Avis juridique important

|

52001PC0101

Ehdotus: neuvoston asetus maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä  /* KOM/2001/0101 lopull. - CNS 2001/0055 */

Virallinen lehti nro 180 , 26/06/2001 s. 0146 - 0150

Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystä(komission esittämä)PERUSTELUTJohdantoMaatalousministerien neuvosto hyväksyi 17. heinäkuuta 2000 vuosien 2000/01 maataloushintoja koskevan sovitteluratkaisun. Siinä muun muassa pyydettiin komissiota tutkimaan, voisiko maataloudesta peräisin olevalle alkoholille laatia sääntelykehyksen. Komissio on pohtinut pyyntöä, ja jäsenvaltioiden alkoholiasiantuntijoiden kanssa pidettyjen lukuisten kokousten jälkeen päätettiin, että on tarpeen ehdottaa yhteisiä sääntöjä maataloudesta peräisin olevan alkoholin kevennetyn yhteisen markkinajärjestelyn muodossa. Ehdotus on toimitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle.Maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisön markkinatYhteisön alkoholimarkkinat ovat ylijäämäiset. EU tuottaa vuosittain noin 20 miljoonaa hehtolitraa alkoholia, josta 13 miljoonaa hehtolitraa on peräisin maataloudesta. Yhteisön alkoholin kysynnäksi arvioidaan noin 17 miljoonaa hehtolitraa. Kysyntä on laskussa.Maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotannossa käytetään merkittävässä määrin yhteisön raaka-aineita kuten viljaa, sokerijuurikasta, melassia, perunoita, hedelmiä ja viiniä. Se edistää raaka-aineiden tuotannon kannattavuutta maaseudulla ja tätä alkoholia käyttävässä jalostusteollisuudessa (väkevät alkoholijuomat, farmaseuttiset tuotteet ja kosmetiikka). Joissakin tapauksissa alkoholin tuotanto vähentää näiden raaka-aineiden jalostuksen vaikutuksia ympäristöön.Maataloudesta peräisin olevaa alkoholia on perinteisesti käytetty väkevien alkoholijuomien alalla, kosmetiikka-alalla ja farmasia-alalla sekä vähäisemmässä määrin teollisuudessa. Väkevien alkoholijuomien alaa lukuun ottamatta etyylialkoholin markkinoille voi Euroopan unionissa rajoituksetta toimittaa sekä maataloudesta peräisin olevaa etyylialkoholia että muuta kuin maataloudesta peräisin olevaa etyylialkoholia.Viiden viime vuoden aikana alalla on ollut pääasiassa sisämarkkinoiden lisääntyneeseen kilpailuun liittyviä seuraavia vaikeuksia:-tuonti kolmansista maista on lisääntynyt sen jälkeen, kun tariffeja alennettiin 30 prosenttia vuoden 1995 Uruguayn kierroksen sopimusten täytäntöönpanon vuoksi. Vuonna 1995 tuonti oli noin 400 000 hehtolitraa ja vuonna 1999 hieman yli 1,1 miljoonaa hehtolitraa. Tuonnin vaikutus yhteisön markkinoihin on huomattava, sillä suuri osa (80 prosenttia) tuonnista on tullitonta ja sitä tuetaan usein kansallisesti,-lisäksi tuodaan yhä enemmän paljon alhaisemmin tariffein alkoholia, johon on sekoitettu denaturointiaineita. Sekoituksessa oleva alkoholi voidaan tuonnin jälkeen erottaa ja käyttää perinteisiin käyttötarkoituksiin,-vuoden 2000 tammikuun jälkeen alkoholijuomien tullittomuuden vuoksi on ollut mahdollista tuoda vedellä laimennettua alkoholia pakkaamatonta vodkaa koskevassa tariffinimikkeessä. Tämä muutos saattaa mahdollistaa veden erottamisen tuonnin jälkeen, jolloin alkoholiin sovellettavia tariffeja voidaan välttää.Tulevien haasteiden odotetaan lisäävän alan painetta:-eräät ehdokasmaat tuottavat suuria määriä maataloudesta peräisin olevaa alkoholia. EU:ssa ei ole tällä hetkellä niiden integroitumisen helpottamiseksi tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan yleisperiaatteen lisäksi muuta sääntelykehystä tai yhteisön säännöstöä,-tulevissa WTO-neuvotteluissa tariffeja todennäköisesti alennetaan edelleen, mikä taas lisää kilpailua,-EU:n alkoholiteollisuus saa varautua haasteisiin, kun sen perinteisille myyntikanaville tulee laajoissa biopolttoaineohjelmissa tuotettua alkoholia, jonka tuotantoa kannustetaan lisäksi verovapautuksin.Komissio on 1. tammikuuta 1998 lähtien soveltanut yleisestä tullietuusjärjestelmästä (GSP-järjestelmä) annetun asetuksen mukaisesti tuotuun alkoholiin valvontajärjestelmää. Järjestelmän soveltamisala ulotettiin, vapaaehtoisesti, AKT-maista tuotavaan alkoholiin. Vaikka järjestelmä on tehokas valvonnan osalta, se ei ole käytännöllinen väline havaittujen tuontiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi.EhdotusJotta näiden ongelmien käsittelemiseksi olisi asianmukainen väline, ehdotetaan otettavaksi käyttöön maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteinen markkinajärjestely. Yritykset ottaa käyttöön maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteinen markkinajärjestely ovat aiemmin epäonnistuneet, mutta tuolloin yhteiskunnallinen ja taloudellinen tilanne on ollut erilainen.Ehdotuksen päätavoitteina on lisätä markkinoita koskevia tietoja, valvoa kauppavirtoja ja perustaa foorumi keskustelua ja mahdollisen päätöksenteon valmistelua varten.Neuvoston pyyntö pohtia sääntelykehystä koski vain seuraavia seikkoja: määritelmät, paremmat tilastotiedot markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi, tuonti- ja vientitodistusjärjestelmä ja alan komitean perustaminen.Alan tarpeita tutkailtuaan komissio ehdottaa yhteisiä sääntöjä kevennetyn yhteisen markkinajärjestelyn muodossa. Siihen sisältyvät neuvoston tarkoittamat seikat ja lisäksi eräitä täydentäviä näkökohtia, kuten valtiontukia koskevia sääntöjä ja suojalauseke. Kaikki ehdotetut toimenpiteet ovat jo olemassa muissa maataloustuotteita koskevissa yhteisissä markkinajärjestelyissä.1. Maataloudesta peräisin olevien alkoholityyppien määritelmätAlkoholia voidaan tuottaa monista raaka-aineista lopullisen käyttötarkoituksen mukaan. Väkevien alkoholijuomien valmistuksessa tarvitaan tiettyjä raaka-aineita lopputuotteen laatuominaisuuksien varmistamiseksi. Tämän vuoksi tietyillä raaka-aineilla on erilliset markkinat. Vaikka alkoholi ei sellaisenaan ole tarkoitettu loppukuluttajalle, raaka-aineen alkuperän merkitseminen voi vaikuttaa siihen, miten kuluttaja suhtautuu lopputuotteeseen. Tämän vuoksi on hyödyllistä säätää mahdollisuudesta vahvistaa maataloudesta peräisin olevien eri alkoholityyppien määritelmiä koskevat kriteerit käytetyn raaka-aineen mukaan.2. TilastotiedotTältä osin säädetään nimenomaisesti, että tuotannosta ja myynnistä laaditaan vuosittain tilasto. Sen perusteella saadaan vakiomuotoista tietoa alasta, ja mahdollisten markkinatilannetta koskevien päätösten teko helpottuu.3. Tuonti- ja vientitodistuksetVoidaan ottaa käyttöön tuontitodistukset, joilla pyritään lisäämään tuontia koskevien tietojen luotettavuutta, varsinkin kun jäsenvaltiot ovat huolissaan tullittoman tuonnin lisääntymisestä. Todistusten avulla voidaan myös tarvittaessa soveltaa ehdotuksessa säädettyä suojalauseketta.Myös vientitodistukset on mahdollista ottaa käyttöön, jos viennin valvontatarve ilmaantuu.4. TariffikiintiötKuten muillakin maatalousaloilla, kansainvälisistä sopimuksista johtuvia tariffikiintiöitä hallinnoidaan tätä nykyä vertikaalisesti. Tariffikiintiöitä hallinnoi - ja myös vahvistaa tarkoituksenmukaisimman menetelmän niiden soveltamiseksi- komissio hallintokomiteamenettelyä noudattaen.5. SuojalausekeKuten muillakin maatalousaloilla, ehdotuksessa on markkinoiden vakavien häiriöiden vuoksi toteutettavia kiireellisiä toimenpiteitä koskevia säännöksiä. Tuonti maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoille lisääntyy koko ajan, ja tulevaisuudessa sen odotetaan lisääntyvän edelleen tariffialennusten vuoksi. Tällaisissa vakavissa markkinoiden häiriötapauksissa on mahdollista toimia ehdotetun suojalausekemekanismin ansiosta.6. Sisäinen jalostusKuten muillakin maatalousaloilla, ehdotuksessa on säännöksiä sisäisen jalostusmenettelyn kieltämiseksi markkinoiden vakavissa häiriötapauksissa.7. ValtiontuetJotta maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotantoedellytykset olisivat yhtäläiset, on tarpeen soveltaa perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat jäsenvaltioiden myöntämien tukien yhteensopivuutta yhteismarkkinoiden periaatteen kanssa.8. HallintokomiteaHallintokomitean käyttäminen tällä alalla on yksi ehdotuksen pääseikoista. Sen toiminta on syytä liittää viinin hallintokomiteaan, koska useimmissa jäsenvaltioissa alkoholijuomien markkinoiden hallinnasta vastaa yksi hallinnollinen yksikkö.Hallintokomiteassa jäsenvaltiot voivat käsitellä ilmaantuvia ongelmia ja tietyissä tapauksissa antaa lausuntoja komission ehdotuksista. Maataloudesta peräisin olevaa alkoholia valmistetaan monista maatalouden raaka-aineista (vilja, juurikkaat, melassi, peruna, hedelmät ja viini). Joskus se on muiden tuotteiden valmistuksen sivutuote. Raaka-aineen valinta riippuu sekä sen saatavuudesta (hinta ja laatu) että tuotteen ennakoitavasta loppukäytöstä. Tässä suhteessa on tarpeen ottaa käyttöön erityinen rakenne, jossa kansalliset asiantuntijat voivat antaa tietoja alan tilanteesta.9. Maataloudesta peräisin olevaa alkoholia voidaan tuottaa raaka-aineista, joita ovat koskeneet yhteisön interventiotoimenpiteet tai erityisjärjestelyt (esim. kesannointi peltokasvialalla). Tällaisissa tapauksissa asianomaisissa asetuksissa on tarvittavat säännökset estämään alkoholin pääsy edellä kuvatuille alkoholin perinteisille myyntikanaville.10. Koska maataloudesta peräisin oleva alkoholi ja muu kuin maataloudesta peräisin oleva alkoholi liittyvät erittäin tiiviisti toisiinsa, ehdotetun asetuksen täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon alkoholialan koko markkinatilanne eikä toteutettava toimenpiteitä, jotka syrjivät sisämarkkinoilla jompaa kumpaa alkoholityyppiä.PÄÄTELMÄT JA VAIKUTUKSETEhdotuksessa vahvistetaan maataloudesta peräisin olevaa alkoholia koskevat yhteiset säännöt ja pyritään saavuttamaan yhteisen maatalouspolitiikan yhdenmukaisen soveltamisen yleistavoite. Säännöillä pyritään vastaamaan lainsäädännön yksinkertaistamisvaatimuksiin.Ehdotettuun yhteiseen markkinajärjestelyyn ei kuulu yhteisön markkinoiden interventiotoimenpiteitä. Sen vuoksi ehdotuksella ei ole taloudellisia vaikutuksia.Yhteenvetona voidaan todeta, että ehdotuksessa säädetään mahdollisuudesta ottaa käyttöön maataloudesta peräisin olevaa alkoholia koskeviin todistuksiin perustuva kaupan valvontajärjestelmä ja sisällytetään maataloudesta peräisin olevaa alkoholia koskevat toimet viinin hallintokomiteaan. Näin voidaan arvioida markkinoita ja valmistella tarvittavia päätöksiä.Ehdotetut toimenpiteet hyödyttävät koko maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotantoalaa eli myös alueita, joilla tuotannosta vastaavat pienet ja keskisuuret yritykset.2001/0055 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin yhteisestä markkinajärjestelystäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti 36 ja 37 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [1],[1]  EYVL C , s. .ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2],[2]  EYVL C , s. .ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3],[3]  EYVL C , s. .sekä katsoo seuraavaa:(1) Maataloustuotteiden yhteismarkkinoiden toimintaan ja kehitykseen on liityttävä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen, ja siihen on erityisesti sisällyttävä maatalouden yhteinen markkinajärjestely, jonka muoto voi vaihdella tuotteiden mukaan.(2) Yhteisen maatalouspolitiikan päämääränä on saavuttaa perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteet. Tämä tavoite voidaan saavuttaa ottamalla käyttöön välineitä, joiden avulla voidaan paremmin seurata yhteisön sisä- ja ulkomaankauppa markkinoiden kehitystä.(3) Eräiden maatalouden raaka-aineiden jalostaminen maataloudesta peräisin olevaksi etyylialkoholiksi liittyy läheisesti näiden raaka-aineiden tuotannon taloudelliseen tilanteeseen. Se voi edistää huomattavasti näiden raaka-aineiden hyödyntämistä, sillä tällainen jalostus edistää taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti erityisesti tiettyjä yhteisön alueita tai muodostaa merkittävän osan näiden maatalouden raaka-aineiden tuottajien tuloista. Toisissa tapauksissa sen avulla voidaan poistaa laadultaan epätyydyttävät tuotteet ja suhdanteista johtuvat ylijäämät, jotka voivat ajoittain vaikeuttaa eräiden tuotteiden tilannetta.(4) On tarpeen vahvistaa, ensimmäistä kertaa, maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteinen markkinajärjestely.(5) Sellaisista alkoholin valmistukseen soveltuvista tuotteista saadun alkoholin myyntiin, joita interventiotoimenpiteet tai muut erityistoimenpiteet ovat koskeneet, on sovellettava kyseisiä tuotteita koskevien asetusten mukaisesti erityismenettelyjä asianmukaisen kilpailun varmistamiseksi ja alkoholin perinteisten markkinoiden häiriöiden estämiseksi.(6) Maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoiden kehityksen seuranta edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat komissiolle tarvittavat tiedot maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoita koskevan tilaston laatimiseksi.(7) Alkoholialan yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen yhteisössä edellyttää yhtenäisen kauppajärjestelmän toteuttamista yhteisön ulkorajoilla. Yhteisön markkinat voidaan periaatteessa vakauttaa kauppajärjestelmällä, johon sisältyy tuontioikeusjärjestelmä. Kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyihin sitoumuksiin.(8) Jotta kauppaa voitaisiin jatkuvasti seurata, olisi säädettävä mahdollisuudesta ottaa käyttöön tiettyjä tuotteita koskevien tuonti- ja vientitodistusten järjestelmä; järjestelmään olisi sisällyttävä vakuus niiden toimien toteutumisen varmistamiseksi, joille kyseisiä todistuksia on myönnetty.(9) On aiheellista antaa komissiolle toimivalta avata ja hallinnoida perustamissopimuksen mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista tai muista neuvoston antamista säädöksistä johtuvia tariffikiintiöitä.(10) Siinä määrin kuin on tarpeen edellä esitetyn järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta, olisi säädettävä myös mahdollisuudesta säädellä sisäisen ja ulkoisen jalostusmenettelyn käyttöä tai markkinatilanteen vaatiessa kieltää sen käyttö.(11) Tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä yhteisön ulkorajoilla. Sisämarkkina- ja tullimekanismi voi kuitenkin poikkeuksellisissa olosuhteissa osoittautua riittämättömäksi. Tällöin yhteisön olisi voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön markkinat eivät jäisi ilman suojaa tällaisten tapausten mahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä. Toimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia Maailman kauppajärjestön yhteydessä tehdyistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden kanssa.(12) Tiettyjen tukien myöntäminen voisi vaarantaa yhtenäismarkkinoiden toteutumisen. Tämän vuoksi maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi sovellettava niitä perustamissopimuksen määräyksiä, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden myöntämien tukien arvioimisen ja yhteismarkkinoiden kanssa ristiriidassa olevien tukien kieltämisen.(13) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [4] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne on vahvistettava kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen.[4]  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(14) Maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi otettava huomioon samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 33 ja 131 artiklassa määrätyt tavoitteet.(15) Maataloudesta peräisin olevan alkoholin yhteisen markkinajärjestelyn soveltamisessa olisi myös otettava huomioon perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyt sopimukset. Erityisesti olisi otettava huomioon sopimukset, jotka ovat osa Maailman kauppajärjestön perustamissopimusta ja varsinkin kaupan teknisiä esteitä käsittelevä sopimus.(16) Järjestelmän moitteettoman toiminnan varmistamiseksi olisi säädettävä, että komissio antaa tarvittavat siirtymätoimenpiteet. Komissiolla olisi myös oltava valtuudet ratkaista erityisiä käytännön ongelmia väliaikaisesti ja poikkeuksellisesti.(17) Tätä asetusta sovellettaessa on otettava huomioon, että Euroopan unionin etyylialkoholimarkkinoille tulee alkoholijuomien alaa lukuun ottamatta rajoituksetta sekä maataloudesta peräisin olevaa etyylialkoholia että muuta kuin maataloudesta peräisin olevaa alkoholia. Sen vuoksi tätä asetusta sovellettaessa on vältettävä sellaisten toimenpiteiden vahvistamista, joilla on jompaa kumpaa alkoholityyppiä syrjiviä vaikutuksia,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla  Asianomaiset tuotteet1. Maataloudesta peräisin olevan etyylialkoholin alalla otetaan käyttöön yhteinen markkinajärjestely, joka koskee seuraavia tuotteita:CN-koodi  //  Tavaran kuvausex 2207 10 00  //  maataloudesta peräisin oleva denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus vähintään 80 tilavuusprosenttiaex 2207 20 00  //  maataloudesta peräisin oleva denaturoitu etyylialkoholi (etanoli) ja muut denaturoidut väkevät alkoholijuomatex 2208 90 91 ja  ex 2208 90 99  //  maataloudesta peräisin oleva denaturoimaton etyylialkoholi (etanoli), alkoholipitoisuus pienempi kuin 80 tilavuusprosenttia.2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan ilmaisulla:a) 'maataloudesta peräisin oleva etyylialkoholi' nestettä, joka on saatu tislaamalla tai osmoosimenetelmällä alkoholin valmistukseen soveltuvista maataloustuotteista sen jälkeen, kun eräitä sokereita on käytetty hiivan tai muun käytteen avulla, lukuun ottamatta tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1576/89 [5] määriteltyjä alkoholijuomia;[5]  EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3378/94 (EYVL L 366, 21.12.1994, s. 1).b) 'denaturoitu maataloudesta peräisin oleva etyylialkoholi ja denaturoitu maataloudesta peräisin oleva alkoholijuoma' nesteitä, joihin on lisätty tarkoituksellisesti eräitä aineita, jotka tekevät niistä ihmisravinnoksi kelpaamattomia mutteivät kuitenkaan estä niiden teollista käyttöä;c) 'alkoholin valmistukseen soveltuvat maataloustuotteet' yhdistetyn nimikkeistön ryhmään 7, 8, 10, 11, 12, 23 ja nimikkeisiin 1701, 1702, 1703, 2008, 2009, 2204, 2205 ja 2206 kuuluvat tuotteet.I OSASTOSisämarkkinat2 artikla  MääritelmätTietyn maataloudesta peräisin olevasta, alkoholin valmistukseen soveltuvasta tuotteesta valmistetun alkoholin valmistustapa ja ominaisuudet voidaan vahvistaa 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.3 artikla  Tiedot1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:-ennen kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden loppua kyseisen vuosineljänneksen osalta: maataloudesta peräisin olevan alkoholin tuotanto hehtolitroina puhdasta alkoholia eriteltynä käytetyn alkoholin valmistukseen soveltuvan tuotteen mukaan,-ennen maaliskuun loppua edellisen vuoden osalta: maataloudesta peräisin olevan alkoholin myynti hehtolitroina puhdasta alkoholia, eriteltynä eri käyttötarkoitusalojen mukaan (alkoholijuoma-ala, parfyymi- ja kosmetiikka-ala, farmasia-ala, viinietikan valmistamot, muut teolliset käyttötarkoitukset),-ennen maaliskuun loppua edellisen vuoden osalta: kyseisessä jäsenvaltiossa edellisen vuoden lopussa käytettävissä olevat maataloudesta peräisin olevan alkoholin varastot,-ennen maaliskuun loppua: kuluvan vuoden tuotantoa koskevat arviot.2. Komissio laatii näiden tietojen ja muiden saatavilla olevien tietojen perusteella tilaston yhteisön maataloudesta peräisin olevan alkoholin markkinoista edellisenä vuonna ja tilastoarvion kuluvan vuoden tilanteesta.3. Komissio toimittaa jäsenvaltioille kyseiset tilastot ja arviot ennen huhtikuun loppua.II OSASTOKolmansien maiden kanssa käytävä kauppa4 artikla  Tuonti- ja vientitodistukset1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita yhteisöön tuotaessa voidaan vaatia esitettäväksi tuontitodistus. Kaikkia siinä tarkoitettuja tuotteita vietäessä voidaan vaatia esitettäväksi vientitodistus.2. Jäsenvaltiot myöntävät todistuksen hakemuksesta jokaiselle riippumatta siitä, mihin hakija on sijoittautunut yhteisössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan soveltamiseksi toteutettuja toimenpiteitä.Todistukset ovat voimassa koko yhteisössä.3. Todistusten myöntämisen edellytyksenä on vakuus, jolla taataan tuonti- ja vientisitoumuksen täyttäminen todistuksen voimassaoloaikana. Lukuun ottamatta ylivoimaista estettä vakuus menetetään kokonaan tai osittain, jos vienti tai tuonti ei toteudu tässä määräajassa tai se toteutuu ainoastaan osittain.4. Todistusten voimassaoloaika ja yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta vahvistetaan 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.5. Komissio voi samaa menettelyä noudattaen päättää, että tässä artiklassa tarkoitettu järjestelmä koskee myös CN-koodiin 2208 kuuluvia, vähintään 2 litran astioissa olevia tuotteita, joilla on kaikki asetuksen (ETY) N:o 1576/89 liitteessä I määritellyt neutraalin alkoholin ominaisuudet.5 artikla  Yhteisen tullitariffin tullien soveltaminenJollei tässä asetuksessa toisin säädetä, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sovelletaan yhteisen tullitariffin tulleja.6 artikla  Tariffikiintiöt1. Komissio avaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville tuotteille perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta neuvoston säädöksestä johtuvat tariffikiintiöt ja hallinnoi niitä 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.2. Kiintiöitä hallinnoidaan soveltamalla yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää:a) hakemusten saapumisjärjestykseen perustuva menetelmä ("ensin tullutta palvellaan ensin" -periaate);b) menetelmä, jossa kiintiöt jaetaan suhteessa haettuihin määriin hakemusten jättöhetkellä ("samanaikaisen tarkastelun" menetelmä);c) perinteisiin kaupan järjestelyihin perustuva menettely ("perinteiset tuojat/uudet tuojat" -menetelmä).Myös muita soveltuvia menetelmiä voidaan käyttää. Niissä on vältettävä kaikenlainen toimijoiden välinen syrjintä.3. Käytettävässä hallinnointimenettelyssä on tarvittaessa otettava huomioon yhteisön markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino. Samalla voidaan myös soveltaa menetelmiä, joita aiemmin käytettiin 1 kohdassa tarkoitettuja kiintiöitä vastaaviin kiintiöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksen kauppaneuvotteluissa tehdyistä sopimuksista johtuvia oikeuksia.4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä on säädettävä vuosittaisista kiintiöistä, jotka on tarvittaessa jaettava asianmukaisesti vuoden ajalle, ja vahvistettava sovellettava hallinnoimismenetelmä. Sääntöihin on myös tarvittaessa sisällyttäväa) säännökset, joilla taataan tuotteen luonne, lähtöpaikka ja alkuperä;b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen takeiden tarkistamisen mahdollistavan asiakirjan hyväksymistä koskevat säännökset;c) tuontitodistusten myöntämisedellytykset ja todistusten voimassaoloaika.7 artikla  Sisäisen jalostuksen järjestelmäSiinä määrin kuin on alkoholialan yhteisen markkinajärjestelyn moitteettoman toiminnan kannalta tarpeen, komissio voi 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kieltää kokonaan tai osittain sisäisen jalostusmenettelyn käytön perustamissopimuksen liitteessä 1 tarkoitettujen tuotteiden valmistamiseksi.8 artikla  Yhteisen nimikkeistön tulkitseminen1. Tässä asetuksessa käsiteltävien tuotteiden tariffiluokitusta koskevat yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt sen soveltamisesta. Tämän asetuksen soveltamisesta seuraava tariffinimikkeistö sisällytetään yhteiseen tullitariffiin.2. Jollei tässä asetuksessa tai sen nojalla annetuissa säännöksissä toisin säädetä, seuraavat toimet ovat kiellettyjä:a) vaikutukseltaan tulleja vastaavien maksujen kantaminen;b) määrällisten rajoitusten tai vaikutuksiltaan vastaavien toimenpiteiden soveltaminen.9 artikla  Kiireelliset toimet vakavan häiriön ilmaantuessa1. Jos tuonnin tai viennin seurauksena yhden tai useamman 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen markkinat yhteisössä häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä vakavasti siten, että perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu, kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä siihen asti, kun häiriö tai häiriön uhka on poistunut.Arvioitaessa, oikeuttaako tilanne tällaisten toimenpiteiden soveltamiseen, on erityisesti otettava huomioon määrät, joille tuontitodistuksia on annettu tai joille niitä on haettu, ja markkinointivuotta koskevat tilastotiedot.Neuvosto antaa perustamissopimuksen 37 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen yleiset säännöt tämän kohdan soveltamisesta ja määrittelee tapaukset ja rajat, joissa jäsenvaltiot voivat toteuttaa suojatoimenpiteitä.2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmenee, komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpiteistä, jotka annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja joita sovelletaan viipymättä. Jos komissio saa jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen kolmen työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.3. Kukin jäsenvaltio voi saattaa komission päättämän toimenpiteen neuvoston käsiteltäväksi kolmen työpäivän kuluessa sen tiedoksi antamisesta. Neuvosto kokoontuu viipymättä. Neuvosto voi määräenemmistöllä vahvistaa kyseisen toimenpiteen, muuttaa sitä tai kumota sen kuukauden kuluessa siitä, kun se on annettu neuvoston käsiteltäväksi.4. Tämän artiklan soveltamisessa otetaan huomioon perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista johtuvat velvoitteet.III OSASTOYleiset säännökset10 artikla  Kansalliset tuetTämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa.11 artikla  Jäsenvaltioiden ja komission väliset tiedonannotJäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tiedot. Näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joihin sisältyy toimitettavien tietojen laatu ja toimitustapa, tietojen toimittamisen määräajat sekä kerättyjen tietojen jakaminen, annetaan 12 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.12 artikla  Hallintokomitea1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1493/1999 74 artiklassa perustettu viinin hallintokomitea, jäljempänä 'komitea'.2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti.3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty ajanjakso on yksi kuukausi.13 artiklaKomitea voi käsitellä myös muita kysymyksiä, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.14 artikla  Perustamissopimuksen ja kansainvälisten sopimusten noudattaminenTätä asetusta sovelletaan siten, että perustamissopimuksen 33 ja 131 artiklassa määrätyt tavoitteet otetaan huomioon samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla.IV OSASTOSiirtymä- ja loppusäännökset15 artikla  SiirtymätoimenpiteetKomissio hyväksyy 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen seuraavat:a) toimenpiteet, jotka ovat tarpeen tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään siirtymisen helpottamiseksi;b) toimenpiteet, jotka ovat tarpeen erityisten ongelmien poistamiseksi. Tällaiset toimenpiteet voivat asianmukaisesti perusteltuina poiketa tietyistä tämän asetuksen säännöksistä.16 artikla  VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan 1 päivästä .... .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja>TAULUKON PAIKKA>


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52006PC0606

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin annetun asetuksen (EY) N:o …/… muuttamisesta  /* KOM/2006/0606 lopull. - COD 2006/0193 */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 13.10.2006KOM(2006) 606 lopullinen2006/0193 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSvitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin annetun asetuksen (EY) N:o …/… muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |( Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ehdotuksella on tarkoitus muuttaa vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o …/…, jotta se saadaan yhteneväiseksi neuvoston päätöksen 2006/512/EY kanssa, jolla muutetaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehtyä neuvoston päätöstä 1999/468/EY. |( Yleinen tausta Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/468/EY on muutettu 17 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/512/EY. Kyseisessä päätöksessä vahvistettiin uusi komitologiamenettely, ”valvonnan käsittävä sääntelymenettely”. Päätöksen 1999/468/EY 2 artiklan 2 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään seuraavaa: ”Kun perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetussa perussäädöksessä säädetään sellaisten laajakantoisten toimenpiteiden hyväksymisestä, joilla muutetaan kyseisen säädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia, tällaiset toimenpiteet hyväksytään noudattaen valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä.” Uudet säännöt tulivat sovellettaviksi muutospäätöksen voimaantulopäivänä (23 päivänä heinäkuuta 2006). Tällä ehdotuksella on tarkoitus muuttaa vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o …/…, jotta se saadaan yhteneväiseksi neuvoston päätöksen 2006/512/EY kanssa, jolla muutetaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehtyä neuvoston päätöstä 1999/468/EY. Asian kiireellisyyden vuoksi on tarpeen, että tämän ehdotuksen hyväksyminen parlamentissa ja neuvostossa tapahtuu joulukuussa 2006. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |( Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Tämän ehdotuksen tarkoituksena on sisällyttää vitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämistä elintarvikkeisiin koskevaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o …/… viittaus, joka koskee uutta valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä kaikissa tapauksissa, kun komissiolla on valtuudet suorittaa sellaisia lainsäädäntötyyppisiä toimenpiteitä kuin tarkoitetaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY 2 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston päätöksellä 2006/512/EY. |( Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 95 artikla. |( Toissijaisuusperiaate Tämä ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. |( Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: |Ehdotus koskee vain niitä muutoksia, jotka ovat välttämättömiä asetuksen saattamiseksi uuden komitologiamenettelyä koskevan päätöksen mukaiseksi. |( Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Ehdotuksella muutetaan olemassa olevaa asetusta. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |1.  2006/0193 (COD)EhdotusEUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSvitamiinien, kivennäisaineiden ja tiettyjen muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin annetun asetuksen (EY) N:o …/… muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[1],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[2],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[3],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[4],sekä katsovat seuraavaa:(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o …/…[5] säädetään, että menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä 1999/468/EY[6] vahvistettua sääntelymenettelyä sovelletaan silloin kun annetaan kyseistä asetusta koskevia täytäntöönpanotoimia.(2) Päätöstä 1999/468/EY on muutettu päätöksellä 2006/512/EY, jossa otettiin käyttöön valvonnan käsittävä sääntelymenettely, jota käytetään hyväksyttäessä sellaisia laajakantoisia toimenpiteitä, joilla muutetaan perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen annetun perussäädöksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia.(3) Valvonnan käsittävä sääntelymenettelyä olisi sen vuoksi sovellettava sellaisten laajakantoisten toimenpiteiden hyväksymiseen, joilla muutetaan asetuksen (EY) N:o …/… muita kuin keskeisiä osia.(4) Tehokkuussyistä valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn tavanomaisia määräaikoja olisi lyhennettävä tietyissä tapauksissa.(5) Jos valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn edellyttämiä määräaikoja ei voida noudattaa pakottavista kiireellisyyssyistä, komission olisi voitava soveltaa tietyissä tapauksissa päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä.(6) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o …/… on syytä muuttaa,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (EY) N:o …/… seuraavasti:(1) Muutetaan 3 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:a) Korvataan ilmaisu ”14 artiklan 2 kohdassa” ilmaisulla ”14 artiklan 4 kohdassa”.b) Lisätään seuraava virke:”Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä”.(2) Korvataan 4 artiklan 2 kohdassa, 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 1, 2 ja 6 kohdassa sekä 7 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”14 artiklan 2 kohdassa” ilmaisulla ”14 artiklan 3 kohdassa”.(3) Muutetaan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:a) Korvataan ilmaisu ”14 artiklan 2 kohdassa” ilmaisulla ”14 artiklan 3 kohdassa”.b) Lisätään seuraava toinen virke:”Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä”.(4) Muutetaan 8 artiklan 5 kohta seuraavasti:a) Korvataan ilmaisu ”14 artiklan 2 kohdassa” ilmaisulla ”14 artiklan 3 kohdassa”.b) Lisätään seuraava toinen virke:”Pakottavista kiireellisyyssyistä komissio voi soveltaa 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua menettelyä”.(5) Korvataan 14 artikla seuraavasti:”14 artiklaKomiteamenettely1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 58 artiklan 1 kohdalla perustettu elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä pysyvä komitea, jäljempänä ’komitea’.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1 ja 4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa, 5 a artiklan 5 kohdan b alakohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi, 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi ja 4 kohdan e alakohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.5. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1, 2 ja 6 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.”2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuheenjohtaja Puheenjohtaja [1] EUVL C [...], [...], s. [...].[2] EUVL C [...], [...], s. [...].[3] EUVL C [...], [...], s. [...].[4] EUVL C [...], [...], s. [...].[5] EUVL L […], […], s. […].[6] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 13.4.2016
            COM(2016) 202 final
            2016/0110(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
            tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 annetun asetuksen (EU) N:o 258/2014 muuttamisesta
            (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               Sisämarkkinat kuuluvat Euroopan unionin tärkeimpiin saavutuksiin. Yhdentyminen ja moitteettomasti toimivat sisämarkkinat ovat välttämättömiä edellytyksiä Eurooppa 2020 -strategian onnistumiselle ja EU:n talouden paluulle kestävälle kasvu-uralle vuonna 2008 puhjenneen finanssi- ja valtionvelkakriisin nujertamiseksi.

               Pääomamarkkinat ovat maailmanlaajuiset, ja sen vuoksi tilinpäätös- ja tilintarkastussääntöjen yhdenmukaistaminen maailmanlaajuisella tasolla on olennainen tekijä pääomamarkkinoiden sujuvan toiminnan ja myös EU:n yhdentyneiden rahoituspalvelumarkkinoiden toteuttamisen kannalta. Sen sijaan, että EU:ssa olisi otettu käyttöön oma tilinpäätösstandardikokoelma, EU päätti vuonna 2002 kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta antamansa asetuksen (EY) N:o 1606/2002 (IAS-asetus) yhteydessä, että käyttöön otetaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja antavan elimen (IASB) laatimat kansainvälisesti hyväksytyt tilinpäätösstandardit (IFRS-standardit).

               Yhä useampien maiden siirtyessä käyttämään IFRS-standardeja EU:n on pidettävä yhteinen linja. Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (EFRAG), joka toimii Euroopan komission teknisenä neuvonantajana tilinpäätöskysymyksissä, on vähitellen alkanut esittää tulevien standardien muodostamiseen tähtääviä teknisiä, uskottavia kannanottoja IASB:n standardisointiprosessissa.

               Sekä kansainvälisen standardisoijan että Euroopan etuja edustavan organisaation on oltava riippumattomia, niillä on oltava riittävästi kapasiteettia ja asiantuntemusta tuottaakseen laadukkaita standardeja ja esittääkseen niitä koskevia kannanottoja. Lisäksi niillä on oltava vankka rahoituksellinen pohja kyetäkseen hoitamaan yleisen edun mukaiset tehtävänsä pitkällä aikavälillä.

               Euroopan parlamentti ja neuvosto perustivat vuonna 2009 näitä tarkoituksia varten rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavan yhteisön ohjelman
                  1
               . Ohjelmaa laajennettiin 3. huhtikuuta 2014 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 258/2014 (rahoitusasetus). Laajennetun ohjelman tuensaajat ovat IFRS-säätiö, EFRAG ja julkisen edun valvontalautakunta (Public Interest Oversight Board, PIOB).

               IFRS-säätiön ja PIOB:n rahoittamista jatkettiin rahoitusasetuksella vielä vuosiksi 2014–2020. EFRAG:n vuoden 2014 suureen hallintouudistukseen liittyvien epävarmuustekijöiden vuoksi lainsäädäntövallan käyttäjät päättivät, että sen rahoituskausi päättyy vuoden 2016 lopussa, ja pyysivät komissiota esittämään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen EFRAG:n rahoituksen jatkamisesta 31. joulukuuta 2016 jälkeen. EFRAG:n hallintouudistus saatiin onnistuneesti päätökseen 31. lokakuuta 2014. Tämän asetuksen tarkoituksena on jatkaa rahoitusasetuksella perustetun unionin ohjelman puitteissa EFRAG:lle annettua unionin osarahoitusta vuosiksi 2017–2020.

               1.1.EFRAG

               EFRAG perustettiin vuonna 2001 yksityiseksi organisaatioksi, joka antaa komissiolle teknistä asiantuntemusta tilinpäätöskysymyksissä. Alussa EFRAG antoi komissiolle neuvoja pääasiassa siitä, täyttääkö jokin unionissa hyväksyttäväksi suunniteltu kansainvälinen tilinpäätösstandardi tekniset hyväksymisperusteet.
                  2
                EFRAG on vähitellen omaksunut itselleen roolin, jossa se pyrkii vaikuttamaan ennakoivasti IASB:n standardisointityöhön. Se esittää kirjeitse standardiluonnoksia koskevia kommentteja ja julkaisee varhaisessa vaiheessa valmisteluasiakirjoja ajankohtaisista tilinpäätöskysymyksistä.

               Edustus ja äänioikeudet EFRAG:n hallintoelimissä (kuten yleiskokouksessa ja valvontaelimessä (Supervisory Board)) olivat alun perin sidoksissa rahoitusosuuteen, joka maksetaan EFRAG:n talousarvioon. Tärkeimmistä teknisistä töistä vastuussa oleva teknisten asiantuntijoiden ryhmä (Technical Expert Group, TEG) on aina ollut riippumaton.

               Komissio julkaisi 12. marraskuuta 2013 sisämarkkinoista ja palveluista vastaavan komissaarin erityisneuvonantajan Philippe Maystadtin raportin, jossa tämä hahmotteli mahdollisia EFRAG:n hallintoon tehtäviä uudistuksia, joiden tarkoituksena olisi vahvistaa unionin panosta kansainvälisten tilinpäätösstandardien laatimisessa. Philippe Maystadtin suositukset saivat laajaa kannatusta 15. marraskuuta 2014 kokoontuneessa talous- ja rahoitusasioiden neuvostossa. Euroopan parlamentti ja neuvosto tähdensivät uudistusten oikea-aikaisen toteutuksen merkitystä, jotta saavutettaisiin vuoden 2014 rahoitusasetuksella perustetun osarahoitusohjelman suunnitellut tavoitteet.

               Komissio antoi heinäkuussa 2014 kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle EFRAG:n uudistuksen edistymisestä
                  3
               . Kertomuksessa tehtiin myönteiset päätelmät siihenastisesta edistymisestä.

               Uudistus piti sisällään EFRAG:n perussäännön ja työjärjestyksen perusteellisen tarkistamisen EFRAG:n legitiimiyttä ja edustuksellisuutta parantavan uuden hallintorakenteen perusteella. EFRAG:n perussääntö ja työjärjestys tarkistuksineen hyväksyttiin 16. kesäkuuta 2014, ja ne tulevat voimaan 31. lokakuuta 2014. EFRAG laajensi samana päivänä jäsenistöään
                  4
               . Uusi hallintorakenne otettiin käyttöön marraskuussa 2014.

               Uudistuksen tuloksena EFRAG:lle perustettiin uutena päätöksentekoelimenä uusi hallintoneuvosto, jossa julkinen ja yksityinen etu ovat tasapainoisesti edustettuina. EFRAG:n hallintoneuvosto tekee kaikki päätöksensä yksimielisesti tarkasteltuaan EFRAG:n oikeudenmukaisen menettelyn tuloksia. Komissio, Euroopan valvontaviranomaiset ja Euroopan keskuspankki ovat osallistuneet hallintoneuvoston keskusteluihin tarkkailijoina. Komissio nimeää hallintoneuvoston puheenjohtajan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa. Tällä hetkellä yksi hallintoneuvoston jäsenistä toimii puheenjohtajana viralliseen nimittämiseen saakka. Komissio varmistaa, että tilinpäätöskysymysten sääntelykomitea antaa tietoja EFRAG:lle, tai pyytää siltä tarvittaessa erityisiä arviointeja. EFRAG:lla on tämän seurauksena vastedes hyvät valmiudet lujittaa kannanottojensa legitiimiyttä. Lisäksi tämä edistää yhteistä linjaa edustavan Euroopan toteuttamista merkittävästi.

               Jotta EFRAG olisi vastedeskin keskeisessä asemassa sen varmistamisessa, että unionin tarpeet ja edut otetaan asianmukaisesti huomioon uusia standardeja kehitettäessä, ja jotta se antaisi komissiolle laadukkaita hyväksymislausuntoja uusista tai muutetuista standardeista, se tarvitsee vakaata, pitkäaikaista ja monipuolista rahoitusta toimiakseen uskottavasti ja riippumattomasti sekä kyetäkseen tuottamaan huippuasiantuntijoiden laatimia laadukkaita asiakirjoja.

               EFRAG:lle osoitettiin rahoitusasetuksen mukaisesti 9 303 000 euroa vuosiksi 2014–2016. Tässä asetusluonnoksessa ehdotetaan, että EFRAG:lle myönnetään 13 831 000 euron suuruinen lisärahoitus vuosiksi 2017–2020. Lisärahoitus vastaa summaa, jota ehdotettiin EFRAG:n rahoittamiseen kyseiselle kaudelle 19. joulukuuta 2012 esitetyssä nykyistä rahoitusasetusta käsittelevässä komission ehdotuksessa. EFRAG:n toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi on tarpeen pitää yllä EU:n osarahoitusta, sillä sen osuus EFRAG:n talousarviosta on noin 60 prosenttia.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               2.1.Oikeusperusta

               Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus ja erityisesti sen 114 artikla.

               Monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä hyväksytyn komission lainsäädäntöpolitiikan mukaisesti tätä rahoitusohjelmaa ehdotetaan asetuksena.

               2.2.Toissijaisuusperiaate

               Unionin ohjelma tarjoaa mahdollisuuden osallistua eräiden elinten toiminnan rahoittamiseen, kun kyseiset elimet ajavat unionin yleistä etua unionin laajuisissa tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvissä kysymyksissä. Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisesti, sillä sen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin unionin tasolla.

               2.3.Suhteellisuusperiaate

               Ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen. Kuten nykyistä rahoitusasetusta koskevaan 19. joulukuuta 2012 esitettyyn komission ehdotukseen liittyvässä ennakkoarvioinnissa on määritetty, tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Unionin rahoitusta ehdotetaan annettavaksi tarkasti määritellyille, määrältään rajatuille merkittävimmille rahoituspalvelualan elimille. Nykyisessä institutionaalisessa kehyksessä toteutettavat uudet rahoitusjärjestelyt takaavat vakaan, monipuolisen, tervepohjaisen ja riittävän rahoituksen, jonka turvin asianomaiset elimet pystyvät täyttämään unioniin liittyvät tai unionin yleisen edun mukaiset tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Rahoitustukea myönnetään unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25. lokakuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29. lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               Nykyistä rahoitusasetusta koskevaan 19. joulukuuta 2012 esitettyyn komission ehdotukseen liittyvässä ennakkoarvioinnissa
                  5
                tarkasteltiin erilaisia mahdollisia vaihtoehtoja EFRAG:n rahoittamiseksi. Asetuksella perustetun ohjelman tavoitteena oli varmistaa, että EFRAG saa vakaata, monipuolista, tervepohjaista ja riittävää rahoitusta ja että se pystyy täyttämään tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. Arvioinnissa todettiin, että unionin yhteisrahoitus on tehokkain vaihtoehto. Arviointi pitää paikkansa EFRAG:ssa vuonna 2014 toteutetun hallintouudistuksen jälkeenkin.

               Ennakkoarvioinnissa todettiin, että EFRAG:n osalta ohjelma on toistaiseksi täyttänyt sille asetetut tavoitteet ja että sen rahoittamista olisi jatkettava. Kuten edellä selostetaan, EFRAG:n hallintouudistus saatiin Philippe Maystadtin raportissa esitettyjen suositusten mukaisesti onnistuneesti päätökseen vuonna 2014. Komissio antoi EFRAG:n uudistuksen jälkeisestä toiminnasta myönteisen lausunnon Euroopan parlamentille ja neuvostolle 17. syyskuuta 2015 antamassaan kertomuksessa
                  6
               . Komissio vahvisti kertomuksessaan, että EFRAG otti hyväksymisarvioinneissaan huomioon sen, täyttivätkö IFRS-standardit kaikki IAS-asetuksen tekniset kriteerit. Hallintouudistuksensa jälkeen EFRAG on tehostanut myös sen arviointia, ovatko uudet tai ehdotetut tilinpäätösraportointivaatimukset yleisen edun mukaisia. Komissio oli tyytyväinen myös siihen, että EFRAG on halukas kehittämään edelleen kapasiteettiaan standardien vaikutusten arvioimiseksi, mukaan lukien makrotaloudelliset vaikutukset, kuten haitalliset vaikutukset EU:n rahoitusvakauteen tai talouskehitykseen.

               Edellä selostetuista syistä on aiheellista ehdottaa EFRAG:n rahoituksen jatkamista vuosiksi 2017–2020, jotta saavutettaisiin tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavan unionin ohjelman pitkän aikavälin tavoitteet. Lisätietoja on komission yksiköiden ennakkoarvioinnissa, joka liittyy nykyistä rahoitusasetusta koskevaan 19. joulukuuta 2012 esitettyyn komission ehdotukseen (COM(2012) 782 final).

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Tässä asetusehdotuksessa esitetty EFRAG:n rahoituksen jatkaminen vuosiksi 2017–2020 tarkoittaa, että tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavan unionin ohjelman kokonaisbudjetti kasvaa 43,176 miljoonasta eurosta noin 57 miljoonaan euroon.

                  Tästä aiheutuu 13,831 miljoonan euron lisäkustannukset unionin talousarvioon.

               2016/0110 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

               tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 annetun asetuksen (EU) N:o 258/2014 muuttamisesta

               (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon
                  7
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 258/2014
                  8
                perusteella kansainvälisten tilinpäätösstandardien säätiö (International Financing Reporting Standards Foundation), jäljempänä ’IFRS-säätiö’, joka on kansainvälisen tilinpäätösstandardikomitean säätiön IASCF:n (International Accounting Standards Committee Foundation) oikeudellinen seuraaja, sekä julkisen edun valvontalautakunta (Public Interest Oversight Board), jäljempänä ’PIOB’, saavat 31 päivään joulukuuta 2020 unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina.

               (2)Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä (European Financial Reporting Advisory Group), jäljempänä ’EFRAG’, saa asetuksen (EU) N:o 258/2014 perusteella 31 päivään joulukuuta 2016 unionin osarahoitusta toiminta-avustuksina.

               (3)Komissio julkaisi 12 päivänä marraskuuta 2013 sisämarkkinoista ja palveluista vastaavan komissaarin erityisneuvonantajan Philippe Maystadtin raportin, jäljempänä ’erityisneuvonantajan raportti’, jossa tämä hahmotteli mahdollisia EFRAG:n hallintoon tehtäviä uudistuksia, joiden tarkoituksena olisi vahvistaa unionin panosta kansainvälisten tilinpäätösstandardien laatimisessa.

               (4)Komissio seurasi tarkasti EFRAG:n hallintouudistuksen täytäntöönpanoa ja tiedotti Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianmukaisesti täytäntöönpanon etenemisestä. Komissio totesi, että EFRAG pani erityisneuvonantajan raportin päätelmät onnistuneesti täytäntöön ottamalla käyttöön uuden hallintorakenteen, joka on parantanut EFRAG:n legitiimiyttä ja edustuksellisuutta. Näin ollen on aiheellista jatkaa EFRAG:n rahoitusta vuosiksi 2017–2020, jotta saavutettaisiin tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavan unionin ohjelman pitkän aikavälin tavoitteet.

               (5)Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 258/2014 olisi muutettava.

               (6)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin ohjelman vuosien 2017–2020 talousarvion korottaminen, jolla tuetaan EFRAG:n toimintaa tilinpäätösraportointiin liittyvien unionin politiikan tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

               1 artikla

               Muutetaan asetus (EU) N:o 258/2014 seuraavasti:

               1) Korvataan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta seuraavasti:

               ”i) EFRAG,”.

               2) Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

               a) korvataan 1 kohta seuraavasti:

               ”1. Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2014–2020 ovat 57 007 000 euroa nykyhintoina.”;

               b) korvataan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:

               ”a) EFRAG:  23 134 000 euroa;”.

               2 artikla

               Voimaantulo

               Tämä asetus tulee voimaan  päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.

               Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA

               1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi

                  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 ja päätöksen N:o 716/2009/EY kumoamisesta 3 päivänä huhtikuuta 2014 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 258/2014.

               1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
                  9

                  Toimintalohko: Rahoitusvakaus, rahoituspalvelut ja pääomamarkkinaunioni

               1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.
                  10

               ⌧ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.

               ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.

               1.4.Tavoite (Tavoitteet)

               1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee

                  Ohjelma edistää myös Eurooppa 2020 -strategiaa vahvistamalla rahoituspalveluiden ja pääoman sisämarkkinoita sekä tukee strategian ulkoista ulottuvuutta. Sen odotetaan edistävän tavoitteina olevia yritysten tilinpäätösten vertailtavuuden ja avoimuuden varmistamista koko unionissa sekä unionin tarpeiden esiintuomista tilinpäätösstandardien maailmanlaajuisen yhdenmukaistamisen yhteydessä.

               1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  Erityistavoite: Sisämarkkinoiden toimintaedellytysten parantaminen tukemalla kansainvälisten tilinpäätösstandardien avointa ja riippumatonta kehittämistä.

                  Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä

                  12 Rahoituspalvelut ja pääomamarkkinat

               1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset

               Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen

                  EFRAG:n taloudellisen riippumattomuuden lisääminen

                  Tarpeellisten resurssien antaminen EFRAG:lle, jotta se voi hoitaa Euroopan yleisen edun mukaiset tehtävänsä

               1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit

               Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan

                  Se, missä määrin EU pystyi vaikuttamaan IFRS-standardien kehittämiseen

               1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

               1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

                  EFRAG:n riippumattomuuden (myös koetun riippumattomuuden) lisääminen ja sen mahdollistaminen, että EFRAG voi hoitaa yleisen edun mukaiset tehtävänsä tyydyttävällä tavalla.

               1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

                  Ohjelman päätavoitteena on parantaa sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan edellytyksiä tukemalla kansainvälisten tilinpäätösstandardien avointa ja riippumatonta laatimista. Ohjelman avulla pyritään varmistamaan yritysten tilinpäätösten vertailtavuus ja avoimuus koko unionissa sekä maailmanlaajuisesti.

                  Lisäksi Euroopan näkemyksiä edustavien merkityksellisten, uskottavien, riippumattomien ja tulevien standardien muodostamiseen tähtäävien teknisten kannanottojen esittäminen on olennaista tilinpäätösstandardien kehittämisen kannalta. EFRAG on vastuussa kannanottojen esittämisestä.

               1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset

                  Meneillään oleva rahoitus on toistaiseksi vastannut odotuksia.

               1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut

                  Ei sovelleta

               1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               ⌧ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.

               –⌧
                     Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2017 ja päättyy 31.12.2020.

               –⌧
                     Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2017 ja päättyvät vuonna 2020.

               ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.

               –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,

               –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

               1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
                  11

               ⌧ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä

               –⌧ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään

               –◻
                     toimeenpanovirastoja

               ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

               ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty

               –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille

               –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)

               –◻ Euroopan investointipankille ja Euroopan investointirahastolle

               –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille

               –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille

               –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut

               –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.

               –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.

               2.HALLINNOINTI

               2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

               Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset

                  EFRAG: Avustussopimuksessa edellytetyt edistymis- ja loppuraportit, rahoitusasetuksessa edellytetyt vuosiraportit EFRAG:n toiminnasta ja komission yksiköiden osallistuminen EFRAG:n hallintoneuvoston kokouksiin.

               2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

               2.2.1.Todetut riskit

                  On olemassa riski operatiivisten tavoitteiden jäämisestä saavuttamatta (jos tuensaajan yleisen toiminnan tulokset / yksittäisten toimien laatu eivät ole vuotuisessa ehdotuksessa kuvailtujen alkuperäisten tavoitteiden mukaiset).

                  On olemassa riski EU:n taloudellisten etujen / maineen vaarantumisesta, jos komission yksiköt eivät onnistu yksilöimään menoja, jotka eivät ole tukikelpoisia.

               2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä

                  – Tuensaajia pyydetään toimittamaan vuosiraportti kunkin ohjelman yksittäisten tavoitteiden ja unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti.

                  – Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosaston operatiivinen vastuuyksikkö on säännöllisesti yhteydessä tuensaajiin ja osallistuu EFRAG:n kaikkiin komiteoihin.

                  Riski EU:n taloudellisten etujen vaarantumisesta:

                  – Avustussitoumusten ja maksujen tarkastuksissa rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosastossa noudatetaan tiukennettua varainhoitoprosessia, ja tarkastukset sisältävät asiaan liittyvää tausta-aineistoa (kuten väli- ja loppuraportteja, tarkastettuja tilinpäätöksiä ja pääosaston pyytämiä yksittäisiä asiakirjoja) koskevia asiakirjatarkastuksia. Tarkastukset dokumentoidaan tarkastuslistoihin, jotka kaikki kuhunkin rahoitustapahtumaan osallistuvat (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO) osapuolet täyttävät järjestelmällisesti, mukaan lukien pääosaston rahoitusyksikön tekemät taloudellisten ja oikeudellisten seikkojen tarkastukset hyväksymismerkinnän antamiseksi.

                  – Pääosaston rahoitusyksikkö tekee järjestelmällisiä tarkastuksia paikalla kunkin tuensaajan tiloissa ja tarkastaa yksityiskohtaisemmin tietyn otoksen tapahtumista arvioidakseen tuensaajan varainhoidon valvontajärjestelmää ja sisäistä valvontajärjestelmää sekä antaakseen tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävarmuuden siitä, että EU:n taloudellisilla eduilla on riittävä suoja.

               2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

                  Virheiden enimmäismäärä on alle 2 prosenttia.

                  Tarkastusten kustannukset olisivat noin 0,5 kokoaikavastaavaa tai 66 000 euroa vuodessa.

                  Tarkastuksista saatavana enimmäishyötynä olisi se, että 100 prosenttia vuosittain myönnettävästä määrästä käytetään asianmukaisesti ja noudattaen moitteettoman varainhoidon periaatetta.

               2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

               Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet

                  Tiukennetut varainhoitoprosessit toiminnallisine ja rahoitusta koskevine ennakkotarkistuksineen

                  Tuensaajien kirjanpidon, vuosiraporttien ja tilintarkastustodistusten säännöllinen analysointi

                  Säännölliset tarkastukset paikalla budjettijärjestelmien ja tarkastusten valvomiseksi

               3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET

               3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

               Talousarviossa jo olevat budjettikohdat

               Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

                        Moniv. rahoituskehyksen otsake

                        Budjettikohta

                        Määrä-
                        rahalaji

                        Rahoitusosuudet

                        Numero
                        Nimi

                        JM/EI-JM
                           12

                        EFTA-mailta
                           13

                        ehdokasmailta
                           14

                        kolmansilta mailta

                        varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet

                        1

                        12 02 03

                        Tilinpäätösraportointi- ja tilintarkastusalojen standardit
                           15

                        JM

                         EI

                        EI

                        EI

                        EI

               Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat: Ei sovelleta

               3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin

               3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        1

                        Älykäs ja osallistava kasvu

                        Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        YHTEENSÄ

                        • Toimintamäärärahat

                        12 02 03 Tilinpäätösraportointi- ja tilintarkastusalojen standardit

                        Sitoumukset

                        (1)

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksut

                        (2)

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
                           16

                        Budjettikohdan numero: ei sovelleta

                        (3)

                        Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosaston
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =1

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksut

                        =2

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksut

                        (5)

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 1 kuuluvat
                        kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksut

                        =5+ 6

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

               Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen: Ei sovelleta

                        • Toimintamäärärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        (4)

                        Maksut

                        (5)

                        • Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ

                        (6)

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEISIIN 1–4
                        kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
                        (Viitemäärä)

                        Sitoumukset

                        =4+ 6

                        Maksut

                        =5+ 6

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        otsake

                        5

                        ”Hallintomenot”
                           17

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        YHTEENSÄ

                        Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto

                        • Henkilöresurssit

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        • Muut hallintomenot

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto YHTEENSÄ

                        Määrärahat

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi
                        n
                           18

                        Vuosi
                        n + 1

                        Vuosin + 2

                        Vuosi
                        n + 3

                        YHTEENSÄ

                        Monivuotisen rahoituskehyksen
                        OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat
                        määrärahat YHTEENSÄ

                        Sitoumukset

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksut

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

               3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.

               –⌧
                     Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Ei sovelleta (toiminta-avustukset)

               3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin

               3.2.3.1.Yhteenveto

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.

               –⌧ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja, jotka vuoden 2014 rahoitusasetusta koskeva säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys jo sisälsi (vuosiksi 2014–2020).

               3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve

               –◻
                     Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.

               –⌧
                     Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja, jotka vuoden 2014 rahoitusasetusta koskeva säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys jo sisälsi.

               3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa

               –⌧
                     Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

               –◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.

                  Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät

               –◻
                     Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.

                  Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät

               3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet

               –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.

               –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):

                   Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Yhteensä

                        EFRAG: omat varat ja kolmansilta osapuolilta saadut varat

                        (Tuensaajan keskimääräinen yhteisrahoitusosuus 40 %)

                        5,593

                        5,705

                        5,818

                        5,935

                        23,051

                        Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ

                        5,593

                        5,705

                        5,818

                        5,935

                        23,051

               3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin

               –⌧
                     Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               –◻
                     Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:

               –◻
                     vaikutukset omiin varoihin

               –◻
                     vaikutukset sekalaisiin tuloihin

                     (1)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 716/2009/EY, tehty 16 päivänä syyskuuta 2009, rahoituspalveluihin, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäistoimien tukemiseksi toteutettavasta yhteisön ohjelmasta (EUVL L 253, 25.9.2009, s. 8).

                     (2)
                  EFRAG on IAS-asetuksen johdanto-osan 10 kappaleessa mainittu elin.

                     (3)

                     http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2014/EN/1-2014-396-EN-F1-1.Pdf

                     (4)
                  EFRAG:lla on tällä hetkellä 16 jäsentä: Eurooppalaiset sidosryhmäorganisaatiot: BusinessEurope, Euroopan osuuspankkiliitto (EACB), Euroopan pankkiyhdistysten liitto (EBF), Euroopan tilinpitäjien ja tilintarkastajien liitto (EFAA), European Federation of Financial Analyst Societies (EFFAS), Euroopan säästöpankkiryhmittymä (ESBG), Euroopan tilintarkastajaliitto (FEE) ja Euroopan vakuutusjärjestö (Insurance Europe). Kansalliset organisaatiot: Tanska, Ranska, Saksa, Italia, Alankomaat, Luxemburg, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

                     (5)
                  SWD(2012) 444 final.

                     (6)
                  Kertomus IFRS-säätiön, EFRAGin ja PIOB:n toiminnasta vuonna 2014 – COM(2015) 461

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?qid=1457961479628&uri=CELEX:52015DC0461

                     (7)
                  EUVL C , , s. .

                     (8)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 258/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, tilinpäätösraportointiin ja tilintarkastukseen liittyvien yksittäisten toimien tukemiseksi toteutettavasta unionin ohjelmasta kaudelle 2014–2020 ja päätöksen N:o 716/2009/EY kumoamisesta (EUVL L 105, 8.4.2014, s. 1)

                     (9)
                  ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.

                     (10)
                  Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.

                     (11)
                  Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (12)
                  JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.

                     (13)
                  EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.

                     (14)
                  Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.

                     (15)
                  Budjettikohta on ohjeellinen ja voi muuttua vuotuisessa menettelyssä.

                     (16)
                  Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.

                     (17)
                  Ei tarvita uusia hallintomäärärahoja, sillä vuoden 2014 rahoitusasetusta koskeva säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys sisälsi jo kaikki hallintomäärärahat vuosiksi 2014–2020.

                     (18)
                  Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.


Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52008PC0217

Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta  /* KOM/2008/0217 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 25.4.2008KOM(2008) 217 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON ASETUSEuroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA-  Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetHenkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 4 artiklan mukaan henkilöstösääntöjen 65 artiklan 2 kohdassa säädetyistä palkkojen ja eläkkeiden väliaikaisista mukautuksista päätetään, jos elinkustannukset muuttuvat huomattavasti kesäkuun ja joulukuun välisenä aikana. Päätös tehdään Eurostatin antamien tietojen perusteella ottaen huomioon myös ostovoiman kehitysennusteet kuluvan vuotuisen viiteajanjakson aikana.Komissio antaa tarvittaessa ehdotuksensa neuvostolle viimeistään huhtikuun jälkipuoliskolla.-  Yleinen taustaHenkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 6 artiklan mukaan kaikkien asemapaikkojen (myös Brysselin) korjauskertoimia mukautetaan, jos Brysselissä saavutetaan tietty kynnysarvo. Jos Brysselissä ei saavuteta kynnysarvoa, mukautetaan ainoastaan niiden asemapaikkojen korjauskerrointa, joissa kynnysarvo ylittyy.Liitteessä XI olevan 7 artiklan mukaan mukautuksen arvo vastaa Brysselin kansainvälistä indeksiä, joka kerrotaan tarvittaessa puolella arvioidun erityisindikaattorin arvosta, jos tämä on negatiivinen.Erityisindikaattorilla mitataan jäsenvaltioiden keskushallintojen palveluksessa olevien kansallisten virkamiesten nettopalkkojen inflaatiokorjattu kehitys. Eurostat on määrittänyt kyseisen indikaattorin liitteessä XI olevan 1 artiklan 4 kohdassa mainittujen kahdeksan jäsenvaltion toimittamien tietojen pohjalta.Brysselin kansainvälisellä indeksillä mitataan elinkustannusten kehitystä Brysselissä Euroopan yhteisöjen virkamiesten osalta. Eurostat on määrittänyt tämän indeksin Belgian viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta.Korjauskertoimet ovat yhtä suuret kuin hintapariteetin ja 63 artiklassa tarkoitetun valuuttakurssin välinen suhde, joka kerrotaan väliaikaisen mukautuksen arvolla, jos Brysselissä ei saavuteta mukautuskynnystä.Palkkojen hintapariteeteilla määritetään, missä suhteessa muissa asemapaikoissa maksettavien palkkojen ostovoima on viitekaupunkina olevassa Brysselissä maksettavien palkkojen ostovoimaan. Eurostat on laskenut hintapariteetit kansallisten tilastokeskusten myötävaikutuksella.Eläkkeiden hintapariteeteilla määritetään, missä suhteessa muissa asuinmaissa maksettavien eläkkeiden ostovoima on viitemaana olevassa Belgiassa maksettavien eläkkeiden ostovoimaan. Eurostat on laskenut hintapariteetit kansallisten tilastokeskusten myötävaikutuksella.-  Voimassa olevat aiemmat säännöksetTämä ehdotus annetaan vuosittain annettavan palkkojen ja eläkkeiden mukauttamista koskevan ehdotuksen lisäksi.-  Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinEi sovelleta.KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI-  Intressitahojen kuuleminenKuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajistaEhdotuksesta on kuultu henkilöstön edustajia voimassa olevia menettelyjä noudattaen.Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioonKuultujen osapuolten lausunnot on otettu huomioon ehdotuksessa.-  Asiantuntijatiedon käyttöUlkopuolista asiantuntijatietoa ei tarvittu.-  Vaikutusten arviointi- Ehdotuksen tarkoituksena on palkkojen ja eläkkeiden mukauttaminen voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.- Voimassa olevassa lainsäädännössä ei sallita muita vaihtoehtoja.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT-  Ehdotetun toimen lyhyt kuvausEhdotetuilla toimilla on henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevan 4 artiklan mukaisesti tarkoitus mukauttaa palkkoja sellaisissa asemapaikoissa, joissa elinkustannukset muuttuvat huomattavasti.Brysselin kansainvälisellä indeksillä viime kalenterivuoden kesä- ja joulukuun väliseltä ajalta laskettu Brysselin elinkustannusten muutos on 1,5 prosenttia .Elinkustannusten kehitys viiteajanjaksona Belgian ja Luxemburgin ulkopuolella mitataan Eurostatin laskemien implisiittisten indeksien avulla. Nämä indeksit saadaan kertomalla Brysselin kansainvälinen indeksi hintapariteetin muutoksella.Kynnysarvo on 12 kuukauden jaksolla 7 prosenttia (6 kuukauden jaksolla 3,5 prosenttia).Palkkoihin sovellettava implisiittinen indeksi ylittää kynnysarvon seuraavissa maissa tai asemapaikoissa:-  Bulgaria 6,5 %-  Viro 5,6 %-  Latvia 5,9 %-  Liettua 9,1 %-  Romania 3,8 %.Eläkkeisiin sovellettava implisiittinen indeksi ylittää kynnysarvon seuraavissa maissa tai asemapaikoissa:-  Bulgaria 6,3 %-  Viro 4,5 %-  Latvia 5,4 %-  Liettua 6,0 %-  Romania 3,9 %.Väliaikaisen mukautuksen arvo vastaa Brysselin kansainvälistä indeksiä, joka kerrotaan tarvittaessa puolella arvioidun erityisindikaattorin arvosta, jos tämä on negatiivinen.Arvioitu erityisindikaattori on –1,1 prosenttia , jolloin väliaikainen mukautus on 1,0 prosenttia .Korjauskertoimet ovat yhtä suuret kuin hintapariteetin ja vastaavan valuuttakurssin välinen suhde, joka kerrotaan väliaikaisen mukautuksen arvolla, jos Brysselissä ei saavuteta mukautuskynnystä.Voimaantulopäivä on 1. tammikuuta. Maissa tai asemapaikoissa, joiden implisiittinen indeksi on yli 6,3 prosenttia, voimaantulopäivä on kuitenkin 16. marraskuuta. Maissa tai asemapaikoissa, joiden implisiittinen indeksi on yli 12,6 prosenttia, voimaantulopäivä on 1. marraskuuta.Näin ollen 16. marraskuuta 2007 voimaan tulevat korjauskertoimet, joita sovelletaan palkkoihin maissa tai asemapaikoissa, joissa kynnysarvo ylittyy, ovat seuraavat:-  Bulgaria 69,7-  Liettua 77,4.Näin ollen 1. tammikuuta 2008 voimaan tulevat korjauskertoimet, joita sovelletaan palkkoihin maissa tai asemapaikoissa, joissa kynnysarvo ylittyy, ovat seuraavat:-  Viro 83,6-  Latvia 83,6-  Romania 78,8.Näin ollen korjauskertoimet, joita sovelletaan virkamiesten ja muun henkilöstön palkansiirtoihin kynnysarvon ylittäviin maihin tai asemapaikkoihin, ovat seuraavat:-  Bulgaria 61,4-  Viro 80,8-  Latvia 78,8-  Liettua 71,5-  Romania 72,9.Henkilöstösääntöjen liitteessä XIII olevan 20 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan eläkkeisiin sovellettava vähimmäiskorjauskerroin on 100. Sen vuoksi eläkkeisiin sovellettavia korjauskertoimia ei muuteta.-  OikeusperustaOikeusperusta on henkilöstösäännöt ja erityisesti niiden liite XI.-  ToissijaisuusperiaateEhdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta.-  SuhteellisuusperiaateEhdotuksessa noudatetaan suhteellisuusperiaatetta seuraavista syistä:- Henkilöstösääntöjen liitteessä XI edellytetään neuvoston asetusta.- Taloudellinen rasite aiheutuu suoraan henkilöstösäännöissä säädetyn mukautusmenetelmän soveltamisesta.-  Sääntelytavan valintaEhdotettu sääntelytapa: asetus.Muut säädöslajit eivät tule kyseeseen seuraavista syistä:- Henkilöstösääntöjen liitteessä XI edellytetään neuvoston asetusta.TALOUSARVIOVAIKUTUKSETPalkkojen ja eläkkeiden mukauttamisen vaikutukset hallintomenoihin ja tuloihin esitetään yksityiskohtaisesti liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä.Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSEuroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 13 artiklan,ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68[1], ja erityisesti henkilöstösääntöjen 63 ja 64 artiklan, 65 artiklan 2 kohdan ja 82 artiklan sekä liitteet VII, XI ja XIII ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 20 artiklan 1 kohdan, 64 artiklan ja 92 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:1.  Elinkustannukset ovat nousseet huomattavasti Bulgariassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Romaniassa kesäkuun ja joulukuun välisenä aikana, ja sen vuoksi virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin sovellettavia korjauskertoimia olisi mukautettava,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMarraskuun 16 päivänä 2007 voimaan tulevat korjauskertoimet, joita sovelletaan henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin jäljempänä mainituissa maissa tai asemapaikoissa, ovat seuraavat:-  Bulgaria 69,7-  Liettua 77,4.2 artiklaTammikuun 1 päivänä 2008 voimaan tulevat korjauskertoimet, joita sovelletaan henkilöstösääntöjen 64 artiklan nojalla virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin jäljempänä mainituissa maissa tai asemapaikoissa, ovat seuraavat:-  Viro 83,6-  Latvia 83,6-  Romania 78,8.3 artiklaTämän asetuksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä voimaan tulevat korjauskertoimet, joita sovelletaan henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 17 artiklan 3 kohdan nojalla virkamiesten ja muun henkilöstön palkansiirtoihin, ovat seuraavat:-  Bulgaria 61,4-  Viro 80,8-  Latvia 78,8-  Liettua 71,5-  Romania 72,9.4 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:NEUVOSTON ASETUS (EY, Euratom) Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoihin ja eläkkeisiin sovellettavien korjauskertoimien mukauttamisesta.2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Kaikki toimintalohkot ja toiminnot voivat tulla kysymykseen.3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:Menot: XX.01.01.01 Komissio ja luku 11 Muut toimielimetTulot: 400 – Virkamiesten, muun henkilöstön ja eläkkeensaajien palkoista ja korvauksista pidätettävän veron tuotto; 404 – Toimielimen jäsenten, palveluksessa olevien virkamiesten ja muun henkilöstön palkoista ja korvauksista pidätettävän erityismaksun tuotto; 410 – Henkilöstön osuus eläkejärjestelmän rahoituksesta.3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kestoMäärittelemätön3.3. Budjettitiedot:Budjetti-kohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-kehyksen otsake |XX.01.01.01 ja luku 11 | ei-pakollinen | EI-JM[2] | EI | EI | EI | nro [5] |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | Vuosi n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 ja myöh. | Yht. |Toimintamenot[3] |Maksusitoumusmäärä-rahat (MSM) | 8.1. | a |Maksumäärärahat (MM) | b |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[4] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärä-rahat | a+c |Maksumäärärahat | b+c |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[5] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | ei saata-villa |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstömenot mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | ei saata-villa |MM YHTEENSÄ henkilöstömenot mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | ei saata-villa |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 ja myöh. | Yht. |…………………… | f |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e +f |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaX Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää rahoituskehyksen kyseeseen tulevan otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[6] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.X Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläHenkilöstösäännöissä säädetty velvollisuus5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutEi sovelleta.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaEi sovelleta.5.4. Toteutustapa (alustava)( Keskitetty hallinnointiX komissio hallinnoi suoraan: Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyEi sovelleta.6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiEi sovelleta.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Ei sovelleta.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitArviointi neljännen vuoden lopussa heinäkuusta 2004 laskettuna.7. PETOSTENTORJUNTAEi sovelleta.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[9] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[10] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[11] |YHTEENSÄ |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot ( XX 01 04/05 – hallintomenot )milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHTEEN-SÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |- sisäinen |- ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihenkilöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen henkilöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YH-TEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[13] |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3. Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään |[1] EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2104/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 7).[2] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM).[3] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[4] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[5] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[6] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[7] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[8] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[9] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[10] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[11] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[12] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[13] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.