Tärkeä oikeudellinen huomautus

|

52009PC0198

Ehdotus: neuvoston päätös lisätutkimusohjelmasta, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle  /* KOM/2009/0198 lopull. */

	[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 22.4.2009KOM(2009) 198 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSlisätutkimusohjelmasta, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisöllePERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTANeuvosto vahvisti 19. helmikuuta 2004 Pettenissä (Alankomaat) sijaitsevan suurvuoreaktorin käyttöä koskevan kolmivuotisen lisätutkimusohjelman, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteutti Euroopan atomienergiayhteisölle vuosina 2004–2006. Neuvosto jatkoi lisätutkimusohjelmaa 26. marraskuuta 2007 yhdellä vuodella (vuodeksi 2007). Ohjelman kesto päättyi siis 31. joulukuuta 2007. Suurvuoreaktorin käyttöä jatkettiin vuonna 2008 ilman lisätutkimusohjelmaa. Tällä välin reaktorin käytölle ja hyödyntämiselle pyrittiin luomaan itsenäinen ja kestävämpi oikeusperusta. Koska tässä epäonnistuttiin, suurvuoreaktorin rahoitustukea on nyt jatkettava uuden lisätutkimusohjelman puitteissa.Tässä tiedonannossa esitellään näin ollen uusi kolmivuotisohjelma (2009–2011) suurvuoreaktorin käyttöä varten.Komissio käyttää suurvuoreaktoria Euratomin ja Alankomaiden välillä 25. heinäkuuta 1961 tehdyn sopimuksen mukaisesti. Komissio on tämän sopimuksen nojalla sitoutunut yhteisön puolesta rakentamaan tarvittavat laitokset ja antamaan lisälaitteita, jotta näitä laitoksia, suurvuoreaktori mukaan luettuna, voidaan käyttää optimaalisesti. Tämä sopimus allekirjoitettiin 99 vuodeksi. Sen toteuttamiseksi osapuolet tekivät 31. lokakuuta 1962 pitkäaikaisen (99 vuoden) vuokrasopimuksen, joka antaa omaisuuteen kohdistuvan in rem -oikeuden (bail emphyotéotique).Suurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys turvallisen ydinteknologian tukemisessa, lämpöydinfuusiota varten tehtävässä materiaalitutkimuksessa, perustutkimuksessa sekä lääketieteellisissä sovelluksissa:-  Vaikka ydinalan tutkimuksen ja kehittämisen varat ovat pienentyneet, suurvuoreaktori on edelleen hyvin aktiivisesti mukana nykyisten ja tulevaisuuden reaktorien turvallisuuden tutkimuksessa. Suurvuoreaktori osallistuu ohjelmiin, jotka koskevat reaktoreiden ikääntymistä ja käyttöikää, polttoaineen turvallisuuden parantamista, ydinjätteen transmutaatiota jätteen loppusijoitusolosuhteiden parantamiseksi ja polttoaineen turvallisuuden tutkimuksia uuden (IV) sukupolven ydinreaktoreita varten.-  Perustutkimuksessa hyödynnetään neutronisuihkuja aineen rakennetutkimuksessa. Tämä toiminta kehittyy koko ajan ja sillä saadaan tietoa vaurioitumismekanismeista ja niiden lieventämisestä, mikä on tärkeää olemassa olevien ydinvoimalaitosten turvallisuudelle. Tutkimusaiheina ovat ainetta rikkomattomat arviointitekniikat, joissa käytetään hyväksi neutronisuihkuja ja neutronien ominaisuuksia. Toimintaa koordinoidaan, tuloksia levitetään ja yhdenmukaistamista tuetaan eurooppalaisen verkoston kautta.-  Suurvuoreaktoria käytetään myös radioisotooppien kaupalliseen tuotantoon. Se tuottaa tarvittavat radioisotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on palvelutasonsa takia tärkeä laite alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteellisiin keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää, sillä useimmat nykyisin käytettävät isotoopit ovat lyhytikäisiä.-  Suurvuoreaktorin yhteydessä toimii myös koulutuslaitos väitöskirjaa valmisteleville ja väitelleille tutkijoille, jotka tekevät tutkimusta kansallisissa tai eurooppalaisissa ohjelmissa.2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTENARVIOINTIJäsenvaltioista, joita kuultiin ydinalan tutkimustoiminnasta, kolme (Alankomaat, Ranska ja Belgia) lupautui osallistumaan suurvuoreaktorin rahoitukseen.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDATEhdotus perustuu Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklaan.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETUuden lisätutkimusohjelman rahoitusselvityksessä mainitaan ohjelmaan osallistuvista kolmesta jäsenvaltiosta, Alankomaista, Ranskasta ja Belgiasta tulevat määrärahat. Näiden kolmen jäsenvaltion rahoitusosuus on noin 35 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä sisältää varauksen reaktorin käytöstäpoistokustannuksia varten. Osa uuden lisätutkimusohjelman rahoituksesta kattaa suurvuoreaktorin käytöstä vuonna 2008 aiheutuneet kustannukset (myös varauksen käytöstäpoistokustannuksia varten). Vuosi 2008 muodosti jakson, jolloin suurvuoreaktorin rahoitusta varten ei ollut käytössä lisätutkimusohjelmaa tai muuta mekanismia.Komissio vahvistaa neuvoston istunnossa 27. kesäkuuta 1996 pöytäkirjaan kirjatun lausumansa, jonka mukaan suurvuoreaktori voi asianmukaisen rahoituksen pohjalta osallistua yhteisön ohjelmiin joko puiteohjelmissa tai niiden ulkopuolella. Osallistuminen on joko markkinapohjaista tai se toteutetaan YTK:n laitoksille tarjottavina säteilytyspalveluina. Tämä tarkoittaa, että komissio ei osallistu suurvuoreaktorin toimintakustannuksiin (ei myöskään kunnostus- ja korjauskustannuksiin) institutionaalisesta talousarviostaan.5. LISÄTIEDOTEi sovelleta.Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSlisätutkimusohjelmasta, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölleEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa[1],sekä katsoo seuraavaa:(1) Pettenin suurvuoreaktori, jäljempänä ’suurvuoreaktori’, on eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa ollut ja on jatkossakin tärkeä yhteisön käytettävissä oleva väline, jolla avulla voidaan kehittää materiaalitieteitä ja -testausta, ydinlääketiedettä sekä ydinenergia-alan turvallisuustutkimusta.(2) Suurvuoreaktorin käyttöä on tuettu lisätutkimusohjelmilla, joista viimeisin päättyi 31 päivänä joulukuuta 2007; kyseinen lisätutkimusohjelma oli hyväksytty 26 päivänä marraskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä lisätutkimusohjelman, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle, jatkamisesta yhdellä vuodella[2].(3) Suurvuoreaktorin käyttö jatkui vuoden 2008 ilman lisätutkimusohjelmaa. Samalla sen käytölle ja hyödyntämiselle pyrittiin luomaan itsenäinen ja kestävämpi oikeusperusta. Koska tässä epäonnistuttiin, suurvuoreaktorin rahoitustukea on tarpeen jatkaa uuden lisätutkimusohjelman puitteissa.(4) Suurvuoreaktori voi toimia ainakin vuoteen 2015 saakka nykyisellä toimiluvalla.(5) Suurvuoreaktorin käyttöä olisi jatkettava lisätutkimusohjelman puitteissa vuoteen 2011, koska se muodostaa edelleen korvaamattoman infrastruktuurin yhteisön tutkimukselle eri aloilla, joita ovat nykyisten ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, ydinfuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuuskäyttäytymistä uuden sukupolven reaktorijärjestelmiä varten.(6) Koska Alankomailla, Ranskalla ja Belgialla on erityinen intressi suurvuoreaktorin käytön jatkamiseen, niiden olisi ilmoituksensa mukaisesti rahoitettava kyseistä ohjelmaa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina tehtävillä rahoitusosuuksilla.(7) Lisätutkimusohjelman rahoituksen olisi katettava myös vuoden 2008 aikana aiheutuneet kustannukset,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaHyväksytään 1 päivästä tammikuuta 2009 lukien kolme vuotta kestävä Pettenin suurvuoreaktorin käyttöä koskeva lisätutkimusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tavoitteet määritellään liitteessä I.2 artiklaOhjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahoitus on 34,992 miljoonaa euroa. Tämän määrän jakautuminen esitetään liitteessä II. Nämä varat katsotaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1605/2002[3] 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi.3 artikla1. Ohjelman hallinnoinnista vastaa komissio. Se turvautuu tätä tarkoitusta varten Yhteisen tutkimuskeskuksen yksiköihin.2. Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnalle toimitetaan tiedot ohjelman toteuttamisesta.4 artiklaKomissio antaa joka vuosi ennen 15 päivää syyskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen.5 artiklaTämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.6 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITE ITIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEETOhjelmalla on seuraavat päätavoitteet:1. Taataan suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö neutronien saannin turvaamiseksi kokeita varten.2. Mahdollistetaan suurvuoreaktorin tehokas käyttö eri aloilla, joita ovat nykyisten ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, ydinfuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuuskäyttäytymistä uuden sukupolven reaktorijärjestelmiä varten.___________________________________________________________________________LIITE IIRAHOITUKSEN JAKAUTUMINENOhjelman rahoittavat Alankomaat, Ranska ja Belgia.Rahoitus jakautuu seuraavasti:Alankomaat: 32,892 miljoonaa euroa;Ranska: 0,9 miljoonaa euroa;Belgia: 1,2 miljoonaa euroa;Yhteensä: 34,992 miljoonaa euroa.Rahoitus suoritetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ja sidotaan tähän ohjelmaan. Lisätutkimusohjelman rahoitus voi kattaa myös vuonna 2008 aiheutuneet suurvuoreaktorin toimintakustannukset.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Lisätutkimusohjelma, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Toimintalohko: Osasto 10 — Suora tutkimustoimintaToiminto: 10 04 — Aiempien puiteohjelmien päätökseen saattaminen ja muut toimet3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:Alamomentti 10 04 04 — Suurvuoreaktorin käyttöAlamomentti 10 04 04 02 [4] — Suurvuoreaktoria koskeva lisäohjelma (2009–2011)Alamomentti 6 2 2 1 — Suurvuoreaktorin käytöstä saatavat tulot, jotka voidaan ottaa lisämäärärahoiksi — Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:1.1.2009 – 31.12.2011 (lisätutkimusohjelman rahoitus voi kattaa myös vuoden 2008 aikana aiheutuneet kustannukset)3.3. Budjettitiedot:Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |Ei-pakoll. | EI-JM[5] | KYLLÄ | EI | EI | nro 1a |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2009 | 2010 | 2011 | Yhteensä |Toimintamenot[6] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | Pm | Pm | pm | pm |Maksumäärärahat (MM) | b | Pm | Pm | pm | pm | pm | pm |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[7] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | Pm | Pm | pm |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumus-määrärahat | a+c | Pm | Pm | pm |Maksumäärärahat | b+c | Pm | Pm | pm | pm | pm | pm |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[8] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | Pm | Pm | pm |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | Pm | Pm | pm |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | Pm | Pm | pm |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | Pm | Pm | pm | pm | pm | pm |Tiedot yhteisrahoituksestamilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | 2009 | 2010 | 2011 | Yhteensä |Alankomaat | f | 16,446 | 8,223 | 8,223 | 32,892 |Ranska | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,900 |Belgia | g | 0,600 | 0,300 | 0,300 | 1,200 |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 17,346 | 8,823 | 8,823 | 34,992 |* Vuoden 2008 menot katetaan vuodeksi 2009 osoitetulla rahoituksella. Rahoitus muodostuu käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista.Asianomaiset jäsenvaltiot ovat laskeneet tämän määrän, joka kattaa reaktorin ennakoidut kustannukset kaudella 2008–2011 ja jossa otetaan huomioon kaupallisten tulojen ennakoitu taso. Komissio ei kata mahdollista toimintamenojen vajetta, ei myöskään mahdollisia kunnostus- tai korjauskustannuksia.4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssax Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[9] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.x Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:Jäsenvaltiot Alankomaat, Ranska ja Belgia rahoittavat tämän lisäohjelman.milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläSuurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys turvallisen ydinteknologian tukemisessa, ydinlaitosten ikääntymisen ja käyttöiän pidentämisen tutkimisessa, pitkäikäisten aktinidien transmutaatiossa jätteen varastoinnin turvallisuuden parantamiseksi, polttoaineen turvallisuuden parantamisessa sekä polttoaineiden turvallisuuden tutkimisessa uuden (IV) sukupolven reaktoreita varten. Lisäksi perustutkimuksessa hyödynnetään neutronisuihkuja aineen rakennetutkimuksessa. Tämä toiminta kehittyy koko ajan, ja sillä saadaan tietoa vaurioitumismekanismeista ja niiden lieventämisestä, mikä on tärkeää olemassa olevien ydinlaitosten turvallisuudelle. Lämpöydinfuusiotekniikan alalla suurvuoreaktorilla toteutetaan useita hankkeita tulevaisuuden fuusioreaktorien rakenne- ja hyötömateriaalien testaamiseksi.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutKomissio omistaa suurvuoreaktorin. Sen toiminnan jatkamiseksi kaavaillun yhteisyrityksen perustaminen ei ole ollut mahdollista, koska potentiaalisilta kumppaneilta ei ole saatu tarpeeksi tukea tällaiselle oikeudelliselle rakenteelle. Siksi suurvuoreaktorin toimintaa on jatkettava lisätutkimusohjelman puitteissa. Huomattakoon, että tieteellisen merkityksensä ohella reaktorin käyttö on hyvin tärkeää lääkealalle lääketieteellisten radioisotooppien tuotannossa.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaSuurvuoreaktorin lisätutkimusohjelmien päätavoitteet ovat seuraavat:1. Pettenin suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö, mihin kuuluu laitoksen tavanomainen käyttö niin paljon kuin sitä voidaan käyttää sekä neutronivuon tuottaminen kokeita varten;2. Reaktorin järkevää käyttöä kehitetään useilla aloilla. Tärkeimmät tutkimuksen ja kehittämisen alueet, joissa suurvuoreaktoria käytetään, ovat seuraavat: nykyisten ja uuden sukupolven ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, fuusioreaktoreita varten tehtävä materiaalitutkimus, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuutta uuden sukupolven reaktoreita varten.5.4. Toteutustapa (alustava)x Keskitetty hallinnointi( komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyKomission velvollisuutena on hallinnoida lisätutkimusohjelmaa ja tähän liittyen raportoida i) reaktorin käytön teknisestä tilasta, ii) sen tieteellisestä käytöstä, iii) sen taloudesta suhteessa jäsenvaltioilta saataviin tuloihin sekä iv) suoritetuista maksuista.Ohjelma sisältyy YTK:n toimintojohtamisohjelmaan (ABM) ja vuotuiseen hallintosuunnitelmaan. Asetettujen tavoitteiden seuranta sisältyy näin ollen YTK:n vuosikertomukseen.Lisäksi YTK (Energia-alan tutkimuslaitos) laatii erillisen vuosikertomuksen, jossa tarkastellaan lisäohjelman hallinnointia ja erityisesti seuraavia seikkoja:-  tekninen raportointi, jossa annetaan suurvuoreaktorin toimintaa koskevat tiedot-  yhteenveto tärkeimmistä tieteellisistä saavutuksista,-  korjaus- ja ylläpitotoiminta,-  taloudellinen tilanne jäsenvaltioilta saatavien tulojen ja lisätutkimusohjelman budjetin käytön suhteen (ml. varaus purkamista varten, hallinnointikorvaukset, maksut operaattorille jne.).-  Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja YTK:n johtokunnalle.6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiKyseessä on edellisen lisäohjelman uusiminen. Ohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot ovat arvioineet tämän uuden lisäohjelman.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Raportoinnin sisältöä parannetaan edellä tarkoitetulla tavalla neuvoston päätöksessä mainittujen velvoitteiden mukaisesti.6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitOsallistuvat jäsenvaltiot tekevät arvioinnin lisäohjelman päätyttyä.7. PetostentorjuntaYhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstö toteuttaa edellä mainittuun raportointiin liittyen tarkastuksia ja sisäistä valvontaa, jossa tarkastellaan teknisiä ja varainhoidollisia näkökohtia. Tilintarkastustuomioistuin voi suorittaa tarkastuksia.Halkeamiskelpoisten materiaalien siirtojen valvonta kuuluu Euratomin ja IAEA:n tarkastusten piiriin.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[11] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[12] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[13] |YHTEENSÄ |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausYhteisen tutkimuskeskuksen ainoana tehtävänä on lisäohjelman hallinnointi. Kyseinen Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstö (1 AD ja 1 AST) rahoitetaan kokonaan lisäohjelmasta.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)x Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) Ei sovelletamilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |− sisäinen |− ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |1 AD ja 1 AST katetaan käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla suoraan tästä lisäohjelmasta. |Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö |p.m. |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[15] |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään |p.m. |[1] Lausunto on annettu 1.4.2009.[2] EUVL L 312, 30.11.2007, s. 29.[3] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002, s.1.[4] Uusi luotava budjettikohta.[5] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM).[6] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[7] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[8] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[9] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[10] Kuten kuvattu kohdassa 5.3.[11] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[12] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[13] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.[14] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[15] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.


Avis juridique important

|

51998PC0305(05)

Ehdotus: neuvoston päätös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamisen alalla (1998-2002)  /* KOM/98/0305 lopull. - Vol. II - CNS 98/0181 */

Virallinen lehti nro C 260 , 18/08/1998 s. 0065

Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamisen alalla (1998 2002) (98/C 260/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. - 98/0181(CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o . . ./98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998 2002; puiteohjelmassa määritellään muun muassa yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamisen alalla toteutettavat toimet,Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuolisen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvistamassa valmisteluasiakirjassa (3),Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä `osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt`) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. . ./EY (4) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaation edistämiseen, jatämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta "Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen" koskeva erityisohjelma (jäljempänä `erityisohjelma`).2 artikla 1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä `rahamäärä`) on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 491 miljoonaa ecua, josta enintään 9,50 prosenttia varataan komission hallintomenoihin.3. Tästä rahamäärästä- 70 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998 1999 ja- 421 miljoonaa ecua kaudeksi 2000 2002.Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin.4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoitusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saatavilla.3 artikla 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti.2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa.Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityiskohtaiset säännöt annetaan liitteessä II.4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä I esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissioa) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi jab) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.5 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellääna) liitteen I sisältö,b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu,c) liitteessä II annetut koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt jad) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epäsuoraa TTK-tointa varten.Työohjelma päivitetään tarvittaessa.2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käynnistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin.6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttamisesta.2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotukset toimenpiteiksi, jotka koskevat- 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvistamista ja päivitystä,- viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvistamista.7 artikla 1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka määrätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tietoa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityisesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista.8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.(1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10.6.1998, s. 49).(2) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).(3) KOM(97) 553 lopull.(4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7.2.1998, s. 14).LIITE I TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Tämän horisontaalisen toimen tarkoitus on ennen kaikkea edistää kansainvälistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, vahvistaa yhteisön valmiuksia tieteen ja teknologian alalla, tukea korkeaa tieteellistä tasoa laajemmissa kansainvälisissä yhteyksissä ja edistää yhteisön ulkopolitiikan toteuttamista erityisesti sen valmistautuessa uusien jäsenvaltioiden liittymiseen Euroopan unioniin.Ohjelman strategiset tavoitteet ja lähestymistavat - On edistettävä kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön yritysten, laitosten ja tutkijoiden välistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, josta voi olla merkittävää, molemminpuolista ja tasapuolista hyötyä ja jossa otetaan huomioon maiden ja alueiden erilaiset tarpeet ja edellytykset ja noudatetaan osallistujien teollis- ja tekijänoikeuksia.- On avustettava Euroopan yhteisöön sijoittautuneita tutkimuskeskuksia ja yrityksiä, jotta ne saisivat käyttöönsä yhteisön ulkopuolella olevaa, unionin edun kannalta tärkeää tieteellistä ja teknologista tietoa.- On vahvistettava yhteisössä tehdyn tutkimustyön asemaa ja osuutta kansainvälisissä tieteellisissä ja teknologisissa piireissä ja edistettävä eurooppalaista tiede- ja teknologiakulttuuria.- On valmisteltava Euroopan yhteisön jäsenyyttä hakeneita valtioita yhteisöön liittymiseen esimerkiksi kannustamalla niitä assosioitumaan täysin puiteohjelmaan. On tuettava yleensä KIE-maiden ja erityisesti entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tutkimus- ja kehitysvalmiuksien vakiintumista. Lisäksi on tuettava ja vahvistettava Euro Välimeri-kumppanuutta ja osallistuttava kehitysmaiden kestävään taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja tieteelliseen kehitykseen.- On avustettava eurooppalaisten tutkimuksen alan toimijoita hankkimaan tietoja ja kokemusta Euroopan yhteisön ulkopuolisten teollisuusmaiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden tutkimusvalmiuksista, tutkimustoiminnasta ja tutkimuksen painopisteistä, jotta Euroopan teollisuuden kilpailukyky vahvistuisi ja Euroopan teollisuus olisi edustettuna uusilla markkinoilla.Viidennen puiteohjelman mukainen kansainvälinen TTK-yhteistyö toteutetaan kahdella tavalla: tämän "kansainvälisen yhteistyön" ohjelman ja muiden erityisohjelmien avulla.- Tämän ohjelman mukaiset erityistoimet ovat seuraavat:- Toteutetaan jäseniksi ehdolla olevia valtioita, muita KIE-maita, Euro Välimeri-kumppanuuteen osallistuvia maita ja kehitysmaita koskevia strategisia toimia. Tämän ohjelman avulla helpotetaan myös tiettyjen teollisuusmaiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden kanssa tehtävää yhteistyötä, jotta yhteistyömahdollisuuksia ja eurooppalaisuuden lisäarvoa voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti.- Lisätään tutkijoiden koulutusmahdollisuuksia.- Varmistetaan ohjelman yhteensopivuus puiteohjelmaan kuuluvien muiden ohjelmien, muiden yhteisön aloitteiden ja politiikkojen, erityisesti ulkopolitiikan, sekä jäsenvaltioiden ja kansainvälisten yhteistyöjärjestöjen politiikkojen ja ohjelmien ja kansainvälisten yhteistyöohjelmien mukaisten politiikkojen ja ohjelmien (kuten COST ja Eureka) kanssa.- Toinen kansainvälisen yhteistyön muoto on yhteisön ulkopuolisten kumppaneiden osallistuminen (ilman kansainvälisen yhteistyön ohjelmasta saatavaa rahoitusta) toisiin ohjelmiin kuuluviin hankkeisiin osallistumista ja tietojen levittämistä koskevien sääntöjen mukaisesti.1 OHJELMAAN SISÄLTYVÄT ERITYISTOIMET Tästä ohjelmasta rahoitetaan ainoastaan TTK-alan erityistoimia, joilla on merkitystä tietyille kolmansille maille tai alueille, joita muut puiteohjelman osat eivät kata. Etusijalle asetettavat tutkimuksen aihealueet määritellään asianomaisten alueiden edustajien kanssa käytävän tiiviin vuoropuhelun perusteella ottaen huomioon niiden taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset erot. Tuki keskitetään tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen yhteistyöhön eikä niinkään tekniseen apuun tai teknologiansiirtoon, jotka on helpompi toteuttaa yhteisön ulkosuhteita koskevien ohjelmien kautta. Tätä ohjelmaa toteutettaessa otetaan huomioon elinkeinoelämän ja erityisesti pk-yritysten tarpeet.A. YHTEISTYÖ TIETTYJEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA A.1. Liittymistä edeltävässä vaiheessa olevat valtiot (1) Perustelut ja tavoitteet Viides puiteohjelma kattaa ajanjakson, jonka kuluessa Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet maat valmistautuvat jäsenyyteen. Agenda 2000 -asiakirjan mukaisesti tämän ohjelman tavoitteena on siten näiden maiden tiedeyhteisön rakenteiden uudistamisen edistäminen niin, että niiden korkeasti koulutetut tieteelliset henkilöstöresurssit säilyvät ja niiden tieteellisen työn perusrakenteita vahvistetaan. Tähän tavoitteeseen pyritään kannustamalla näitä maita osallistumaan erityisohjelmiin täyden assosioitumisen perusteella ja osallistumaan hankkeisiin samoin edellytyksin kuin jäsenvaltiot. Agenda 2000 -asiakirjassa esitetyn liittymistä valmistelevan strategian tukemiseksi assosioitumista puiteohjelmaan voitaisiin helpottaa sillä, että nämä maat osallistuisivat rahoitukseen ensin vähän ja vähitellen enemmän, ja Phare-ohjelman avulla, kun kysymyksessä on liittymistä edistävä kumppanuus.Toiminta - Jäsenyyteen valmistautuvissa maissa on toteutettava erityistoimia huippututkimuskeskusten toiminnan edistämiseksi, jotta keskusten tutkimuskapasiteetti saataisiin asianomaisten alueiden ja koko Euroopan unionin taloudellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden käyttöön. Tuettavissa keskuksissa on yhdistettävä teoreettinen ja soveltava tutkimus luonnontieteiden, yhteiskuntatieteiden ja taloustieteen alalla ja niissä on mahdollisuuksien mukaan sovellettava monitieteistä lähestymistapaa. Niiden on yhdistettävä paikallinen asiantuntemus ja korkeatasoinen kansainvälinen tiede, ja niiden on myös toimittava nuorten tutkijoiden koulutuskeskuksina. Tukea annetaan esimerkiksi verkostojen perustamiselle, kokousten ja seminaarien järjestämiselle ja tutkijavierailuhankkeille. Tällä tavoin jäsenyyteen valmistautuvissa maissa on mahdollista tehdä yhteistyötä länsieurooppalaisten tutkijoiden kanssa sekä toteuttaa ohjelmia ja järjestää tapahtumia, jolloin keskuksia tehdään tunnetuiksi myös niiden sijaintipaikan ulkopuolisilla alueilla ja naapurimaiden kiinnostus niihin lisääntyy.- Lisäksi on toteutettava liitännäistoimenpiteitä, joilla vahvistetaan näiden maiden osallistumista puiteohjelman mukaisiin muihin ohjelmiin (esimerkiksi siten, että välitetään puiteohjelman kautta saatuja tietoja) ja joissa käytetään myös yhteistyöverkkoja.A.2 Uudet itsenäiset valtiot ja KIE-maat, jotka eivät ole liittymistä edeltävässä vaiheessa Perustelut ja tavoitteet Näiden maiden ja unionin väliset entistä läheisemmät suhteet tieteen ja teknologian alalla auttavat ylläpitämään ja kannustamaan niiden taloudellista kehitystä. Osa näistä maista on pyrkinyt voimakkaasti kehittämään tieteellistä suorituskykyään ja luomaan uusia hallinnollisia rakenteita, jotka soveltuvat paremmin tutkimuksen tarpeisiin. Unionin tavoitteina tieteellisessä yhteistyössä näiden maiden kanssa on tukea pyrkimystä moniarvoisen tieteellisen ja teknologisen järjestelmän (mukaan lukien tieteen alan perusrakenteet) kehittämiseen sekä suojella ja kehittää niiden korkeatasoista tutkimusta olemassa olevan asiantuntemuksen pohjalta ja siten auttaa niitä ratkaisemaan joitakin keskeisiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia ongelmia.Toiminta Tämä ohjelma vastaa yhteisistä tutkimushankkeista ja yhtenäisestä toiminnasta aloilla, jotka eivät sisälly muihin erityisohjelmiin:- Ensinnäkin on selvitettävä siirtymävaiheen rakenteelliset ongelmat alueellisella tasolla. Tässä yhteydessä on selvitettävä varsinkin ympäristöön ja terveyteen liittyvät ongelmat, kuten aavikoituminen, maan ympäröimien merialueiden ja suurten järvien kunnostaminen, energiantuotannon ja -käytön aiempien lähestymistapojen seuraukset, arktisten alueiden ympäristönhoito, ihmisten altistuminen ympäristötekijöille, ilmansaasteet ja veden laatu, uudelleen ilmenevien sairauksien ennaltaehkäisy ja valvonta sekä terveydenhoitojärjestelmän uudistaminen.- Kyseisten maiden tutkimusvalmiudet on säilytettävä ja niiden vuorovaikutusta Euroopan tiedeyhteisön kanssa on tuettava aloilla, joilla niillä on tunnustettua asiantuntemusta ja arvokkaat yhteistyömahdollisuudet, kuten fysiikassa, matematiikassa, biologiassa, kemiassa, geotieteissä, maataloustieteissä, biolääketieteessä, materiaaliteknologiassa, laserteknologiassa, tietoyhteiskunnan teknologiassa, avaruus- ja lentokoneteknologiassa, liikenteessä ja luonnontieteissä. Tässä hyödynnetään kokemuksia, joita on jo ehditty saada yhteistyöstä sellaisten ohjelmien puitteissa kuten Kopernikus, COST, Eureka, Phare ja Tacis, erityisesti kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen (ISTC) ja Ukrainan tiede- ja teknologiakeskuksen (STCU) toiminnassa. Lisäksi hyödynnetään INTAS-järjestelmää, jos sen jatkamisesta tehdään uusi sopimus sen jäsenten välillä.A.3 Välimeren alueen kumppanuusmaat Perustelut ja tavoitteet Välimeren alueen maat osallistuvat muihin erityisohjelmiin ja tämän ohjelman "kehitystä edistävän tutkimuksen" erityistoimeen. Tämän lisäksi Välimeren alueen maiden kanssa toteutetaan Euro Välimeri-kumppanuuden TTK-ulottuvuuden vahvistamiseksi tiettyjä täydentäviä erityistoimia, joiden tavoitteena on kehittää niiden tutkimusvalmiuksia ja edistää innovatiivisuutta tarpeen mukaan.Toiminta Näiden maiden kanssa käytävän vuoropuhelun pohjalta toteutettaisiin erityistoimia, jotka käsittävät alueellisia näkökohtia joillakin seuraavista aloista: Välimeren rannikkoalueiden yhtenäinen suunnittelu (mukaan lukien ympäristölliset näkökohdat), vesihuolto (mukaan lukien veden ja energian vuorovaikutus), luonnonvarojen hoito matkailun kestävän kehityksen näkökulmasta, kulttuuriperinnön suojelu ja entistäminen ja alueen yhteiskunnallinen ja taloudellinen nykyaikaistaminen (mukaan lukien innovatiivisuus, kaupunkien ulottuvuus ja liikenne sekä tuki Euroopan ja koko Välimeren alueen kattavan tietoyhteiskunnan luomiselle).A.4 Kehitystä edistävä tutkimus Perustelut ja tavoitteet Ohjelman tämän osan tavoitteena on käsitellä yhdessä kehitysmaiden tiedemiesten kanssa tutkimusongelmia, jotka liittyvät suoraan sellaisiin kehityshaasteisiin, joiden ratkaiseminen on pitkällä aikavälillä kaikkien osapuolten edun mukaista. Aihealueet valitaan maaryhmien ja alueiden kanssa käytävän vuoropuhelun pohjalta ottaen huomioon niiden TTK-alan tarpeet, painopisteet ja sosioekonomiset erityisvaatimukset, mikä mahdollistaa aihealueiden tarkoituksenmukaisen kohdentamisen.Toiminta Erityistoimia toteutetaan seuraavilla aloilla:- Kestävän kehityksen sosioekonomiset ja poliittiset mekanismit ja edellytykset:- Analysoidaan olemassa olevien innovaatioiden hyödyntämistä mahdollistavia tekijöitä. Tässä mainittujen keskeisten alojen lisäksi voitaisiin käsitellä alakohtaisia ja alojen välisiä aihealueita, kuten maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta, energia, liikenne, väestönkehitys ja sukupuoleen liittyvät kysymykset sekä kaupungistuminen.- Luonnonvarojen kestävä hallinta ja hyödyntäminen:- Tuetaan kestävää suhdetta väestönkehityksen aiheuttaman paineen, elintarviketurvan, ekosysteemien käytön ja hoidon välillä ja huolehditaan uusiutuvien luonnonvarojen tuottavuuden kasvusta ja estetään niiden pilaantuminen.- Analysoidaan maataloustuotteiden kysynnän kehitysnäkymiä ja tutkitaan keinoja kysynnän tyydyttämiseksi. Lisäksi parannetaan maataloustuotteiden tuotantoketjujen tehokkuutta kiinnittäen huomiota erityisesti laatuun ja terveysnäkökohtiin.- Terveyden edistäminen:- Tehdään tutkimuksia, joissa käsitellään tehokkaita ja tasapuolisia terveydenhuoltojärjestelmiä ja niiden vaikutuksia, rakenteellisten ja poliittisten näkökohtien vaikutuksia, alttiina olevien ryhmien suojaa sekä hoidon laatua, sen hyväksyttävyyttä ja saatavuutta. Tutkimustyön avulla pyritään myös ymmärtämään näiden maiden merkittävimpiä terveydenhoito-ongelmia ja kehittämään keinot yleisimpien sairauksien ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi.A.5 Nopeasti kehittyvän talouden maat ja teollisuusmaat Perustelut ja tavoitteet Nämä maat ovat maailmanmarkkinoilla sekä Euroopan unionin kilpailijoita että sen kumppaneita. Ohjelman tämän osan tarkoituksena on edistää:- kahden- ja monenvälistä (esimerkiksi G7-ryhmä, OECD) toimintalinjoja koskevaa vuoropuhelua yhteistyön seurannan helpottamiseksi sekä yhteisen edun mukaisten painopisteiden selvittämiseksi- näiden maiden tutkimuksen taitotiedon saatavuutta ja tilaisuuksia hyödyntää näiden maiden tutkimusmahdollisuuksia ja parantaa siten osaltaan eurooppalaisen tutkimuksen suorituskykyä ja Euroopan unionin kilpailukykyä maailmantaloudessa- maailmanlaajuisesti vaikuttavista pyrkimyksistä aiheutuvien kustannusten ja hyötyjen jakamista (esimerkiksi ihmisen geeniperimä, tietoyhteiskunta ja muut toimet, joita koskee älykkäistä valmistusmenetelmistä tehty IMS-sopimus)- maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemiseksi toteutettua yhteistyötä (esimerkiksi maailmanlaajuinen ilmastonmuutos).Toiminta Tämän ohjelman puitteissa laaditaan ja pannaan täytäntöön tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevia sopimuksia tietyillä aloilla joidenkin Euroopan unionin ulkopuolisten teollisuusmaiden kanssa kyseisten maiden tutkimusvalmiuden hyödyntämisen helpottamiseksi ja tehostamiseksi ohjelmien avaintoimintakokonaisuuksia ja yleisluonteista toimintaa tukevalla tavalla. Tämän välineen soveltamisalaa voitaisiin myös laajentaa tietyillä aloilla yhteistyöhön tärkeimpien nopeasti kasvavan talouden maiden eli sellaisten kehitysmaiden kanssa, jotka muodostavat merkittävät markkinat ja jotka ovat kehittyneet siinä määrin, että ne ovat tasavertaisia teollisuusmaiden kanssa erityisillä tieteen ja teknologian aloilla.B. TUTKIJOIDEN KOULUTUS Kehitysmaista, mukaan lukien Välimeren alueen maat ja nopeasti kehittyvät kansantaloudet, tuleville nuorille tutkijoille, jotka ovat tohtorintutkintoa vastaavalla tasolla, perustetaan apurahajärjestelmä, jotta he voisivat työskennellä eurooppalaisissa tutkimuslaitoksissa. Näin voidaan myös tukea näiden maiden tieteellisten valmiuksien vahvistamista ja annetaan samalla yhteisön tutkimukselle tilaisuus hyötyä kyseisissä maissa olevasta asiantuntemuksesta.Otetaan käyttöön toinenkin apurahajärjestelmä. Sen avulla rajoitettu määrä nuoria yhteisöstä tulevia tutkijoita voi työskennellä teollisuuden tarpeisiin keskittyneissä korkeatasoisissa tutkimuslaitoksissa Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa aloilla, joilla on erityistä mielenkiintoa yhteisölle. Edellä mainittujen apurahajärjestelmien täytäntöönpanossa otetaan huomioon yhteisön tasa-arvopolitiikka.C. KOORDINOINTI Koordinointi puiteohjelman ja muiden yhteisön ohjelmien kanssa Tässä ohjelmassa otetaan huomioon alan politiikat, välineet, aloitteet, keskeiset kysymykset ja muiden toimijoiden toimintamahdollisuudet, jotta voidaan määritellä kansainvälinen tutkimusyhteistyöpolitiikka ja toteuttaa sitä. Päätavoite onkin näin ollen varmistaa koordinointi muiden erityisohjelmien ja yhteisön muiden politiikkojen ja välineiden kanssa.- Koordinoinnissa muiden erityisohjelmien kanssa on keskeisenä pyrkimyksenä johdonmukainen suhtautuminen unionin ulkopuolisten kumppaneiden osallistumiseen, unionin ulkopuolisten tahojen ja kansainvälisten organisaatioiden osallistumisen seuraaminen ja analysointi (yhteisen edun ja hyödyllisyyden kannalta) ja osallistumisen tutkiminen maa- ja ohjelmakohtaisesti.Jos yhteistä etua edistävä kansainvälinen tutkimusyhteistyö on mahdollista, tästä ohjelmasta on hyötyä, kun tehokasta yhteistyötä käynnistetään muiden ohjelmien yhteydessä. Ohjelma on hyödyllinen esimerkiksi silloin, kun järjestetään tapahtumia, joiden tarkoituksena on tiedottaa yhteisön yleiseen TTK-toimintaan sovellettavista säännöistä ja politiikasta ja kolmansien maiden ja erityisesti kansainvälisten organisaatioiden osallistumismahdollisuuksista.- Koordinointi yhteisön ulkopuolisten teknistä tukea koskevien ohjelmien (Phare, Tacis, Meda, EDF) ja Aasia ja Latinalaista Amerikkaa koskevien ohjelmien kanssa lisää synergiaa molempien osapuolien tutkimuspolitiikan toimien ja työn välillä. Ohjelma tukee tehokkaasti näiden maiden tiedettä ja teknologiaa.Koordinointi COST:n, Eurekan ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa - COST: Selvästi unionin ulkopuolelle ulottuva COST-ohjelma on tehokas tapa lisätä yhteistyötä, edistää laajamittaista kansallisen ja kansainvälisen toiminnan koordinointia niin aihealueittain kuin maantieteellisestikin ja saada KIE-maiden tutkijoita osallistumaan entistä enemmän yleiseurooppalaiseen toimintaan. COST-ohjelman joustavuutta käytetään edelleen tehostamaan uusien ideoitten ja alojen tutkimusta. Tarkoituksena on kehittää entistä parempia menetelmiä, joilla varmistetaan, että COST-ohjelman ja puiteohjelman toimenpiteet täydentävät toisiaan. Näin käytetään entistä tehokkaammin hyväksi sitä, että ohjelmat täydentävät toisiaan erityisesti puiteohjelman avaintoimintakokonaisuuksien ja yleisluonteisen toiminnan toteuttamisen osalta. Ohjelma tukee COST-ohjelman hallinnointia.- Eureka: Puiteohjelman ja Eureka-ohjelman toimet täydentävät läheisesti toisiaan. Tavoitteena on lisätä mahdollisimman tehokkaasti näiden kahden ohjelman koordinoitua käyttöä muutamilla ensisijaisilla aihealueilla, jotka ovat molemmille ohjelmille yhteisiä. Tarkoituksena on kehittää yksinkertaisia ja tehokkaita tapoja luoda yhteyksiä viidennen puiteohjelman ja Eurekan välille ja soveltaa niitä ensisijaisesti laajamittaisiin hankkeisiin aihealuekohtaisten ohjelmien avaintoimintakokonaisuuksien yhteydessä. Tiedotus- ja koordinointimekanismeja tehostetaan, jotta molemmat ohjelmat kehittyisivät myönteisesti, mutta samalla pidetään mielessä Eureka-ohjelman ja puiteohjelman selkeästi toisistaan eroavat tehtävät, erityispiirteet ja rahoitus.- Kansainväliset organisaatiot: Entistä tiiviimpi yhteistyö yhteisön ja tutkimustoimintaan ja tiede- ja teknologiapolitiikan kehittämiseen osallistuvien kansainvälisten organisaatioiden välillä ja tällaisten organisaatioiden osallistuminen viidenteen puiteohjelmaan lisää tutkimuksen yleistä johdonmukaisuutta Euroopassa ja auttaa käyttämään Euroopan tiedealan perusrakenteita mahdollisimman tehokkaasti hyväksi. Komissio aikoo osallistua entistä tehokkaammin näihin organisaatioihin ja edistää unionin jäsenten keskinäistä koordinointia niissä.Yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa Yhteisön ja jäsenvaltioiden kansainvälinen tutkimusyhteistyö keskittyy usein samoihin tai toisiinsa liittyviin kysymyksiin. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olisi sekä mahdollista että tarpeen lisätä koordinaatiota joillakin aloilla, mikä saisi aikaan sen, että yksittäisissä toimissa saavutettaisiin kriittinen massa ja toiminta ja joustavuus tehostuisivat ja yhteisön ja jäsenvaltioiden toiminnan näkyvyys lisääntyisi. Kun käytetään hyväksi esimerkiksi kehitystä edistävän agronomian tutkimuksen eurooppalaisen aloitteen yhteydessä jo saatuja kokemuksia, keksitään uusia julkisen ja teollisen tutkimuksen aloja, jotka johtavat uusiin koordinoituihin toimiin ja koordinointitoimiin tämän ohjelman yhteydessä.2. PUITEOHJELMAN LIITTYVÄN MUUN TOIMINNAN YHTEYDESSÄ TOTEUTETTAVA KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ Johdannossa mainittiin kansainvälisen TTK-yhteistyön muotona myös kolmansien maiden organisaatioiden ja kansainvälisten organisaatioiden osallistuminen puiteohjelman muihin erityisohjelmiin. Niiden osallistumista koskevat säännöt on vahvistettu EU:n perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti tehdyssä päätöksessä. Tämän ohjelman avulla voidaan seurata niiden osallistumista ja siitä yhteisölle koituvaa hyötyä sekä tällaisen osallistumisen yhdenmukaisuutta yhteisön ulkopolitiikan kanssa. Ohjelmassa arvioidaan myös, pitäisikö tällaisesta osallistumisesta tehdä kansainvälinen sopimus, jotta yhteisön tukijoilla olisi vastaavasti mahdollisuus osallistua kolmansien maiden korkeatasoisiin TTK-ohjelmiin ja/tai voitaisiin toteuttaa riittävät järjestelyt teollis- ja tekijänoikeuksien takaamiseksi.(1) Kymmenen KIE-maata sekä Kypros, joka ei kuulu Phare-ohjelmaan.LIITE II ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV määritellyillä epäsuorilla TTK-toimilla. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä:1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti- erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu,- tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset,- ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntäminen, mukaan lukien tieteellisten tietokantojen käyttö, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TTK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten,- tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, sekä tulosten hyödyntämiseen liittyvät toimet,- erityisohjelman epäsuoriin TTK-toimiin liittyvä koulutustoiminta,- tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, suunnattaville valistus- ja tukitoimille annettava tuki,- huippututkimuskeskusten edistämisaloitteille annettava tuki.2. Poikkeukset rahoitusosuudesta Assosioitumattomiin KIE-maihin, uusiin itsenäisiin valtioihin ja kehitysmaihin sijoittautuneiden oikeushenkilöiden osalta- viidennen puiteohjelman TTK-hankkeiden rahoitusosuus voi olla yli 50 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista niiden tutkimusmateriaalien ja -laitteiden laadun varmistamiseksi ja- osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa asetuksessa eriteltyjä henkilöstö- ja laitekustannuksia voidaan laajentaa sisällöllisesti, kun TTK-hankkeisiin osallistutaan tukikelpoisten lisäkustannusten turvin,edellyttäen, että erityisohjelman tavoitteet täyttyvät.3. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TTK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat.Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteutetaan- muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa;- tutkimus- ja koulutusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002) tehty neuvoston päätös 98/. . ./Euratom,- muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTISSA, ja kansainvälisten järjestöjen toimesta,- muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten Phare- ja Tacis- ja Meda-ohjelmissa, Euroopan kehitysrahastossa, Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa koskevissa ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa.Koordinointi toteutetaani) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti- tiedonvaihtoon ja- yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti,ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä, jaiii) tukemalla Eurekan sihteeristöä sekä COSTIN toimintaa ja sihteeristöä (1).(1) COSTIN luonteesta johtuen sihteeristön kustannukset (ulkopuolinen henkilöstö, työmatkat, kokoukset, tiedotus jne). katsotaan toimintamenoiksi.