|

52010PC0294

Ehdotus: neuvoston päätös luvan myöntämisestä muuntogeenistä maissia Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)  /* KOM/2010/0294 lopull. - NLE 2010/0157 */

	[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |Bryssel 4.6.2010KOM(2010)294 lopullinen2010/0157 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan myöntämisestä muuntogeenistä maissia Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)PERUSTELUTLiitteenä oleva ehdotus neuvoston päätökseksi koskee muuntogeenistä maissia Bt11xGA21 sisältäviä, siitä koostuvia tai siitä valmistettuja elintarvikkeita ja rehuja, joiden markkinoille saattamista koskevan hakemuksen Syngenta Seeds S.A.S. toimitti 31. lokakuuta 2007 Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaiselle viranomaiselle muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetun asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.Liitteenä oleva ehdotus kattaa myös sellaisten muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehun, jotka sisältävät maissia Bt11xGA21 tai koostuvat siitä, markkinoille saattamisen samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu maissi viljelyä lukuun ottamatta.Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 22. syyskuuta 2009 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että maissi Bt11xGA21 on yhtä turvallista kuin sen ei-muuntogeeninen vastine, kun on kyse sen mahdollisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön. Näin ollen se katsoi, ettei hakemuksessa kuvattua maissia Bt11xGA21 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisesta todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa.Tällä perusteella elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevälle pysyvälle komitealle toimitettiin 19. huhtikuuta 2010 äänestystä varten luonnos komission päätökseksi, jolla sallitaan muuntogeenistä maissia Bt11xGA21 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden saattaminen unionin markkinoille. Komitea ei antanut lausuntoa: jäsenvaltioista 11 (164 ääntä) äänesti puolesta, 10 (87 ääntä) vastaan, kolme (46 ääntä) pidättyi äänestämästä ja kolme (48 ääntä) ei ollut edustettuna.Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklan 2 kohdan sekä neuvoston päätöksen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/512/EY, 5 artiklan mukaisesti komission on näin ollen tehtävä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ja annettava siitä tieto parlamentille; neuvostolla on kolme kuukautta aikaa tehdä enemmistöpäätös ehdotuksesta.2010/0157 (NLE)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan myöntämisestä muuntogeenistä maissia Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamiseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003[1] ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksensekä katsoo seuraavaa:1.  Syngenta Seeds S.A.S. toimitti 31 päivänä lokakuuta 2007 Syngenta Crop Protection AG:n puolesta Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen maissia Bt11xGA21 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille, jäljempänä ’hakemus’.2.  Hakemus kattaa myös sellaisten muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tai rehun, jotka sisältävät maissia Bt11xGA21 tai koostuvat siitä, markkinoille saattamisen samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu maissi viljelyä lukuun ottamatta. Näin ollen hakemus sisältää asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 artiklan 5 kohdan ja 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti tiedot, joita edellytetään geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY[2] liitteissä III ja IV sekä direktiivin 2001/18/EY liitteessä II säädettyjen periaatteiden mukaisesti suoritetun riskinarvioinnin tiedot ja päätelmät. Lisäksi hakemus sisältää direktiivin 2001/18/EY liitteen VII mukaisen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelman.3.  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’EFSA’, antoi 22 päivänä syyskuuta 2009 puoltavan lausunnon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 ja 18 artiklan mukaisesti. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että maissi Bt11xGA21 on yhtä turvallista kuin sen ei-muuntogeeninen vastine, kun on kyse sen mahdollisista vaikutuksista ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön. Näin ollen EFSA katsoi, ettei hakemuksessa kuvattua maissia Bt11xGA21 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden, jäljempänä ’tuotteet’, saattamisesta markkinoille todennäköisesti aiheudu haittavaikutuksia ihmisten tai eläinten terveydelle tai ympäristölle, kun tuotteita käytetään esitetyissä käyttötarkoituksissa.[3] Lausunnossaan EFSA tarkasteli kaikkia niitä erityisiä kysymyksiä ja huolenaiheita, joita jäsenvaltiot olivat tuoneet esiin mainitun asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa ja 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten antamissa lausunnoissa.4.  Lausunnossaan EFSA totesi myös, että hakijan toimittama ympäristönseurantasuunnitelma, joka sisältää yleisen seurantasuunnitelman, on tuotteiden esitetyn käyttötarkoituksen mukainen.5.  Kyseiset seikat huomioon ottaen tuotteille olisi myönnettävä lupa.6.  Jokaiselle muuntogeeniselle organismille olisi osoitettava yksilöllinen tunniste järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille 14 päivänä tammikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 65/2004[4] mukaisesti.7.  EFSAn antaman lausunnon perusteella maissia Bt11xGA21 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun osalta ei näytä olevan tarpeen esittää muita erityisiä merkitsemisvaatimuksia kuin ne, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa. Jotta kuitenkin varmistetaan, että kyseisiä tuotteita käytetään tässä päätöksessä säädetyn luvan rajoissa, lupahakemuksen kohteena olevien, kyseessä olevaa muuntogeenistä organismia sisältävien tai siitä koostuvien rehujen sekä muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja rehujen merkintöjä olisi täydennettävä selkeällä maininnalla, että kyseisiä tuotteita ei saa käyttää viljelyyn. Luvanhaltijan olisi toimitettava vuosittain raportit ympäristövaikutusten seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Tulokset olisi esitettävä raportointilomakkeiden vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti seurantatulosten ilmoittamiseksi muuntogeenisten organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön, tuotteina tai tuotteissa niiden saattamiseksi markkinoille 13 päivänä lokakuuta 2009 tehdyn komission päätöksen 2009/770/EY[5] mukaisesti.8.  EFSAn lausunnon perusteella ei ole tarpeen asettaa markkinoille saattamista koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia ja/tai käyttöä ja käsittelyä koskevia erityisiä ehtoja tai rajoituksia, markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa elintarvikkeiden ja rehun käytön seurantaa koskevat vaatimukset mukaan luettuina, eikä asettaa tiettyjen ekosysteemien tai ympäristöjen ja/tai maantieteellisten alueiden suojelua koskevia erityisiä ehtoja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 6 artiklan 5 kohdan e alakohdan ja 18 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti.9.  Kaikki tuotteiden lupaa koskevat oleelliset tiedot olisi kirjattava yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti.10.  Muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1830/2003[6] 4 artiklan 6 kohdassa vahvistetaan muuntogeenisistä organismeista koostuvien tai niitä sisältävien tuotteiden merkitsemisvaatimukset.11.  Tästä päätöksestä on ilmoitettava bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmän kautta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan sopimuspuolille muuntogeenisten organismien valtioiden rajat ylittävistä siirroista 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1946/2003[7] 9 artiklan 1 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.12.  Hakijaa on kuultu tässä päätöksessä säädetyistä toimenpiteistä.13.  Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Muuntogeeninen organismi ja yksilöllinen tunnisteMuuntogeeniselle maissille ( Zea mays L.) Bt11xGA21, sellaisena kuin se määritellään tämän päätöksen liitteessä olevassa b kohdassa, osoitetaan yksilöllinen tunniste SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 asetuksen (EY) N:o 65/2004 mukaisesti.2 artiklaLupaAsetuksen (EY) N:o 1829/2003 4 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi myönnetään lupa tässä päätöksessä vahvistetuin ehdoin seuraaville tuotteille:a) elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;b) rehu, joka sisältää maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;c) muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu maissi viljelyä lukuun ottamatta.3 artikla Merkitseminen1. Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”maissi”.2. Sanat ”ei viljelyyn” on mainittava 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.4 artikla Ympäristövaikutusten seuranta1. Luvanhaltijan on varmistettava, että liitteessä olevassa h kohdassa esitetty ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma on käytössä ja että se pannaan täytäntöön.2. Luvanhaltijan on toimitettava komissiolle vuosittain raportit seurantasuunnitelmassa esitettyjen toimien täytäntöönpanosta ja tuloksista päätöksen 2009/770/EY mukaisesti.5 artiklaYhteisön rekisteriTämän päätöksen liitteessä esitetyt tiedot on kirjattava asetuksen (EY) N:o 1829/2003 28 artiklassa säädettyyn yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteriin.6 artiklaLuvanhaltijaLuvanhaltija on Syngenta Seeds S.A.S., Ranska, joka edustaa yritystä Syngenta Crop Protection AG, Sveitsi.7 artiklaVoimassaoloTätä päätöstä sovelletaan kymmenen vuoden ajan sen tiedoksiantopäivästä.8 artiklaOsoitusTämä päätös on osoitettu yritykselle Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l’Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, Ranska.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […].Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEa) Hakija ja luvanhaltija:Nimi: | Syngenta Seeds S.A.S. |Osoite: | Chemin de l'Hobit 12, BP 27, F-31790 Saint-Sauveur, Ranska |Seuraavan yrityksen puolesta: Syngenta Crop Protection AG, Schwarzwaldallee 215, CH 4058 Basle, Sveitsib) Tuotteiden nimet ja määritelmät:(1) elintarvikkeet ja elintarvikkeiden ainesosat, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9, koostuvat siitä tai on valmistettu siitä;(2) rehu, joka sisältää maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9, koostuu siitä tai on valmistettu siitä;(3) muut tuotteet kuin elintarvikkeet ja rehut, jotka sisältävät maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 tai koostuvat siitä, samoihin käyttötarkoituksiin kuin mikä tahansa muu maissi viljelyä lukuun ottamatta.Muuntogeeninen maissi SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9, sellaisena kuin se kuvataan hakemuksessa, on aikaansaatu risteyttämällä muunnostapahtumia SYN-BTØ11-1 ja MON-ØØØ21-9 ja ilmentää CryIAb-proteiinia, joka antaa sille suojan tiettyjä perhostuholaisia vastaan, mEPSPS-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glyfosaattia, sekä PAT-proteiinia, jonka ansiosta se kestää rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattiammoniumia.c) Merkitseminen:(1) Asetuksen (EY) N:o 1829/2003 13 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklan 2 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1830/2003 4 artiklan 6 kohdassa säädettyjä merkitsemistä koskevia erityisvaatimuksia sovellettaessa ”organismin nimi” on ”maissi”.(2) Sanat ”ei viljelyyn” on mainittava tämän päätöksen 2 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettujen maissia SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden merkinnöissä ja saateasiakirjoissa.d) Havaitsemismenetelmä:-  Tapahtumakohtaiset reaaliaikaiset kvantitatiiviset PCR-tekniikkaan perustuvat menetelmät muuntogeenisiä maissilinjoja SYN-BTØ11-1 ja MON-ØØØ21-9 varten, validoitu maissilla SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9.-  Validoija (validoitu siemenillä): asetuksella (EY) N:o 1829/2003 perustettu yhteisön vertailulaboratorio, julkaistu osoitteessa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm.-  Vertailumateriaali: ERM®-BF412 (SYN-BTØ11-1:n osalta), saatavilla Euroopan komission Yhteiseen tutkimuskeskukseen (YTK) kuuluvan Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitoksen (IRMM) kautta osoitteessa https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue, ja AOCS 0407 (MON-ØØØ21-9:n osalta), saatavilla American Oil Chemists Societyn (AOCS) kautta osoitteessa http://www.aocs.org/tech/crm.e) Yksilöllinen tunniste:SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9f) Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirjan liitteen II mukaisesti vaadittavat tiedot:Bioturvallisuuden tiedonvälitysjärjestelmä, kirjausnumero: ks. [ täydennetään ilmoitettaessa ].g) Tuotteen markkinoille saattamista, käyttöä ja käsittelyä koskevat ehdot tai rajoitukset:Ei tarpeen.h) SeurantasuunnitelmaDirektiivin 2001/18/EY liitteen VII mukainen ympäristövaikutusten seurantasuunnitelma.[Linkki: internetissä julkaistu suunnitelma ]i) Markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvikkeiden käytön osaltaEi tarpeen.Huom. Linkkejä asianmukaisiin asiakirjoihin on ehkä muutettava ajoittain. Kyseiset muutokset saatetaan yleisön tietoon päivittämällä yhteisön muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen rekisteri. [1] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.[2] EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020.[4] EUVL L 10, 16.1.2004, s. 5.[5] EUVL L 275, 21.10.2009, s. 9.[6] EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.[7] EUVL L 287, 5.11.2003, s. 1.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.10.2016
            COM(2016) 658 final
            2016/0322(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014 tuli voimaan 21. toukokuuta 2014 ja sitä alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2014 alkaen
                  1
               .

               Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä 16 päivänä huhtikuuta 2014 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014 tuli niin ikään voimaan 21. toukokuuta 2014 ja sitä alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2014 alkaen
                  2
               . Asetuksen (EU) N:o 515/2014 19 artiklan mukaisesti asetuksen (EU) N:o 514/2014 säännöksiä sovelletaan ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen, joka on osa sisäisen turvallisuuden rahastoa.

               Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen tarkoituksena on sellaisen solidaarisuusmekanismin perustaminen, joka sitoo osallistujavaltiot samoihin ulkorajojen valvontaa koskeviin EU:n sääntöihin toistensa eduksi ja puolesta. Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineellä pyritään Schengenin säännöstön keskeiseen tavoitteeseen eli jakamaan vastuuta ulkorajojen valvonnan tehokkuudesta ja yhtenäisen korkeasta tasosta, siten kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/399 15 artiklassa säädetään. Se on siis osa Schengenin säännöstön kehittämistä.

               Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön määräysten täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat välineeseen kyseisen asetuksen mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia, sillä kyseisiä maita koskevissa assosiaatiosopimuksissa ei ole tällaisia sääntöjä.

               Norjan, jäljempänä ’assosioitunut maa’, kanssa tehtävän sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut järjestelyt ja antaa komissiolle lopullinen vastuu välineen talousarvion toteuttamisesta tässä assosioituneessa maassa ja määrittää sen maksuosuus unionin talousarvioon tämän välineen osalta.

               Talousarvion ja varainhoidon valvonnan osalta jäsenvaltioihin sovelletaan horisontaalisia velvoitteita (tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) toimivalta) joko suoraan perussopimusten tai unionin johdetun oikeuden perusteella. Näitä velvoitteita sovelletaan suoraan jäsenvaltioihin, eikä niistä sen vuoksi säädetä asetuksessa (EU) N:o 515/2014. Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti ne on kuitenkin ulotettava myös assosioituneeseen maahan tämän päätöksen aiheena olevalla sopimuksella.

               Unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi petoksilta ja muilta väärinkäytöksiltä asetuksessa (EU) N:o 514/2014 säädetään, että komission henkilöstölle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille on myönnettävä asianmukainen pääsy, jotta ne voivat tehdä tarkastuksia. Asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 9 kohdassa lisäksi säädetään, että kolmansien maiden kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia. Niinpä sopimusluonnokseen sisältyy tällaisia määräyksiä.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ei sovelleta.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ei sovelleta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Tavoitteena on tehdä Euroopan unionin ja Norjan väliset järjestelyt kyseisen maan rahoitusosuudesta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020 ja tätä osallistumista koskevista täydentävistä säännöistä. Sopimuksen allekirjoittamista koskeva ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohtaan ja 218 artiklan 5 kohtaan.

               •Ehdotetun päätöksen tarve

                  Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan perusteella sopimuksen tekeminen Norjan kanssa on välttämätöntä, jotta saadaan vahvistettua järjestelyt kyseisen maan rahoitusosuudesta ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020 ja tätä osallistumista koskevista täydentävistä säännöistä.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ei sovelleta.

               •Toimintatavan valinta

                  Ei sovelleta.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta.

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta, koska ehdotus liittyy ohjelman hallinnointiin ja tavoitteena on allekirjoittaa kansainvälinen sopimus, joka on neuvoteltu neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta.

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta.

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Sopimusluonnoksen 10 artiklassa ja liitteessä I määrätään assosioituneen maan vuotuisesta rahoitusosuudesta sisäisen turvallisuuden rahaston (ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen) talousarvioon ja osuuksien mahdollisesta mukauttamisesta tilanteeseen liitteen I mukaisesti.

               5.LISÄTIEDOT

               •Alueellinen soveltaminen

                  Asetuksella (EU) N:o 515/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä. Nyt käsiteltävä sopimus Norjan kanssa on tältä osin myös Schengenin säännöstön kehittämistä.

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän ehdotuksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

                  Tällä ehdotuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta (neuvoston päätöksen 2000/365/EY
                     3
                   mukaisesti) ja Irlanti (neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                     4
                   mukaisesti) eivät osallistu, jotka eivät sido niitä ja joita ei sovelleta niihin.

                •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Sopimuksen 17 artiklassa määrätään sovellettavista raportointi- ja seurantajärjestelyistä. Norjan on toimitettava komissiolle kunkin vuoden helmikuun 15. päivään mennessä (vuosi 2022 viimeisenä mukaan luettuna vuotena) edeltävää varainhoitovuotta koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta.

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  Ei tarvita.

               Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan Norjan kuningaskunnan kanssa tehtävän sopimuksen ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyvistä täydentävistä säännöistä vuosiksi 2014–2020.

               2016/0322 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän
                  5
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Komissio allekirjoitti […] ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimuksen […] tehdyn neuvoston päätöksen 2016/XXX mukaisesti sillä varauksella, että sen tekeminen saatetaan päätökseen myöhemmin.

               (2)Huhtikuun 16 päivänä 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 515/2014
                  6
               , joka koskee ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamista kaudelle 2014–2020, 5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat osallistuvat välineeseen asetuksen mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia.

               (3)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä päätöksellä kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

               (4)Tällä päätöksellä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan
                  7
               .

               (5)Tällä päätöksellä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY
                  8
                mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

               (6)Sopimus olisi hyväksyttävä,

               ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyvistä täydentävistä säännöistä vuosiksi 2014–2020.

               Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja nimeää yhden tai useamman henkilön, jolla on valtuudet antaa Euroopan unionin puolesta sopimuksen 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus, jolla Euroopan unioni ilmaisee sitoutuvansa noudattamaan sopimusta.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143.

                     (2)
                  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 112.

                     (3)
                  Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (4)
                  Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

                     (5)
                  EUVL C , , s. .

                     (6)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

                     (7)
                  Neuvoston päätös, tehty 29 päivänä toukokuuta 2000, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (8)
                  Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2002, Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin (EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.10.2016
            COM(2016) 658 final
            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
            ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               LIITE

               asiakirjaan

               Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI

               ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta

               EUROOPAN UNIONI, jäljempänä ’unioni’,

               sekä

               NORJAN KUNINGASKUNTA, jäljempänä ’Norja’,

               jäljempänä ’osapuolet’, jotka

               OTTAVAT HUOMIOON Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen
                  1
               , jäljempänä ’Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehty sopimus’.

               SEKÄ KATSOVAT SEURAAVAA:

               (1)Unioni perusti ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 515/2014
                  2
               .

               (2)Asetuksella (EU) N:o 515/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla.

               (3)Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014
                  3
                vaikuttaa suoraan asetuksen (EU) N:o 515/2014 säännösten soveltamiseen ja siten viimeksi mainitun asetuksen oikeudelliseen kehykseen ja koska Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja menettelyjä on sovellettu asetuksen (EU) N:o 514/2014, josta on ilmoitettu Norjalle, antamiseen, osapuolet tunnustavat, että asetuksella (EU) N:o 514/2014 kehitetään Schengenin säännöstöä Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehdyssä sopimuksessa tarkoitetulla tavalla siltä osin kuin on tarpeen asetuksen (EU) N:o 515/2014 panemiseksi täytäntöön.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdassa säädetään, että Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen osallistuvat maat – joka myös Norja on – osallistuvat välineeseen asetuksen säännösten mukaisesti ja että tarvittavin järjestelyin täsmennetään näiden maiden rahoitusosuudet ja välineeseen osallistumiseen liittyvät täydentävät säännöt, myös säännökset, joilla varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja tilintarkastustuomioistuimen toimivalta tehdä tarkastuksia.

               (5)Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline, joka on osa sisäisen turvallisuuden rahastoa, on erityinen Schengenin säännöstöön liittyvä väline, jolla pyritään jakamaan vastuuta ja antamaan taloudellista tukea ulkorajojen ja viisumipolitiikan alalla jäsenvaltioissa ja assosioituneissa valtioissa.

               (6)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
                  4
                60 artiklassa säädetään välillistä hallinnointia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos kolmansille maille, mukaan luettuina assosioituneet valtiot, on siirretty talousarvion toteuttamistehtäviä.

               (7)
                     Asetuksen (EU) N:o 514/2014 17 artiklan 4 kohdassa säädetään vuonna 2014 maksettujen menojen tukikelpoisuudesta, jos vastuuviranomainen on maksanut ne ennen virallista nimeämistään, millä varmistetaan sujuva siirtyminen ulkorajarahastosta sisäisen turvallisuuden rahastoon. On tärkeää, että tämä seikka otetaan huomioon myös tässä sopimuksessa. Koska tämä sopimus ei tullut voimaan ennen vuoden 2014 loppua, on tärkeää varmistaa vastuuviranomaisen ennen virallista nimeämistään ja nimeämiseen saakka maksamien menojen tukikelpoisuus edellyttäen, että aiemmin sovelletut hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat olennaisilta osin samat kuin vastuuviranomaisen nimeämisen jälkeen voimassa olevat järjestelmät.

               (8)Vuosilta 2014–2020 Norjan maksettavaksi tulevien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vuotuisten rahoitusosuuksien laskemisen ja käytön helpottamiseksi sen rahoitusosuudet maksetaan viitenä vuotuisena eränä vuosina 2016–2020. Vuosien 2016–2018 vuotuiset maksut ovat kiinteämääräisiä, kun taas vuosien 2019 ja 2020 maksuosuudet määritetään vuonna 2019 kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden bruttokansantuotteen perusteella ottaen huomioon tosiasiallisesti suoritetut maksut,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Soveltamisala

               Tässä sopimuksessa määrätään täydentävistä säännöistä, jotka ovat välttämättömiä Norjan osallistumiseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen asetuksen (EU) N:o 515/2014 mukaisesti.

               2 artikla

               Varainhoito ja sen valvonta

               1.
                     Norjan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT) ja SEUT-sopimukseen perustuvassa unionin lainsäädännössä vahvistettuja varainhoitoa ja sen valvontaa koskevia säännöksiä ja määräyksiä noudatetaan.

               Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja SEUT-sopimuksen ja johdetun oikeuden säännöksiä ja määräyksiä ovat seuraavat:

               (a)SEUT-sopimuksen 287 artiklan 1, 2 ja 3 kohta;

               (b)asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 30, 32 ja 57 artikla, 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohta, 60 artikla, 79 artiklan 2 kohta ja 108 artiklan 2 kohta;

               (c)komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012
                  5
                32, 38, 42, 84, 88, 142 ja 144 artikla;

               (d)neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96
                  6
               ;

               (e)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013
                  7
               .

               Sopimuspuolet voivat muuttaa tätä luetteloa yhteisellä sopimuksella.

               2.
                     Norja soveltaa alueellaan 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä tämän sopimuksen mukaisesti.

               3 artikla

               Moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen

               Norjalle kohdennettuja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti.

               4 artikla

               Eturistiriitaa koskevan periaatteen noudattaminen

               Taloushallinnon toimija tai muu talousarvion toteuttamiseen ja hallinnointiin, mukaan lukien niiden valmistelu, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan Norjan alueella osallistuva henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja unionin etujen välille.

               5 artikla

               Täytäntöönpano

               Komission tekemät päätökset, joilla määrätään maksuvelvollisuus muille kuin valtioille, ovat täytäntöönpanokelpoisia Norjan alueella.

               Täytäntöönpanoon sovelletaan Norjassa voimassa olevia säännöksiä lainkäytöstä riita-asioissa. Norjan hallituksen tehtävään nimeämä ja komissiolle ilmoittama kansallinen viranomainen liittää päätökseen täytäntöönpanomääräyksen tutkimatta muuta kuin päätöksen aitouden.

               Kun nämä muodollisuudet on komission vaatimuksesta täytetty, komissio voi hakea täytäntöönpanoa kansallisen lainsäädännön mukaisesti saattamalla asian suoraan toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi.

               Täytäntöönpanoa voidaan lykätä ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksellä. Virheellistä täytäntöönpanoa koskevien valitusten käsittely kuuluu kuitenkin Norjan tuomioistuinten toimivaltaan.

               6 artikla

               Unionin taloudellisten etujen suojaaminen petoksia vastaan

               1.Norjan on

               (a)torjuttava petoksia ja muita unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia laittomia toimia toimenpiteillä, joilla on ennaltaehkäisevä vaikutus ja jotka tarjoavat tehokkaan suojan Norjassa;

               (b)toteutettava samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petoksilta kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petoksilta, sekä

               (c)koordinoitava unionin taloudellisten etujen suojelemiseksi tarkoitetut toimet jäsenvaltioiden ja komission kanssa.

               2.Norjan on otettava käyttöön vastaavat toimenpiteet kuin ne, jotka unioni on ottanut käyttöön SEUT-sopimuksen 325 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja jotka ovat voimassa tämän sopimuksen allekirjoittamispäivänä.

               Osapuolet voivat ottaa yhteisellä sopimuksella käyttöön vastaavat toimenpiteet kuin unioni ottaa myöhemmin käyttöön tämän artiklan mukaisesti.

               7 artikla

               Komission (OLAFin) paikalla suorittamat tarkastukset ja todentamiset

               Komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirastolla OLAFilla) on valtuudet suorittaa paikalla ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevia tarkastuksia ja todentamisia Norjan alueella asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistettujen ehtojen ja edellytysten mukaisesti rajoittamatta asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 8 kohtaan perustuvia komission oikeuksia.

               Norjan viranomaisten on helpotettava paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, jotka voidaan viranomaisten pyynnöstä suorittaa yhdessä niiden kanssa.

               8 artikla

               Tilintarkastustuomioistuin

               SEUT-sopimuksen 287 artiklan 3 kohdan ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ensimmäisen osan X osaston 1 luvun mukaisesti tilintarkastustuomioistuimella on mahdollisuus suorittaa tilintarkastuksia kaikkien sellaisten tahojen toimitiloissa, jotka hallinnoivat ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevia tuloja tai menoja unionin puolesta Norjan alueella, mukaan luettuina kaikkien sellaisten luonnollisten tai oikeushenkilöiden toimitilat, joille suoritetaan maksuja talousarviosta.

               Tilintarkastustuomioistuin suorittaa tarkastukset Norjassa yhdessä kansallisten tilintarkastuselinten kanssa tai, jollei niillä ole riittävää toimivaltaa, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai laitosten kanssa. Tilintarkastustuomioistuin ja Norjan kansalliset tilintarkastuselimet toimivat luottamuksellisessa yhteistyössä riippumattomuutensa säilyttäen. Nämä tilintarkastuselimet taikka viranomaiset tai laitokset ilmoittavat tilintarkastustuomioistuimelle, aikovatko ne osallistua tarkastukseen.

               Tilintarkastustuomioistuimella on vähintään samat oikeudet kuin komissiolla asetuksen (EU) N:o 514/2014 5 artiklan 7 kohdan ja tämän sopimuksen 7 artiklan nojalla.

               9 artikla

               Julkiset hankinnat

               Norja soveltaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädäntönsä säännöksiä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen
                  8
                liitteen XVI mukaisesti.

               10 artikla

               Rahoitusosuudet

               1.Norjan on suoritettava vuosina 2016–2018 ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen talousarvioon vuotuiset maksut seuraavan taulukon mukaisesti:

               (Kaikki määrät euroina)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Norja

                        19 777 712

                        19 777 712

                        19 777 712

               2.Norjan maksuosuudet vuosina 2019 ja 2020 lasketaan liitteessä esitetyn kaavan mukaisesti sen perusteella, mikä on sen bruttokansantuotteen (BKT) prosentuaalinen osuus suhteessa kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden BKT:hen.

               3.Norjan on suoritettava tässä artiklassa tarkoitetut rahoitusosuudet riippumatta siitä, milloin sen asetuksen (EU) N:o 514/2014 14 artiklassa tarkoitettu kansallinen ohjelma hyväksytään.

               11 artikla

               Rahoitusosuuksien käyttö

               1.Vuosien 2016 ja 2017 vuotuisten maksujen yhteismäärä kohdennetaan seuraaviin tarkoituksiin:

               (a)75 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 8 artiklassa tarkoitettuun väliarviointiin;

               (b)15 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklassa tarkoitettujen tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen edellyttäen, että asiaankuuluvat unionin säädökset on annettu 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä;

               (c)10 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 13 artiklassa tarkoitettuihin unionin toimiin ja 14 artiklassa tarkoitettuun hätäapuun.

               Jos b alakohdassa tarkoitettu määrä jää kohdentamatta tai käyttämättä, komissio kohdentaa sen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin.

               Jos tämä sopimus ei tule voimaan tai sitä ei sovelleta väliaikaisesti viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2017, Norjan koko rahoitusosuus on käytettävä tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               2.Vuosien 2018, 2019 ja 2020 vuotuisten maksujen yhteismäärä kohdennetaan seuraaviin tarkoituksiin:

               (a)40 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin;

               (b)50 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklassa tarkoitettujen tietotekniikkajärjestelmien kehittämiseen edellyttäen, että asiaankuuluvat unionin säädökset on annettu 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä;

               (c)10 prosenttia asetuksen (EU) N:o 515/2014 13 artiklassa tarkoitettuihin unionin toimiin ja 14 artiklassa tarkoitettuun hätäapuun.

               Jos b alakohdassa tarkoitettu määrä jää kohdentamatta tai käyttämättä, komissio kohdentaa sen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklassa tarkoitettuihin erityistoimiin.

               3.Väliarviointiin, unionin toimiin, erityistoimiin tai tietotekniikkajärjestelmien kehittämisohjelmaan kohdennetut lisämäärät on käytettävä asiaa koskevan, seuraavissa säännöksissä vahvistetun menettelyn mukaisesti:

               (a)asetuksen (EU) N:o 514/2014 6 artiklan 2 kohta;

               (b)asetuksen (EU) N:o 515/2014 8 artiklan 7 kohta;

               (c)asetuksen (EU) N:o 515/2014 7 artiklan 3 kohta;

               (d) asetuksen (EU) N:o 515/2014 15 artiklan toinen alakohta.

               4.
                     Komissio voi käyttää joka vuosi enintään 1 581 euroa Norjan suorittamista maksuista sellaiseen omaan tai ulkopuoliseen henkilöstöön liittyvien hallintokulujen rahoittamiseen, joka on välttämätöntä Norjan tukemiseksi asetuksen (EU) N:o 515/2014 ja tämän sopimuksen täytäntöönpanossa.

               12 artikla

               Luottamuksellisuus

               Kaikki tämän sopimuksen nojalla toimitetut ja saadut tiedot niiden muodosta riippumatta kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama tietosuoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty unionin toimielimiin sovellettavissa säännöksissä ja Norjan lainsäädännössä. Kyseisiä tietoja saa ilmaista vain niille henkilöille, joiden on ne tunnettava tehtäviensä vuoksi unionin toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Norjassa, ja niitä saa käyttää vain osapuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi.

               13 artikla

               Vastuuviranomaisten nimeäminen

               1.
                     Norjan on ilmoitettava ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen menojen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavan vastuuviranomaisen ministeriötasolla tapahtuvasta virallisesta nimeämisestä komissiolle mahdollisimman pian kansallisen ohjelman hyväksymisen jälkeen.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitettu nimeäminen edellyttää, että kyseinen elin täyttää asetuksessa (EU) N:o 514/2014 tai sen perusteella vahvistetut nimeämisperusteet, jotka koskevat sisäistä ympäristöä, valvontatoimia, tiedotusta ja viestintää sekä seurantaa.

               3.
                     Vastuuviranomaisen nimeäminen perustuu tarkastuselimen lausuntoon; tarkastuselin voi olla tarkastusviranomainen, joka arvioi, täyttääkö vastuuviranomainen nimeämisperusteet. Tämä elin voi olla hallinnon seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta vastaava itsenäinen julkinen laitos. Tarkastuselimen on oltava toiminnassaan riippumaton vastuuviranomaisesta ja suoritettava työnsä kansainvälisesti hyväksyttyjen tarkastusnormien mukaisesti. Norja voi käyttää nimeämispäätöksensä perusteena sitä, ovatko hallinnointi- ja valvontajärjestelmät olennaisilta osin samat kuin aikaisemmalla kaudella jo käytössä olleet järjestelmät ja ovatko ne toimineet tehokkaasti. Jos tarkastus- ja valvontatulokset osoittavat, että nimetty elin ei enää täytä nimeämisperusteita, Norjan on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kyseisen elimen hoitamien tehtävien toteuttamisessa havaitut puutteet korjataan, mukaan lukien nimeämisen purkaminen.

               14 artikla

               Varainhoitovuoden määritelmä

               Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu varainhoitovuosi kattaa maksetut menot sekä saadut ja vastuuviranomaisen tileille kirjatut tulot kaudella, joka alkaa 16 päivänä lokakuuta vuonna N-1 ja päättyy 15 päivänä lokakuuta vuonna N.

               15 artikla

               Menojen tukikelpoisuus

               Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdassa säädetään, menot ovat tukikelpoisia, jos vastuuviranomainen on maksanut ne ennen tämän sopimuksen 13 artiklan mukaista virallista nimeämistään edellyttäen, että virallista nimeämistä edeltävät hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat olennaisilta osin samat kuin vastuuviranomaiseksi nimeämisen jälkeen voimassa olevat järjestelmät.

               16 artikla

               Vuotuisen saldon maksamista koskeva pyyntö

               1.
                     Norjan on toimitettava komissiolle viimeistään varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuun 15 päivänä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa vaaditut asiakirjat ja tiedot.

               Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 44 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja noudattaen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan kolmatta alakohtaa Norjan on toimitettava komissiolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lausunto viimeistään varainhoitovuotta seuraavan vuoden maaliskuun 15 päivänä.

               Toimitetut tässä kohdassa tarkoitetut asiakirjat toimivat vuotuisen saldon maksamista koskevana pyyntönä.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on laadittava niiden mallien mukaisesti, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen (EU) N:o 514/2014 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               17 artikla

               Täytäntöönpanokertomus

               Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) N:o 514/2014 54 artiklan 1 kohdassa säädetään, ja noudattaen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan kolmatta alakohtaa Norjan on toimitettava komissiolle vuosikertomus kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta edeltävältä varainhoitovuodelta viimeistään seuraavan vuoden helmikuun 15 päivänä vuoteen 2022 saakka, ja se voi julkistaa nämä tiedot asianmukaisella tasolla.

               Ensimmäinen vuosikertomus kansallisen ohjelman täytäntöönpanosta on toimitettava 15 päivänä helmikuuta sen jälkeen, kun tämä sopimus on tullut voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen on aloitettu.

               Ensimmäisessä kertomuksessa on käsiteltävä varainhoitovuosia vuodesta 2014 siihen varainhoitovuoteen, joka edeltää toisen kohdan mukaista ensimmäisen vuosikertomuksen määräaikaa. Norjan on toimitettava kansallista ohjelmaa koskeva lopullinen täytäntöönpanokertomus viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023.

               18 artikla

               Sähköinen tiedonvaihtojärjestelmä

               Asetuksen (EU) N:o 514/2014 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikessa virallisessa tiedonvaihdossa Norjan ja komission välillä on käytettävä sähköistä tiedonvaihtojärjestelmää, jonka komissio järjestää tätä tarkoitusta varten.

               19 artikla

               Voimaantulo

               1.Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri on tämän sopimuksen tallettaja.

               2.Osapuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Ne ilmoittavat toisilleen näiden menettelyjen päätökseen saattamisesta.

               3.Tämä järjestelyasiakirja tulee voimaan viimeisen 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tekemispäivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

               4.Lukuun ottamatta sopimuksen 5 artiklaa, osapuolet soveltavat tätä sopimusta väliaikaisesti sen allekirjoituspäivää seuraavasta päivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valtiosäännön asettamien vaatimusten soveltamista.

               20 artikla

               Voimassaolo ja irtisanominen

               1.Unioni tai Norja voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla päätöksestään toiselle osapuolelle. Sopimuksen soveltaminen lopetetaan kolmen kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta. Hankkeita ja toimia, jotka ovat käynnissä irtisanomisen aikaan, jatketaan tässä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti. Osapuolet sopivat yhdessä sopimuksen irtisanomisen muista mahdollisista seurauksista.

               2.Sopimus irtisanotaan, kun Norjan osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon tehty sopimus irtisanotaan kyseisen sopimuksen 8 artiklan 4 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan tai 16 artiklan mukaisesti.

               21 artikla

               Kielet

               Tämä sopimus laaditaan yhtenä kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen.

               LIITE

               Kaava vuosien 2019 ja 2020 rahoitusosuuksien laskemiseen ja maksutiedot

                 Asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 7 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettu Norjan rahoitusosuus ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen vuosina 2019 ja 2020 lasketaan seuraavasti:

               Maaliskuun 31 päivänä 2019 käytettävissä olevat Norjan bruttokansantuotteen (BKT) lopulliset vuotuiset luvut vuosilta 2013–2017 jaetaan kaikkien ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osallistuvien valtioiden kyseisen vuoden BKT-lukujen yhteissummalla. Vuosilta 2013–2017 saatujen viiden prosenttiosuuden keskiarvon mukainen määrä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen todellisten vuotuisten määrärahojen summasta vuosilta 2014–2019 ja ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen vuoden 2020 maksusitoumusmäärärahoista, sellaisina kuin ne on kirjattu komission esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuotta 2020 varten, on Norjan maksettavaksi tuleva kokonaismäärä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen koko täytäntöönpanokaudelta. Tästä määrästä vähennetään Norjan tämän sopimuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti suorittamat vuotuiset maksut, jotta saadaan vuosien 2019 ja 2020 rahoitusosuuksien yhteismäärä. Tästä määrästä maksetaan puolet vuonna 2019 ja loput vuonna 2020.

                 Rahoitusosuus maksetaan euroina.

                 Norja maksaa rahoitusosuutensa 45 päivän kuluessa veloitusilmoituksen vastaanottamisesta. Jos rahoitusosuuden maksu viivästyy, maksamattomasta määrästä kertyy viivästyskorkoa eräpäivästä alkaen. Korkona käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman korkokannan mukaista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistua, erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä voimassa olevaa korkoa korotettuna 3,5 prosenttiyksiköllä.

                     (1)
                  EUVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

                     (2)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 143).

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 514/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon sekä poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineeseen sovellettavista yleisistä säännöksistä (EUVL L 150, 20.5.2014, s. 112).

                     (4)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 15 päivänä toukokuuta 2014 annetulla asetuksella (EU, Euratom) N:o 547/2014 (EUVL L 163, 29.5.2014, s. 18).

                     (5)
                  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012 unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

                     (6)
                  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

                     (7)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

                     (8)
                  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 461.