				|

		52014PC0324

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS euron käyttöönottamisesta Liettuassa 1 päivänä tammikuuta 2015 /* COM/2014/0324 final - 2014/0170 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Neuvosto päätti 3. toukokuuta 1998, että
Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg, Alankomaat,
Portugali, Itävalta ja Suomi täyttivät euroon 1. tammikuuta 1999 siirtymiseksi
vaadittavat edellytykset. Koska Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta käyttivät
oikeuttaan jättäytyä talous- ja rahaliiton ulkopuolelle, neuvosto ei arvioinut,
täyttävätkö ne vastaavat edellytykset. Neuvosto katsoi, että Kreikka ja Ruotsi
olivat jäsenvaltioita, joita koski poikkeus. Neuvosto päätti 19. kesäkuuta
2000, että Kreikka täytti tarvittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1.
tammikuuta 2001. Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneistä maista
(Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia)
tuli jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus liittymisasiakirjan 4 artiklan
mukaisesti. Neuvosto päätti 11. heinäkuuta 2006, että Slovenia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2007.
Bulgariasta ja Romaniasta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta
2007, tuli jäsenvaltioita, joita koskee poikkeus liittymisasiakirjan
5 artiklan mukaisesti. Neuvosto päätti 10. heinäkuuta 2007, että Kypros ja
Malta täyttivät vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1.
tammikuuta 2008. Neuvosto päätti 8. heinäkuuta 2008, että Slovakia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2009.
Neuvosto päätti 13. heinäkuuta 2010, että Viro täytti vaadittavat edellytykset
euron käyttöönottamiseksi 1. tammikuuta 2011. Kroatia liittyi Euroopan unioniin
1. heinäkuuta 2013, ja siitä tuli jäsenvaltio, jota koskee poikkeus
liittymisasiakirjan 5 artiklan mukaisesti. Neuvosto päätti 9. heinäkuuta
2013, että Latvia täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1.
tammikuuta 2014.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 140 artiklan 1 kohdassa määrätään,
että vähintään joka toinen vuosi tai sellaisen jäsenvaltion pyynnöstä, jota
koskee poikkeus, komissio ja Euroopan keskuspankki antavat neuvostolle
kertomuksia jäsenvaltioiden, joita koskee poikkeus, edistymisestä talous- ja
rahaliiton toteuttamiseen liittyvien jäsenvaltioiden velvollisuuksien
täyttämisessä. Komission olisi perussopimuksen 140 artiklan 2 kohdassa määrätyn
menettelyn mukaisesti esitettävä neuvostolle omaan kertomukseensa ja EKP:n
kertomukseen perustuva ehdotus neuvoston päätökseksi vaadittavat edellytykset
täyttäviä jäsenvaltioita koskevan poikkeuksen kumoamiseksi.
Sekä komission että EKP:n lähentymiskertomus
julkistettiin 4. kesäkuuta 2014. Komission ja EKP:n kertomuksissa tutkitaan,
onko Liettuan lainsäädäntö, kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan
luettuna, sopusoinnussa perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä EKPJ:n ja
EKP:n perussäännön kanssa. Kertomuksissa tarkastellaan myös sitä, onko maa
saavuttanut kestävän lähentymisen korkean tason lähentymisperusteiden
mukaisesti, ja kiinnitetään huomiota myös useisiin muihin perussopimuksen 140
artiklan 1 kohdan viimeisen alakohdan nojalla vaadittuihin näkökohtiin.
Lähentymiskertomuksessaan komissio katsoo,
että Liettua täyttää euron käyttöönottamiseksi vaadittavat edellytykset.
Kertomuksensa ja EKP:n kertomuksen perusteella
komissio on hyväksynyt oheisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi Liettuaa
koskevan poikkeuksen kumoamisesta 1. päivästä tammikuuta 2015.
2.           ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN
KUULEMISESTA SAADUT TULOKSET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Jäsenvaltioiden kanssa käydään säännöllisesti
keskusteluja jäsenvaltioiden talouspoliittisista haasteista talous- ja rahoituskomiteassa
sekä Ecofin-neuvoston euroryhmässä. Niihin sisältyy epävirallisia keskusteluja
erityisesti mahdollisen euroalueeseen liittymisen valmistelua koskevista
seikoista (kuten valuuttakurssipolitiikasta). Vuoropuhelua käydään myös
tutkijoiden ja muiden sidosryhmien kanssa konferensseissa ja seminaareissa sekä
ad hoc ‑pohjalta.
Talouden kehitystä euroalueella ja
jäsenvaltioissa arvioidaan useissa talouspolitiikan koordinointi- ja
valvontamenettelyissä (erityisesti perussopimuksen 121 artiklan nojalla) sekä
komission säännöllisesti suorittaman maa- ja aluekohtaisen seurannan ja
analyysin yhteydessä (ml. ennusteet, säännölliset julkaisusarjat sekä talous-
ja rahoituskomitealle ja Ecofin-neuvoston euroryhmälle tuotettu aineisto).
Suhteellisuusperiaatteen ja aikaisemman käytännön mukaisesti muodollista
vaikutusten arviointia ei tehty.
3.           EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT
OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
3.1.        Oikeusperusta
Tämän ehdotuksen oikeusperusta on
perussopimuksen 140 artiklan 2 kohta, jossa määrätään menettelystä, jolla
neuvosto tekee päätöksen euron käyttöönottamisesta ja poikkeuksen kumoamisesta
niiden jäsenvaltioiden osalta, joita poikkeus koskee.
Neuvosto tekee päätöksensä komission
ehdotuksesta Euroopan parlamenttia kuultuaan, Eurooppa-neuvostossa käytyjen
keskustelujen jälkeen ja saatuaan suosituksen niitä jäsenvaltioita, joiden
rahayksikkö on euro, edustavien neuvoston jäsenten määräenemmistöltä.
3.2.        Toissijaisuus- ja
suhteellisuusperiaate
Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen
toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
Tämä ehdotus rajoittuu siihen, mikä on tarpeen
sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja on sen vuoksi
suhteellisuusperiaatteen mukainen.
3.3.        Sääntelytavan valinta
Perussopimuksen 140 artiklan 2 kohdan nojalla
ainoa soveltuva sääntelytapa on päätös.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan
unionin talousarvioon.
2014/0170 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
euron käyttöönottamisesta Liettuassa 1
päivänä tammikuuta 2015

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 140 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan komission kertomuksen[1],
ottaa huomioon Euroopan keskuspankin
kertomuksen[2],
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon Eurooppa-neuvostossa käydyt
keskustelut,
ottaa huomioon niitä jäsenvaltioita, joiden
rahayksikkö on euro, edustavien neuvoston jäsenten suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Talous- ja rahaliiton kolmas
vaihe (EMU) alkoi 1 päivänä tammikuuta 1999. Brysselissä 3 päivänä toukokuuta
1998 valtion- tai hallitusten päämiesten kokoonpanossa kokoontunut neuvosto
päätti, että Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Irlanti, Italia, Luxemburg,
Alankomaat, Itävalta, Portugali ja Suomi täyttivät euron käyttöönottamiseksi 1
päivänä tammikuuta 1999 vaadittavat edellytykset[3].
(2)       Neuvosto päätti päätöksellä
2000/427/EY[4],
että Kreikka täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1
päivänä tammikuuta 2001. Neuvosto päätti päätöksellä 2006/495/EY[5], että Slovenia täytti
vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 2007.
Neuvosto päätti päätöksellä 2007/503/EY[6]
ja päätöksellä 2007/504/EY[7],
että Kypros ja Malta täyttivät vaadittavat edellytykset euron
käyttöönottamiseksi 1 päivänä tammikuuta 2008. Neuvosto päätti päätöksellä
2008/608/EY[8],
että Slovakia täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi.
Neuvosto päätti päätöksellä 2010/416/EU[9],
että Viro täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi. Neuvosto
päätti päätöksellä 2013/387/EU[10],
että Latvia täytti vaadittavat edellytykset euron käyttöönottamiseksi.
(3)       Yhdistynyt kuningaskunta
ilmoitti neuvostolle eräistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen
kuningaskuntaan liittyvistä määräyksistä tehdyn, Euroopan yhteisön
perustamissopimukseen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, liitetyn
pöytäkirjan 1 kohdan mukaisesti, että se ei aikonut siirtyä talous- ja
rahaliiton kolmanteen vaiheeseen 1 päivänä tammikuuta 1999. Tätä ilmoitusta ei
ole muutettu. Tanska on eräistä Tanskaa koskevista määräyksistä tehdyn, EY:n
perustamissopimukseen liitetyn pöytäkirjan 1 kohdan ja valtion- tai hallitusten
päämiesten Edinburghissa joulukuussa 1992 tekemän päätöksen mukaisesti
ilmoittanut neuvostolle, että se ei osallistu talous- ja rahaliiton kolmanteen
vaiheeseen. Tanska ei ole pyytänyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 140 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
menettelyn aloittamista.
(4)       Ruotsia koskee päätöksen
98/317/EY nojalla perussopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määritelty
poikkeus. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan[11]
4 artiklan mukaisesti Tšekkiä, Liettuaa, Unkaria ja Puolaa koskee
perussopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määritelty poikkeus. Vuoden 2005
liittymisasiakirjan[12]
5 artiklan mukaisesti Bulgariaa ja Romaniaa koskee perussopimuksen 139 artiklan
1 kohdassa määritelty poikkeus. Liittymisasiakirjan[13] 5 artiklan mukaisesti
Kroatiaa koskee perussopimuksen 139 artiklan 1 kohdassa määritelty poikkeus.
(5)       Euroopan keskuspankki,
jäljempänä ’EKP’, perustettiin 1 päivänä heinäkuuta 1998. Euroopan
valuuttajärjestelmän on korvannut valuuttakurssijärjestelmä (ERM), jonka
perustamisesta sovittiin valuuttakurssimekanismin perustamisesta talous- ja
rahaliiton kolmannessa vaiheessa 16 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla
Eurooppa-neuvoston päätöslauselmalla[14].
Talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia (ERM II)
koskevista toimintamenettelyistä määrätään talous- ja rahaliiton kolmannen
vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenettelyistä 16 päivänä
maaliskuuta 2006 tehdyssä Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten
jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välisessä sopimuksessa[15].
(6)       Perussopimuksen 140 artiklan
2 kohdassa määrätään menettelyistä poikkeuksen kumoamiseksi asianomaisten
jäsenvaltioiden osalta. Ainakin kerran kahdessa vuodessa tai sellaisen
jäsenvaltion pyynnöstä, jota koskee poikkeus, komissio ja EKP antavat
neuvostolle kertomuksen perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun
menettelyn mukaisesti.
(7)       Kunkin jäsenvaltion
kansallista lainsäädäntöä, kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan
luettuna, on tarpeen mukaan muutettava, jotta se olisi sopusoinnussa
perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja
Euroopan keskuspankin perussäännön, jäljempänä ’EKPJ:n ja EKP:n perussääntö’,
kanssa. Komission ja EKP:n kertomuksissa arvioidaan yksityiskohtaisesti
Liettuan lainsäädännön yhteensopivuutta perussopimuksen 130 ja 131 artiklan
sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa.
(8)       Perussopimuksen 140
artiklassa tarkoitetuista lähentymisperusteista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 13
olevan 1 artiklan mukaisesti perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan
ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla hintatason vakauden
arviointiperusteella tarkoitetaan, että jäsenvaltio on saavuttanut kestävän
hintatason vakauden ja tarkasteluajankohtaa edeltävän vuoden aikana todetun
keskimääräisen rahanarvon alentumisasteen, joka ylittää enintään 1,5
prosenttiyksiköllä enintään kolmen hintatason vakaudessa parhaiten suoriutuneen
jäsenvaltion vastaavan asteen. Hintavakautta arvioitaessa inflaatiota mitataan
yhdenmukaistetuilla kuluttajahintaindekseillä (YKHI), jotka on määritelty
neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2494/95[16].
Hintavakausperusteen arvioimiseksi jäsenvaltion inflaatiota mitataan
kahdentoista kuukausi-indeksin aritmeettisen keskiarvon prosentuaalisena
muutoksena verrattuna edellisen jakson kahdentoista kuukausi-indeksin
aritmeettiseen keskiarvoon. Komission ja EKP:n kertomuksissa on käytetty
viitearvoa, joka on saatu laskemalla kolmen hintavakaudessa parhaiten
suoriutuneen jäsenvaltion inflaation yksinkertainen aritmeettinen keskiarvo,
johon on lisätty 1,5 prosenttiyksikköä. Huhtikuussa 2014 päättyneen vuoden
aikana inflaation viitearvoksi saatiin 1,7 prosenttia, kun hintavakaudessa
parhaiten suoriutuneet jäsenvaltiot olivat Latvia, jonka inflaatioaste oli
0,1 prosenttia, Portugali, jonka inflaatioaste oli 0,3 prosenttia, ja
Irlanti, jonka inflaatioaste oli 0,3 prosenttia. On perusteltua lukea
parhaiten suoriutuneista jäsenvaltioista pois ne, joiden inflaatioasteita ei
voitaisi pitää tarkoituksenmukaisena vertailuarvona muiden jäsenvaltioiden
osalta. Tällaiset selvästi poikkeavat maat mainittiin vuosien 2004, 2010 ja
2013 lähentymiskertomuksissa. Tässä vaiheessa on perusteltua lukea parhaiten
suoriutuneista jäsenvaltioista pois Kreikka, Bulgaria ja Kypros[17]. Ne korvataan
viitearvoa laskettaessa Latvialla, Portugalilla ja Irlannilla, joilla on jäsenvaltioista
seuraavaksi alhaisimmat keskimääräiset inflaatioasteet.
(9)       Pöytäkirjassa N:o 13 olevan 2
artiklan mukaisesti perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan toisessa
luetelmakohdassa tarkoitettu julkistalouden tilannetta koskeva arviointiperuste
merkitsee, ettei jäsenvaltiota tarkasteluajankohtana koske perussopimuksen
126 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu neuvoston päätös liiallisen alijäämän
olemassaolosta kyseisessä jäsenvaltiossa.
(10)     Pöytäkirjassa N:o 13 olevan 3
artiklan mukaisesti perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan kolmannessa
luetelmakohdassa tarkoitettu Euroopan valuuttajärjestelmän
valuuttakurssijärjestelmään osallistumista koskeva arviointiperuste merkitsee,
että jäsenvaltio on noudattanut Euroopan valuuttajärjestelmän valuuttakurssijärjestelmässä
(ERM) määrättyjä tavanomaisia vaihteluvälejä ilman, että sillä on ollut
merkittäviä paineita, ainakin kahtena viimeisenä tarkasteluajankohtaa
edeltävänä vuotena. Jäsenvaltio ei ole saanut samana aikana omasta
aloitteestaan alentaa valuutan kahdenvälistä keskusarvoa suhteessa euroon.
Valuuttakurssia koskevan lähentymisperusteen täyttymistä on arvioitu 1 päivästä
tammikuuta 1999 alkaen ERM II:n puitteissa. Arvioidessaan kertomuksissaan tämän
lähentymisperusteen täyttymistä komissio ja EKP ovat tarkastelleet 15 päivänä
toukokuuta 2014 päättynyttä kahden vuoden jaksoa.
(11)     Pöytäkirjassa N:o 13 olevan 4
artiklan mukaisesti perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan neljännessä
luetelmakohdassa tarkoitettu korkokantoja koskeva lähentymisperuste
tarkasteluajankohtaa edeltävänä vuotena merkitsee sitä, että jäsenvaltion
pitkän aikavälin korkokantojen keskimääräinen nimellistaso on enintään kaksi
prosenttiyksikköä korkeampi kuin enintään kolmen hintavakaudessa parhaiten
suoriutuneen jäsenvaltion vastaava taso. Korkokantojen lähentymisperusteen
tarkastelussa on käytetty vertailukelpoisia valtion 10 vuoden viitelainan
korkoja. Korkokantojen lähentymisperusteen täyttymistä arvioitaessa komission
ja EKP:n kertomuksissa on laskettu viitearvo lisäämällä kaksi prosenttiyksikköä
kolmen hintavakauden parhaiten saavuttaneen jäsenvaltion pitkäaikaisten
nimelliskorkojen yksinkertaiseen aritmeettiseen keskiarvoon. Vertailuarvo
perustuu pitkäaikaisiin korkoihin Latviassa (3,3 prosenttia), Irlannissa (3,5
prosenttia) ja Portugalissa (5,9 prosenttia), ja se oli 6,2 prosenttia
huhtikuussa 2014 päättyneen yhden vuoden aikana.
(12)     Pöytäkirjassa N:o 13 olevan 5
artiklan mukaisesti komissio toimittaa lähentymisperusteiden täyttymisen
arvioinnissa käytettävät tilastotiedot. Komissio on toimittanut tiedot tämän
päätöksen valmistelua varten. Komissio on toimittanut julkista taloutta
koskevat tiedot jäsenvaltioiden ilmoitettua ne 1 päivään huhtikuuta 2014
mennessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009[18]
mukaisesti.
(13)     Niiden kertomusten perusteella,
jotka komissio ja EKP ovat laatineet Liettuan edistymisestä talous- ja
rahaliiton toteuttamiseen liittyvien velvollisuuksiensa täyttämisessä,
katsotaan seuraavaa:
a)      Liettuan kansallinen lainsäädäntö, sen
kansallisen keskuspankin perussääntö mukaan luettuna, on sopusoinnussa
perussopimuksen 130 ja 131 artiklan sekä EKPJ:n ja EKP:n perussäännön kanssa;
b)      sen osalta, täyttääkö Liettua
perussopimuksen 140 artiklan 1 kohdan neljässä luetelmakohdassa mainitut
lähentymisperusteet, voidaan todeta seuraavaa:
–
Liettuan keskimääräinen inflaatio oli huhtikuussa
2014 päättyneen vuoden aikana 0,6 prosenttia, joka on selvästi viitearvon
alapuolella, ja inflaatio todennäköisesti pysyy lähikuukausina viitearvon
alapuolella;
–
neuvosto ei ole tehnyt Liettuan osalta päätöstä
liiallisen alijäämän olemassaolosta, sillä sen julkisen talouden alijäämä oli
2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013;
–
Liettua on ollut ERM II:n jäsen 28 päivästä
kesäkuuta 2004; liittyessään ERM II:een Liettua sitoutui yksipuolisesti pitämään
yllä nykyistä valuuttakatejärjestelmää ERM II:ssa; tätä arviointia edeltävien
kahden vuoden aikana litin valuuttakurssi ei poikennut keskuskurssistaan eikä
siihen kohdistunut paineita;
–
Liettuan pitkäaikaiset korot olivat huhtikuussa
2014 päättyneen vuoden aikana keskimäärin 3,6 prosenttia, mikä alittaa selvästi
viitearvon;
c)      Lainsäädännön yhteensopivuudesta ja
lähentymisperusteiden täyttymisestä tehdyn arvion sekä muiden huomioon
otettujen tekijöiden perusteella Liettua täyttää vaadittavat euron käyttöönoton
edellytykset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Liettua täyttää euron käyttöönottamiseksi
vaadittavat edellytykset. Liettuaa koskeva vuoden 2003 liittymisasiakirjan 4
artiklassa tarkoitettu poikkeus kumotaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
2 artikla
Tämä päätös on
osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL [...], s. [...].
[2]               EUVL [...], s. [...].
[3]               Neuvoston päätös 1998/317/EY, tehty 3 päivänä toukokuuta
1998, perustamissopimuksen 109 j artiklan 4 kohdan mukaisesti (EYVL L 139,
11.5.1998, s. 30).
[4]               Neuvoston päätös 2000/427/EY, tehty 19 päivänä kesäkuuta
2000, perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhtenäisvaluutan
käyttöönottamisesta Kreikassa 1 päivänä tammikuuta 2001 (EYVL L 167, 7.7.2000,
s. 19).
[5]               Neuvoston päätös 2006/495/EY, tehty 11 päivänä
heinäkuuta 2006, perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti
yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Sloveniassa 1 päivänä tammikuuta 2007
(EUVL L 195, 15.7.2006, s. 25).
[6]               Neuvoston päätös 2007/503/EY, tehty 10 päivänä
heinäkuuta 2007, perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti
yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Kyproksessa 1 päivänä tammikuuta 2008
(EUVL L 186, 18.7.2007, s. 29).
[7]               Neuvoston päätös 2007/504/EY, tehty 10 päivänä
heinäkuuta 2007, perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti
yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Maltassa 1 päivänä tammikuuta 2008 (EUVL L
186, 18.7.2007, s. 32).
[8]               Neuvoston päätös 2008/608/EY, tehty 8 päivänä heinäkuuta
2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti
yhtenäisvaluutan käyttöönottamisesta Slovakiassa 1 päivänä tammikuuta 2009
(EUVL L 195, 24.7.2008, s. 24).
[9]               Neuvoston päätös 2010/416/EU, annettu 13 päivänä
heinäkuuta 2010, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 140 artiklan 2
kohdan mukaisesti euron käyttöönottamisesta Virossa 1 päivänä tammikuuta 2011
(EUVL L 196, 28.7.2010, s. 24).
[10]             Neuvoston päätös 2013/387/EU, annettu 9 päivänä heinäkuuta
2013, euron käyttöönotosta Latviassa 1 päivänä tammikuuta 2014 (EUVL L
195, 18.7.2013, s. 24).
[11]             EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33.
[12]             EUVL L 157, 21.6.2005, s. 203.
[13]             EUVL L 112, 24.4.2012, s. 21.
[14]             EYVL C 236, 2.8.1997, s. 5.
[15]             EUVL C 73, 25.3.2006, s. 21.
[16]             Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95, annettu 23 päivänä
lokakuuta 1995, yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä (EYVL L 257,
27.10.1995, s. 1).
[17]             Kahdentoista kuukauden keskimääräinen inflaatioaste
huhtikuussa 2014 oli Kreikassa –1,2 prosenttia, Bulgariassa –0,8 prosenttia ja
Kyproksessa –0,4 prosenttia sekä euroalueella 1,0 prosenttia.
[18]             Neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009, annettu 25 päivänä
toukokuuta 2009, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia
alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta (EUVL L
145, 10.6.2009, s. 1).


title: PROPOSAL FOR A COUNCIL DECISION AMENDING DECISION 94/3092/EC INTRODUCING A COMMUNITY SYSTEM OF INFORMATION ON HOME AND LEISURE ACCIDENTS

text:
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                     KOM(95) 5 lopull.
                                     Bryssel, 13.01.1995
                     EHDOTUS
              NEUVOSTON PÄÄTÖS
  KOTI- JA VAPAA-AJAN TAPATURMIA KOSKEVASTA
          YHTEISÖN TIETOJÄRJESTELMÄSTÄ
  TEHDYN PÄÄTÖKSEN 94/3092/EY MUUTTAMISESTA
                  (komission antama)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                           EXPLANATORY MEMORANDUM
The aim of this proposal for a Council Decision amending Decision 94/3092/EC
introducing a Community system of information on home and leisure accidents, is to
make the adjustments required by the accession of new Member States to the Community.
These adjustments are designed to ensure that, from 1995 onwards, the new Member
States have the appropriate instruments for conducting an accident prevention policy. This
will involve collecting and disseminating information on home and leisure accidents to
the relevant authorities and organisations at national and Community level.
The method of collecting data from hospital casualty departments has been chosen for the
new Member States, since it corresponds to the collection methods currently used by these
States.
The number of hospitals varies between 2 and 5 for existing Member States whose
population is less than or equal to 10 million. The number of hospitals for each new
Member State has been set in accordance with the size of its population and the
distribution thereof over its territory. Accordingly, 3 hospitals will be selected for the new
Member States with a population of approximately 5 million inhabitants, and 4 for those
with a population of between 5 and 10 million inhabitants.
These figures do not prejudge the content of the report and any amending proposals,
which the Commission will have to submit in 1995, in particular as regards the allocation
to the Member States of the hospitals which are to participate in the system from 1996
onwards, the aim being to ensure a homogeneous sample.
 ---pagebreak---                                     EHDOTUS
                            NEUVOSTON PÄÄTÖS
             KOTI- JA VAPAA-AJAN TAPATURMIA KOSKEVASTA
                      YHTEISÖN TIETOJÄRJESTELMÄSTÄ
             TEHDYN PÄÄTÖKSEN 94/3092/EY MUUTTAMISESTA
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon Norjan, Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan ja erityisesti
sen 169 artiklan, ja
ottaa huomioon komission ehdotuksen',
sekä katsoo, että
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 94/3092/EY2 otettiin käyttöön koti- ja
vapaa-ajan tapaturmia koskeva yhteisön tietojärjestelmä neljäksi vuodeksi, ja
edellä mainittua päätöstä on mukautettava kolmen uuden jäsenvaltion yhteisöön
liittymisen huomioon ottamiseksi,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
   EYVLN:oL 331,21.12.1994, s. 1
 ---pagebreak---                                         1 artikla
Muutetaan päätöstä 94/3092/EY seuraavasti:
1      Korvataan 5 artikla seuraavalla:
       "Budjettiviranomainen määrää kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä
       olevista määrärahoista."
2      Lisätään liitteessä I olevan 5 kohdan taulukkoon seuraava:
       Jäsenvaltio                            Sairaaloiden lukumäärä
       Itävalta                                      4
       Suomi                                         3
       Ruotsi                                        4
Kokonaismäärä "54" korvataan lukumäärällä "65".
                                        2 artikla
Tätä päätöstä sovelletaan Norjan, Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymissopimuksen
voimaantulopäivästä lukien.
                                        3 artikla
Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.
Tehty            ssa                          Neuvoston puolesta
                                                     Puheenjohtaja
                                                  3
 ---pagebreak---                          FINANCIAL STATEMENT
1.  Title of operation
    Introduction of a Community information system on home and leisure accidents
2.  Budget heading involved
    B5-105
3.  Legal basis
    Article 129 A (2) of the Treaty establishing the European Community
4.  Description of operation
4.1 General objective
    In developing Community consumer protection policy, there is a need to establish
    a system for collecting data on "consumer" accidents, so as to identify the
    categories of products that give rise to hazards. This will help to provide
    guidelines based on the data gathered as to what specific measures are required.
4.2 Period covered and arrangements for renewal or extension
    19944997
5.  Type of expenditure or revenue
5.1 DQ/DNO
    DNO
5.2 CD/CND
    CD
5.3 Type of revenue involved
    None
 ---pagebreak--- 6.     Type of expenditure or revenue
       Subsidy for joint financing with other sources in the public and/or private sector
               100% subsidy
              No. 80%
               Subsidy for joint financing with other sources in the public and/or private
               sector
               Yes
               Interest subsidy
              No
               Other
              No
               Should the operation prove an economic success, is there provision for all
               or part of the Community contribution to be reimbursed?
              No
               Will the proposed operation cause any change in the level of revenue? If
               so, what sort of change and what type of revenue is involved?
              Not relevant
7.     Financial Impact
7.1    Method of calculating total cost of operation (definition of unit costs)
Part B of the budget
1.     Work done by the Commission: ECU 0.2 million
               methodology and data collection
               dissemination and exploitation at Community level of the national results
               and of specific analyses. Annual report (Art. 3,3).
2.     Finances allocated to the Member States for collecting, processing and exploiting
       the data: ECU 2.608 million (ECU 2.3 million, in 1994)
               support for the hospitals participating in data collection on the basis of 65
               hospitals (54 hospitals in 1994), with the breakdown shown in Annex 1 of
               the proposal for a decision (80% of costs, with a maximum of ECU 28
               000 per hospital for each year), as well as a contribution to Germany,
               Spain and Luxembourg using household surveys (80 % of the expenses as
               mentioned above with a ceiling as described in Annex II, point 2).
 ---pagebreak---                 support for the least developed national infrastructures, notably by
                strengthening appropriate data networks.
                support for bilateral technical assistance provided to other Member States
                by the Member States that have an operating data collection system.
        Total of Part B: ECU 2.808 million ( ECU 2,5 million in 1994).
7.2.    Itemized breakdown of cost
                Breakdown
        1. Work done by the Commission                          ECU                            200 000
        2. 65 hospitals x ECU 28 000                           ECU                                1 820 000
            (54 hospitals = ECU 1 512 000, in 1994)
        household surveys
                                                                ECU                             380 000
        Germany :                                               ECU                             225 000
        Spain:                                                  ECU                               95 000
        Lux:
     + support for the least developped countries
     + support for bilateral technical assistance               ECU                                88 000
                                                                ECU                               2 808 000
                                                                       (ECU 2 500 000 in 1994)
7.3.2     Indicative Schedule
                 period: 1994-1997
                                                                                HI 'II' .Ji'ilfHH'MïlIfl'l lilf'Wlll'l "Mill MM, IBSBTT
  Budget 1994          n+ 1                n+2                  n+3                                         TOTAL
  2,5 Mill Ecu         2,808 Mill Ecu      2,808 Mill Ecu ' 2,808 Mill Ecu                                   10,924 Mill Ecu
                                                              inrp'miw . . w n i n n i r; Tt-riMiiLHni11
   The appropriations availible will be decided in the context of the annual budgetary procedure
   and in accordance with prospective financial strengh, depending on the results of the
   measures carried out taking into account the cost-effectiveness aspect and the method of
   payement described in 7.1.2.
 ---pagebreak--- 8. What anti-fraud measures are planned in the proposal for the operation?
    Verification of the subsidies or of the acceptance of the preparatory, feasability or evaluation
    services or studies is carried out by the Commission prior to payment, taking into account
    the contractual obligations and the principles of economy and good financial and overall
    management. Anti-fraud measures (monitoring, submission of reports, etc.) are included in
    all the agreements or contracts concluded between the Commission and the benificiaries of
    the payments.
9.  ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS
9.1 Specific and quantifiables objectives: target population
    The system of collecting data on home and leisure accidents should be a key indicator for
    determining consumer protection policy and specially prevention policies. This objective is
    difficult to quantify in that an in-depth study would be needed in order to determine the
    precise socio-economic costs - which are certainly very steep - of home and leisure
    accidents; moreover the costs in human terms of these accidents are heavy but not
    quantifiable.
9.2 Grounds for the operation
    The measure complements existing national mesures. The collection of the measure of data
    from hospital emergency services selected in the Member States or through household
    surveys should provide direct information on the most important accidents, on the basis of
    agreed methods in the different Member States. Moreover, the data will be collected on an
    ongoing basis. A good knowledge of data of domestic and leisure accidents is vital in order
    to allow actions and policies of prevention of these accidents. The objective of the measure
    is in line with the Directive on general product safety, for which the collection should
    provide indicators on safety problems.
    Thanks to these objective data the operational impact of this decision will be significantly
    enhanced.
     The safety of consumers in the Community must be ensured in the framework of the
     functionning of the internal market when more and more products will be circulating in the
     Community. As a result, the risks faced by consumers will increase, and it is desirable to
     have national monitoring systems which are sufficiently homogeneous to enable the
     conclusions drawn in one Member States to be used, where appropriate, in the other Member
     States and at Community level.
     Community involvement is required to enable the Member States to overcome the difficulties
    associated with the collection of data at national level. This is needed for methodological and
    budgetary reasons because if no Community assistance were forthcoming, in particular
    financial assistance, this would deal a blow to the collection of information on accidents in
    a number of Member States, specially in those with less developped administrative structures,
    a development which would seriously distort the monitoring of consumer safety in the
    Community.
 9.3 Monitoring and evaluation of the operation
      The Member States should provide the Commission with two types of information:
 ---pagebreak---       - specific data on specific products, in line with the needs for a developing consumer
        protection policy and prevention of accidents;
      - annual reports from the Member States on the implementation and results of the
        collection, on the basis of which the Commission will produce evaluation reports of the
        system at Community level (one report after two years and one at the end of the five year
        period).
      Moreover, the Commission will provide an annual synthesis report on the data collected and
      the conclusions to be drawn for the development of its consumer protection policy.
      Imponderables which may effect the specific results of the operation lie in its effective
      implementation and, above all, the functionality of the system in all the Member States.
      These depend on how well the two problems identified above are solved, in other words
      utilisation of the data and their faster availability, and in both these respects the
      Commission will do its utmost to ensure success.
9.4 Coherence with financial programming
     Is the operation incorporated in the financial programming of the DG for the years
     concerned?
     Yes.
     To which broader objective defined in the DG's financial programming does the objective
     correspond?
     Policy on general product safety.
 10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (Part A of the budget)
10-1    Will the proposad operation involve an increase in the number of Commission staff ?
        No, the necessary staff could be made available by internal reattribution of the functions
10.2    Indicate the amount of staff and administrative expenditure involved in the proposed
        operation. Explain the method of calculation.
        Part A of the budget
 ---pagebreak---    1.   Personnel and management costs: ECU 0.23 million.
        - Secretariat of meetings of national experts responsible for collecting and transmitting the
           data on home and leisure accidents (three per year).
        - A 1178 Logistic, methodological and financial coordination.
           Assistance from an external organisation in defining methodology concerning
           determination of product codes, presentation and methods of analysis.
           Estimated costs: ECU 30 000
         These credits are subject to the allocation of the resources which are to be decided by the
         Commission.
      - Personnel: 1 A official (100%) + 1 B official (100%) + 1 C auxiliaire (50%).
         1 A official (100%) titre A8/A4                                     ECU 90 000 per year
         1 B official (100%) titre B4/B1                                     ECU 90 000 per year
         All 10 1 C auxiliaire (50%)                                         ECU 17 750 per year
      The personnel and management costs will be necessary from March 1994 for the C official and from
      September 1994 for the A and B official.
      The proposed operation is set up for a period of four years.
2.    Art A/260 Studies : ECU 0.205 million
      Complementary studies necessary for specific analysis of national and Community data are required.
      These credits are subject to the allocation of the resources which are to be decided by the
      Commission.
3.    Art A/250 Costs of meetings : ECU 0.045 million
      - Meetings of the national experts at the initiative of the Commission, with two or three experts,
         from every Member State: three meetings per year.
      Total of Part A: ECU 0.50 million.
      Personnal and management costs                                         ECU 0.23 million
      Studies                                                                ECU 0.205 million
      Costs of meeting                                                       ECU 0.045 million
      Total of post A                                                        ECU 0.48 million
 ---pagebreak---                                                      KOM(95) 5 lupullinen
                                                ASIAKIRJAT
FI                                                                     05 16
                                         taettetaauinero : CB-CO-95-0Q8-EI-C
                                                           ISBN 92-77-84833-2
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-29S5 Luxembourg


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 2.6.2017
            COM(2017) 266 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotostaEspanjan hakemuksen johdosta – EGF/2017/001 ES/Castilla y León kaivosteollisuus

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Espanja toimitti 20. tammikuuta 2017 hakemuksen ”EGF/2017/001 ES/Castilla y León kaivosteollisuus” EGR:n rahoitustuen saamiseksi niiden työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 5 (Kivihiilen ja ruskohiilen kaivu) luokitellulla toimialalla NUTS 2 -tason alueella Kastilia ja León (ES41) Espanjassa

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset EGR:n rahoitustuen myöntämiseksi täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2017/001 ES/Castilla y León kaivosteollisuus

                        Jäsenvaltio

                        Espanja

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Kastilia ja León (ES41)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        20. tammikuuta 2017

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        20. tammikuuta 2017

                        Lisätietopyyntö

                        3. helmikuuta 2017

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        17. maaliskuuta 2017

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        9. kesäkuuta 2017

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohta

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        Kaksinumerotaso 5 (Kivihiilen ja ruskohiilen kaivu)

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        5

                        Viiteajanjakso (yhdeksän kuukautta):

                        1. helmikuuta 2016 – 1. marraskuuta 2016

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä

                        339

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        339

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        339

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        125

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        1 603 940

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           5
                         euroina

                        66 500

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        1 670 440

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        1 002 264

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Espanja toimitti hakemuksen ”EGF/2017/001 ES/Castilla y León kaivosteollisuus” 20. tammikuuta 2017 eli 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa esitetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio vahvisti samana päivänä vastaanottaneensa hakemuksen ja pyysi Espanjalta lisätietoja 3. helmikuuta 2017. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 9. kesäkuuta 2017.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 339:ää työntekijää, jotka vähennettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 5 (Kivihiilen ja ruskohiilen kaivu)
                  6
                luokitellulla toimialalla. Työntekijävähennykset sijoittuvat NUTS 2 -tason alueelle Kastilia ja León (ES41).

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Hullera Vasco Leonesa S.A.   (HVL)

                        227

                        Centro de Investigación y Desarrollo S.A.   (CIDSA)

                        68

                        Hijos de Baldomero García S.A.

                        7

                        Minas del Bierzo Alto S.L.

                        8

                        Unión Minera del Norte S.A.   (UMINSA)

                        29

                        Yritysten kokonaismäärä: 5

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        339

                        Tukikelpoisten työntekijöiden kokonaismäärä:

                        339

               Toimintakriteerit

               6.Espanja toimitti hakemuksen EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan toimintakriteerien nojalla; nämä kriteerit poikkeavat 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan kriteereistä, joissa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään yhdeksän kuukauden viiteajanjaksona yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla toimialalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa.

               7.Hakemuksen yhdeksän kuukauden viiteajanjakso alkoi 1. helmikuuta 2016 ja päättyi 1. marraskuuta 2016.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               8.Kaikki viiteajanjakson työntekijävähennykset on laskettu päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               9.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 339.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               10.Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välisen yhteyden osoittamiseksi Espanja toteaa, että Euroopan kivihiiliteollisuus kärsii jatkuvasti enemmän Euroopan ulkopuolisista maista tuotavan edullisemman kivihiilen aiheuttamasta kilpailusta.

               11.Kivihiilen tuotanto EU:ssa väheni rajusti vuosien 2005 ja 2015 välisenä aikana. Vuonna 2005 kivihiiltä tuotettiin Euroopassa 198,8 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia
                  7
               , ja vuonna 2015 määrä oli 145,3 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Tämä merkitsee tuotannon supistumista 26,9 prosentilla. Kivihiilen tuotanto väheni jatkuvasti vuosien 2005 ja 2010 välillä (-17,9 %), elpyi vuonna 2011 (+1,7 %) ja jatkoi jälleen vähenemistään vuodesta 2012 vuoteen 2015 (-14,4 %). Samaan aikaan kivihiilen tuotanto maailmassa kasvoi 26,3 prosenttia: vuonna 2005 tuotantomäärä oli 3 033,6 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia, ja vuonna 2015 päästiin 3 830,1 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin. Tämän vuoksi EU:n markkinaosuus kivihiilen tuotannosta koko maailmassa pieneni 6,6 prosentista (2005) 3,8 prosenttiin (2015).

               Maailmanlaajuinen kivihiilen tuotanto
                  (miljoonaa öljyekvivalenttitonnia)

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        EU

                        198,8

                        193,2

                        187,0

                        178,9

                        167,9

                        165,6

                        Koko maailma

                        3 033,6

                        3 188,5

                        3 326,7

                        3 436,0

                        3 435,3

                        3 627,6

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        EU

                        168,4

                        167,7

                        157,3

                        150,3

                        145,3

                        Koko maailma

                        3 891,4

                        3 930,4

                        3 986,5

                        3 988,9

                        3 830,1

                        Lähde: BP Statistical review
                           8

               12.Euroopan kivihiilimarkkinoille on ominaista tuonnin lisääntyminen tuotannon supistuessa. Vuonna 2010 tuonnin määrä kasvoi tuotantomäärää suuremmaksi, ja siitä lähtien EU:n kivihiilituotanto on olut tuontia pienempää. Lisäksi vuosien 2010 ja 2014 välisenä aikana tuonti kasvoi 16,5 prosenttia (tuontia oli 230,9 miljoonaa tonnia vuonna 2010 ja 268,9 miljoonaa tonnia vuonna 2014).

               Kivihiilen tuonti EU:hun ja Espanjaan (2010–2014)
                  (miljoonaa tonnia)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        EU

                        230,9

                        245,2

                        262,1

                        267,0

                        268,9

                        Espanja

                        12,5

                        16,5

                        22,6

                        14,0

                        17,1

               Lähde: Datacomex, Espanjan talous- ja kilpailukykyministeriö.

               Kivihiilen tuonti EU:hun ja Espanjaan (2010–2014),
                  muutos edellisvuoteen verrattuna (%)

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        EU

                        6,20

                        6,89

                        1,86

                        0,72

                        Espanja

                        32,71

                        37,55

                        -38,57

                        21,94

               13.Kivihiilen tuontimäärä EU:n ulkopuolisista maista kasvoi, kun kivihiilen hinta laski. Hintojen lasku johtui pääasiassa maailmantalouden heikkoudesta yhdessä alhaisemman kysynnän kanssa, mikä oli seurausta Aasian (lähinnä Kiinan) teollisuustuotannon kasvun hidastumisesta ja vuosisadan ensimmäisellä vuosikymmenellä tapahtuneen hiiliryntäyksen
                  9
                aiheuttamasta ylitarjonnasta Kiinassa. Tärkeimpien kivihiilen viejien
                  10
                valuutta menetti arvoaan suhteessa Yhdysvaltain dollariin, mikä laski hintoja entisestään. Niinpä kivihiilen myyntihinta Euroopassa putosi 120 eurosta tonnilta (vuoden 2011 puoliväli) 50 euroon tonnilta (2015).
                  11
                Tämän hintojen laskun vuoksi monien EU:n kivihiilikaivosten toiminta muuttui kannattamattomaksi ja johti niiden sulkemiseen.

               14.Espanjassa sekä kivihiilen tuotanto että sen tuonti noudattivat vastaavaa kehityssuuntausta kuin tuotanto ja tuonti koko EU:ssa. Sekä tuotannon laskusuuntaus että tuonnin kasvusuuntaus olivat Espanjassa kuitenkin vielä voimakkaammat. Vuosina 2010–2015 kivihiilen tuotanto Espanjassa supistui 63,3 prosenttia (8,35 miljoonasta tonnista 3,06 miljoonaan tonniin). Alueella, jolla työntekijävähennykset tehtiin, eli Kastilia ja Leónissa, kivihiilen tuotanto laski vieläkin jyrkemmin (86,27 %). Vuonna 2014 kivihiiltä tuotiin Espanjaan 36,76 prosenttia enemmän kuin vuonna 2010 (eli tuonti kasvoi 20 prosenttiyksikköä enemmän kuin tuonti koko EU:hun).

                        Kivihiilen tuotanto (miljoonaa tonnia)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Espanja

                        8,35

                        6,62

                        6,16

                        4,36

                        3,90

                        3,06

                        K. ja L.

                        2,45

                        1,85

                        1,56

                        0,95

                        1,04

                        0,41

               Lähde: IRMC - Instituto para la restructuración de la minería del carbón.

                        Kivihiilen tuotanto, muutos edellisvuoteen verrattuna (%)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Espanja

                        -11,59

                        -20,73

                        -6,93

                        -29,16

                        10,58

                        -21,39

                        K. ja L.

                        -22,66

                        -24,35

                        -15,56

                        -39,13

                        9,29

                        -60,41

               15.Ennen talous- ja rahoituskriisiä Espanjan hiilikaivosalalla tehdyillä uudelleenjärjestelyillä ja muutoksilla pyrittiin tukemaan kyseisten kaivosyritysten pysyvyyttä kannattavuusedellytysten ollessa paremmat. Kivihiilen hintojen jyrkkää laskua (liki 60 %) talouden kääntyessä taantumaan ei kuitenkaan osattu ennustaa, minkä vuoksi kotimaisesta hiilentuotannosta tuli kannattamatonta. Kastilia ja Leónissa toimivien hiilikaivosyritysten lukumäärä pieneni 25 prosenttia, kun kyseisistä yrityksistä kymmenen lopetti toimintansa vuosina 2010–2016 hintojen laskun ja hiilentuotannon vähenemisen vuoksi.

               Hiilentuotantoyritykset Kastilia ja Leónissa (2010–2016)

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               16.Tapahtuma, joka johti kyseessä oleviin työntekijävähennyksiin, on kivihiilen hinnan lasku kotimarkkinoilla. Se johtui kivihiilen hintojen jyrkästä alenemisesta kansainvälisillä markkinoilla muun muassa talouden taantuman seurauksena. Nykyisillä hinnoilla kotimainen hiilentuotanto ei ole kannattavaa. Tästä syystä kotimainen hiilentuotanto on pienentynyt (kuten edellä todetaan) ja monet hiilikaivokset ovat lopettaneet toimintansa, mikä on johtanut työntekijävähennyksiin.

               Selostus poikkeuksellisista olosuhteista, joiden vuoksi hakemus otetaan käsiteltäväksi

               17.Espanja toteaa, että vaikka yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana toteutettiin alle 500 työntekijävähennystä, hakemus olisi kuitenkin rinnastettava EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaiseen hakemukseen, sillä alue, jolla työntekijävähennykset on tehty, käsittää pääasiassa syrjäisiä vuoristolaaksoja, jotka ovat harvaan asuttuja ja hyvin riippuvaisia yhdestä ainoasta talouden sektorista. Näin ollen alueen voidaan katsoa muodostavan pienet markkinat.

               18.Työntekijävähennysten kohteena oleva alue on Kastilia ja Leónin kaivosalue. Kaivosalue koostuu vuoristoisista laaksoista, jotka sijaitsevat pohjoisissa Leónin ja Palencian maakunnissa Cantabrian vuoristossa
                  12
               , ja alue käsittää 81 kaupunkia, jotka ovat taloudellisesti riippuvaisia hiilen louhinnasta (niistä 31 on siitä hyvin riippuvaisia).

               Hiilikaivosalueet

                        Hiilestä hyvin riippuvainen alue

                        Hiilestä kohtuullisen riippuvainen alue

               19.Kaivosalueen väkiluku on 111 342 asukasta, jotka ovat hajaantuneet noin 8 696 km2:n alueelle. Näin ollen asukastiheys on erittäin pieni, vain 1,28 asukasta / km2, mikä on kaukana koko maan keskiarvosta (92,1 asukasta / km2) tai EU:n keskiarvosta (117,5 asukasta / km2).

               20.Kaivosalue muodostuu pienistä kaupungeista, joista 44 prosentissa on enintään 500 asukasta. Vain viidessä alueen suurimmassa kaupungissa on 5 000–10 000 asukasta. Usein hajallaan eristyneillä alueilla sijaitsevissa kaupungeissa on ongelmia, jotka koskevat liikkumista ja yhteyksiä suurikapasiteettisiin teihin, teknologisia infrastruktuureja, teollista maankäyttöä jne. ja jotka johtuvat suurelta osin vuoristoseutuun liittyvistä hankaluuksista.

               21.Kaivosalueen työllisyystilanne on erittäin heikko. Työttömyyslukujen perusteella voisi päätellä, että työllisyys on parantunut vuodesta 2012, joka oli pahin kriisivuosi. Todellinen tilanne on kuitenkin päinvastainen. Alueella on paheneva työpaikkapula, ja vaikka työttömien määrä väheni vuosina 2010–2015, se johtui väestön muuttamisesta parempia työmahdollisuuksia tarjoaville alueille omassa maassa tai ulkomailla.

               22.Joulukuussa 2015 työttömiä oli 1,03 prosenttia vähemmän kuin joulukuussa 2010, mutta alueen väestö väheni samaan aikaan 8,5 prosenttia. Työttömyyden kehitys ikäryhmittäin kyseisinä vuosina osoittaa, että työttömyys väheni selvästi 25–44-vuotiaiden työttömien ikäryhmässä
                  (-11 %) ja vielä selvemmin (-33 %) alle 25-vuotiaiden ikäryhmässä. Sama suuntaus on havaittavissa väestönkehityksessä ikäryhmittäin. Suurin väestökato tapahtui alle 25-vuotiaiden ikäryhmässä (-22 %) ja toiseksi suurinta se oli ikäryhmässä 25–44-vuotiaat (-17 %). Yli 45-vuotiaiden ikäryhmässä ei tapahtunut muutosta (-0,08 %), mutta työttömien määrä kyseisessä ikäryhmässä kasvoi noin 27 prosenttia.
                  13

                Työntekijöiden vähentämisten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               23.Vaikka työttömyys on laskenut Espanjassa kahden viime vuoden aikana, työttömyysaste on edelleen korkea (18,6 %).
                  14

               24.Koska kyse on lisäksi pienestä, maantieteellisesti eristyneestä kaivosalueesta, 339 työntekijävähennyksellä on suuri vaikutus alueen talouteen, joka joutuu nyt kamppailemaan selviytyäkseen kaivosteollisuuden liitännäiselinkeinojen työntekijävähennyksistä. Kyseiset vähentämiset eivät ole osa tätä hakemusta, koska kaivosteollisuuden liitännäiselinkeinot kuuluvat NACE-luokituksen eri kaksinumerotasolle kuin tasolle 5 (Kivihiilen ja ruskohiilen kaivu). Kaivosalueella on jo nyt pula avoinna olevista työpaikoista, mikä johtuu kaivosalalla viime vuosina tapahtuneesta kehityksestä (tuotannon supistuminen tuonnin lisäännyttyä). Nämä uudet työntekijävähennykset huonontavat entisestään alueen työllisyystilannetta.

               25.Kun kaivosyrityksiä on suljettu, työpaikkojen puute on johtanut väestön vähenemiseen kaivosalueelta, kuten edellä todetaan, mikä on edelleen pahentanut väestökadon riskiä alueella. Tämän hakemuksen kohteena olevilla irtisanomisilla on lisäksi se kielteinen vaikutus alueeseen, että ne saattavat vaarantaa toimet, joita on toteutettu, jotta väki saataisiin pysymään alueella.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               26.Kaikkien vähennettyjen työntekijöiden odotetaan osallistuvan toimenpiteisiin. Kyseisten työntekijöiden jakauma sukupuolen, kansalaisuuden ja iän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevien
                           edunsaajien lukumäärä

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        328

                        (96,8 %)

                        Naisia:

                        11

                        (3,2 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        339

                        (100,0 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        0

                        (0,0 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        6

                        (1,8 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        326

                        (96,2 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        7

                        (2,0 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        0

                        (0,0 %)

               27.Lisäksi Espanja tarjoaa EGR:n tuella yhteisrahoitettavia yksilöllisiä palveluja enintään 125:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle, jotka olivat alle 30-vuotiaita hakemuksen jättöpäivänä, koska kaikki kohdassa 5 tarkoitetut työntekijävähennykset tapahtuvat NUTS 2 -tason alueella Kastilia ja León (ES41), joka on nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa tukikelpoinen.

               28.Toimenpiteisiin osallistuvien kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärän odotetaan näin ollen olevan 464, kun luvussa ovat mukana työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret.

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               29.Vähennetyille työntekijöille ja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista:

               –Tervetulo- ja tiedotustilaisuudet: Tämä on ensimmäinen toimenpide, joka tarjotaan kaikille kohteena oleville edunsaajille. Se sisältää seuraavat: yleiset ja henkilökohtaiset tiedotustilaisuudet, joissa tiedotetaan ammattitaito- ja koulutusvaatimuksista, tarjolla olevista neuvontapalveluista ja koulutusohjelmista sekä avustuksista ja kannustimista, samoin kuin osallistuvien työntekijöiden profilointi ja työmarkkinoille uudelleen integroitumiseen tähtäävän räätälöidyn ohjelman suunnittelu.

               –Ammatillista ohjausta ja neuvontaa annetaan koko täytäntöönpanokauden ajan.

               –Tehostettu työnhakuneuvonta: Tähän kuuluu intensiivinen työpaikkojen haku, jossa kartoitetaan paikalliset ja alueelliset työllistymismahdollisuudet ja sovitetaan yhteen työnhakijoita ja työpaikkoja.

               –Koulutus: Tähän sisältyy erilaisia koulutuskursseja, kuten 1) monialaisia taitoja ja osaamista koskeva koulutus. Koulutustarjontaan sisältyy työnhakutekniikoita opettavia työpajoja sekä yksilöllisten ja sosiaalisten taitojen, tieto- ja viestintätekniikan sekä vieraiden kielten opetusta. 2) Ammatillinen koulutus. Ammatillisessa koulutuksessa keskitytään joko sellaisten kaivostoimintaan liittyvien taitojen parantamiseen, joista voi olla hyötyä muiden talouden alojen ammateissa (esim. täydennyskoulutus räjähdetyöntekijäksi, taisteluvälineiden käsittelyn asiantuntijaksi tai panostajaksi), taikka alakohtaisten tai työpaikkakohtaisten taitojen kehittämiseen aloilla, joilla on tai joille odotetaan syntyvän työmahdollisuuksia, esim. maaseutualueiden matkailu- ja majoitusalaa koskeva koulutus ja koulutus louhosten ympäristön ennallistamiseen, uudelleenmetsitykseen ja maisemointiin, vanhustenhoidon avustaviksi hoitajiksi sekä sienitieteen koulutus (luonnonvaraiset sienet, syötävien lajien tunnistaminen, kestävä sienestys jne.). 3) Työkokemuksen kautta hankittujen taitojen tunnistamiseen tähtääviin testeihin valmistautuminen.

               –Yrittäjyyden edistäminen: Niille irtisanotuille työntekijöille, jotka harkitsevat oman yrityksen perustamista, tarjotaan monipuolista tukea, kuten 1) itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyvien liiketoiminta-aloitteiden edistämiseen ja liikeideoiden luomiseen keskittyviä johdantokursseja, 2) neuvontaa hankkeista ja aloitteista, joiden avulla voidaan kehittää, tuottaa ja ohjata elinkelpoisia yritystoimintaan tai itsenäiseen ammatinharjoittamiseen liittyviä hankkeita, 3) yrittäjyyskoulutusta, jossa käsitellään yrittäjyysprosessin eri vaiheita perustiedoista tai ensimmäisestä yhteystahosta yksityiskohtaisempiin kysymyksiin, joita ovat esim. suunnittelu, toteutettavuustutkimusten suorittaminen ja liiketoimintasuunnitelmien laatiminen, 4) avustaminen yrityksen perustamisessa; tämän tuen tarkoituksena on antaa yksilöllistä opastusta koko yritystoiminnan aloittamisprosessin ajan.

               –Tuki yrityksen perustamiseen Työntekijät, jotka perustavat oman yrityksen, saavat enintään 15 000 euron avustuksen perustamiskustannusten kattamiseen, omaisuuseräsijoituksiin ja juokseviin menoihin.

               –Kannustimet. Kannustimia on monia erilaisia. 1) Osallistumiskannustin. Toimenpiteisiin osallistumiseen kannustamiseksi työntekijät ja NEET-nuoret saavat kertasuorituksena 150 euroa sen jälkeen, kun he ovat kolmen kuukauden ajan osallistuneet aktiivisesti toimenpiteisiin ja käyneet läpi ainakin yhden toimenpiteen yksilöllisestä toimenpidepaketistaan. 2) Tuki matkakuluihin. Työntekijät ja NEET-nuoret, jotka osallistuvat asuinpaikkansa ulkopuolella järjestettävään toimenpiteeseen, saavat matkakuluihinsa tukea, joka vastaa julkisen liikenteen kustannuksia asuinkaupungista kaupunkiin, jossa toimenpide toteutetaan. Jos soveltuvaa julkista liikennettä ei ole käytettävissä ja osallistujien on käytettävä matkan kulkemiseen omaa ajoneuvoaan, tuki on 0,19 euroa kilometriltä. 3) Avustus niille, joilla on huollettavia. Työntekijät  ja NEET-nuoret, joilla on huollettavia (lapsia, vanhuksia tai vammaisia henkilöitä), saavat 15 euroa jokaiselta päivältä, jona he osallistuvat toimenpiteisiin. Avustuksen tarkoituksena on kattaa lisäkustannukset, joita aiheutuu huoltovelvollisille osallistujille, jotta he voivat käyttää koulutusta tai muita toimenpiteitä hyväkseen. 4) Koulutusavustus. Osallistujat, jotka käyvät vähintään 75 prosentissa henkilökohtaiseen työllistymissuunnitelmaansa sisältyvistä koulutustilaisuuksista, saavat suoritetun koulutuksen jälkeen avustuksen, jonka määrä riippuu koulutuksen tuntimäärästä. Avustus vaihtelee lyhyiden koulutusten (25–50 tuntia) 100 eurosta vähintään 450 tuntia kestävien koulutusten 600 euroon. 5) Työllistymiskannustimet. Työmarkkinoille palaaville työntekijöille maksetaan 150 euron kuukausittaista palkkatukea enintään kuuden kuukauden ajan. 6) Työhönottoetuus: Tämä maksu hyödyttää vähennettyjä työntekijöitä helpottamalla heidän palkkaamistaan uuteen yritykseen määräaikaisella tai pysyvällä sopimuksella. Palkkaava yritys saa enintään 5 000 euroa työntekijää kohden pysyvien sopimusten nojalla tapahtuvaa uudelleentyöllistämistä varten ja 1 000 euroa työntekijää kohden vähintään 6 kuukauden määräaikaisten sopimusten nojalla tapahtuvaa uudelleentyöllistämistä varten.

               30.Tässä kuvatut ehdotetut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               31.Espanja on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaisille yrityksille pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               32.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 1 670 440 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 1 603 940 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 66 500 euroa.

               33.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 1 002 264 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)
                           15

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)
                           16

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaiset toimet)

                        Tervetulo- ja tiedotustilaisuudet
                           (Programa de información y acogida)

                        464

                        328

                        152 240

                        Ammatillinen ohjaus ja neuvonta
                           (Acciones de orientación y asesoramiento)

                        355

                        284

                        100 800

                        Tehostettu työnhakuneuvonta
                           (Acciones de intermediación y gestión)

                        270

                        333

                        90 000

                        Koulutus
                           (Acciones de formación y requalificación profesional)

                        225

                        2 183

                        491 100

                        Yrittäjyyden edistäminen
                           (Programa de emprendimiento)

                        62

                        1 315

                        81 500

                        Tuki yrityksen perustamiseen

                        30

                        12 500

                        375 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        1 290 640

                        (80,47 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaiset toimet)

                        Kannustimet
                           (Programa de incentivos)

                        280

                        1 119

                        313 300

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        313 300

                        (19,53 %)

                        EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        18 000

                        2. Hallinnointi

                        –

                        28 500

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        8 000

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        12 000

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        66 500

                        (3,98 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        1 670 440

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        1 002 264

               34.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Espanja on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               35.Espanja on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               36.Espanja aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 15. helmikuuta 2017. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 15. helmikuuta 2017 ja 15. helmikuuta 2019 väliseltä ajalta. NEET-nuoriin kohdistuvista toimista aiheutuneisiin menoihin voidaan myöntää rahoitusta 31. joulukuuta 2017 asti, kuten asetuksen (EU) N:o 1309/2013 6 artiklan 2 kohdassa säädetään.

               37.Espanjalle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. helmikuuta 2017 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. helmikuuta 2017 ja 15. elokuuta 2019 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               38.Kansallinen ennakko- tai osarahoitus saadaan Kastilia ja Leónin itsehallintoalueelta.

               39.Espanja on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               40.Espanja on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu ammattiliittoja (UGT
                  17
                ja CCOO
                  18
               ), Kastilia ja Leónin elinkeinoelämän järjestöä (CECALE
                  19
               ), taloudellisen kehityksen, innovoinnin, rahoituksen ja yritysten kansainvälistymisen aluevirastoa (ADE
                  20
               ) ja alueelliseen julkisen työvoimapalvelun alaista julkista säätiötä (FAFECYL
                  21
               ). Hakemuksesta ja sen sisällöstä keskusteltiin työmarkkinaosapuolten kanssa. Sitä varten järjestettiin kuusi kokousta vuoden 2016 kesä- ja lokakuun välisenä aikana.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               41.Espanja on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös ESR:n hallinnointi ja valvonta. Hallintoviranomaisen välittävänä elimenä toimii ADE.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               42.Espanja on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentäneet yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               43.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  22
                12 artiklassa säädetään.

               44.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 1 002 264 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               45.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  23
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               46.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 1 002 264 euroa.

               47.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Espanjan hakemuksen johdosta – EGF/2017/001 ES/Castilla y León kaivosteollisuus

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  24
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  25
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  26
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Espanja toimitti 20 päivänä tammikuuta 2017 hakemuksen EGR:n varojen ottamiseksi käyttöön sen vuoksi, että työntekijöitä on vähennetty NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 5 (Kivihiilen ja ruskohiilen louhinta) luokitellulla toimialalla tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS)
                  27
                2 -tason alueella Castilla y León (ES41) Espanjassa. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti Espanja on päättänyt tarjota EGR:n tuella yhteisrahoitettuja yksilöllisiä palveluja myös 125:lle työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevalle nuorelle.

               (5)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Espanjan hakemus voidaan kelpuuttaa, koska työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen talouteen.

               (6)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 1 002 264 euroa rahoitustuen antamiseksi Espanjan hakemuksen perusteella.

               (7)Jotta EGR:n varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 1 002 264 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2017 koskevaa unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [...] päivästä [...]kuuta [...] [sen hyväksymispäivästä]
                  28*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Tämä on ensimmäinen kivihiilen ja ruskohiilen kaivun toimialan työntekijävähennyksiä koskeva hakemus.

                     (7)
                  Öljyekvivalenttitonni, jonka lyhenne on ’toe’, on vakioitu energian mittayksikkö. Se vastaa likimääräistä energiamäärää, joka vapautuu tonnista raakaöljyä. Se on vakioitu yksikkö, jolle määritetty alempi lämpöarvo on 41 868 kilojoulea/kg, ja sitä voidaan käyttää eri lähteistä saatavan energian vertailuun.

                     (8)
                  www.bp.com

                     (9)
                  Kivihiilen louhintakapasiteettiin viisivuotissuunnitelmakaudella 2006–2010 tehdyt investoinnit olivat 2,5-kertaa suuremmat kuin ne olivat olleet Kiinan kansantasavallan koko historian aikana.

                     (10)
                  Viisi suurinta kivihiilen viejää maailmassa ovat Indonesia, Australia, Venäjä, USA ja Kolumbia.

                     (11)
                  Coal Medium-term Market Report 2015, OECD/IEA. www.iea.org

                     (12)
                  Cantabrian vuoristo on yli 300 km pitkä vyöhyke Pohjois-Espanjassa. Se ulottuu Pyreneiden länsirajalta Galician ylänköalueelle Galician maakunnassa kulkien pitkin Cantabrian meren rannikkoa. Se on selkeä jakolinja pohjoisen ”vihreän Espanjan” ja kuivan keskustasangon välillä.

                     (13)
                  Lähde: ADE:n selvitys ja Espanjan julkisen työvoimapalvelun (SEPE) tiedot (työttömyys) sekä Kastilia ja Leónin veroviranomaisen (Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Castilla y León) (väestö).

                     (14)
                  Vuoden 2016 neljännen vuosineljänneksen tiedot. http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana

                     (15)
                  Desimaalien välttämiseksi työntekijää kohden arvioidut kustannukset on pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin, jotka ovat edelleen samat kuin Espanjan esittämässä hakemuksessa.

                     (16)
                  Kokonaiskustannukset eivät täsmää pyöristämisen vuoksi.

                     (17)
                  Unión Regional de Trabajadores de Castilla y León (UGT).

                     (18)
                  Unión sindical de Comisiones obreras de Castilla y León (CCOO).

                     (19)
                  Confederación de Organizaciones Empresariales de Castilla y León (CECALE).

                     (20)
                  Agencia de Innovación y Financiación Empresarial de Castilla y León (ADE).

                     (21)
                  Fundación para el Anclaje Empresarial y para el Empleo de Castilla y León (FAFECYL).

                     (22)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (23)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (24)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (25)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (26)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (27)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (28)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.


Avis juridique important

|

52000PC0728

Ehdotus: neuvoston päätös käydä Euroopan yhteisön puolesta kirjeenvaihto, jolla kirjataan yhteisymmärrys Korean tasavallan pääsystä osalliseksi tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä  /* KOM/2000/0728 lopull. - CNS 2000/0288 */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS käydä Euroopan yhteisön puolesta kirjeenvaihto, jolla kirjataan yhteisymmärrys Korean tasavallan pääsystä osalliseksi tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä(komission esittämä)PERUSTELUT1. Yhteisö osallistuu Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan, Norjan ja Sveitsin kanssa TTK-toimintaan IMS:n alalla (neuvoston päätös 97/378/EY, tehty 27 päivänä tammikuuta 1997, EYVL L 161, 18.6.1997, s. 1). Yhteisymmärrys tämän yhteistyön periaatteista on kirjattu kirjeenvaihtoon ja sen liitteenä oleviin ohjesääntöihin (ToR) (EYVL L 161, 18.6.1997, s. 2-20).2. Korean tasavalta on pyytänyt päästä IMS:n osanottajaksi. Uusien osanottajien hyväksymismenettelyistä määrätään IMS:n ohjesääntöjen IX luvussa. Korean tasavalta on saattanut nämä menettelyt päätökseen ja noudattanut erityisesti ohjesääntöjä. Tällä perusteella IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.3. Näiden huomioiden perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston päätökseksi kirjeenvaihdosta, jolla kirjataan Korean tasavallan liittyminen IMS:ään.2000/0288 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS käydä Euroopan yhteisön puolesta kirjeenvaihto, jolla kirjataan yhteisymmärrys Korean tasavallan pääsystä osalliseksi tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välilläEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 170 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL ..., ..., s. ...ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]  EYVL ..., ..., s. ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Kansainvälinen yhteistyö älykkäiden valmistusjärjestelmien alalla vahvistaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää yhteisön teollisuuden kilpailukykyä.(2) Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä käytiin kirjeenvaihto, jolla kirjattiin yhteisymmärrys tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla [3] sellaisena kuin ne ovat liitteenä olevissa IMS:n ohjesäännöissä.[3]  EYVL L 161, 18.6.1997, s. 2-20.(3) Uusien osanottajien hyväksymistä koskevat menettelyt ovat IMS:n ohjesääntöjen IX luvussa.(4) Korean tasavalta on hakenut IMS:n jäsenyyttä IMS:n ohjesääntöjen IX luvun mukaisesti.(5) Korean tasavalta on noudattanut IMS:n ohjesääntöjä, ja Korean tasavallan osallistuminen IMS-ohjelmaan on vaikuttanut myönteisen kuvan syntymiseen alueen osallistumisesta. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään kirjeenvaihto, jossa kirjataan Korean tasavallan pääsy osalliseksi yhteisymmärryksestä tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä.Kirjeenvaihdon teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaValtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa 1 artiklassa tarkoitettu kirjeenvaihto yhteisöä sitovasti.Tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 2000Neuvoston puolestaPuheenjohtajaKIRJEENVAIHTOjolla kirjataan Korean tasavallan pääsy osalliseksi yhteisymmärryksestä tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä.Yhteisön kirjeBryssel.....2000Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolestaKorean kirjeSoul .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Korean tasavallan hallituksen puolestaAmerikan yhdysvaltojen kirjeWashington D.C. .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Amerikan yhdysvaltojen hallituksen puolestaJapanin kirjeTokio .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Japanin hallituksen puolestaAustralian kirjeCanberra .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Australian hallituksen puolestaKanadan kirjeOttawa .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Kanadan hallituksen puolestaSveitsin kirjeBern .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Sveitsin valaliiton hallituksen puolestaNorjan kirjeOslo .... 2000Arvoisa HerraVahvistan vastaanottaneeni seuraavan .... 2000 päivätyn kirjeenne:"Arvoisa HerraViittaan Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Japanin, Australian, Kanadan ja EFTA-maiden Norjan ja Sveitsin välillä kirjeenvaihtona tehtyyn, 9 päivänä huhtikuuta 1997 voimaan tulleeseen yhteisymmärryksen kirjaamiseen tutkimus- ja kehitystoimintaa koskevan kansainvälisen yhteistyön periaatteista älykkäiden valmistusjärjestelmien (IMS) alalla. Uusien osanottajien hyväksymisestä määrätään IMS:n ohjesäännöissä (ToR). Korean tasavalta on IMS:n ToR:n IX luvun mukaisesti pyytänyt päästä uudeksi osanottajaksi. IMS:n kansainvälinen ohjauskomitea suositteli 12 päivänä marraskuuta 1999, että Korean tasavallalle annettaisiin edustus IMS:n kansainvälisessä ohjauskomiteassa.Tämän kirjeen tarkoitus on saavutetun yhteisymmärryksen kirjaaminen Korean tasavallan pääsystä osalliseksi yhteisymmärryksestä IMS:ää koskevan yhteistyön periaatteista.1. Korean tasavalta hyväksytään uudeksi osanottajaksi.2. Korean tasavalta saa edustuksen IMS:n kansainväliseen ohjauskomiteaan.Toimittanette vahvistuksen tästä yhteisymmärryksestä mahdollisimman nopeasti.Euroopan yhteisön puolesta"Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni hyväksyy kirjeenne sisällön.Norjan hallituksen puolesta