 959 000
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
X  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
seuraavasti:
   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || 2020 ja sitä seuraavat vuodet: || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit[42]   || 222 000 || 222 000 || 857 000 || 857 000 || 857 000 || 857 000 || 857 000 || 4 730 000[43]
 Muut hallintomenot ||   ||   || 87 000 || 88 000 || 90 000 || 92 000 || 94 000 || 451 000
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma[44] ||   ||   || 87 000 || 88 000 || 90 000 || 92 000 || 94 000 || 451 000
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[45]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot || 57 000 || 58 000 || 119 000 || 121 000 || 124 000 || 126 000 || 129 000 || 734 000
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 57 000 || 58 000 || 119 000 || 121 000 || 124 000 || 126 000 || 129 000 || 734 000
 YHTEENSÄ[46] || 57 000 || 58 000 || 206 000 || 209 000 || 214 000 || 218 000 || 223 000 || 1 185 000
3.2.3.2.   Henkilöresurssien arvioitu
tarve
–
X  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja[47].
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 –        || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || vuosi 2020 ja sitä seuraavat vuodet: || YHTEENSÄ
 17 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)[48] || 1,75 FTE || 1,75 FTE || 6,75 FTE || 6,75 FTE || 6,75 FTE || 6,75 FTE || 6,75 FTE ||
 XX 01 01 02 (lähetystöt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[49]   || - päätoimipaikassa[50]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - lähetystöissä ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon
eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien
tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä
ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Kliinisten lääketutkimusten hyväksymismenettelyyn liittyvät yleiset kysymykset. Asiaankuuluvien asiantuntijaryhmien työn valmistelu ja seuranta sekä ryhmien puheenjohtajana toimiminen. Järjestelmätarkastukset kolmansissa maissa.
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
X  Ehdotus/aloite on vuosien 2014–2020 monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[51]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
osallistuminen rahoitukseen
–
X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
X  Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
[1]               EYVL L 121, 1.5.2001, s. 34.
[2]               Vuoden 2010 tietojen perusteella.
[3]               Vuodesta 2007 vuoteen 2010 määrä laski 12 prosenttia.
[4]               EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.
[5]               Harvinaislääkkkeistä 16. joulukuuta 1999 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 141/2000 6 artiklan 1
kohta (EYVL L 18, 22.1.2000, s. 1).
[6]               Lastenlääkkeistä 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1901/2006 15 artikla (EUVL L 378,
27.12.2006, s. 1).
[7]               Ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä
koskevista yhteisön lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston
perustamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 56 artiklan 3 kohta
(EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).
[8]               Direktiivin 2001/83/EY 21 a artiklan b ja f alakohta.
[9]               EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.
[10]             EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.
[11]             EUVL
C 172, 11.6.2011, s. 1.
[12]             EUVL
L 91, 9.4.2005, s. 13.
[13]             EUVL
C, , s. .
[14]             EUVL
C, , s. .
[15]             EUVL
C, , s. .
[16]             XXX.
[17]             EUVL
C, , s. .
[18]             EYVL L 121, 1.5.2001, s. 34.
[19]             EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67.
[20]             EUVL
L 55, 28.2.2011, s. 13.
[21]             EYVL
L 281, 23.11.1995, s. 31.
[22]             EYVL
L 8, 12.1.2001, s. 1.
[23]             EUVL
L 324, 10.12.2007, s. 121.
[24]             EYVL L 180, 9.7.1997, s. 22.
[25]             EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.
[26]             EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.
[27]             EUVL L 125, 21.5.2009, s. 75.
[28]             EUVL L 378, 27.11.2006, s. 1.
[29]             ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[30]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa.
[31]             Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
185 artiklassa.
[33]             JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[34]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[35]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[36]             Kaikki hinnat käypinä hintoina.
[37]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[38]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti henkilöresurssien
lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE soveltamisen alkamispäivästä) katetaan
SANCO-pääosastossa toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä.
[39]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi
henkilöstökustannuksia ei lisätä otsakkeen 5 loppusummaan.
[40]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi
henkilöstökustannuksia ei lisätä otsakkeen 5 loppusummaan.
[41]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi
henkilöstökustannuksia ei lisätä otsakkeen 5 loppusummaan.
[42]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti henkilöresurssien
lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa toteutetuilla
henkilöstön uudelleenjärjestelyillä.
[43]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi
henkilöstökustannuksia ei lisätä otsakkeen 5 loppusummaan.
[44]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi
henkilöstökustannuksia ei lisätä otsakkeen 5 loppusummaan.
[45]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[46]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä. Sen vuoksi
henkilöstökustannuksia ei lisätä hallintomenojen loppusummaan.
[47]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti henkilöresurssien
lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE) katetaan SANCO-pääosastossa toteutetuilla
henkilöstön uudelleenjärjestelyillä.
[48]             Vaikutustenarvioinnin mukaisesti
henkilöresurssien lisätarve (1,75 FTE + 5 FTE ) katetaan SANCO-pääosastossa
toteutetuilla henkilöstön uudelleenjärjestelyillä.
[49]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[50]             Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[51]             Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.