				|

		52014PC0187

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS köysiratalaitteistoista /* COM/2014/0187 final - 2014/0107 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Ehdotuksen yleinen tausta, perusteet ja
tavoitteet
Direktiivi 2000/9/EY henkilökuljetukseen
tarkoitetuista köysiratalaitteistoista[1]
hyväksyttiin 20. maaliskuuta 2000, ja sen soveltaminen alkoi 3. toukokuuta
2002.
Direktiivillä 2000/9/EY varmistetaan
köysiratalaitteistojen korkea turvallisuustaso käyttäjien, työntekijöiden ja
ulkopuolisten osapuolten kannalta. Siinä vahvistetaan olennaiset vaatimukset,
jotka köysiratalaitteistojen, niiden infrastruktuurin, osajärjestelmien ja
turvakomponenttien on täytettävä ollakseen turvallisia.
Direktiivi 2000/9/EY on myös esimerkki unionin
yhdenmukaistamislainsäädännöstä, koska sillä varmistetaan
köysiratalaitteistojen osajärjestelmien ja turvakomponenttien vapaa liikkuvuus
EU:n sisämarkkinoilla. Sillä yhdenmukaistetaan edellytykset
köysiratalaitteistoihin asennettavaksi tarkoitettujen osajärjestelmien ja
turvakomponenttien markkinoille saattamiselle ja käyttöön ottamiselle.
Valmistajien on osoitettava, että osajärjestelmät ja turvakomponentit on
suunniteltu ja valmistettu olennaisten vaatimusten mukaisesti, kiinnitettävä
niihin CE-merkintä ja annettava ohjeet niiden asentamisesta
köysiratalaitteistoihin.
Direktiivin 2000/9/EY perustana on Euroopan
unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 114 artikla.
Direktiivi on yhdenmukaistamisdirektiivi, joka perustuu ”uuden lähestymistavan”
periaatteisiin, joiden mukaan valmistajien varmistettava, että niiden tuotteet
täyttävät pakolliset suorituskyky- ja turvallisuusvaatimukset, joista säädetään
asianomaisessa säädöksessä tarkentamatta erityisiä teknisiä ratkaisuja tai
eritelmiä.
Direktiiviä 2000/9/EY sovelletaan
henkilökuljetukseen tarkoitettuihin köysiratalaitteistoihin.
Direktiivin 2000/9/EY soveltamisalan
määrittämisessä käytetyt keskeiset kriteerit ovat voimansiirron toteuttaminen
kuormaa vetävällä köydellä ja matkustajien kuljettaminen.
Direktiivin 2000/9/EY soveltamisalaan
kuuluvien köysiratalaitteistojen keskeiset tyypit ovat raiteilla kulkevat
köysiradat, korihissit, irrotettavat tuolihissit, köysipuristimilla kiinnitetyt
tuolihissit, köysiriippuradat, kahden köyden varassa olevat korihissit,
yhdistelmälaitteistot (jotka koostuvat useista köysiratatyypeistä kuten kori-
ja tuolihisseistä) ja vetohissit.
Köysiratalaitteistot määritellään paikalleen
asennetuiksi infrastruktuurista, osajärjestelmistä ja turvakomponenteista
koostuviksi täydellisiksi järjestelmiksi.
Köysiratalaitteistoihin ja niiden
infrastruktuuriin vaikuttavat suoraan niiden sijaintialueen ominaisuudet, asentamispaikan
maaston ominaisuudet, niiden ympäristö, ilmasto- ja sääolosuhteet sekä
lähistöllä maassa ja ilmassa olevat rakennelmat ja mahdolliset esteet.
Köysiratalaitteistojen rakentamiseen ja
käyttöönottoon sovelletaan sen vuoksi kansallisia lupamenettelyjä.
Direktiivissä 2000/9/EY vahvistetaan
yhdenmukaistetut olennaiset vaatimukset, jotka köysiratalaitteistojen on
täytettävä, mutta jäsenvaltioilla on edelleen toimivalta säätää muista
seikoista kuten maankäyttöoikeudesta, aluesuunnittelusta ja ympäristönsuojelusta.
Turvakomponentteihin ja osajärjestelmiin
sovelletaan tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta. Turvakomponenteissa on
CE-merkintä, joka osoittaa niiden olevan direktiivin 2000/9/EY vaatimusten
mukaisia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt mukaan luettuina.
Nyt käsillä olevalla ehdotuksella on tarkoitus
korvata direktiivi 2000/9/EY asetuksella komission
yksinkertaistamistavoitteiden mukaisesti.
Ehdotuksella pyritään myös mukauttamaan
direktiivi 2000/9/EY vuonna 2008 hyväksyttyyn tuotelainsäädäntöpakettiin
ja etenkin uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen N:o 768/2008/EY.
Uutta lainsäädäntökehystä koskevassa
päätöksessä vahvistetaan yhteiset puitteet tuotteita koskevalle EU:n
yhdenmukaistamislainsäädännölle. Nämä puitteet koostuvat säännöksistä, joita
yleisesti käytetään EU:n tuotelainsäädännössä (esim. määritelmät, talouden
toimijoiden velvollisuudet, ilmoitetut laitokset ja suojamekanismit). Näitä
yhteisiä säännöksiä on vahvistettu, jotta käytännössä varmistettaisiin
direktiivien tehokkaampi soveltaminen ja valvonta. Mukaan on otettu uusia
keinoja, kuten tuojien velvollisuuksia, jotka ovat olennaisen tärkeitä
markkinoilla olevien tuotteiden turvallisuuden parantamisen kannalta.
Komissio on jo ehdottanut yhdeksän muun
direktiivin mukauttamista uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen 21.
marraskuuta 2011 hyväksytyn uuden ”mukauttamispaketin” yhteydessä. Se on myös
tehnyt ehdotuksen painelaitteita koskevan direktiivin 97/23/EY mukauttamisesta
uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen[2].
Jotta voitaisiin varmistaa teollisuustuotteita
koskevan unionin yhdenmukaistamislainsäädännön johdonmukaisuus uutta
lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen perustuvan poliittisen sitoumuksen ja
päätöksen 2 artiklassa säädetyn oikeudellisen velvoitteen mukaisesti, on
huolehdittava sitä, että nyt käsillä oleva ehdotus on linjassa uutta
lainsäädäntökehystä koskevan päätöksen säännösten kanssa.
Ehdotuksella pyritään myös ratkaisemaan
tiettyjä ongelmia, joita on koettu direktiivin 2000/9/EY täytäntöönpanon
yhteydessä. Viranomaisilla, ilmoitetuilla laitoksilla ja valmistajilla on ollut
eriäviä näkemyksiä siitä, kuuluvatko tietyntyyppiset laitteistot direktiivin
2000/9/EY soveltamisalaan ja onko ne sen vuoksi valmistettava ja sertifioitava
direktiivin vaatimusten ja menettelyjen mukaisesti. Myös siitä on ollut
erilaisia näkemyksiä, pitäisikö tiettyjä laitteita pitää osajärjestelminä,
infrastruktuurina vaiko turvakomponentteina. Direktiivissä ei myöskään
täsmennetä, mitä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen tyyppiä olisi
sovellettava osajärjestelmiin.
Nämä erilaiset näkemykset ovat johtaneet
markkinoiden vääristymiseen ja talouden toimijoiden erilaiseen kohteluun.
Kyseisten laitteistojen valmistajien ja toimijoiden on ollut muutettava
laitteita tai teetettävä lisäsertifiointeja, jotka ovat johtaneet
lisäkustannuksiin ja viivästyksiin laitteistojen hyväksyntämenettelyissä ja
käyttöönotossa.
Ehdotetulla asetuksella pyritään sen vuoksi
lisäämään direktiivin 2000/9/EY soveltamisalan oikeudellista selkeyttä ja
parantamaan näin asianomaisten säännösten täytäntöönpanoa.
Direktiivissä 2000/9/EY on myös säännöksiä,
jotka koskevat osajärjestelmien vaatimustenmukaisuuden arviointia. Siinä ei
kuitenkaan määritellä konkreettisesti menettelyä, jota valmistajan ja
ilmoitetun laitoksen tulisi noudattaa. Siinä ei myöskään täsmennetä
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä, jotka ovat valmistajien
käytettävissä turvakomponenttien osalta. Ehdotetussa asetuksessa mukautetaan
sen vuoksi osajärjestelmien osalta käytettävissä olevat vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyt turvakomponenttien tapauksessa käytössä jo oleviin
menettelyihin. Perustana käytetään tuotteiden kaupan pitämiseen liittyviä
yhteisiä puitteita koskevassa päätöksessä N:o 768/2008/EY (uutta lainsäädäntökehystä
koskeva päätös) vahvistettuja vaatimustenmukaisuuden arviointimoduuleja. Tässä
yhteydessä siinä säädetään myös CE-merkinnän kiinnittämisestä sen
osoittamiseksi, että tuote on asetuksen säännösten mukainen,
turvakomponentteihin sovellettavan nykyisen järjestelmän mukaisesti.
Ehdotuksessa otetaan huomioon eurooppalaisesta
standardoinnista 25. lokakuuta 2012 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetus (EU) N:o 1025/2012[3].
Ehdotuksessa otetaan huomioon myös komission
13. helmikuuta 2013 hyväksymä ehdotus tuotteiden markkinavalvontaa koskevaksi
asetukseksi[4],
jonka on tarkoitus olla markkinavalvonnan ainoa oikeudellinen väline muiden
kuin elintarvikkeiden, sekä kulutustavaroiden että muiden tuotteiden ja sekä
unionin yhdenmukaistamislainsäädännön piiriin kuuluvien että muiden tuotteiden
alalla. Tässä ehdotuksessa yhdistetään markkinavalvontaa koskevat säännöt,
joista säädetään yleisestä tuoteturvallisuudesta annetussa direktiivissä
2001/95/EY[5],
tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa
koskevista vaatimuksista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 765/2008[6]
ja sektorikohtaisessa yhdenmukaistamislainsäädännössä, jotta voidaan tehostaa
unionissa toteutettavia markkinavalvontatoimia. Markkinavalvontaa ja
suojalausekkeita koskevia säännöksiä sisältyy myös ehdotettuun tuotteiden
markkinavalvontaa koskevaan asetukseen. Tämän vuoksi nykyisestä
sektorikohtaisesta yhdenmukaistamislainsäädännöstä olisi poistettava
säännökset, jotka liittyvät markkinavalvontaan ja suojalausekkeisiin. Ehdotetun
tuotteiden markkinavalvontaa koskevan asetuksen yleisenä tavoitteena on
yksinkertaistaa perustavalla tavalla unionin markkinavalvontakehystä, jotta
siitä saadaan toimivampi sen pääasiallisten käyttäjien eli markkinavalvontaviranomaisten
ja talouden toimijoiden kannalta. Direktiivissä 2000/9/EY säädetään
osajärjestelmiin ja turvakomponentteihin sovellettavasta
suojalausekemenettelystä. Jotta tämä ehdotus olisi linjassa ehdotetussa
tuotteiden markkinavalvontaa koskevassa asetuksessa perustettavien puitteiden
kanssa, siihen ei sisälly osajärjestelmien ja turvakomponenttien
markkinavalvontaa ja suojalausekemenettelyjä koskevia säännöksiä, joista
säädetään uutta lainsäädäntökehystä koskevassa päätöksessä. Oikeudellisen
selkeyden varmistamiseksi siinä kuitenkin viitataan ehdotettuun tuotteiden
markkinavalvontaa koskevaan asetukseen.
Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun
politiikkaan ja muihin tavoitteisiin
Tämä aloite on
sisämarkkinoiden toimenpidepaketin[7] mukainen. Paketissa korostettiin, että on tarpeen
palauttaa kuluttajien luottamus markkinoilla olevien tuotteiden laatuun ja että
markkinavalvontaa on vahvistettava.
Sillä myös tuetaan
parempaa sääntelyä ja sääntely-ympäristön yksinkertaistamista koskevaa komission
politiikkaa.
2.           KUULEMISTEN JA
VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
Intressitahojen kuuleminen
Direktiivin 2000/9/EY tarkistusmenettely on
ollut pitkällinen prosessi, josta on keskusteltu laajasti vuodesta 2010
lähtien. Siitä on keskusteltu etenkin köysiratalaitteistoja käsittelevässä
jäsenvaltioiden työryhmässä, direktiivin täytäntöönpanosta vastaavien
kansallisten asiantuntijoiden kanssa, direktiivissä 2000/9/EY säädetyssä
pysyvässä komiteassa, köysiratalaitteistojen markkinavalvontaa käsittelevässä
hallintoyhteistyöryhmässä (AdCo), köysiratalaitteistoja käsittelevässä
ilmoitettujen laitosten alakohtaisessa ryhmässä (CSG) sekä toimiala- ja
käyttäjäorganisaatioiden kanssa.
Jäsenvaltiot ja sidosryhmät, mukaan luettuina
valmistajien organisaatiot, ilmoitetut laitokset ja standardointielinten
edustajat, ovat olleet alusta alkaen mukana vaikutustenarviointiprosessissa.
Direktiivissä 2000/9/EY säädetyssä pysyvässä komiteassa on käyty säännöllisesti
keskusteluja direktiivin toiminnasta ja seikoista, jotka mahdollisesti
kaipaisivat kehittämistä joko lainsäädäntö- tai muilla toimenpiteillä.
Lisäksi on toteutettu kolme erillistä
kuulemismenettelyä.
Ensimmäinen kuuleminen toteutettiin vuoden
2010 ensimmäisellä puoliskolla direktiivin 2000/9/EY 21 artiklan
4 kohdassa säädetyn täytäntöönpanokertomuksen valmistelun yhteydessä.
Komissio totesi ensimmäisessä direktiivin
2000/9/EY täytäntöönpanokertomuksessa[8],
että direktiivin avulla oli onnistuttu perustamaan osajärjestelmien ja
turvakomponenttien sisämarkkinat ja takaamaan samalla yhtenäinen ja korkea
turvallisuustaso. Se yksilöi myös joitakin seikkoja, jotka edellyttivät
tarkastelua.
Tarkastelua edellyttivät seuraavat seikat:
–
Direktiivin 2000/9/EY soveltamisalan laajuus
etenkin uusien köysiratalaitteistotyyppien osalta;
–
Osajärjestelmiin sovellettavien
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen asianmukaisen valikoiman puute,
joka on johtanut toisistaan eriäviin tulkintoihin ja erilaisten
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen soveltamiseen osajärjestelmien
kohdalla,
–
Tarve mukauttaa direktiivi 2000/9/EY uutta
lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen.
Ensimmäinen ja toinen kuuleminen toteutettiin
vuonna 2012 osana vaikutustenarviointitutkimusta. Ensimmäinen kuuleminen
käsitteli nykytilannetta ja toinen toimintavaihtoehtoja.
Vaikutustenarviointitutkimuksen loppukertomus on esitelty virallisesti ja siitä
on keskusteltu 25. syyskuuta 2012 ja 8. huhtikuuta 2013 pidetyissä pysyvän
komitean kokouksissa, joissa jäsenvaltioilla ja alakohtaisilla sidosryhmillä on
ollut tilaisuus esittää näkemyksiä ja kannanottoja tutkimukseen sisältyneistä
toimintavaihtoehdoista.
Sidosryhmät ovat osallistuneet aktiivisesti
sellaisten ongelmien kartoittamiseen, jotka on ratkaistava, jotta direktiivin
2000/9/EY täytäntöönpanoa voidaan parantaa. Suurin osa sidosryhmistä on samaa
mieltä kartoitetuista ongelmista. Huomattavalla määrällä
vaikutustenarviointitutkimuksen yhteydessä järjestettyyn kuulemiseen
vastanneista on kokenut ongelmia köysiratalaitteistojen määritelmän kanssa sekä
sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat rajatapauksia hissejä koskevan
direktiivin 95/16/EY[9]
suhteen.
Koska koottujen tietojen määrä oli jo suuri ja
käsiteltävät kysymykset olivat varsin teknisiä, julkista kuulemista ei
käynnistetty, vaan kohdennettuja asiantuntijoiden kuulemisia pidettiin
soveltuvampana vaihtoehtona tämän hyvin teknisen aloitteen yhteydessä.
Asiantuntijatiedon käyttö – vaikutusten
arviointi
Direktiivin 2000/9/EY tarkistamisesta on
laadittu vaikutustenarviointi.
Komissio toteutti kerättyjen tietojen pohjalta
vaikutustenarvioinnin, jossa tarkasteltiin ja vertailtiin kolmea vaihtoehtoa:
Vaihtoehto 1 – Ei muutoksia
nykytilanteeseen
Tässä vaihtoehdossa ei ehdoteta muutoksia
direktiiviin 2000/9/EY.
Vaihtoehto 2 – Toteutus muilla kuin
lainsäädäntötoimenpiteillä
Vaihtoehdossa 2 tarkastellaan mahdollisuutta
antaa tarkempaa ohjausta direktiivin 2000/9/EY täytäntöönpanemiseen sen
soveltamisalan osalta sekä suositellaan tiettyjen vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyjen soveltamista osajärjestelmien arviointiin. Tämä toteutettaisiin
laatimalla uudelleen direktiivin 2000/9/EY soveltamisopas.
Vaihtoehto 3 – Toteutus
lainsäädäntötoimenpiteillä
Tässä vaihtoehdossa muutetaan direktiiviä
2000/9/EY.
Parhaana
ratkaisuna pidettiin vaihtoehtojen 2 ja 3 yhdistelmää seuraavista syistä:
–
Sen katsotaan ratkaisevan ongelman parhaalla
mahdollisella tavalla, sillä siinä selkeytetään soveltamisalaa, määritelmiä
sekä johdonmukaisuutta ja joustavuutta osajärjestelmiin ja turvakomponentteihin
sovellettavien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen osalta.
–
Siitä ei aiheudu merkittäviä kustannuksia talouden
toimijoille eikä ilmoitetuille laitoksille. Siitä ei aiheudu huomattavia
taloudellisia tai sosiaalisia vaikutuksia niille, jotka jo nyt toimivat
vastuullisesti.
–
Se parantaa osajärjestelmien ja turvakomponenttien
sisämarkkinoiden toimintaa, kun varmistetaan kaikkien talouden toimijoiden –
erityisesti tuojien ja jakelijoiden – sekä ilmoitettujen laitosten
yhdenvertainen kohtelu.
–
Vaihtoehto 1 ei ratkaise joihinkin direktiivin
2000/9/EY säännöksiin liittyvän oikeudellisen epävarmuuden ongelmaa eikä siis
paranna direktiivin täytäntöönpanoa.
Ehdotus käsittää seuraavat:
·
Soveltamisalan selkeyttäminen sekä kuljettamiseen
että vapaa-ajan käyttöön tarkoitettujen köysiratalaitteistojen osalta;
·
Osajärjestelmiin sovellettavien
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käyttöönotto perustuen
turvakomponentteihin sovellettaviin nykyisiin vaatimustenmukaisuuden
arviointimoduuleihin, jotka on mukautettu uutta lainsäädäntökehystä koskevaan
päätökseen;
·
Mukauttaminen uutta lainsäädäntökehystä koskevaan
päätökseen.
Ehdotuksella taataan tasapuoliset
toimintaedellytykset talouden toimijoille ja parannetaan matkustajien, muiden
käyttäjien, työntekijöiden ja kolmansien osapuolten turvallisuuden suojelua.
3.           Ehdotuksen
oikeudellinen sisältö
3.1. Soveltamisala ja määritelmät
Ehdotetun asetuksen soveltamisala vastaa
direktiivin 2000/9/EY soveltamisalaa. Siihen kuuluvat köysiratalaitteistot,
niiden infrastruktuuri mukaan luettuna, sekä köysiratalaitteistojen
osajärjestelmät ja turvakomponentit.
Ehdotuksella selkeytetään ja päivitetään
nykyistä soveltamisalaa.
Siinä otetaan huomioon uusien
köysiratalaitteistotyyppien kehitys ja täsmennetään, että vapaa-ajankäyttöön
markkinoilla tai huvipuistoissa tarkoitettujen köysiratalaitteistojen
jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle ei koske köysiratalaitteistoja, jotka on
tarkoitettu kahteen käyttötarkoitukseen eli henkilöiden kuljetukseen ja
vapaa-ajankäyttöön.
Ehdotuksen ulkopuolelle on edelleen jätetty
tietyt maataloudessa tai teollisuudessa käytettävät köysiratalaitteistot, mutta
siinä täsmennetään, että soveltamisalaan kuuluvat myös vuoristomajojen huoltoon
käytettävät köysiratalaitteistot, joita ei ole tarkoitettu yleisön
kuljettamiseen.
Soveltamisalan ulkopuolelle jäävät edelleen
köysivetoiset lautat, mutta tätä säännöstä päivitetään laajentamalla se
koskemaan kaikkia köysivetoisia laitteistoja, joissa käyttäjät tai kantavat
yksiköt ovat veden varassa, kuten köysivetoisia vesihiihtolaitteistoja.
Direktiivissä 2000/9/EY säädetään
hammastankokäyttöisten raitateiden ja ketjuvetoisten laitteiden soveltamisalan
ulkopuolelle jättämisistä, mutta näitä säännöksiä ei enää säilytetä, koska
kyseiset laitteistot eivät vastaa köysiratalaitteistojen määritelmää.
Lisäksi lisätään joitakin yleisiä määritelmiä,
jotka johtuvat mukauttamisesta uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen.
3.2. Talouden toimijoiden velvollisuudet
Osajärjestelmien ja turvakomponenttien osalta
ehdotukseen sisältyy tuotteita koskevalle unionin yhdenmukaistamislainsäädännölle
tyypillisiä säännöksiä, ja siinä vahvistetaan asianomaisten talouden
toimijoiden (valmistajien, valtuutettujen edustajien, tuojien ja jakelijoiden)
velvollisuudet uutta lainsäädäntökehystä koskevan päätöksen mukaisesti.
3.3. Yhdenmukaistetut standardit
Yhdenmukaistettujen standardien noudattaminen
luo olettaman siitä, että kyseinen tuote on olennaisten vaatimusten mukainen.
Eurooppalaisen standardoinnin laaja-alainen oikeudellinen kehys vahvistetaan
asetuksessa (EU) N:o 1025/2012. Asetukseen sisältyy mm. säännöksiä
standardointipyynnöistä, joita komissio esittää Euroopan
standardointijärjestölle, ja menettelyistä, joilla yhdenmukaistettuja
standardeja voidaan vastustaa, sekä säännöksiä sidosryhmien osallistumisesta
standardointiprosessiin. Sen vuoksi samoja seikkoja koskevia direktiivin
2000/9/EY säännöksiä ei oikeusvarmuuden vuoksi ole sisällytetty tähän
ehdotukseen.
3.4. Vaatimustenmukaisuuden arviointi
Ehdotuksessa säilytetään turvakomponentteihin
sovellettavat direktiivissä 2000/9/EY säädetyt vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyt. Uutta lainsäädäntökehystä koskevan päätöksen mukaisesti
siinä kuitenkin saatetaan ajan tasalle vastaavat moduulit.
Siinä säilytetään vaatimus, joka koskee
ilmoitetun laitoksen toimintaa kaikkien osajärjestelmien ja turvakomponenttien
suunnittelu- ja tuotantovaiheessa.
Ehdotuksella otetaan käyttöön osajärjestelmiin
sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt perustuen uutta
lainsäädäntökehystä koskevassa päätöksessä säädettyihin vaatimustenmukaisuuden
arviointimoduuleihin. Tässä yhteydessä siinä otetaan lisäksi käyttöön
osajärjestelmiä koskeva CE-merkintä, koska ei ole syytä kohdella
osajärjestelmiä eri tavoin kuin turvakomponentteja, joiden osalta direktiivissä
2000/9/EY säädetään jo CE-merkinnän kiinnittämisestä osoituksena siitä, että ne
ovat direktiivin vaatimusten mukaisia.
3.5. Ilmoitetut laitokset
Ilmoitettujen laitosten moitteeton toiminta on
olennainen edellytys sille, että terveyden ja turvallisuuden korkeatasoinen
suoja ja kaikkien sidosryhmien luottamus uuden lähestymistavan mukaiseen
järjestelmään saadaan varmistettua.
Sen vuoksi ehdotuksessa vahvistetaan
ilmoitettuja laitoksia koskevia ilmoitusperusteita ja otetaan käyttöön
ilmoittavia viranomaisia koskevia vaatimuksia uutta lainsäädäntökehystä koskevan
päätöksen mukaisesti.
3.6. Täytäntöönpanosäädökset
Ehdotuksessa annetaan komissiolle valta antaa
tarvittaessa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla varmistetaan asetuksen
yhdenmukainen täytäntöönpano sellaisten ilmoitettujen laitosten tapauksessa,
jotka eivät täytä tai eivät enää täytä niiden ilmoitetun laitoksen asemaan
sovellettavia vaatimuksia.
Täytäntöönpanosäädökset annetaan niiden
täytäntöönpanosäädöksiä koskevien säännösten mukaisesti, joista säädetään
yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat
komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetussa
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 182/2011.
3.7. Loppusäännökset
Ehdotettua asetusta sovelletaan kahden vuoden
kuluttua sen voimaantulosta, jotta valmistajilla, ilmoitetuilla laitoksilla ja
jäsenvaltioilla olisi aikaa sopeutua uusiin vaatimuksiin.
Ilmoitettujen laitosten ilmoittaminen uusien
vaatimusten ja menettelyn mukaisesti on kuitenkin aloitettava pian tämän
asetuksen voimaantulon jälkeen. Näin varmistetaan, että ehdotetun asetuksen
soveltamispäivään mennessä on nimetty riittävä määrä ilmoitettuja laitoksia
uusien sääntöjen mukaisesti, jotta vältetään ongelmat tuotannon jatkuvuudessa
ja tarjonnassa markkinoille.
Ehdotuksessa säädetään siirtymäsäännöksestä,
jota sovelletaan ilmoitettujen laitosten direktiivin 2000/9/EY mukaisesti
osajärjestelmille ja turvakomponenteille antamiin todistuksiin, jotta varastot
voidaan käyttää loppuun ja varmistaa joustava siirtyminen uusien vaatimusten
soveltamiseen.
Direktiivin 2000/9/EY mukaisesti rakennettujen
köysiratalaitteistojen käyttöönottoon sovelletaan siirtymäsäännöstä, jotta
voidaan varmistaa joustava siirtyminen uusien vaatimusten soveltamiseen.
Direktiivi 2000/9/EY kumotaan ja korvataan
ehdotetulla asetuksella.
3.8. Unionin toimivalta, oikeusperusta,
toissijaisuusperiaate ja sääntelytapa
Oikeusperusta
Ehdotus perustuu perussopimuksen 114
artiklaan.
Toissijaisuusperiaate
Toissijaisuusperiaate koskee erityisesti nyt
lisättyjä säännöksiä, joilla pyritään parantamaan direktiivin 2000/9/EY
tehokasta täytäntöönpanon valvontaa; näitä ovat talouden toimijoiden
velvollisuudet, jäljitettävyyssäännökset sekä vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten arviointia ja ilmoittamista koskevat säännökset.
Lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta
saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kansallisella tasolla toteutetut
toimenpiteet ovat johtaneet erilaisiin toimintatapoihin ja talouden toimijoiden
erilaiseen kohteluun unionin sisällä, mikä vaarantaa direktiivin 2000/9/EY
tavoitteen. Jos näiden ongelmien ratkaisemiseksi toteutetaan toimia
kansallisella tasolla, riskinä on esteiden luominen tavaroiden vapaalle
liikkuvuudelle. Lisäksi kansallisen tason toiminta rajoittuu jäsenvaltion
alueelliseen toimivaltaan. Koordinoidulla unionin tason toiminnalla voidaan
paljon paremmin saavuttaa asetetut tavoitteet, ja niillä tehostetaan
erityisesti markkinavalvontaa. Tämän vuoksi on asianmukaisempaa toteuttaa
toimia unionin tasolla.
Suhteellisuusperiaate
Ehdotetuissa muutoksissa ei
suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetettujen
tavoitteiden saavuttamiseksi.
Uusilla tai muutetuilla velvollisuuksilla ei
aiheuteta tarpeettomia rasitteita tai kustannuksia yrityksille – etenkään
pienille ja keskisuurille yrityksille – eikä viranomaisille. Jos muutoksilla on
kielteisiä vaikutuksia, vaikutustenarvioinnin perusteella pyritään esittämään
ratkaisua, joka olisi parhaiten oikeassa suhteessa kartoitettuihin ongelmiin.
Useat muutokset koskevat nykyisen direktiivin selkeyttämistä, eikä niillä oteta
käyttöön uusia vaatimuksia, joilla olisi kustannusvaikutuksia.
Sääntelytavan valinta
Säädösehdotuksen muoto on asetus.
Säädös muutetaan direktiivistä asetukseksi,
koska on otettava huomioon sääntely-ympäristön yksinkertaistamista koskeva
komission yleinen tavoite ja varmistettava, että ehdotettu lainsäädäntö pannaan
yhdenmukaisella tavalla täytäntöön kaikkialla unionissa.
Ehdotettu asetus perustuu perussopimuksen
114 artiklaan, ja sillä pyritään varmistamaan köysiratalaitteistoihin
asennettavaksi tarkoitettujen osajärjestelmien ja turvakomponenttien
sisämarkkinoiden moitteeton toiminta sekä säilyttämään jäsenvaltioiden nykyinen
rooli köysiratalaitteistojen osalta. Siinä otetaan käyttöön selkeät ja
yksityiskohtaiset säännöt, joita sovelletaan yhdenmukaisella tavalla samaan
aikaan kaikkialla unionissa.
Täydellisen
yhdenmukaistamisen periaatteiden mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa ottaa
kansallisessa lainsäädännössään käyttöön osajärjestelmien ja turvakomponenttien
markkinoille saattamiseen sovellettavia tiukempia vaatimuksia tai
lisävaatimuksia. Etenkin valmistajien noudattamien pakollisten olennaisten
vaatimusten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen on oltava samat
kaikissa jäsenvaltioissa.
Sama koskee säännöksiä,
jotka on sisällytetty asetukseen sen mukauttamiseksi uutta lainsäädäntökehystä
koskevaan päätökseen. Nämä säännökset ovat selkeitä ja riittävän tarkkoja,
minkä vuoksi asianomaiset toimijat pystyvät soveltamaan niitä suoraan.
Jäsenvaltioille asetettuja
velvollisuuksia – kuten velvollisuutta arvioida, nimetä ja ilmoittaa
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset – ei siirretä sellaisinaan osaksi
kansallista lainsäädäntöä, vaan jäsenvaltiot panevat ne täytäntöön tarvittavin
sääntely- ja hallinnollisin järjestelyin. Tämä ei muutu, kun asianomaiset
velvollisuudet vahvistetaan asetuksessa.
Näin ollen jäsenvaltioilla
ei ole juurikaan joustovaraa direktiivin siirtämisessä osaksi kansallista
lainsäädäntöä. Kun sääntelytavaksi valitaan asetus, jäsenvaltiot kuitenkin
säästävät kulut, jotka aiheutuisivat direktiivin saattamisesta osaksi
kansallista lainsäädäntöä.
Lisäksi asetuksella vältetään riskit, joita
voisi aiheutua siitä, että eri jäsenvaltiot siirtävät direktiivin osaksi
kansallista lainsäädäntöään eri tavoin, mikä puolestaan voisi johtaa
turvallisuuden eritasoiseen suojeluun, aiheuttaa esteitä sisämarkkinoiden
toiminnalle ja näin ollen haitata direktiivin tehokasta täytäntöönpanoa.
Vaikka säädöstyyppi
vaihtuu direktiivistä asetukseksi, sääntelyn lähestymistapa ei muutu.
Uuden lähestymistavan
perusominaisuudet säilytetään kokonaisuudessaan. Valmistajat saavat valita
joustavasti keinot, joiden avulla ne varmistavat olennaisten vaatimusten
noudattamisen. Ne saavat myös valita käytettävissä olevista vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyistä sen menettelyn, jota käytetään osajärjestelmien ja
turvakomponenttien vaatimustenmukaisuuden osoittamisessa. Säädöksen muoto ei
vaikuta nykyisiin lainsäädännön täytäntöönpanoa tukeviin mekanismeihin
(standardointimenettely, työryhmät, hallinnollinen yhteistyö, ohjeasiakirjojen
laatiminen jne.).
Asetuksen käyttöönotto ei myöskään tarkoita
sitä, että päätöksentekomenettely keskitettäisiin. Jäsenvaltiot säilyttävät
köysiratalaitteistoja ja yhdenmukaistettujen säännösten täytäntöönpanoa
koskevan toimivaltansa esimerkiksi ilmoitettujen laitosten nimeämisessä ja
akkreditoinnissa, markkinavalvonnassa ja täytäntöönpanon valvontatoimissa
(esimerkiksi seuraamukset).
Lopuksi todettakoon, että
käyttämällä sisämarkkinalainsäädännön alalla säädöstyyppinä asetusta voidaan
välttää jäsenvaltioiden harjoittaman ”ylisääntelyn” riski, mitä myös
sidosryhmät pitävät tärkeänä. Myös valmistajat pystyvät toimimaan suoraan
asetustekstin pohjalta, eikä niiden tarvitse tarkastella 28 jäsenvaltion
omaa direktiiviin perustuvaa lainsäädäntöä.
Tämän perusteella
katsotaan, että asetus on kaikkien osapuolten kannalta asianmukaisin ja vähiten
kustannuksia aiheuttava vaihtoehto, koska se mahdollistaa ehdotetun
lainsäädännön nopeamman ja johdonmukaisemman soveltamisen ja koska sillä
vahvistetaan selkeämpi sääntely-ympäristö kaikille talouden toimijoille ja
vältetään kustannukset, joita jäsenvaltiolle aiheutuisi lainsäädännön
siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole vaikutuksia EU:n
talousarvioon.
5.           LISÄTIEDOT
Lainsäädännön kumoaminen
Ehdotuksen hyväksymisestä seuraa direktiivin
2000/9/EY kumoaminen.
Euroopan talousalue
Ehdotettu toimenpide koskee ETA-sopimuksen
soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se olisi ulotettava koskemaan
Euroopan talousaluetta.
2014/0107 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
köysiratalaitteistoista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja
sosiaalikomitean lausunnon[10],
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Köysiratalaitteistoista
annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/9/EY[11] vahvistetaan säännöt,
joita sovelletaan henkilökuljetukseen suunniteltuihin, rakennettuihin ja
käytettäviin köysiratalaitteistoihin.
(2)       Direktiivi 2000/9/EY perustuu
teknistä yhdenmukaistamista ja standardointia koskevasta uudesta
lähestymistavasta 5 päivänä toukokuuta 1985 annetussa neuvoston
päätöslauselmassa[12]
esitettyihin uuden lähestymistavan periaatteisiin. Näin ollen siinä
vahvistetaan ainoastaan olennaiset vaatimukset, joita sovelletaan
köysiratalaitteistoihin, ja Euroopan standardointikomitea (CEN) ja Euroopan
sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec) hyväksyvät tekniset
yksityiskohdat eurooppalaisesta standardoinnista annetun Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012[13]
mukaisesti. Näin vahvistettujen yhdenmukaistettujen standardien, joiden
viitenumero julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
noudattaminen luo vaatimustenmukaisuusolettaman direktiivin 2000/9/ETY
vaatimusten noudattamisesta. Kokemukset ovat osoittaneet, että nämä
perusperiaatteet ovat toimineet hyvin tällä alalla ja että ne olisi
säilytettävä ja niitä olisi edistettävä.
(3)       Direktiivin 2000/9/EY
täytäntöönpanosta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että joitakin sen
säännöksistä on tarpeen muuttaa niiden selkeyttämiseksi ja saattamiseksi ajan
tasalle ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi lähinnä sen soveltamisalan sekä
osajärjestelmien vaatimustenmukaisuuden arvioinnin osalta.
(4)       Tuotteiden kaupan pitämiseen
liittyvistä yhteisistä puitteista tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston
päätöksessä N:o 768/2008/EY[14]
säädetään yhteisistä puitteista yleisille periaatteille ja viitesäännöksille,
joita on tarkoitus soveltaa kaikessa tuotteiden kaupan pitämisen ehtojen
yhdenmukaistamista koskevassa lainsäädännössä, jotta voidaan tarjota
johdonmukainen perusta kyseisen lainsäädännön tarkistamista tai
uudelleenlaatimista varten. Direktiivi 2000/9/EY olisi sen vuoksi mukautettava
mainittuun päätökseen.
(5)       Koska direktiiviin 2000/9/EY
on tehtävä useita muutoksia, se olisi selkeyden vuoksi kumottava ja korvattava.
Koska soveltamisalan, olennaisten vaatimusten ja vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyjen on oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa, uuden
lähestymistavan periaatteisiin perustuvan direktiivin saattamisessa osaksi
kansallista lainsäädäntöä ei ole juurikaan joustovaraa. Sääntelykehyksen
yksinkertaistamiseksi direktiivi 2000/9/EY olisi korvattava asetuksella, joka
on asianmukainen säädöstyyppi, koska sillä otetaan käyttöön selkeät ja
yksityiskohtaiset säännöt, jotka eivät anna jäsenvaltioille mahdollisuutta
saattaa niitä osaksi kansallista lainsäädäntöään eri tavoin, ja varmistetaan
näin yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa.
(6)       Tuotteiden kaupan pitämiseen
liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista
annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 765/2008[15] vahvistetaan
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointia koskevat
horisontaaliset säännöt[, tuotteiden markkinavalvontaa ja kolmansista maista
tuotavien tuotteiden tarkastuksia koskevat puitteet] sekä CE-merkintää koskevat
yleiset periaatteet.
(7)       [Tuotteiden
markkinavalvonnasta] annetussa asetuksessa (EU) N:o […/…][16] säädetään
yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat markkinavalvontaa ja kolmansista
maista tuotavien tuotteiden tarkastuksia, osajärjestelmät ja turvakomponentit
mukaan luettuina. Siinä säädetään myös suojalausekemenettelystä.
Jäsenvaltioiden on järjestettävä ja toteutettava markkinavalvonta, nimitettävä
markkinavalvontaviranomaiset ja määriteltävä niiden toimivalta ja tehtävät.
Niiden on myös määrä laatia yleisiä ja alakohtaisia markkinavalvontaohjelmia.
(8)       Direktiivin 2000/9/EY
soveltamisala olisi säilytettävä ennallaan. Tätä asetusta olisi sovellettava
henkilökuljetukseen tarkoitettuihin köysiratalaitteistoihin, joita käytetään
vuoristoalueiden matkailukohteissa tai kaupunkiliikenteessä.
Köysiratalaitteistot ovat pääosin nostojärjestelmiä, kuten raiteilla kulkevia
köysiratoja, ilmassa kulkevia köysiratoja, köysiriippuratoja, korihissejä,
tuolihissejä ja vetohissejä. Keskeisinä kriteereinä tämän asetuksen
soveltamisalaan kuuluvien laitteistojen määrittämisessä käytetään vetoköysien
käyttöä ja matkustajien kuljettamistehtävää.
(9)       On kehitetty uudentyyppisiä
köysiratalaitteistoja, jotka on tarkoitettu sekä kuljetus- että vapaa-ajan
käyttöön. Tällaisten laitteistojen olisi kuuluttava tämän asetuksen
soveltamisalaan.
(10)     Tietyt köysiratalaitteistot
olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle joko siksi, että ne
kuuluvat unionin muun alakohtaisen yhdenmukaistamislainsäädännön piiriin, tai
siksi, että niitä voidaan säännellä riittävällä tavalla kansallisella tasolla.
(11)     Köysikäyttöiset hissit, sekä
pystysuorassa että kulmassa vaakatasoon nähden liikkuvat, jotka liikkuvat
määrättyjen tasojen välillä rakennuksissa tai rakennelmissa lukuun ottamatta
asemia, kuuluvat unionin alakohtaisen lainsäädännön piiriin ja ne tulisi jättää
tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
(12)     Oikeudellisen selkeyden
varmistamiseksi asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle olisi köysivetoisten
lauttojen lisäksi jätettävä kaikki köysivetoiset laitteistot, joissa käyttäjät
tai kantavat yksiköt ovat veden varassa, kuten köysivetoiset
vesihiihtolaitteistot.
(13)     Jotta varmistetaan, että
köysiratalaitteistot ja niiden infrastruktuuri, osajärjestelmät ja turvakomponentit
takaavat henkilöiden terveyden ja turvallisuuden korkeatasoisen suojan, on
tarpeen vahvistaa köysiratalaitteistojen suunnittelua ja rakentamista koskevat
säännöt.
(14)     Jäsenvaltioiden olisi
varmistettava köysiratalaitteistojen turvallisuus niiden rakennusvaiheen,
käyttöönoton ja käytön aikana.
(15)     Tämä asetus ei vaikuta
jäsenvaltioiden oikeuteen säätää vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina
maankäyttöoikeuden ja aluesuunnittelun osalta ja joilla varmistetaan ympäristön
sekä henkilöiden ja etenkin työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelu
köysiratalaitteistoja käytettäessä.
(16)     Tämä asetus ei vaikuta
jäsenvaltioiden oikeuteen säätää asianmukaisista menettelyistä, jotka koskevat
suunniteltujen köysiratalaitteistojen hyväksymistä, köysiratalaitteistojen
tarkastamista ennen niiden käyttöönottoa ja köysiratalaitteistojen valvontaa
niiden käytön aikana.
(17)     Tässä asetuksessa olisi
otettava huomioon, että köysiratalaitteistojen turvallisuus riippuu yhtä paljon
ympäristöön liittyvistä olosuhteista kuin teollisesti valmistettujen osien
laadusta sekä laitteen kokoonpanosta ja asennuksesta sijaintipaikalla ja sen
käytönaikaisesta valvonnasta. Vakavien onnettomuuksien syyt voivat liittyä
paikan valintaan, itse kuljetusjärjestelmään, rakenteisiin tai tapaan, jolla
järjestelmää käytetään ja huolletaan.
(18)     Vaikka tässä asetuksessa ei
säädetä köysiratalaitteistojen varsinaisesta käytöstä, siinä olisi asetettava
yleiset puitteet, joilla pyritään varmistamaan, että tällaisia jäsenvaltioiden
alueella sijaitsevia laitteistoja käytetään siten, että laitteistojen
käyttäjille, käyttöhenkilöstölle ja kolmansille osapuolille tarjotaan korkea
suojataso.
(19)     Köysiratalaitteistojen
teknologisia innovaatioita voidaan tarkastaa ja testata perusteellisesti
ainoastaan rakentamalla uusi köysiratalaitteisto. Siksi olisi otettava käyttöön
menettely, jolla paitsi varmistetaan olennaisten vaatimusten noudattaminen myös
voidaan ottaa huomioon tietyn köysiratalaitteiston erityisedellytykset.
(20)     Jäsenvaltioiden olisi toteutettava
tarpeelliset toimet sen varmistamiseksi, että köysiratalaitteistot saa ottaa
käyttöön ainoastaan mikäli ne ovat tämän asetuksen mukaisia eivätkä ne vaaranna
henkilöiden terveyttä ja turvallisuutta taikka omaisuutta silloin, kun ne ovat
asianmukaisesti asennettuja ja huollettuja ja kun niitä käytetään niille
suunniteltuun tarkoitukseen.
(21)     Jäsenvaltioiden olisi
vahvistettava hyväksyntämenettelyt, joita sovelletaan suunniteltujen
köysiratalaitteistojen rakentamiseen ja tällaisiin laitteistoihin tehtäviin
muutoksiin sekä laitteistojen käyttöönottamiseen, jotta varmistetaan, että
köysiratalaitteistot rakennetaan ja asennetaan paikalleen turvallisesti
turvallisuusanalyysin ja turvallisuusselvityksen sekä kaikkien
lainsäädännöllisten vaatimusten mukaisesti.
(22)     Suunniteltuja
köysiratalaitteistoja koskevassa turvallisuusanalyysissä olisi määritettävä
komponentit, joista köysiratalaitteiston turvallisuus riippuu.
(23)     Suunniteltuja
köysiratalaitteistoja koskevassa turvallisuusanalyysissä olisi otettava huomioon
köysiratalaitteistojen toimintaan liittyvät rajoitukset vaarantamatta
kuitenkaan osajärjestelmien ja turvakomponenttien vapaan liikkuvuuden
periaatetta tai itse köysiratalaitteistojen turvallisuutta.
(24)     Tällä asetuksella olisi
pyrittävä varmistamaan köysiratalaitteistojen osajärjestelmien ja
köysiratalaitteistojen turvakomponenttien sisämarkkinoiden toimivuus. Tämän
asetuksen säännösten mukaisiin osajärjestelmiin ja köysiratalaitteistoihin
olisi sovellettava tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta.
(25)     Osajärjestelmien ja
turvakomponenttien asentaminen köysiratalaitteistoon olisi sallittava
edellyttäen, että ne mahdollistavat sellaisten köysiratalaitteistojen
rakentamisen, jotka ovat tämän asetuksen mukaisia eivätkä vaaranna henkilöiden
terveyttä ja turvallisuutta taikka omaisuutta silloin, kun ne ovat
asianmukaisesti asennettuja ja huollettuja ja kun niitä käytetään niille
suunniteltuun tarkoitukseen.
(26)     Olennaisia vaatimuksia olisi
tulkittava ja sovellettava siten, että otetaan huomioon tekniikan taso
suunnittelu- ja valmistusvaiheessa sekä tekniset ja taloudelliset näkökohdat,
jotka ovat johdonmukaiset terveyden ja turvallisuuden korkeatasoisen suojelun
kanssa.
(27)     Talouden toimijoiden olisi
oltava toimitusketjuun liittyvien tehtäviensä mukaisesti vastuussa siitä, että
osajärjestelmät ja turvakomponentit ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia,
jotta varmistetaan yleisen edun suojelun korkea taso muun muassa käyttäjien ja
muiden henkilöiden terveyden ja turvallisuuden sekä omaisuuden suojelun osalta
sekä taataan tasapuolinen kilpailu unionin markkinoilla.
(28)     Kaikkien talouden toimijoiden,
jotka kuuluvat toimitus- ja jakeluketjuun, olisi toteutettava asianmukaisia
toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että markkinoilla asetetaan saataville ainoastaan
sellaisia osajärjestelmiä ja turvakomponentteja, jotka ovat tämän asetuksen
mukaisia. On tarpeen säätää selkeästä ja oikeasuhteisesta velvollisuuksien
jaosta, joka vastaa kunkin talouden toimijan tehtävää toimitus- ja
jakeluketjussa.
(29)     Osajärjestelmien ja
turvakomponenttien valmistajalla on parhaat mahdollisuudet suorittaa
täydellinen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, koska valmistajalla on
yksityiskohtaiset tiedot suunnittelu- ja tuotantoprosessista.
Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin olisi sen vuoksi edelleen kuuluttava
yksinomaan osajärjestelmän tai turvakomponentin valmistajan velvollisuuksiin.
(30)     Talouden toimijoiden ja
kansallisten markkinavalvontaviranomaisten välisen viestinnän helpottamiseksi
jäsenvaltioiden olisi kehotettava talouden toimijoita ilmoittamaan
postiosoitteensa lisäksi verkkosivustonsa osoite.
(31)     On tarpeen varmistaa, että
unionin markkinoille tulevat kolmansista maista peräisin olevat osajärjestelmät
ja turvakomponentit ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja etenkin että
valmistajat ovat suorittaneet näille osajärjestelmille ja turvakomponenteille
asianmukaiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt. Olisi säädettävä,
että maahantuojat huolehtivat siitä, että osajärjestelmät ja turvakomponentit,
joita ne saattavat markkinoille, ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, ja
että ne eivät saata markkinoille osajärjestelmiä ja turvakomponentteja, jotka
eivät ole näiden vaatimusten mukaisia tai jotka aiheuttavat riskin. Lisäksi
olisi säädettävä, että maahantuojien on huolehdittava siitä, että
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt on suoritettu ja että
osajärjestelmien ja turvakomponenttien merkinnät ja valmistajien laatimat
asiakirjat ovat toimivaltaisten valvontaviranomaisten saatavilla tarkastuksia
varten.
(32)     Jakelija asettaa
osajärjestelmän tai turvakomponentin saataville markkinoilla sen jälkeen, kun
valmistaja tai maahantuoja on saattanut sen markkinoille, ja jakelijan olisi
toimittava asianmukaista huolellisuutta noudattaen varmistaakseen, että osajärjestelmän
tai turvakomponentin käsittely ei vaikuta kielteisesti osajärjestelmän tai
turvakomponentin vaatimustenmukaisuuteen.
(33)     Saattaessaan markkinoille
osajärjestelmän tai turvakomponentin jokaisen maahantuojan olisi ilmoitettava
osajärjestelmässä tai turvakomponentissa nimensä, rekisteröity tuotenimensä tai
rekisteröity tavaramerkkinsä ja postiosoitteensa, josta maahantuojaan saa
yhteyden. Olisi säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa osajärjestelmän
tai turvakomponentin koko tai luonne ei salli tätä. Näihin kuuluvat tapaukset,
joissa maahantuojan olisi avattava pakkaus merkitäkseen nimensä ja osoitteensa
turvakomponenttiin.
(34)     Jos talouden toimija joko
saattaa osajärjestelmän tai turvakomponentin markkinoille omalla nimellään tai
tavaramerkillään tai muuttaa osajärjestelmää tai turvakomponenttia sellaisella
tavalla, joka voi vaikuttaa tämän asetuksen vaatimusten täyttymiseen, kyseistä
toimijaa olisi pidettävä valmistajana, ja siksi sen olisi täytettävä
valmistajalle kuuluvat velvollisuudet.
(35)     Koska jakelijat ja
maahantuojat ovat lähellä markkinoita, niiden olisi oltava mukana
toimivaltaisten kansallisten viranomaisten markkinavalvontatehtävissä ja oltava
valmiita osallistumaan niihin aktiivisesti toimittamalla toimivaltaisille
viranomaisille kaikki kyseiseen osajärjestelmään tai turvakomponenttiin
liittyvät tarvittavat tiedot.
(36)     Osajärjestelmän tai
turvakomponentin jäljitettävyyden varmistaminen koko toimitusketjussa edistää
markkinavalvonnan yksinkertaistamista ja tehostamista. Tehokas jäljitettävyysjärjestelmä
auttaa markkinavalvontaviranomaisia jäljittämään talouden toimijat, jotka ovat
asettaneet vaatimustenvastaisia osajärjestelmiä tai turvakomponentteja
saataville markkinoilla.
(37)     Tämä asetus olisi rajattava
olennaisten vaatimusten ilmaisemiseen. Jotta vaatimustenmukaisuuden arviointi
kyseisten vaatimusten osalta olisi helpompaa, on tarpeen säätää
vaatimustenmukaisuusolettamasta niiden köysiratalaitteistojen osalta, jotka
ovat sellaisten yhdenmukaistettujen standardien mukaisia, jotka on vahvistettu
asetuksen (EU) N:o 1025/2012 mukaisesti kyseisiä vaatimuksia vastaavien
yksityiskohtaisten teknisten eritelmien ilmaisemista varten, erityisesti
köysiratalaitteistojen suunnittelun, rakentamisen ja käytön osalta.
(38)     Asetuksessa (EU) N:o 1025/2012
säädetään yhdenmukaistetuista standardeista esitettäviä vastalauseita
koskevasta menettelystä tapauksissa, joissa kyseiset standardit eivät kokonaan
täytä tämän asetuksen vaatimuksia.
(39)     Jotta talouden toimijoilla
olisi mahdollisuus osoittaa ja toimivaltaisilla viranomaisilla mahdollisuus
varmistaa, että markkinoilla saataville asetettavat osajärjestelmät ja
turvakomponentit ovat olennaisten vaatimusten mukaisia, on tarpeen säätää
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. Päätöksessä N:o 768/2008/EY
säädetään vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyissä käytettävistä
moduuleista, joiden menettelyt vaihtelevat vähiten tiukoista tiukimpiin
suhteessa kulloiseenkin riskitasoon ja vaadittuun turvallisuustasoon. Eri
alojen välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja tapauskohtaisen vaihtelun
välttämiseksi vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt olisi valittava näiden
moduulien joukosta.
(40)     Osajärjestelmien ja
turvakomponenttien valmistajien olisi laadittava
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa annetaan tämän asetuksen mukaisesti
edellytetyt tiedot siitä, että osajärjestelmä tai turvakomponentti on tämän
asetuksen sekä unionin muun asiaankuuluvan yhdenmukaistamislainsäädännön
vaatimusten mukainen. EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen olisi oltava
osajärjestelmän tai turvakomponentin mukana.
(41)     Jotta varmistetaan
tosiasiallinen mahdollisuus saada tietoa markkinavalvontaa varten, kaikkien
osajärjestelmään tai turvakomponenttiin sovellettavien unionin säädösten
yksilöimiseksi vaadittavien tietojen olisi oltava saatavilla yhdessä ainoassa
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa.
(42)     CE-merkintä osoittaa
osajärjestelmän tai turvakomponentin vaatimustenmukaisuuden ja on näkyvä tulos
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin koko prosessista sen laajassa merkityksessä.
CE-merkinnän yleisistä periaatteista ja sen suhteesta muihin merkintöihin
säädetään asetuksessa (EY) N:o 765/2008. CE-merkinnän kiinnittämistä koskevat
säännöt olisi annettava tässä asetuksessa.
(43)     Sen tarkastaminen, että
osajärjestelmät tai turvakomponentit ovat tässä asetuksessa säädettyjen
olennaisten vaatimusten mukaisia, on välttämätöntä käyttäjien ja ulkopuolisten
suojelemiseksi tehokkaasti.
(44)     Jotta varmistetaan, että
osajärjestelmät ja turvakomponentit ovat olennaisten vaatimusten mukaisia, on
tarpeen vahvistaa asianmukaiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt,
joita valmistajan on noudatettava. Nämä menettelyt olisi vahvistettava
päätöksessä N:o 768/2008/EY säädettyjen vaatimustenmukaisuuden
arviointimoduulien perusteella.
(45)     Tässä asetuksessa säädetyt
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt edellyttävät jäsenvaltioiden
komissiolle ilmoittamien vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten toimintaa.
(46)     Kokemus on osoittanut, että
direktiivissä 2000/9/EY asetetut ehdot, jotka vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten on täytettävä, jotta ne voidaan ilmoittaa komissiolle, eivät
ole riittäviä varmistamaan, että tällaisten laitosten toiminta on kauttaaltaan
korkeatasoista koko unionissa. On kuitenkin olennaista, että kaikki vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitokset suorittavat tehtävänsä samantasoisesti ja terveen kilpailun
edellytysten mukaisesti. Tämä edellyttää pakollisten vaatimusten asettamista
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille, jotka haluavat tulla ilmoitetuiksi
vaatimustenmukaisuuden arviointipalvelujen tarjoamista varten.
(47)     Jotta varmistetaan
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhtenäinen laatutaso, on tarpeen vahvistaa
myös ilmoittamisesta vastaavia viranomaisia sekä muita ilmoitettujen laitosten
arvioinnissa, ilmoittamisessa ja valvonnassa mukana olevia elimiä koskevat
vaatimukset.
(48)     Jos vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitos osoittaa noudattavansa yhdenmukaistettuja standardeja, sen
olisi oletettava täyttävän tässä asetuksessa säädetyt vastaavat vaatimukset.
(49)     Tässä asetuksessa säädettyä
järjestelmää olisi täydennettävä akkreditointijärjestelmällä, josta säädetään
asetuksessa (EY) N:o 765/2008. Koska akkreditointi on olennainen keino
tarkastaa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten pätevyys, sitä olisi käytettävä
myös ilmoittamistarkoituksia varten.
(50)     Kansallisten viranomaisten
olisi kaikkialla unionissa pidettävä asetuksen (EY) N:o 765/2008 säännösten
mukaista avointa akkreditointia, jolla varmistetaan tarvittava luottamuksen
taso vaatimustenmukaisuustodistuksissa, ensisijaisena keinona osoittaa
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tekninen pätevyys. Kansalliset
viranomaiset voivat kuitenkin katsoa, että niillä on käytettävissään
asianmukaiset keinot suorittaa tämä arviointi itse. Jotta varmistetaan muiden
kansallisten viranomaisten tekemän arvioinnin riittävä uskottavuus, niiden
olisi tällaisessa tapauksessa toimitettava komissiolle ja muille
jäsenvaltioille tarvittavat asiakirjatodisteet siitä, että arvioidut
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ovat asiaa koskevien säädettyjen
vaatimusten mukaisia.
(51)     Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitokset teettävät usein alihankintana osia vaatimustenmukaisuuden
arviointiin liittyvistä toimistaan tai käyttävät tytäryhtiötä. Osajärjestelmien
ja turvakomponenttien saattaminen unionin markkinoille edellyttää suojan tasoa,
jonka turvaamiseksi on olennaista, että vaatimustenmukaisuuden
arviointitehtävien suorittamista varten alihankkijat ja tytäryhtiöt täyttävät
samat vaatimukset kuin ilmoitetut laitokset. Sen vuoksi on tärkeää, että
ilmoitettavien laitosten pätevyyden ja suoritusten arviointi ja jo
ilmoitettujen laitosten valvonta kattaa myös alihankkijoiden ja tytäryhtiöiden
suorittamat toimet.
(52)     Ilmoitusmenettelyn tehokkuuden
ja avoimuuden lisääminen ja erityisesti sen mukauttaminen uusiin tekniikoihin
on tarpeen, jotta sähköinen ilmoittaminen on mahdollista.
(53)     Koska vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitokset voivat tarjota palvelujaan unionin koko alueella, on
tarkoituksenmukaista antaa muille jäsenvaltioille ja komissiolle mahdollisuus
esittää vastalauseita ilmoitetun laitoksen osalta. Sen vuoksi on tärkeää säätää
ajanjaksosta, jotta mahdolliset vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten
pätevyyttä koskevat epäilykset tai huolenaiheet voidaan selvittää, ennen kuin
ne alkavat toimia ilmoitettuina laitoksina.
(54)     Kilpailukyvyn vuoksi on
olennaista, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset soveltavat
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä aiheuttamatta kohtuutonta taakkaa
talouden toimijoille. Samasta syystä ja talouden toimijoiden yhdenvertaisen
kohtelun varmistamiseksi on varmistettava vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyiden teknisen soveltamisen johdonmukaisuus. Tämä voidaan
saavuttaa parhaiten asianmukaisella koordinoinnilla ja yhteistyöllä
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten välillä.
(55)     Jotta voidaan varmistaa tämän
asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä
täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[17]
mukaisesti.
(56)     Hyväksyttäessä
täytäntöönpanosäädöksiä, joissa ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota pyydetään
ryhtymään tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin sellaisten ilmoitettujen
laitosten osalta, jotka eivät täytä tai eivät enää täytä niiden ilmoittamiselle
asetettuja vaatimuksia, olisi sovellettava neuvoa-antavaa menettelyä.
(57)     On tarpeen säätää
siirtymäjärjestelyistä, joiden mukaisesti voidaan asettaa saataville
markkinoilla ja ottaa käyttöön osajärjestelmiä ja turvakomponentteja, jotka on
jo saatettu markkinoille direktiivin 2000/9/EY mukaisesti.
(58)     On tarpeen säätää
siirtymäjärjestelyistä, joiden mukaisesti voidaan ottaa käyttöön
köysiratalaitteistoja, jotka on jo srakennettu direktiivin 2000/9/EY
mukaisesti.
(59)     Jäsenvaltioiden olisi
säädettävä tämän asetuksen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja
varmistettava, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten olisi oltava
tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
(60)     Jäsenvaltiot eivät voi
riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli varmistaa, että
köysiratalaitteistot täyttävät vaatimukset, joilla varmistetaan käyttäjien
suojelun ja turvallisuuden korkea taso ja taataan samalla osajärjestelmien ja
turvakomponenttien sisämarkkinoiden toimivuus, vaan tavoite voidaan sen
laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten
unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5
artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.. Mainitussa
artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei
ylitetä sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
            YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka
koskevat henkilökuljetukseen tarkoitettujen köysiratalaitteistojen suunnittelua
ja rakentamista sekä tällaisiin laitteistoihin tarkoitettujen osajärjestelmien
ja turvakomponenttien markkinoilla saataville asettamista ja vapaata
liikkuvuutta.
2 artikla
Soveltamisala
1)           Tätä asetusta sovelletaan
henkilökuljetukseen tarkoitettuihin köysiratalaitteistoihin sekä tällaisiin
laitteistoihin tarkoitettuihin osajärjestelmiin ja turvakomponentteihin.
2)           Tätä asetusta ei sovelleta
seuraaviin:
a)      hissejä koskevan Euroopan parlamentin ja
neuvoston direktiivin 95/16/EY[18]
soveltamisalaan kuuluvat hissit;
b)      köysikäyttöiset rakenteeltaan
tavanomaiset raitiovaunut;
c)      maataloudessa käytettävät laitteistot ja
vuoristomajojen huollossa käytettävät laitteistot, joita ei ole tarkoitettu yleisön
kuljettamiseen;
d)      kiinteät ja siirrettävät markkina- ja
huvipuistolaitteistot, jotka on tarkoitettu yksinomaan vapaa-ajan käyttöön ja
joita ei käytetä henkilöiden kuljettamiseen;
e)      kaivoksissa käytettävät laitteistot sekä
teollisiin tarkoituksiin rakennetut ja käytettävät laitteistot;
f)       laitteistot, joissa käyttäjät tai
kantavat yksiköt ovat veden varassa.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa
tarkoitetaan
1)           ’köysiratalaitteistolla’ paikalleen
asennettua infrastruktuurista ja useasta komponentista toteutettaviin
laitteistoihin tarkoitetuista osajärjestelmistä koostuvaa kokonaista
järjestelmää, joka on suunniteltu, rakennettu, kokoonpantu ja otettu käyttöön
henkilökuljetusta varten ja jota liikutetaan radan suuntaisesti sijoitettujen
vetoköysien avulla;
2)           ’osajärjestelmällä’
liitteessä I luetteloituja järjestelmiä tai niiden yhdistelmää;
3)           ’infrastruktuurilla’ kutakin
laitteistoa varten erityisesti suunniteltavaa ja paikalla rakennettavaa linjan
sijoitusta, järjestelmätietoja, linjarakenteita ja asemarakenteita, jotka ovat
tarpeen laitteiston rakentamisessa ja toiminnassa, perustukset mukaan
luettuina;
4)           ’turvakomponenteilla’ laitteistoon
kuuluvaa peruskomponenttia, komponenttiryhmää, osayksikköä tai kokonaista
yksikköä ja kaikkia laitteita, jotka on tarkoitettu liitettäväksi
osajärjestelmään tai köysiratalaitteistoon turvallisen toiminnan takaamiseksi
ja joiden puutteellinen toiminta vaarantaa henkilöiden, käyttäjien,
käyttöhenkilöstön tai ulkopuolisten turvallisuuden tai terveyden;
5)           ’käyttöön liittyvillä teknisillä
vaatimuksilla’ kaikkia niitä teknisiä määräyksiä ja toimenpiteitä, jotka
vaikuttavat suunnitteluun ja rakentamiseen ja jotka ovat välttämättömiä
köysiratalaitteiston turvallisen käytön kannalta;
6)           ’huoltoon liittyvillä teknisillä vaatimuksilla’
kaikkia teknisiä määräyksiä ja toimenpiteitä, jotka vaikuttavat suunnitteluun
ja rakentamiseen ja jotka ovat välttämättömiä laitteen turvallisen käytön
takaavan kunnossapidon kannalta;
7)           ’köysiriippuradalla’
köysiratalaitteistoa, jossa kantavat yksiköt riippuvat yhden tai useamman
köyden varassa;
8)           ’vetohissillä’ köysiratalaitteistoa,
jossa asianmukaisesti varustautuneita käyttäjiä kuljetetaan köyden avulla
valmista nousurataa pitkin;
9)           ’raiteilla kulkevalla köysiradalla’
köysiratalaitteistoa, jossa kantavia yksiköitä vedetään maassa olevia tai
kiinteiden rakenteiden tukemia raiteita pitkin;
10)         ’asettamisella saataville
markkinoilla’ osajärjestelmän tai turvakomponentin toimittamista unionin
markkinoille liiketoiminnan yhteydessä jakelua tai käyttöä varten joko maksua
vastaan tai maksutta;
11)         ’markkinoille saattamisella’
osajärjestelmän tai turvakomponentin asettamista ensimmäistä kertaa saataville
unionin markkinoilla;
12)         ’käyttöönotolla’ köysiratalaitteiston
ensimmäistä käyttöä;
13)         ’valmistajalla’ luonnollista henkilöä
tai oikeushenkilöä, joka valmistaa taikka suunnitteluttaa tai valmistuttaa
osajärjestelmän tai turvakomponentin ja markkinoi tätä osajärjestelmää tai
turvakomponenttia omalla nimellään tai tavaramerkillään;
14)         ’valtuutetulla edustajalla’ unioniin
sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jolla on valmistajan
antama kirjallinen toimeksianto hoitaa valmistajan puolesta tietyt tehtävät;
15)         ’maahantuojalla’ unioniin
sijoittautunutta luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka saattaa
kolmannesta maasta tuodun osajärjestelmän tai turvakomponentin unionin
markkinoille;
16)         ’jakelijalla’ toimitusketjuun
kuuluvaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka asettaa osajärjestelmän
tai turvakomponentin saataville markkinoilla mutta joka ei ole valmistaja tai
maahantuoja;
17)         ’talouden toimijoilla’ valmistajaa,
valtuutettua edustajaa, maahantuojaa ja jakelijaa;
18)         ’teknisellä eritelmällä’ asiakirjaa,
jossa määrätään tekniset vaatimukset, jotka osajärjestelmän tai
turvakomponentin on täytettävä;
19)         ’yhdenmukaistetulla standardilla’
asetuksen (EU) N:o 1025/2012 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määriteltyä
yhdenmukaistettua standardia;
20)         ’akkreditoinnilla’ akkreditointia
sellaisena kuin se on määritelty asetuksen (EY) N:o 765/2008 2 artiklan 10
kohdassa;
21)         ’kansallisella akkreditointielimellä’
asetuksen (EY) N:o 765/2008 2 artiklan 11 kohdassa määriteltyä kansallista
akkreditointielintä;
22)         ’vaatimustenmukaisuuden arvioinnilla’
prosessia, jolla osoitetaan, täyttyvätkö osajärjestelmää tai turvakomponenttia
koskevat tämän asetuksen olennaiset vaatimukset;
23)         ’vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitoksella’ elintä, joka suorittaa osajärjestelmää tai
turvakomponenttia koskevia vaatimustenmukaisuuden arviointitoimia, kuten
kalibrointia, testausta, sertifiointia ja tarkastuksia;
24)         ’palautusmenettelyllä’ kaikkia
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on saada köysiratalaitteistoon jo asennettu
osajärjestelmä tai turvakomponentti takaisin;
25)         ’markkinoilta poistamisella’ kaikkia
toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää toimitusketjussa olevan
osajärjestelmän tai turvakomponentin asettaminen saataville markkinoilla;
26)         ’CE-merkinnällä’ merkintää, jolla
valmistaja osoittaa osajärjestelmän tai turvakomponentin olevan merkinnän
kiinnittämistä koskevassa unionin yhdenmukaistamislainsäädännössä asetettujen
sovellettavien vaatimusten mukainen;
27)         ’unionin
yhdenmukaistamislainsäädännöllä’ mitä tahansa unionin lainsäädäntöä, jolla
yhdenmukaistetaan tuotteiden kaupan pitämisen ehtoja.
4 artikla
Osajärjestelmien
ja turvakomponenttien asettaminen saataville markkinoilla
1)           Jäsenvaltioiden on toteutettava
kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että osajärjestelmät ja
turvakomponentit voidaan asettaa saataville markkinoilla vain siinä
tapauksessa, että ne täyttävät tämän asetuksen vaatimukset.
2)           Jäsenvaltioiden on toteutettava
kaikki tarvittavat toimenpiteet 9 artiklan mukaisesti niiden menettelyjen
määrittämiseksi, joilla varmistetaan, että osajärjestelmiä ja turvakomponentteja
asennetaan köysiratalaitteistoihin vain siinä tapauksessa, että ne
mahdollistavat sellaisten köysiratalaitteistojen rakentamisen, jotka täyttävät
tämän asetuksen vaatimukset eivätkä vaaranna henkilöiden terveyttä ja
turvallisuutta taikka omaisuutta silloin, kun ne asennetaan ja huolletaan
asianmukaisesti ja kun niitä käytetään niille suunniteltuun tarkoitukseen.
5 artikla
Köysiratalaitteistojen käyttöönotto
1)           Jäsenvaltioiden on toteutettava
kaikki tarvittavat toimenpiteet 9 artiklan mukaisesti niiden menettelyjen
määrittämiseksi, joilla varmistetaan, että köysiratalaitteistoja otetaan
käyttöön vain siinä tapauksessa, että ne täyttävät tämän asetuksen vaatimukset
eivätkä vaaranna henkilöiden terveyttä ja turvallisuutta taikka omaisuutta
silloin, kun ne asennetaan ja huolletaan asianmukaisesti ja kun niitä käytetään
niille suunniteltuun tarkoitukseen.
2)           Köysiratalaitteistoja, jotka ovat
sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisia, joiden
viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on
pidettävä niiden liitteessä II tarkoitettujen olennaisten vaatimusten
mukaisina, jotka kyseiset standardit tai niiden osat kattavat.
3)           Tämä asetus ei vaikuta
jäsenvaltioiden oikeuteen säätää vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina
henkilöiden ja erityisesti työntekijöiden suojaamiseksi kyseisiä
köysiratalaitteistoja käytettäessä, edellyttäen että tämä ei merkitse
köysiratalaitteistojen muuttamista niin, että ne eivät vastaa tämän asetuksen
säännöksiä.
6 artikla
Olennaiset
vaatimukset
Köysiratalaitteistojen sekä niiden
infrastruktuurin, osajärjestelmien ja turvakomponenttien on täytettävä niihin
sovellettavat liitteessä II vahvistetut olennaisen vaatimukset.
7 artikla
Osajärjestelmien
ja turvakomponenttien vapaa liikkuvuus
Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai
estää tämän asetuksen mukaisten osajärjestelmien ja turvakomponenttien
asettamista saataville markkinoilla.
8 artikla
Suunniteltuja
köysiratalaitteistoja koskeva turvallisuusanalyysi ja turvallisuusselvitys
1)           Jokaiselle suunnitellulle
laitteistolle on suoritettava liitteen III mukainen turvallisuusanalyysi, jossa
otetaan huomioon kaikki laitteistoon ja sen ympäristöön liittyvät suunnittelua,
rakentamista ja käyttöönottoa koskevat turvallisuusnäkökohdat ja jonka avulla
on mahdollista aikaisemman kokemuksen perusteella ennakoida
köysiratalaitteiston käytön aikana mahdollisesti ilmenevät riskit.
2)           Turvallisuusanalyysi on
sisällytettävä turvallisuusselvitykseen. Tässä selvityksessä on esitettävä
suositukset tällaisten riskien varalta suunnitelluiksi toimenpiteiksi sekä
luettelo köysiratalaitteistoon asennettavista osajärjestelmistä ja
turvakomponenteista.
9 artikla
Köysiratalaitteistojen
lupamenettely
1)           Jäsenvaltioiden on vahvistettava
menettelyt, joiden mukaisesti annetaan lupa köysiratalaitteistojen
rakentamiseen ja käyttöönottoon niiden alueella.
2)           Jäsenvaltioiden on varmistettava,
että köysiratalaitteiston hyväksymisestä vastaavalle viranomaiselle toimitetaan
turvallisuusanalyysi, turvallisuusselvitys, EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus,
muut osajärjestelmien ja turvakomponenttien vaatimustenmukaisuutta koskevat
asiakirjat sekä köysiratalaitteiston ominaisuuksia koskevat asiakirjat.
Köysiratalaitteistoa koskevaan asiakirja-aineistoon on sisällytettävä myös käyttöä
koskevat tarpeelliset edellytykset, mukaan lukien käytön rajoitukset, sekä
köysiratalaitteiston kunnossapidon valvontaa, säätöä ja kunnossapitoa koskevat
täydelliset tiedot. Jäljennös näistä asiakirjoista on säilytettävä
köysiratalaitteiston sijaintipaikalla.
3)           Jos olemassa olevien
köysiratalaitteistojen merkittäviin ominaispiirteisiin, osajärjestelmiin ja
turvakomponentteihin tehdään muutoksia, joiden takia niiden käyttöönottoon
vaaditaan kyseisen jäsenvaltion antama uusi lupa, muutosten ja niiden koko
köysilaitteistoon kohdistuvien vaikutusten on täytettävä liitteessä II
tarkoitetut olennaiset vaatimukset.
4)           Jäsenvaltiot eivät saa käyttää
1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä kieltääkseen, rajoittaakseen tai
estääkseen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien seikkojen perusteella
sellaisten köysiratalaitteistojen rakentamista ja käyttöönottoa, jotka ovat
tämän asetuksen mukaisia eivätkä vaaranna henkilöiden terveyttä ja
turvallisuutta taikka omaisuutta silloin, kun ne asennetaan asianmukaisesti niille
suunniteltuun tarkoitukseen.
5)           Jäsenvaltiot eivät saa käyttää
1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä kieltääkseen tämän asetuksen mukaisten
osajärjestelmien ja turvajärjestelmien vapaan liikkuvuuden, rajoittaakseen sitä
tai estääkseen sen.
10 artikla
Köysiratalaitteistojen
käyttö
1)           Jäsenvaltioiden on varmistettava,
että köysiratalaitteistoa pidetään käytössä edelleen ainoastaan, jos
turvallisuusselvityksessä vahvistetut ehdot täyttyvät.
2)           Jos jäsenvaltio toteaa, että
hyväksytty köysiratalaitteisto, jota käytetään sille suunniteltuun
tarkoitukseen, voi vaarantaa ihmisten terveyden ja turvallisuuden ja tapauksen
mukaan omaisuuden turvallisuuden, sen on toteutettava kaikki asianmukaiset
toimenpiteet köysiratalaitteiston käyttöedellytysten rajoittamiseksi tai sen
käytön kieltämiseksi.
II LUKU
OSAJÄRJESTELMIEN JA TURVAKOMPONENTTIEN
TALOUDEN TOIMIJOIDEN VELVOLLISUUDET
11 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R2
artikla]
Valmistajien
velvollisuudet
1)           Saattaessaan osajärjestelmiä tai
turvakomponentteja markkinoille valmistajien on varmistettava, että ne on
suunniteltu ja valmistettu liitteessä II vahvistettujen olennaisten
vaatimusten mukaisesti.
2)           Osajärjestelmien tai
turvakomponenttien valmistajien on laadittava liitteessä V tarkoitetut tekniset
asiakirjat ja suoritettava tai suoritutettava 18 artiklassa tarkoitettu
sovellettava vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely.
Kun osajärjestelmän tai turvakomponentin
vaatimustenmukaisuus sovellettavien vaatimusten suhteen on osoitettu
ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla menettelyllä, valmistajien on
laadittava EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja kiinnitettävä CE-merkintä.
3)           Valmistajien on säilytettävä
tekniset asiakirjat ja EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus kymmenen vuoden ajan sen
jälkeen, kun osajärjestelmä tai turvakomponentti on saatettu markkinoille.
4)           Valmistajien on varmistettava, että
käytössä on menettelyt, joilla varmistetaan, että sarjatuotannossa noudatetaan
tämän asetuksen vaatimuksia. Muutokset osajärjestelmän tai turvakomponentin
suunnittelussa tai ominaisuuksissa ja muutokset yhdenmukaistetuissa
standardeissa tai muissa teknisissä eritelmissä, joihin nähden osajärjestelmän
tai turvakomponentin vaatimustenmukaisuus ilmoitetaan, on otettava
asianmukaisesti huomioon.
Silloin, kun se katsotaan osajärjestelmään tai
turvakomponenttiin liittyvien riskien kannalta tarkoituksenmukaiseksi,
valmistajien on käyttäjien terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi
suoritettava otantatestejä markkinoilla saataville asetetuille
osajärjestelmille tai turvakomponenteille ja tutkittava vaatimustenvastaisia
osajärjestelmiä tai turvakomponentteja koskevat valitukset ja tarvittaessa
pidettävä niistä ja osajärjestelmien tai turvakomponenttien
palautusmenettelyistä kirjaa sekä tiedotettava jakelijoille kaikesta
tällaisesta valvonnasta.
5)           Valmistajien on varmistettava, että
heidän osajärjestelmiensä tai turvakomponenttiensa mukana on
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja että niihin on kiinnitetty tyyppi-, erä- tai
sarjanumero tai muu merkintä, jonka ansiosta ne voidaan tunnistaa.
Jos turvakomponentin koko tai luonne ei tätä
salli, valmistajien on varmistettava, että vaadittu tieto on annettu
pakkauksessa tai turvakomponentin mukana seuraavassa asiakirjassa.
6)           Valmistajien on ilmoitettava
nimensä, rekisteröity tuotenimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä ja
postiosoitteensa, josta niihin saa yhteyden, osajärjestelmässä tai
turvakomponentissa tai, jos se ei ole mahdollista, turvakomponentin
pakkauksessa ja sen mukana seuraavissa ohjeissa. Osoitteessa on ilmoitettava
yksi yhteyspiste, jonka kautta valmistajaan voi ottaa yhteyttä. Yhteystiedot on
annettava käyttäjien ja markkinavalvontaviranomaisten helposti ymmärtämällä,
kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä.
7)           Valmistajien on varmistettava, että
osajärjestelmään tai turvakomponenttiin liitetään
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus sekä ohjeet ja turvallisuustiedot, jotka
annetaan käyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä
kielellä. Ohjeiden ja turvallisuustietojen on oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja
helppotajuisia.
8)           Valmistajien, jotka katsovat tai
joilla on syytä uskoa, että osajärjestelmä tai turvakomponentti, jonka ne ovat
saattaneet markkinoille, ei ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on
välittömästi toteutettava tarvittavat korjaavat toimenpiteet kyseisen
osajärjestelmän tai turvakomponentin saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen
poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn
järjestämiseksi, jos se on tarpeen. Lisäksi mikäli osajärjestelmä tai
turvakomponentti aiheuttaa riskin, valmistajien on välittömästi tiedotettava
asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille kansallisille viranomaisille,
joissa ne ovat asettaneet osajärjestelmän tai turvakomponentin saataville
markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti
vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimenpiteistä.
9)           Valmistajien on perustellusta
pyynnöstä annettava toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle kaikki tiedot
ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että osajärjestelmä tai
turvakomponentti täyttää tämän asetuksen vaatimukset, kyseisen kansallisen
viranomaisen helposti ymmärtämällä kielellä. Nämä tiedot ja asiakirjat voidaan
antaa joko painetussa tai sähköisessä muodossa. Valmistajien on tehtävä
kyseisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla
pyritään poistamaan niiden markkinoille saattamien osajärjestelmien tai
turvakomponenttien aiheuttamat riskit.
12 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R3
artikla]
Valtuutetut
edustajat
1)           Valmistaja voi nimittää valtuutetun
edustajan kirjallisella toimeksiannolla.
Edellä 11 artiklan 1 kohdassa säädetyt
velvollisuudet ja teknisten asiakirjojen laatiminen eivät kuulu osana
valtuutetun edustajan toimeksiantoon.
2)           Valtuutetun edustajan on
suoritettava valmistajalta saadussa toimeksiannossa eritellyt tehtävät.
Toimeksiannon mukaan valtuutetun edustajan on voitava suorittaa ainakin
seuraavat tehtävät:
a)      pitää EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja
tekniset asiakirjat asianomaisten kansallisten valvontaviranomaisten saatavilla
kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai turvakomponentti on
saatettu markkinoille;
b)      antaa toimivaltaisen kansallisen
viranomaisen perustellusta pyynnöstä kyseiselle viranomaiselle kaikki tiedot ja
asiakirjat, jotka ovat tarpeen osajärjestelmän tai turvakomponentin
vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi;
c)      tehdä toimivaltaisten kansallisten
viranomaisten kanssa näiden pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla pyritään
poistamaan valtuutetun edustajan toimeksiannon piiriin kuuluvien
osajärjestelmien tai turvakomponenttien aiheuttamat riskit.
13 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R4
artikla]
Maahantuojien
velvollisuudet
1)           Maahantuojien on saatettava
markkinoille ainoastaan vaatimukset täyttäviä osajärjestelmiä tai
turvakomponentteja.
2)           Ennen osajärjestelmän tai
turvakomponentin saattamista markkinoille maahantuojien on varmistettava, että
valmistaja on suorittanut asianmukaisen vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyn 18 artiklan mukaisesti. Niiden on varmistettava, että
valmistaja on laatinut tekniset asiakirjat, että osajärjestelmän tai
turvakomponentin mukana on EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus, että siihen on
kiinnitetty CE-merkintä, että sen mukana ovat ohjeet ja turvallisuustiedot ja
että valmistaja on noudattanut 11 artiklan 5 ja 6 kohdassa säädettyjä
vaatimuksia.
Jos maahantuoja katsoo tai sillä on syytä uskoa,
että osajärjestelmä tai turvakomponentti ei ole liitteessä II vahvistettujen
olennaisten vaatimusten mukainen, maahantuoja ei saa saattaa osajärjestelmää
tai turvakomponenttia markkinoille ennen kuin se on saatettu sovellettavien
vaatimusten mukaiseksi. Lisäksi silloin, kun osajärjestelmään tai
turvakomponenttiin liittyy riski, maahantuojan on ilmoitettava siitä
valmistajalle ja markkinavalvontaviranomaisille.
3)           Maahantuojien on ilmoitettava
nimensä, rekisteröity tuotenimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä
postiosoitteensa, josta niihin voidaan ottaa yhteys, joko osajärjestelmässä tai
turvakomponentissa tai, mikäli tämä ei ole mahdollista, sen pakkauksessa ja turvakomponentin
mukana olevissa ohjeissa. Yhteystiedot on annettava käyttäjien ja
markkinavalvontaviranomaisten helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion
määräämällä kielellä.
4)           Maahantuojien on varmistettava, että
osajärjestelmään tai turvakomponenttiin liitetään ohjeet ja turvallisuustiedot,
jotka annetaan käyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion
määräämällä kielellä.
5)           Maahantuojien on varmistettava, että
sinä aikana, jona osajärjestelmä tai turvakomponentti on niiden vastuulla,
varastointi- tai kuljetusolosuhteet eivät vaaranna sen vaatimustenmukaisuutta
liitteessä II vahvistettujen vaatimusten suhteen.
6)           Silloin, kun se katsotaan
osajärjestelmään tai turvakomponenttiin liittyvien riskien kannalta
tarkoituksenmukaiseksi, maahantuojien on käyttäjien terveyden ja turvallisuuden
suojelemiseksi suoritettava toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisesti
perustellusta pyynnöstä otantatestejä markkinoilla saataville asetetuille
osajärjestelmille tai turvakomponenteille ja tutkittava vaatimustenvastaisia
osajärjestelmiä tai turvakomponentteja koskevat valitukset ja tarvittaessa
pidettävä niistä ja tällaisten osajärjestelmien tai turvakomponenttien
palautusmenettelyistä kirjaa sekä tiedotettava jakelijoille kaikesta
tällaisesta valvonnasta.
7)           Maahantuojien, jotka katsovat tai
joilla on syytä uskoa, että osajärjestelmä tai turvakomponentti, jonka ne ovat
saattaneet markkinoille, ei ole tämän asetuksen vaatimusten mukainen, on
välittömästi toteutettava korjaavat toimenpiteet kyseisen osajärjestelmän tai
turvakomponentin saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi
markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi, jos se on
tarpeen. Lisäksi mikäli osajärjestelmä tai turvakomponentti aiheuttaa riskin,
maahantuojien on välittömästi tiedotettava asiasta niiden jäsenvaltioiden
toimivaltaisille kansallisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet
osajärjestelmän tai turvakomponentin saataville markkinoilla, ja ilmoitettava
yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista
korjaavista toimenpiteistä.
8)           Maahantuojien on 30 vuoden ajan
sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai turvakomponentti on saatettu markkinoille,
pidettävä EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen jäljennös
markkinavalvontaviranomaisten saatavilla ja varmistettava, että tekniset
asiakirjat voidaan antaa pyynnöstä kyseisten viranomaisten saataville.
9)           Maahantuojien on toimivaltaisen
kansallisen viranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava kyseiselle
viranomaiselle kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen osajärjestelmän
tai turvakomponentin vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi, kyseisen
viranomaisen helposti ymmärtämällä kielellä. Nämä tiedot ja asiakirjat voidaan
antaa joko painetussa tai sähköisessä muodossa. Maahantuojien on tehtävä
kyseisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla
pyritään poistamaan niiden markkinoille saattamien osajärjestelmien tai
turvakomponenttien aiheuttamat riskit.
14 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R5
artikla]
Jakelijoiden
velvollisuudet
1)           Asettaessaan osajärjestelmän tai
turvakomponentin saataville markkinoilla jakelijoiden on toimittava
asiaankuuluvaa huolellisuutta noudattaen tämän asetuksen vaatimusten osalta.
2)           Jakelijoiden on ennen
osajärjestelmän tai turvakomponentin asettamista saataville markkinoilla
tarkastettava, että osajärjestelmässä tai turvakomponentissa on CE-merkintä,
että sen mukana on EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus sekä ohjeet ja
turvallisuustiedot käyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä
kielellä ja että valmistaja ja maahantuoja ovat noudattaneet 11 artiklan 5
ja 6 kohdassa sekä 13 artiklan 3 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.
Jos jakelija katsoo tai sillä on syytä uskoa, että
osajärjestelmä tai turvakomponentti ei ole liitteessä II vahvistettujen
olennaisten vaatimusten mukainen, maahantuoja ei saa asettaa osajärjestelmää
tai turvakomponenttia saataville markkinoilla ennen kuin se on saatettu
sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Lisäksi silloin, kun osajärjestelmään
tai turvakomponenttiin liittyy riski, jakelijan on ilmoitettava siitä
valmistajalle tai maahantuojalle ja markkinavalvontaviranomaisille.
3)           Jakelijoiden on varmistettava, että
sinä aikana, jona osajärjestelmä tai turvakomponentti on niiden vastuulla,
varastointi- tai kuljetusolosuhteet eivät vaaranna sen vaatimustenmukaisuutta
liitteessä II vahvistettujen olennaisten vaatimusten suhteen.
4)           Jakelijoiden, jotka katsovat tai
joilla on syytä uskoa, että osajärjestelmä tai turvakomponentti, jonka ne ovat
asettaneet saataville markkinoilla, ei ole tämän asetuksen vaatimusten
mukainen, on varmistettava, että ryhdytään tarvittaviin korjaaviin
toimenpiteisiin kyseisen osajärjestelmän tai turvakomponentin saattamiseksi
vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan
palautusmenettelyn järjestämiseksi, jos se on tarpeen. Lisäksi silloin, kun
osajärjestelmä tai turvakomponentti aiheuttaa riskin, jakelijoiden on
välittömästi tiedotettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille
kansallisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet osajärjestelmän tai
turvakomponentin saataville, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot
erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista
toimenpiteistä.
5)           Jakelijoiden on toimivaltaisen
kansallisen viranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava kyseiselle
viranomaiselle kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen osajärjestelmän
tai turvakomponentin vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi. Nämä tiedot ja
asiakirjat voidaan antaa joko painetussa tai sähköisessä muodossa. Jakelijoiden
on tehtävä kyseisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa,
joilla pyritään poistamaan niiden markkinoilla saataville asettamien
osajärjestelmien tai turvakomponenttien aiheuttamat riskit.
15 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R6
artikla]
Tapaukset,
joissa valmistajien velvollisuuksia sovelletaan maahantuojiin ja jakelijoihin
Maahantuojaa tai jakelijaa on pidettävä tämän
asetuksen mukaisesti valmistajana, ja sitä koskevat samat velvollisuudet kuin
valmistajaa 11 artiklan mukaisesti silloin, kun se saattaa osajärjestelmän
tai turvakomponentin markkinoille omalla nimellään tai tavaramerkillään tai
muuttaa jo markkinoille saatettua osajärjestelmää tai turvakomponenttia
tavalla, joka voi vaikuttaa tämän asetuksen vaatimusten täyttymiseen.
16 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R7
artikla]
Talouden
toimijoiden tunnistetiedot
Talouden toimijoiden on pyynnöstä esitettävä
markkinavalvontaviranomaisille seuraavien tunnistetiedot:
a)           kaikki talouden toimijat, jotka ovat
toimittaneet niille osajärjestelmää tai turvakomponenttia;
b)           kaikki talouden toimijat, joille ne
ovat toimittaneet osajärjestelmää tai turvakomponenttia.
Talouden toimijoiden on kyettävä esittämään
ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut tiedot 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun
niille on toimitettu osajärjestelmä tai turvakomponentti, ja 30 vuoden
ajan sen jälkeen, kun ne ovat toimittaneet osajärjestelmän tai
turvakomponentin.
III LUKU
OSAJÄRJSTELMIEN JA TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUSTENMUKAISUUS
17 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R8
artikla]
Vaatimustenmukaisuusolettama
Osajärjestelmien ja
turvakomponenttien, jotka ovat sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai
niiden osien mukaisia, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin
virallisessa lehdessä, mukaisia, katsotaan olevan kyseisten standardien tai
niiden osien kattamien vaatimusten mukaisia, joista säädetään
liitteessä II.
18 artikla
Vaatimustenmukaisuuden
arviointi
1)           Ennen osajärjestelmän tai
turvakomponentin saattamista markkinoille valmistajan on huolehdittava siitä,
että osajärjestelmälle tai turvakomponentille tehdään vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettely 2 kohdan mukaisesti.
2)           Osajärjestelmien ja
turvakomponenttien vaatimustenmukaisuus on sertifioitava soveltamalla
valmistajan valinnan mukaisesti yhtä seuraavista vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyistä:
a)      liitteessä IV vahvistettu
EU-tyyppitarkastus (moduuli B – tuotantotyyppi) yhdistettynä jompaankumpaan
seuraavista:
i)       liitteessä V esitetty tuotantoprosessin
laadunvarmistukseen perustuva tyypinmukaisuus (moduuli D);
ii)      liitteessä VI esitetty osajärjestelmän
tai turvakomponentin tuotekohtaiseen tarkastukseen perustuva tyypinmukaisuus
(moduuli F).
b)      liitteessä VII esitetty yksikkökohtaiseen
tarkastukseen perustuva vaatimustenmukaisuus (moduuli G).
c)      liitteessä VIII esitetty täydelliseen
laadunvarmistukseen perustuva vaatimustenmukaisuus (moduuli H).
3)           Sen jälkeen, kun 2 kohdassa
tarkoitetut menettelyt on saatettu päätökseen, valmistajan on 21 artiklan
mukaisesti kiinnitettävä CE-merkintä tämän asetuksen mukaiseen osajärjestelmään
tai turvakomponenttiin.
4)           Edellä olevaa 1, 2 ja 3 kohtaa
on sovellettava myös valmistajan omaan käyttöön tarkoitettuihin
osajärjestelmiin ja turvakomponentteihin.
5)           Vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvät
asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella
kielellä tai virallisilla kielillä, johon 2 kohdassa tarkoitetut
menettelyt suorittava laitos on sijoittautunut, tai tämän laitoksen
hyväksymällä kielellä.
19 artikla
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus
1)           Osajärjestelmän tai turvakomponentin
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on ilmoitettava, että liitteessä II
täsmennettyjen olennaisten vaatimusten täyttyminen on osoitettu.
2)           EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen
on noudatettava rakenteeltaan liitteessä X vahvistettua mallia, sen on
sisällettävä liitteessä IV–VIII olevissa asiaa koskevissa
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyissä eritellyt tekijät ja se on
pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Sen on oltava osajärjestelmän tai turvakomponentin
mukana, ja se on käännettävä sen jäsenvaltion vaatimalle kielelle tai kielille,
jonka markkinoille osajärjestelmä tai turvakomponentti saatetaan tai jonka
markkinoilla se asetetaan saataville.
3)           Jos osajärjestelmään tai
turvakomponenttiin sovelletaan useampaa kuin yhtä sellaista unionin säädöstä,
jossa edellytetään EU-vaatimustenmukaisuusvakuutusta, kaikkien kyseisten
unionin säädösten osalta laaditaan yksi ainoa EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus.
Tällaisessa vakuutuksessa on mainittava kyseisten unionin säädösten
viitetiedot, niiden julkaisuviitteet mukaan luettuina.
4)           Laatimalla
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen valmistaja ottaa vastuun siitä, että
osajärjestelmä tai turvakomponentti on tässä asetuksessa säädettyjen
vaatimusten mukainen.
20 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R11
artikla]
CE-merkintää
koskevat yleiset periaatteet
CE-merkintää koskevat asetuksen (EY) N:o
765/2008 30 artiklassa säädetyt yleiset periaatteet.
21 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R12
artikla]
CE-merkinnän
kiinnittämistä koskevat säännöt ja ehdot
1)           CE-merkintä on kiinnitettävä
osajärjestelmään tai turvakomponenttiin tai sen arvokilpeen näkyvästi, helposti
luettavasti ja pysyvästi.
2)           CE-merkintä on kiinnitettävä ennen
osajärjestelmän tai turvakomponentin markkinoille saattamista.
3)           CE-merkinnän jälkeen on merkittävä
tuotannon tarkastusvaiheessa mukana olevan ilmoitetun laitoksen tunnusnumero.
4)           CE-merkintään ja 3 kohdassa
tarkoitettuun tunnusnumeroon voidaan liittää mikä tahansa muu erityisriskiä tai
-käyttöä osoittava merkki.
IV LUKU
VAATIMUSTENMUKAISUUDEN
ARVIOINTILAITOSTEN ILMOITTAMINEN
22 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R13
artikla]
Ilmoittaminen
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja
muille jäsenvaltioille laitokset, joille on annettu lupa suorittaa kolmantena
osapuolena vaatimustenmukaisuuden arviointitehtäviä 18 artiklan mukaisesti.
23 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R14
artikla]
Ilmoittamisesta
vastaavat viranomaiset
1)           Jäsenvaltioiden on nimettävä
ilmoittamisesta vastaava viranomainen, joka on vastuussa vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten arviointiin ja ilmoittamiseen ja ilmoitettujen laitosten
valvontaan liittyvien tarvittavien menettelyjen perustamisesta ja
suorittamisesta, mukaan luettuna 26 artiklan säännösten noudattaminen.
2)           Jäsenvaltiot voivat päättää, että 1
kohdassa tarkoitetun arvioinnin ja valvonnan suorittaa kansallinen
akkreditointielin siten kuin asetuksessa (EY) N:o 765/2008 tarkoitetaan ja sen
mukaisesti.
3)           Jos ilmoittamisesta vastaava
viranomainen delegoi tai antaa muulla tavoin tehtäväksi 1 kohdassa tarkoitetun
arvioinnin, ilmoittamisen tai valvonnan elimelle, joka ei ole valtiollinen
yksikkö, kyseisen elimen on oltava oikeushenkilö ja sen on noudatettava
tarvittavin muutoksin 26 artiklan 1–6 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. Lisäksi
tällaisella elimellä on oltava järjestelyt toiminnastaan syntyvien vastuiden
kattamiseksi.
4)           Ilmoittamisesta vastaavan
viranomaisen on otettava täysi vastuu tehtävistä, joita 3 kohdassa tarkoitettu
elin suorittaa.
24 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R15
artikla]
Ilmoittamisesta
vastaavia viranomaisia koskevat vaatimukset
1)           Ilmoittamisesta vastaavan
viranomaisen on oltava sillä tavoin perustettu, ettei synny eturistiriitaa
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kanssa.
2)           Ilmoittamisesta vastaavan
viranomaisen on oltava organisaatioltaan ja toiminnaltaan sellainen, että sen
toimien objektiivisuus ja puolueettomuus on turvattu.
3)           Ilmoittamisesta vastaavan
viranomaisen organisaation on oltava sellainen, että kunkin päätöksen, joka
koskee vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen ilmoittamista, tekevät eri
toimivaltaiset henkilöt kuin ne, jotka suorittivat arvioinnin.
4)           Ilmoittamisesta vastaava
viranomainen ei saa tarjota eikä suorittaa mitään toimintoja, joita
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset suorittavat, eikä
konsultointipalveluja kaupallisin tai kilpailullisin perustein.
5)           Ilmoittamisesta vastaavan
viranomaisen on turvattava saatujen tietojen luottamuksellisuus.
6)           Ilmoittamisesta vastaavalla
viranomaisella on oltava käytössään riittävä määrä pätevää henkilöstöä
tehtäviensä asianmukaista hoitamista varten.
25 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R16
artikla]
Ilmoittamisesta
vastaavia viranomaisia koskeva tiedotusvelvollisuus
Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle
kansallisista menettelyistään, jotka koskevat vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten arviointia ja ilmoittamista sekä ilmoitettujen laitosten
valvontaa, sekä mahdollisista muutoksista näihin tietoihin.
Komissio saattaa
kyseiset tiedot julkisesti saataville.
26 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R17
artikla]
Ilmoitettuja
laitoksia koskevat vaatimukset
1)           Jotta laitos voidaan ilmoittaa
ilmoitetuksi laitokseksi, sen on täytettävä 2–11 kohdassa säädetyt
vaatimukset.
2)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitoksen on oltava perustettu jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön
mukaisesti, ja sen on oltava oikeushenkilö.
3)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitoksen on oltava arvioimastaan organisaatiosta tai
osajärjestelmästä tai turvakomponentista riippumaton kolmas osapuoli.
Elintä, joka kuuluu yrittäjäjärjestöön tai
ammattialajärjestöön, joka edustaa yrityksiä, jotka ovat osallisina elimen
arvioimien osajärjestelmien tai turvakomponenttien suunnittelussa,
valmistuksessa, toimittamisessa, kokoonpanossa, käytössä tai kunnossapidossa,
voidaan pitää tällaisena elimenä sillä ehdolla, että osoitetaan sen
riippumattomuus ja välttyminen eturistiriidoilta.
4)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitos, sen ylin johto ja vaatimustenmukaisuuden arviointitehtävien
suorittamisesta vastaava henkilöstö eivät saa olla arvioimiensa
osajärjestelmien tai turvakomponenttien suunnittelija, valmistaja, toimittaja,
asentaja, ostaja, omistaja, käyttäjä tai kunnossapitäjä eikä minkään tällaisen
osapuolen edustaja. Tämä ei sulje pois sellaisten arvioitujen osajärjestelmien
tai turvakomponenttien käyttöä, jotka ovat vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitoksen toimien kannalta tarpeellisia, tai sellaisten
osajärjestelmien tai turvakomponenttien käyttöä henkilökohtaisiin
tarkoituksiin.
Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos, sen ylin
johto ja vaatimustenmukaisuuden arviointitehtävien suorittamisesta vastaava
henkilöstö eivät myöskään saa olla suoranaisesti mukana näiden osajärjestelmien
tai turvakomponenttien suunnittelussa, valmistuksessa tai rakentamisessa, kaupan
pitämisessä, asentamisessa, käytössä tai kunnossapidossa eivätkä edustaa näissä
toiminnoissa mukana olevia osapuolia. Ne eivät saa osallistua mihinkään
toimintaan, joka voi olla ristiriidassa sen kanssa, että ne ovat arvioissaan
riippumattomia, tai vaarantaa niiden riippumattomuutta, joka liittyy
vaatimuksenmukaisuuden arviointitoimiin, joita varten ne on ilmoitettu. Tämä
koskee erityisesti konsultointipalveluja.
Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten on
varmistettava, että niiden tytäryhtiöiden tai alihankkijoiden toimet eivät
vaikuta niiden suorittamien vaatimustenmukaisuuden arviointitoimien
luottamuksellisuuteen, objektiivisuuteen ja puolueettomuuteen.
5)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten ja niiden henkilöstön on suoritettava vaatimustenmukaisuuden
arviointitoimet mahdollisimman suurta ammatillista luotettavuutta ja kyseisellä
erityisalalla vaadittavaa teknistä pätevyyttä noudattaen ja oltava vapaat
kaikesta, erityisesti taloudellisesta, painostuksesta ja houkuttelusta, joka
saattaisi vaikuttaa niiden arviointiin tai vaatimustenmukaisuuden
arviointitoimien tuloksiin, erityisesti niiden henkilöiden tai henkilöryhmien
taholta, joille näiden toimien tuloksilla on merkitystä.
6)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitoksen on kyettävä suorittamaan kaikki vaatimustenmukaisuuden
arviointitehtävät, jotka tällaiselle laitokselle on osoitettu liitteissä
IV–VIII ja joita varten se on ilmoitettu, siitä riippumatta suorittaako
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos kyseiset tehtävät itse vai suoritetaanko
ne sen puolesta ja sen vastuulla.
Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella on
kaikissa tapauksissa ja kunkin sellaisen vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyn ja osajärjestelmä- tai turvakomponenttityypin tai -luokan
osalta, jota varten se on ilmoitettu, oltava käytössään
a)      riittävä henkilöstö, jolla on tekninen
tietämys ja riittävä ja soveltuva kokemus vaatimustenmukaisuuden
arviointitehtävien suorittamiseksi;
b)      kuvaukset menettelyistä, joiden
mukaisesti vaatimustenmukaisuuden arviointi suoritetaan, siten, että
varmistetaan näiden menettelyiden avoimuus ja toistettavuus. Sen käytössä on
oltava asianmukaiset toimintatavat ja menettelyt, joilla erotetaan toisistaan
ilmoitettuna laitoksena suoritetut tehtävät ja muu toiminta;
c)      menettelyt, joiden mukaisesti se hoitaa
tehtäviään siten, että yritysten koko, toimiala ja rakenne, osajärjestelmissä
tai turvakomponenteissa käytettävän teknologian suhteellinen monimutkaisuus
sekä tuotannon luonne massa- tai sarjatuotantona otetaan asianmukaisesti
huomioon.
Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella on
oltava käytössään tarvittavat keinot niiden teknisten ja hallinnollisten
tehtävien suorittamiseen, joita vaatimustenmukaisuuden arviointitoimien
asianmukainen hoitaminen edellyttää, ja sillä on oltava mahdollisuus käyttää
kaikkia tarvittavia laitteita tai välineitä.
7)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointitoimien suorittamisesta vastaavalla henkilöstöllä on oltava
a)      vankka tekninen ja ammatillinen koulutus,
joka kattaa kaikki ne vaatimustenmukaisuuden arviointitoimet, joita varten
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos on ilmoitettu;
b)      riittävät tiedot suoritettavia
arviointeja koskevista vaatimuksista ja riittävät valtuudet tällaisten
arviointien suorittamiseen;
c)      asianmukaiset tiedot ja ymmärrys
liitteessä II esitetyistä olennaisista vaatimuksista, sovellettavista
yhdenmukaistetuista standardeista sekä asiaankuuluvista unionin
yhdenmukaistamislainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön säännöksistä;
d)      kyky laatia todistuksia, asiakirjoja ja
selostuksia, joilla osoitetaan, että arvioinnit on suoritettu.
8)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten, niiden ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden
arviointitehtävien suorittamisesta vastaavan henkilöstön puolueettomuus on
taattava.
Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen ylimmän
johdon ja arviointihenkilöstön palkka ei saa olla riippuvainen suoritettujen
arviointien määrästä eikä arviointien tuloksista.
9)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten on otettava vastuuvakuutus, jollei tällainen vastuu kuulu
valtiolle kansallisen lainsäädännön perusteella tai jollei jäsenvaltio itse ole
välittömästi vastuussa vaatimustenmukaisuuden arvioinnista.
10)         Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten henkilöstöllä on vaitiolovelvollisuus kaikkien niiden
tietojen suhteen, jotka se saa suorittaessaan tehtäviään liitteiden IV–VIII tai
sen täytäntöön panemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön säännösten
mukaisesti, paitsi sen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jossa
laitosten toimet suoritetaan. Omistusoikeudet on suojattava.
11)         Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitosten on osallistuttava asiaankuuluviin standardointitoimiin ja
tämän asetuksen nojalla perustetun ilmoitettujen laitosten koordinointiryhmän
toimiin tai varmistettava, että niiden arviointihenkilöstö saa niistä tiedon,
ja sovellettava yleisinä ohjeina kyseisen ryhmän työn tuloksena saatuja
hallinnollisia päätöksiä ja asiakirjoja.
27 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R18
artikla]
Vaatimustenmukaisuusolettama
Jos vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos voi
osoittaa olevansa sellaisissa olennaisissa yhdenmukaistetuissa standardeissa
tai niiden osissa vahvistettujen edellytysten mukainen, joiden viitetiedot on
julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sen oletetaan
täyttävän 26 artiklassa säädetyt vaatimukset, mikäli sovellettavat
yhdenmukaistetut standardit kattavat nämä vaatimukset.
28 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R20
artikla]
Ilmoitettujen
laitosten tytäryhtiöt ja alihankinta
1)           Jos ilmoitettu
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos antaa alihankintaan tietyt
vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvät tehtävät tai käyttää tytäryhtiötä,
sen on varmistettava, että alihankkija tai tytäryhtiö täyttää
26 artiklassa säädetyt vaatimukset, ja tiedotettava siitä ilmoittamisesta
vastaavalle viranomaiselle.
2)           Ilmoitettujen laitosten on otettava
täysi vastuu alihankkijoiden tai tytäryhtiöiden suorittamista tehtävistä
riippumatta siitä, mihin nämä ovat sijoittautuneet.
3)           Toimia voidaan antaa alihankintaan
tai teettää tytäryhtiöllä ainoastaan, jos siitä on sovittu asiakkaan kanssa.
4)           Ilmoitettujen laitosten on pidettävä
ilmoittamisesta vastaavan viranomaisen saatavilla asiakirjat, jotka koskevat
alihankkijan tai tytäryhtiön pätevyyden arviointia sekä työtä, jonka se on
suorittanut liitteiden III–IX nojalla.
29 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R22
artikla]
Ilmoittamista
koskeva hakemus
1)           Vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitoksen on toimitettava ilmoittamista koskeva hakemus sen
jäsenvaltion ilmoittamisesta vastaavalle viranomaiselle, johon se on
sijoittautunut.
2)           Ilmoittamista koskevaan hakemukseen
on liitettävä kuvaus vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista,
vaatimustenmukaisuuden arviointimoduulista tai -moduuleista ja
osajärjestelmistä/turvakomponenteista, joiden osalta laitos katsoo olevansa
pätevä, sekä mahdollinen akkreditointitodistus, jonka kansallinen
akkreditointielin on antanut ja jossa todistetaan, että vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitos täyttää 26 artiklassa säädetyt vaatimukset.
3)           Jos asianomainen
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos ei voi toimittaa
akkreditointitodistusta, sen on toimitettava ilmoittamisesta vastaavalle
viranomaiselle kaikki tarpeelliset asiakirjatodisteet, joiden avulla voidaan
tarkastaa, tunnustaa ja säännöllisesti valvoa, että se täyttää 26 artiklassa
säädetyt vaatimukset.
30 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R23
artikla]
Ilmoitusmenettely
1)           Ilmoittamisesta vastaavat
viranomaiset voivat ilmoittaa ainoastaan sellaiset vaatimustenmukaisuuden
arviointilaitokset, jotka ovat täyttäneet 26 artiklassa säädetyt
vaatimukset.
2)           Niiden on tehtävä ilmoitus
komissiolle ja muille jäsenvaltioille käyttäen komission kehittämää ja
hallinnoimaa sähköistä ilmoitusvälinettä.
3)           Ilmoituksen on sisällettävä
täydelliset tiedot vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista,
vaatimustenmukaisuuden arviointimoduulista tai -moduuleista ja asianomaisista
osajärjestelmistä/turvakomponenteista sekä asiaankuuluva todistus pätevyydestä.
4)           Jos ilmoitus ei perustu 29 artiklan
2 kohdassa tarkoitettuun akkreditointitodistukseen, ilmoittamisesta vastaavan
viranomaisen on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille kaikki
tarpeelliset asiakirjatodisteet, joiden avulla voidaan todistaa
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen pätevyys ja toteutetut järjestelyt,
jotta voidaan varmistaa, että laitosta valvotaan säännöllisesti ja että se
täyttää edelleen 26 artiklassa säädetyt vaatimukset.
5)           Asianomainen laitos voi suorittaa
ilmoitetun laitoksen tehtäviä ainoastaan, mikäli komissio ja muut jäsenvaltiot
eivät esitä vastalauseita kahden viikon kuluessa ilmoittamisesta siinä
tapauksessa, että akkreditointitodistusta käytetään, ja kahden kuukauden
kuluessa ilmoituksesta siinä tapauksessa, että akkreditointia ei käytetä.
Ainoastaan tällaista laitosta pidetään tässä
asetuksessa tarkoitettuna ilmoitettuna laitoksena.
6)           Komissiolle ja muille
jäsenvaltioille on ilmoitettava myöhemmistä asian kannalta merkityksellisistä
muutoksista kyseiseen ilmoitukseen.
31 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R24
artikla]
Ilmoitettuja
laitoksia koskevat tunnusnumerot ja luettelot
1)           Komissio antaa ilmoitetulle
laitokselle tunnusnumeron.
Se antaa yhden ainoan tällaisen numeron myös
silloin, kun laitos ilmoitetaan usean unionin säädöksen nojalla.
2)           Komissio julkistaa tämän asetuksen
mukaisesti ilmoitettujen laitosten luettelon, joka sisältää laitoksille annetut
tunnusnumerot ja toimet, joita varten ne on ilmoitettu.
Komissio huolehtii luettelon pitämisestä ajan
tasalla.
32 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R25
artikla]
Muutokset
ilmoitukseen
1)           Jos ilmoittamisesta vastaava
viranomainen on todennut tai saanut tietää, ettei ilmoitettu laitos enää täytä
26 artiklassa säädettyjä vaatimuksia tai ettei se noudata velvollisuuksiaan,
ilmoittamisesta vastaavan viranomaisen on tarpeen mukaan rajoitettava
ilmoitusta taikka peruutettava se toistaiseksi tai kokonaan, riippuen
vaatimusten täyttämättä jättämisen tai velvollisuuksien noudattamatta
jättämisen vakavuudesta. Sen on ilmoitettava tästä välittömästi komissiolle ja
muille jäsenvaltioille.
2)           Jos ilmoitusta rajoitetaan tai se
peruutetaan kokonaan tai toistaiseksi tai jos ilmoitettu laitos on lopettanut
toimintansa, ilmoituksen tehneen jäsenvaltion on toteutettava asianmukaiset
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisen laitoksen asiakirja-aineistot
joko käsittelee toinen ilmoitettu laitos tai ne pidetään ilmoittamisesta ja
markkinavalvonnasta vastaavien viranomaisten saatavilla näiden pyynnöstä.
33 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R26
artikla]
Ilmoitettujen
laitosten pätevyyden riitauttaminen
1)           Komissio tutkii kaikki tapaukset,
joissa se epäilee tai sen tietoon saatetaan epäilys ilmoitetun laitoksen
pätevyydestä tai siitä, täyttääkö ilmoitettu laitos edelleen sille asetetut
vaatimukset ja velvollisuudet.
2)           Ilmoituksen tehneen jäsenvaltion on
toimitettava pyynnöstä komissiolle kaikki tiedot, jotka liittyvät ilmoituksen
perusteisiin tai asianomaisen ilmoitetun laitoksen pätevyyden ylläpitoon.
3)           Komissio varmistaa, että kaikkia sen
tutkimusten yhteydessä saatuja arkaluontoisia tietoja käsitellään
luottamuksellisesti.
4)           Jos komissio toteaa, että ilmoitettu
laitos ei täytä tai ei enää täytä sen ilmoittamiselle asetettuja vaatimuksia,
se hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jossa ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota
kehotetaan toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimenpiteet, mukaan luettuna
ilmoituksen peruuttaminen tarvittaessa.
Tämä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu
täytäntöönpanosäädös hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua
neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
34 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R27
artikla]
Ilmoitettujen
laitosten toimintaan liittyvät velvollisuudet
1)           Ilmoitettujen laitosten on
suoritettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnit niiden vaatimustenmukaisuuden
arviointimenettelyjen mukaisesti, joista säädetään liitteissä IV–VIII.
2)           Vaatimustenmukaisuuden arvioinnit on
suoritettava oikeasuhteisesti siten, että vältetään tarpeettomien taakkojen
aiheuttamista talouden toimijoille.
Vaatimustenmukaisuuden arviointielinten on
tehtäviään hoitaessaan otettava asianmukaisesti huomioon asianomaisten
yritysten koko, toimiala ja rakenne, osajärjestelmässä tai turvakomponentissa
käytettävän teknologian monimutkaisuus sekä tuotannon luonne massa- tai
sarjatuotantona.
Näin tehdessään niiden on kuitenkin noudatettava
kurinalaisuutta ja suojelun tasoa, jota osajärjestelmän tai turvakomponentin
vaatimustenmukaisuus edellyttää tämän asetuksen mukaisesti.
3)           Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei
valmistaja ole täyttänyt olennaisia vaatimuksia, joista säädetään liitteessä II
tai vastaavissa yhdenmukaistetuissa standardeissa tai muissa teknisissä eritelmissä,
sen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimenpiteet
eikä se saa antaa todistusta vaatimustenmukaisuudesta.
4)           Jos ilmoitettu laitos katsoo
todistuksen antamisen jälkeen suoritettavan vaatimustenmukaisuuden valvonnan yhteydessä,
ettei osajärjestelmä tai turvakomponentti ole enää vaatimusten mukainen, sen on
vaadittava valmistajaa toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimenpiteet ja
tarvittaessa peruutettava todistus toistaiseksi tai kokonaan.
5)           Jos korjaavia toimenpiteitä ei
toteuteta tai niillä ei ole vaadittua vaikutusta, ilmoitetun laitoksen on
tarpeen mukaan rajoitettava todistuksia taikka peruutettava ne toistaiseksi tai
kokonaan.
35 artikla
Muutoksenhaku
ilmoitettujen laitosten päätöksiin
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
käytettävissä on ilmoitettujen laitosten tekemiä päätöksiä koskeva
muutoksenhakumenettely.
36 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R28
artikla]
Ilmoitettuja
laitoksia koskeva tiedotusvelvollisuus
1)           Ilmoitettujen laitosten on
ilmoitettava ilmoittamisesta vastaavalle viranomaiselle seuraavista:
a)      todistusten epäämiset, rajoittamiset
taikka peruuttamiset toistaiseksi tai kokonaan;
b)      olosuhteet, jotka vaikuttavat ilmoituksen
soveltamisalaan tai ehtoihin;
c)      vaatimustenmukaisuustoimia koskevat tietopyynnöt,
jotka ne ovat saaneet markkinavalvontaviranomaisilta;
d)      pyynnöstä vaatimustenmukaisuuden
arviointitoimet, jotka on suoritettu niitä koskevan ilmoituksen
soveltamisalalla ja mahdollisesti suoritetut muut toimet, mukaan luettuna rajat
ylittävät toimet ja alihankinta.
2)           Ilmoitettujen laitosten on
toimitettava tämän asetuksen nojalla ilmoitetuille muille laitoksille, jotka
suorittavat samanlaisia, samat osajärjestelmät tai turvakomponentit kattavia
vaatimustenmukaisuuden arviointitoimia, asiaankuuluvat tiedot kysymyksistä,
jotka liittyvät vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kielteisiin tuloksiin ja
pyynnöstä myös myönteisiin tuloksiin.
37 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R29
artikla]
Kokemusten
vaihto
Komissio huolehtii kokemusten vaihdon
järjestämisestä ilmoittamista koskevista toimintalinjoista vastaavien
jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten välillä.
38 artikla [päätöksen N:o 768/2008/EY R30
artikla]
Ilmoitettujen
laitosten koordinointi
Komissio varmistaa, että asianmukainen
koordinointi ja yhteistyö järjestetään tämän asetuksen nojalla ilmoitettujen
laitosten välillä ja että sitä toteutetaan asianmukaisesti ilmoitettujen
laitosten alakohtaisen ryhmän tai alakohtaisten ryhmien muodossa.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden
ilmoittamat laitokset osallistuvat kyseisen ryhmän (kyseisten ryhmien) työhön
suoraan tai nimettyjen edustajien välityksellä.
V LUKU
KOMITEAMENETTELY,
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
39 artikla
Komiteamenettely
1)           Komissiota avustaa
köysiratalaitteistoja käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU)
N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2)           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
40 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksista,
joita sovelletaan talouden toimijoiden rikkoessa tämän asetuksen säännöksiä, ja
toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon valvonnan
varmistamiseksi. Seuraamuksiin voi sisältyä vakavia rikkomistapauksia koskevia
rikosoikeudellisia seuraamuksia.
Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita,
oikeasuhteisia ja varoittavia.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä
säännöksistä komissiolle viimeistään [...] päivänä [...]kuuta [...] [3
months prior to the date referred to in Article 43(2)], ja niiden on viipymättä
ilmoitettava sille myöhemmin tehtävistä muutoksista, joilla on vaikutusta
näihin säännöksiin.
41 artikla
Siirtymäsäännökset
Jäsenvaltiot eivät saa estää sellaisten
direktiivin 2000/9/EY soveltamisalaan kuuluvien osajärjestelmien tai
turvakomponenttien asettamista saataville markkinoilla, jotka ovat kyseisen
direktiivin säännösten mukaisia ja jotka on saatettu markkinoille ennen [...]
päivää [...]kuuta [...] [the date referred to in Article 43(2)].
Jäsenvaltiot eivät saa estää sellaisten
direktiivin 2000/9/EY soveltamisalaan kuuluvien osajärjestelmien tai
turvakomponenttien käyttöönottamista, jotka ovat kyseisen direktiivin
säännösten mukaisia ja jotka on rakennettu ennen [...] päivää [...]kuuta [...] [the
date referred to in Article 43(2)].
42 artikla
Kumoaminen
Kumotaan direktiivi 2000/9/EY [...] päivästä
[...]kuuta [...] [the date referred to in Article
43(2)].
Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään
viittauksina tähän asetukseen liitteessä X olevan vastaavuustaulukon
mukaisesti.
43 artikla
Voimaantulo
ja soveltamispäivä
1)           Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
2)           Sitä sovelletaan [kahden vuoden
kuluttua sen voimaantulosta].
3)           Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa
säädetään, 22–38 artiklaa sovelletaan [kuuden kuukauden kuluttua
voimaantulosta].
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               EYVL L 106, 3.5.2000, s. 21.
[2]               COM(2013) 471 final.
[3]               EUVL L 316, 14.11.2012.
[4]               Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi
tuotteiden markkinavalvonnasta ja neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja
93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY,
94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 1999/5/EY, 2000/9/EY, 2000/14/EY, 2001/95/EY,
2004/108/EY, 2006/42/EY, 2006/95/EY, 2007/23/EY, 2008/57/EY, 2009/48/EY,
2009/105/EY, 2009/142/EY ja 2011/65/EU, asetuksen (EU) N:o 305/2011, asetuksen
(EY) N:o 764/2008 ja asetuksen (EY) N:o 765/2008 muuttamisesta. COM(2013) 75
final.
[5]               EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.
[6]               EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30.
[7]               Komission tiedonanto Euroopan parlamentille,
neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,
KOM(2011) 206 lopullinen.
[8]               Komission kertomus Euroopan parlamentille ja
neuvostolle, KOM(2011) 123 lopullinen, 16.3.2011.
[9]               EYVL L 213, 7.9.1995, s. 1.
[10]             EUVL C […], […], s. […].
[11]             Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/9/EY,
annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, henkilökuljetukseen tarkoitetuista
köysiratalaitteistoista (EYVL L 106, 3.5.2000, s. 21).
[12]             EYVL C 136, 4.6.1985, s. 1.
[13]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta
standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY,
98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja
neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen
N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).
[14]             Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 768/2008/EY,
tehty 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä
yhteisistä puitteista ja päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta (EUVL L 218,
13.8.2008, s. 82).
[15]             Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen
liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s.
30).
[16]             EUVL L [….].
[17]             Euroopan parlamentin
ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat
komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).
[18]             Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivi 95/16/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1995,
jäsenvaltioiden hissejä koskevan lainsäädännön lähentämisestä
(EYVL L 213, 7.9.1995, s. 1).
LIITE I
OSAJÄRJESTELMÄT
Köysilaitteisto muodostuu infrastruktuurista
ja jäljempänä luetelluista osajärjestelmistä, joista jokaisen osalta on
noudatettava käyttöä ja kunnossapitoa koskevia vaatimuksia:
1.         Köydet ja niiden kiinnikkeet.
2.         Käyttölaitteistot ja jarrut.
3.         Mekaaniset laitteet:
3.1.      Köysien kiristyslaitteet.
3.2.      Asemien mekaaniset laitteet.
3.3.      Linjarakenteiden mekaaniset
laitteet.
4.         Kuljetuslaitteet:
4.1.      Kori-, tuoli- ja vetolaitteet.
4.2.      Ripustukset:
4.3.      Käyttömekanismi.
4.4.      Köysien liitännät.
5.         Sähkötekniset laitteet.
5.1.      Ohjaus-, valvonta- ja turvalaitteet.
5.2.      Viestintä- ja tiedotuslaitteet.
5.3.      Ukkosenjohtimet.
6.         Pelastuslaitteet:
6.1.      Kiinteät pelastuslaitteet.
6.2.      Liikkuvat pelastuslaitteet.
LIITE II
OLENNAISET
VAATIMUKSET
1. Tarkoitus
Tässä liitteessä määritellään köysiratalaitteistojen
suunnittelua, toteuttamista ja käyttöönottoa koskevat olennaiset vaatimukset,
mukaan luettuina niiden kunnossapitoa ja käyttöä koskevat vaatimukset.
2. Yleiset vaatimukset
2.1. Ihmisten turvallisuus
Käyttäjien, työntekijöiden ja kolmansien osapuolten
turvallisuus on perusvaatimus köysiratalaitteistojen suunnittelussa,
toteuttamisessa ja käytössä.
2.2. Turvallisuutta koskevat
periaatteet
Köysiratalaitteistojen suunnittelussa, käytössä ja huollossa
on noudatettava seuraavia periaatteita tässä luetellussa järjestyksessä:
–
vaarat on kokonaan vältettävä tai, jos ne eivät ole
kokonaan vältettävissä, ne on rajoitettava suunnittelu- ja rakennusvaiheessa
toteutettavilla toimenpiteillä,
–
on määritettävä ja toteutettava kaikki tarpeelliset
toimenpiteet sellaisilta vaaroilta suojautumiseksi, joita ei voida välttää
suunnittelu- ja rakennusvaiheessa toteutettavilla toimenpiteillä,
–
sellaisten vaarojen varalta, joita ei voida täysin
välttää ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuilla säännöksillä
ja toimenpiteillä, on määritettävä varotoimet, joista on tiedotettava.
2.3. Ulkoisten seikkojen
huomioon ottaminen
Köysiratalaitteistot on suunniteltava ja toteutettava
siten, että niitä voidaan käyttää turvallisesti ottaen huomioon
köysiratalaitteiston tyyppi, sijaintipaikan maaston fyysiset ominaisuudet,
ympäristö ja ilmasto- ja sääolosuhteet sekä lähistöllä maassa ja ilmassa olevat
rakennelmat ja esteet.
2.4. Mitoitus
Köysiratalaitteisto, osajärjestelmät ja kaikki sen
turvakomponentit on mitoitettava, suunniteltava ja toteutettava hyvää teknistä
käytäntöä noudattaen siten, että ne kestävät riittävän varmasti kaikkea
ennakoitavissa olevaa, myös käyttöön liittymätöntä rasitusta ottaen
asianmukaisesti huomioon erityisesti ulkopuoliset vaikutukset, dynaaminen
kuormitus ja materiaalin väsyminen; tämä koskee erityisesti
raaka-ainevalintoja.
2.5. Kokoaminen ja asennus
2.5.1. Köysiratalaitteisto, osajärjestelmät ja kaikki
turvakomponentit on suunniteltava ja toteutettava siten, että niiden kokoaminen
ja asennus voidaan suorittaa turvallisesti.
2.5.2. Turvakomponentit on suunniteltava siten, että
asennusvirheet tehdään mahdottomiksi joko komponenttien rakenteen tai
asianmukaisten merkintöjen ansiosta.
2.6. Köysiratalaitteiston
toimintavarmuus
2.6.1. Turvakomponentit on suunniteltava ja toteutettava
ja niitä on voitava käyttää siten, että niiden oma toimintavarmuus ja/tai
liitteessä III tarkoitetun turva-analyysin mukainen köysiratalaitteiston
turvallisuus on aina taattu riittävällä turvamarginaalilla joka tekee niiden
pettämisen hyvin epätodennäköiseksi.
2.6.2. Köysiratalaitteisto on suunniteltava ja toteutettava
siten, että jos sen toiminnan aikana jokin vaikka vain epäsuorasti
turvallisuuteen vaikuttava komponentti pettää, aiheellinen toimenpide
toteutetaan ajoissa.
2.6.3. Edellä 2.6.1 ja 2.6.2 kohdassa tarkoitetun
toimintavarmuuden on oltava voimassa jokaisen komponentin
määräaikaistarkastusten välisen ajan. Käyttöohjeeseen on merkittävä selvästi
turvakomponenttien määräaikaistarkastusten aikavälit.
2.6.4. Köysiratalaitteeseen varaosiksi asennettavien
turvakomponenttien on täytettävä tämän asetuksen olennaiset vaatimukset sekä
edellytykset, jotka koskevat niiden yhteentoimivuutta köysiratalaitteistojen
muiden osien kanssa.
2.6.5. On toteutettava toimenpiteet, jotta kuljetettavien
henkilöiden ja työntekijöiden turvallisuus ei vaarannu köysiratalaitteistossa
syttyvän tulipalon vuoksi.
2.6.6. On toteutettava erityiset toimenpiteet
köysiratalaitteiston ja henkilöiden suojaamiseksi salamaniskun seurauksilta.
2.7. Turvalaitteet
2.7.1. Turvalaitteen on mahdollisuuksien mukaan havaittava
köysiratalaitteistossa ilmenevät viat, jotka voivat vaarantaa turvallisuuden,
annettava niistä ilmoitus ja käsiteltävä ne. Sama koskee turvallisuuden
mahdollisesti vaarantavia tavallisesti ennakoitavissa olevia ulkopuolisia
tapahtumia.
2.7.2. Köysiratalaitteiston toiminta on aina voitava
keskeyttää käsitoimisesti.
2.7.3. Köysiratalaitteisto on voitava käynnistää uudelleen
turvalaitteen aiheuttaman toimintakatkon jälkeen vasta sen jälkeen, kun
tilanteen edellyttämät toimenpiteet on toteutettu.
2.8. Kunnossapitoa koskevat
vaatimukset
Köysiratalaitteisto on suunniteltava ja toteutettava siten,
että sekä määräaikaiset että erityiset kunnossapito- ja korjaustyöt voidaan
suorittaa turvallisesti.
2.9. Ympäristöhaitat
Köysiratalaitteisto on suunniteltava ja toteutettava siten,
että pakokaasuista, melusta tai tärinästä johtuvat sisäiset tai ulkoiset haitat
eivät ylitä säädettyjä raja-arvoja.
3. Infrastruktuuria koskevat vaatimukset
3.1. Linjan sijoitus,
nopeus, kuljetusvälineiden välinen etäisyys
3.1.1. Köysiratalaitteisto on suunniteltava niin, että sitä
voidaan käyttää turvallisesti ottaen huomioon maaston ominaisuudet ja
ympäristö, ilmasto- ja sääolosuhteet sekä mahdolliset lähistöllä maassa tai
ilmassa olevat rakennelmat ja esteet aiheuttamatta häiriöitä tai vaaraa käyttö-
tai huolto-olosuhteissa tai henkilöiden pelastusoperaatioiden yhteydessä.
3.1.2. Kuljetusvälineiden, vetolaitteiden, nousuratojen, köysien
jne. sekä mahdollisesti lähistöllä maassa tai ilmassa olevien käyttöä
haittaavien rakennelmien ja esteiden välillä on oltava riittävästi tilaa sekä
sivusuunnassa että pystytasossa; tässä on otettava huomioon köysien ja
kuljetusvälineiden tai vetolaitteiden pysty-, pitkittäis- tai sivusuuntaiset
liikkeet ennakoitavissa olevissa kaikkein epäsuotuisimmissa käyttöolosuhteissa.
3.1.3. Määritettäessä kuljetusvälineiden kulkuradan
enimmäisetäisyyttä maasta on otettava huomioon köysiratalaitteiston ja kuljetusvälineiden
tyyppi sekä pelastusmenettelyt. Avointen vaunujen osalta on lisäksi otettava
huomioon putoamisvaara ja kuljetusvälineiden ja maanpinnan väliseen etäisyyteen
liittyvät psykologiset näkökohdat.
3.1.4. Kuljetusvälineiden tai vetolaitteiden suurin nopeus,
niiden välinen vähimmäisetäisyys sekä kiihdytys- ja jarrutusarvot on valittava
niin, että henkilöiden turvallisuus ja köysiratalaitteiston käytön turvallisuus
on taattu.
3.2. Asemat ja linjarakenteet
3.2.1. Asemat ja linjarakenteet on suunniteltava,
rakennettava ja varustettava niin, että niiden kestävyys varmistetaan. Niiden
on mahdollistettava köysien ja kuljetusvälineiden tai vetolaitteiden
turvallinen ohjaus, ja niitä on voitava huoltaa turvallisesti kaikissa
mahdollisissa käyttöolosuhteissa.
3.2.2. Köysiratalaitteiston lähtö- ja poistumisalueet on
tehtävä sellaisiksi, että kuljetusvälineiden, vetolaitteiden ja henkilöiden
liikkuminen on turvallista. Kuljetusvälineiden ja vetolaitteiden on voitava
liikkua asemilla aiheuttamatta vaaraa henkilöille, kun otetaan huomioon heidän
mahdollinen aktiivinen toimintansa kuljetusvälineiden ja vetolaitteiden
liikkumisen suhteen.
4. Köysiä, käyttölaitteita ja jarruja sekä mekaanisia
laitteita ja sähkölaitteistoja koskevat vaatimukset
4.1. Köydet ja niiden kannattimet
4.1.1. Köysien osalta on toteutettava kaikki tekniikan
uusimman kehityksen tason mukaiset toimenpiteet, jotta
–
vältetään köyden ja sen kiinnityksen rikkoutuminen,
–
varmistetaan köyden äärikuormitusarvot,
–
varmistetaan köysien turvallinen asentaminen kannattimille
ja estetään niiden suistuminen pois paikaltaan,
–
mahdollistetaan köysien valvonta.
4.1.2. Jos köysien suistumisvaaraa ei voida täysin estää,
on toteutettava toimenpiteet, jotta suistumistapauksessa köydet saadaan kiinni
ja laitteisto voidaan pysäyttää aiheuttamatta vaaraa henkilöille.
4.2. Mekaaniset laitteet
4.2.1. Käyttölaitteet
Köysiratalaitteiston käyttölaitteiston teho ja
käyttömahdollisuudet on sovitettava erilaisiin käyttöjärjestelmiin ja
-tapoihin.
4.2.2. Varakäyttölaitteet
Köysiratalaitteistossa on oltava varakäyttölaitteisto,
jonka käyttövoima on päälaitteistosta riippumaton. Varakäyttölaitteistoa ei
kuitenkaan tarvita, jos turvallisuusanalyysi osoittaa, että käyttäjät voivat
poistua helposti, nopeasti ja turvallisesti kuljetusvälineistä ja erityisesti
vetolaitteista, vaikka varakäyttölaitteistoa ei olekaan.
4.2.3. Jarrujärjestelmä
4.2.3.1. Köysiratalaitteiston ja/tai kuljetusvälineiden
pysäyttäminen on oltava hätätilanteessa aina mahdollista myös silloin, kun
käytön aikana sallitut vetopyörän kuormitus- ja pito-olosuhteet ovat
mahdollisimman epäedulliset. Jarrutusmatkan on oltava niin lyhyt kuin
köysiratalaitteiston turvallisuus vaatii.
4.2.3.2. Hidastusarvojen on oltava sopivissa rajoissa
henkilöiden turvallisuuden ja kuljetusvälineiden, köysien ja
köysiratalaitteiston muiden osien moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
4.2.3.3. Kaikissa köysiratalaitteistoissa on oltava kaksi
tai useampia jarrujärjestelmiä, joista kullakin köysiratalaitteisto voidaan
pysäyttää ja jotka on yhteensovitettu niin, että ne korvaavat automaattisesti
toiminnassa olevan järjestelmän heti, kun sen teho ei enää riitä. Vetoköyden
viimeisen jarrujärjestelmän on vaikutettava suoraan vetopyörään. Näitä
säännöksiä ei sovelleta vetohisseihin.
4.2.3.4. Köysiratalaitteistossa on oltava tehokkaat
lukituslaitteet, joilla estetään laitteen väärään aikaan tapahtuva
uudelleenkäynnistyminen.
4.3. Ohjauslaitteet
Ohjauslaitteet on suunniteltava ja toteutettava niin, että
ne ovat turvalliset ja luotettavat ja kestävät tavanomaista käyttörasitusta ja
ulkoisia vaikutuksia, kuten kosteutta, äärilämpötiloja tai sähkömagneettisia
häiriöitä, eivätkä aiheuta vaaratilanteita edes käyttövirheen sattuessa.
4.4. Viestintälaitteet
Laitteiston käyttöhenkilöstön on voitava olla toisiinsa
yhteydessä koko ajan asianmukaisten laitteiden avulla, ja heidän on voitava
antaa käyttäjille ohjeita hätätilanteessa.
5. Kuljetusvälineet ja vetolaitteet
5.1. Kuljetusvälineet ja/tai vetolaitteet on suunniteltava
ja toteutettava siten, että kukaan ei voi ennakoitavissa olevissa olosuhteissa
pudota tai joutua muulla tavoin vaaraan.
5.2. Kuljetusvälineiden tai vetolaitteiden kiinnitykset on
mitoitettava ja toteutettava siten, että ne eivät
–
 vahingoita köyttä, tai
–
pääse luiskahtamaan paikaltaan, paitsi jos luiskahtaminen
ei vaikuta kuljetusvälineen, vetolaitteen tai laitteiston turvallisuuteen
epäsuotuisimmissakaan olosuhteissa.
5.3. Kuljetusvälineen (vaunut, korit) ovet on suunniteltava
ja toteutettava siten, että ne voidaan sulkea ja lukita. Kuljetusvälineen lattia
ja seinät on mitoitettava ja toteutettava siten, että ne kestävät kaikissa
olosuhteissa paineen ja käyttäjistä johtuvan kuormituksen.
5.4. Jos kuljetusvälineen kuljettajan läsnäoloa
edellytetään toimintaturvallisuuden kannalta, kuljetusväline on varustettava
siten, että kuljettaja voi suorittaa tehtävänsä.
5.5. Kuljetusvälineet ja/tai vetolaitteet sekä erityisesti
niiden kannatinmekanismit on suunniteltava ja tehtävä siten, että varmistetaan
niitä asianomaisten määräysten ja ohjeiden mukaisesti huoltavien työntekijöiden
turvallisuus.
5.6. Irrottuvilla köysipuristimilla varustettujen
kuljetusvälineiden osalta on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen
varmistamiseksi, että käyttäjiä vaarantamatta pysäytetään ennen niiden lähtöä
kuljetusvälineet, jotka ovat kiinnittyneet köyteen virheellisellä tavalla, ja
niiden saapumishetkellä kuljetusvälineet, joiden kiinnittyminen ei ole
irronnut, ja että estetään kulkuneuvon mahdollinen putoaminen.
5.7. Raiteilla kulkevat kuljetusvälineet, ja jos
köysiratalaitteiston tyyppi mahdollistaa sen, kahden köyden varassa kulkevien
köysiriippuratojen korivaunut on varustettava rataan vaikuttavalla
automaattisella jarrulaitteella, jos vetoköyden katkeamismahdollisuutta ei
voida kohtuudella sulkea pois.
5.8. Jos kuljetusvälineen suistumisvaaraa ei ole voitu
välttää muilla toimenpiteillä, kuljetusväline on varustettava
suistumissuojalla, jolla kuljetusväline voidaan pysäyttää ihmisiä
vaarantamatta.
6. Käyttäjille tarkoitetut laitteet
Pääsy lähtöalueelle ja poistuminen poistumisalueelta sekä
käyttäjien laitteisiin nousu ja niistä poistuminen on järjestettävä
kuljetusvälineiden liikkuminen ja pysähtyminen huomioon ottaen siten, että
henkilöiden turvallisuus erityisesti paikoissa, joissa on vaara pudota, on
varmistettu.
Lasten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden on voitava
käyttää köysiratalaitteistoa turvallisesti, jos köysiratalaitteisto on
tarkoitettu myös kyseisten henkilöiden kuljettamiseen.
7. Käyttöä koskevat vaatimukset
7.1. Turvallisuus
7.1.1. On toteutettava kaikki tekniset toimenpiteet ja muut
järjestelyt sen varmistamiseksi, että köysiratalaitteistoa käytetään sen
käyttötarkoituksen mukaisesti sen teknisiä ominaisuuksia ja tarkennettuja
käyttöehtoja vastaavalla tavalla ja että sen turvallista käyttöä ja
kunnossapitoa koskevia ohjeita noudatetaan. Käyttöohjeet ja vastaavat merkinnät
on laadittava käyttäjien helposti ymmärtämällä, sen jäsenvaltion määräämällä
kielellä, jonka alueelle köysiratalaitteisto rakennetaan.
7.1.2. Köysiratalaitteiston käytöstä vastaavalla henkilöstöllä
on oltava käytössään asianmukaiset työvälineet ja heidän on oltava tähän
tehtävään päteviä.
7.2. Turvallisuus silloin kun köysiratalaitteistossa
ilmenee pysähtymiseen johtavia toimintahäiriöitä
Köysiratalaitteiston sellaisen pysähtymiseen johtavan toimintahäiriön
varalta, jota ei pystytä pikaisesti korjaamaan, on otettava käyttöön tekniset
järjestelyt ja muut toimenpiteet käyttäjien saamiseksi turvaan
köysiratalaitteiston tyypin ja ympäristön mukaan määritellyssä ajassa.
7.3. Muita turvallisuutta koskevia erityisjärjestelyjä
7.3.1. Ohjaamot ja ohjaajien työtilat
Köysiratalaitteiston liikkuvat osat, joihin päästään
tavallisesti asemilta, on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten,
että vaaratilanteet voidaan välttää, tai jos tällainen vaaratilanne esiintyy,
niihin on asennettava turvalaitteet, jotka estävät vaaraa aiheuttavien osien
koskettamisen. Näiden laitteiden on oltava sellaisia, että niitä ei voida
helposti irrottaa tai saattaa toimintakyvyttömiksi.
7.3.2. Putoamisvaara
Työtilat ja muut työskentelyalueet, myös ainoastaan
satunnaisesti käytettävät tilat, sekä niihin pääsy on suunniteltava ja
rakennettava siten, että niissä työskentelevät tai oleskelevat henkilöt eivät
ole vaarassa pudota. Jos rakenteet eivät ole riittäviä, työtilat on lisäksi
varustettava putoamisen estävien henkilönsuojainten kiinnityspisteillä.
LIITE III
TURVALLISUUSANALYYSI
Turvallisuusanalyysissä, joka 8 artiklan mukaan
vaaditaan kaikkien köysiratalaitteistojen osalta, on otettava huomioon kaikki
suunnitellut käyttötavat. Analyysi on suoritettava hyväksytyn tai vakiintuneen
menetelmän mukaisesti, ja tällöin on otettava huomioon tekniikan uusimman
kehityksen taso ja kyseisen köysiratalaitteiston monimutkaisuus. Analyysin
avulla on lisäksi varmistettava, että köysiratalaitteiston suunnittelussa ja
toteutuksessa on otettu huomioon paikallinen ympäristö ja kaikkein
epäsuotuisimmat käyttöolosuhteet, jotta varmistetaan riittävä turvallisuustaso.
Turvallisuusanalyysin on katettava myös turvalaitteet ja
niiden vaikutukset köysiratalaitteistoon sekä turvalaitteisiin liittyvät
osajärjestelmät, joiden toiminnan tarkoituksena on, että
–
ne pystyvät joko heti häiriön tai vian ilmetessä
reagoimaan ja jäämään turvallisuuden takaavaan tilaan, alempaan toimintatilaan
tai pakkopysäytystilaan,
–
niitä ei käytetä, mutta niitä valvotaan, tai
–
ne on suunniteltu siten, että niiden
toimintahäiriöiden todennäköisyys voidaan arvioida, ja ne ovat tasoltaan
ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa mainitut edellytykset täyttävien
turvalaitteiden veroisia.
Turvallisuusanalyysiä on käytettävä riskien ja vaarallisten
tilanteiden luettelointiin 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja 8 artiklan 2
kohdassa tarkoitetun turvakomponenttien luettelon laatimiseen.
Turvallisuusanalyysin tuloksista on esitettävä yhteenveto
turvallisuusselvityksessä.
LIITE IV
OSAJÄRJESTELMIEN
JA TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELYT: MODUULI B:
EU-TYYPPITARKASTUS – TUOTANTOTYYPPI
1. EU-tyyppitarkastus on se
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn osa, jossa ilmoitettu laitos tutkii
osajärjestelmän tai turvakomponentin teknisen suunnittelun sekä varmistaa ja
vakuuttaa, että se täyttää tämän asetuksen vaatimukset.
2. EU-tyyppitarkastus toteutetaan
osajärjestelmän tai turvakomponentin teknisen suunnittelun asianmukaisuuden
arviointina 3 kohdassa tarkoitettujen teknisten asiakirjojen ja niitä tukevan
aineiston tarkastelun perusteella sekä aiottua tuotantoa edustavan valmiin
osajärjestelmän tai turvakomponentin näytekappaleen (tuotantotyyppi)
tarkastuksena.
3. Valmistajan on tehtävä EU-tyyppitarkastusta
koskeva hakemus yhdelle valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle.
Hakemuksessa on oltava seuraavat:
(a)
valmistajan nimi ja osoite sekä valtuutetun
edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen,
(b)
kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa hakemusta
ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle,
(c)
osajärjestelmää ja/tai turvakomponenttia koskevat
tekniset asiakirjat liitteen IX mukaisesti,
(d)
suunniteltua osajärjestelmää tai turvakomponenttia
edustava näytekappale tai yksityiskohtaiset tiedot paikasta, jossa se voidaan
tarkastaa. Ilmoitettu laitos voi pyytää lisää näytekappaleita, jos ne ovat
tarpeen testausohjelman suorittamiseksi.
4. Ilmoitetun laitoksen on
4.1. tutkittava
tekniset asiakirjat ja niitä tukeva aineisto osajärjestelmän tai
turvakomponentin teknisen suunnittelun asianmukaisuuden arvioimiseksi;
4.2.
varmennettava, että näytekappale (näytekappaleet) on valmistettu teknisten
asiakirjojen mukaisesti, sekä yksilöitävä ne osat, jotka on suunniteltu asiaa
koskevien yhdenmukaistettujen standardien ja teknisten eritelmien
sovellettavien säännösten mukaisesti, samoin kuin osat, joiden suunnittelussa
ei ole noudatettu kyseisten standardien asiaa koskevia määräyksiä;
4.3. tehtävä tai
teetettävä asianmukaiset tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, että kun
valmistaja on soveltanut asiaankuuluvien yhdenmukaistettujen standardien
eritelmiä, niitä on sovellettu oikein;
4.4. tehtävä tai teetettävä asianmukaiset
tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, että kun valmistaja on päättänyt
soveltaa asiaankuuluvissa yhdenmukaistetuissa standardeissa ja/tai teknisissä
eritelmissä annettuja ratkaisuja, niitä on sovellettu oikein;
4.5. tehtävä tai teetettävä asianmukaiset
tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, täyttävätkö valmistajan soveltamat
ratkaisut tämän asetuksen vastaavat olennaiset vaatimukset silloin, kun asiaa
koskevissa yhdenmukaistetuissa standardeissa ja/tai teknisissä eritelmissä
esitettyjä ratkaisuja ei ole sovellettu;
4.6. sovittava valmistajan kanssa paikka,
jossa tarkastukset ja testit tehdään.
5. Ilmoitetun laitoksen on laadittava
arviointiraportti, johon kirjataan 1.4 kohdan mukaisesti toteutetut toimet ja
niiden tulokset. Ilmoitettu laitos voi julkistaa raportin sisällön joko
kokonaan tai osittain ainoastaan valmistajan suostumuksella, sanotun kuitenkaan
rajoittamatta sen velvoitteita ilmoittamisesta vastaavia viranomaisia kohtaan.
6. Jos tyyppi
täyttää tämän asetuksen vaatimukset, ilmoitetun laitoksen on annettava
valmistajalle EU-tyyppitarkastustodistus. Todistuksessa on oltava valmistajan
nimi ja osoite, tarkastuksessa tehdyt päätelmät, mahdolliset todistuksen
voimassaoloa koskevat edellytykset sekä (osajärjestelmän tai turvakomponentin)
hyväksytyn tyypin tunnistamiseen tarvittavat tiedot ja tarvittaessa kuvaus sen
toiminnasta. Todistukseen voidaan liittää yksi tai useampia liitteitä.
Todistuksessa ja sen liitteissä on oltava
kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotta voidaan arvioida, ovatko valmistetut
osajärjestelmät ja turvakomponentit tarkastetun tyypin mukaisia, ja jotta
käytön aikainen valvonta on mahdollista.
Todistuksen voimassaoloaika on enintään
30 vuotta sen myöntämispäivästä. Jos tyyppi ei täytä tämän asetuksen
sovellettavia vaatimuksia, ilmoitetun laitoksen on kieltäydyttävä antamasta
EU-tyyppitarkastustodistusta ja ilmoitettava siitä hakijalle sekä esitettävä
yksityiskohtaiset perustelut todistuksen epäämiselle.
7. Ilmoitetun laitoksen on arvioinneissaan
pysyttävä ajan tasalla yleisesti tunnustetussa kehityksen tasossa mahdollisesti
tapahtuvista muutoksista, jotka viittaavat siihen, että hyväksytty tyyppi ei
ehkä enää vastaa tämän asetuksen sovellettavia vaatimuksia, ja määritettävä,
edellyttävätkö tällaiset muutokset lisätutkimuksia. Jos näin on, ilmoitetun
laitoksen on ilmoitettava asiasta valmistajalle.
Valmistajan on ilmoitettava
EU-tyyppitarkastustodistusta koskevia teknisiä asiakirjoja hallussaan pitävälle
ilmoitetulle laitokselle kaikista hyväksyttyyn tyyppiin tehdyistä muutoksista,
jotka voivat vaikuttaa siihen, onko osajärjestelmä tai turvakomponentti tämän
asetuksen olennaisten vaatimusten mukainen, tai todistuksen voimassaoloa
koskeviin edellytyksiin.
Ilmoitetun
laitoksen on tutkittava muutokset ja ilmoitettava valmistajalle, onko
EU-tyyppitarkastustodistus edelleen voimassa vai tarvitaanko lisätutkimuksia,
-tarkastuksia tai -testejä. Ilmoitettu laitos tarpeen mukaan täydentää
alkuperäistä EU-tyyppitarkastustodistusta lisäyksellä tai pyytää esittämään
uuden EU-tyyppitarkastusta koskevan hakemuksen.
8. Kunkin
ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava omille ilmoittamisesta vastaaville
viranomaisilleen ja muille ilmoitetuille laitoksille
EU-tyyppitarkastustodistuksista ja/tai niiden lisäyksistä, jotka se on antanut.
Ilmoitetun laitoksen, joka kieltäytyy
antamasta EU-tyyppitarkastustodistusta tai peruuttaa kokonaan tai toistaiseksi
EU-tyyppitarkastustodistuksen taikka muuten rajoittaa
EU-tyyppitarkastustodistusta, on ilmoitettava siitä ilmoittamisesta vastaaville
viranomaisilleen ja muille ilmoitetuille laitoksille sekä perusteltava
päätöksensä.
Komissio, jäsenvaltiot ja muut ilmoitetut
laitokset voivat pyynnöstä saada jäljennöksen EU-tyyppitarkastustodistuksista
ja/tai niiden lisäyksistä. Komissio ja jäsenvaltiot voivat pyynnöstä saada
jäljennöksen teknisistä asiakirjoista ja ilmoitetun laitoksen suorittamien tutkimusten
tuloksista. Ilmoitetun laitoksen on säilytettävä jäljennös
EU-tyyppitarkastustodistuksesta, sen liitteistä ja lisäyksistä sekä teknisistä
asiakirjoista, valmistajan toimittamat asiakirjat mukaan luettuina, todistuksen
voimassaolon päättymiseen saakka.
9. Valmistajan on
pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla jäljennös
EU-tyyppitarkastustodistuksesta, sen liitteistä ja lisäyksistä sekä teknisistä
asiakirjoista 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai
turvakomponentti on saatettu markkinoille.
10. Valmistajan
valtuutettu edustaja voi täyttää 7 ja 9 kohdassa säädetyt valmistajan
velvoitteet edellyttäen, että ne on eritelty toimeksiannossa.
LIITE V
OSAJÄRJESTELMIEN
JA TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELYT: MODUULI D:
TUOTANTOPROSESSIN LAADUNVARMISTUKSEEN PERUSTUVA TYYPINMUKAISUUS
1.
Tuotantoprosessin laadunvarmistukseen perustuva tyypinmukaisuus on se
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn osa, jossa valmistaja täyttää 2.2 ja
2.5 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa yksinomaisella
vastuullaan, että kyseiset osajärjestelmät tai turvakomponentit ovat
EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisia ja täyttävät niihin
sovellettavat tämän asetuksen vaatimukset.
2. Valmistus
Valmistajan on
sovellettava 2.3 kohdassa määritettyä hyväksyttyä laatujärjestelmää
asianomaisten osajärjestelmien tai turvakomponenttien tuotannossa, tuotteiden
lopputarkastuksessa ja testauksessa, ja sen on oltava 2.4 kohdassa tarkoitetun
valvonnan alainen.
3. Laatujärjestelmä
3.1. Valmistajan
on toimitettava laatujärjestelmänsä arviointia koskeva hakemus valitsemalleen
ilmoitetulle laitokselle.
Hakemuksessa on
oltava
(a)
valmistajan nimi ja osoite sekä valtuutetun
edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen;
(b)
kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa hakemusta
ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle;
(c)
kaikki asiaankuuluvat tiedot moduulin B
mukaisesti hyväksytyistä osajärjestelmistä tai turvakomponenteista;
(d)
laatujärjestelmää koskevat asiakirjat;
(e)
hyväksyttyä tyyppiä koskevat tekniset asiakirjat
sekä jäljennös EU-tyyppitarkastustodistuksista;
(f)
yksityiskohtaiset tiedot paikasta, jossa
osajärjestelmä tai turvakomponentti valmistetaan.
3.2.
Laatujärjestelmän avulla on varmistettava, että osajärjestelmät tai
turvakomponentit ovat EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvattujen tyyppien ja
niihin sovellettavien tämän asetuksen vaatimusten mukaisia.
Kaikki valmistajan
hyväksymät perusedellytykset, vaatimukset ja määräykset on kirjattava
järjestelmällisesti ja täsmällisesti kirjallisiksi ohjelmiksi, menettelyiksi ja
ohjeiksi. Laatujärjestelmää koskevien asiakirjojen avulla on voitava tulkita
yhdenmukaisesti laatuohjelmia, -suunnitelmia, -käsikirjoja ja -tallenteita.
Niissä on erityisesti oltava riittävä kuvaus seuraavista:
(a)
laatutavoitteet ja organisaation rakenne sekä
johdon vastuualueet ja toimivalta tuotteiden laadun osalta,
(b)
vastaavat valmistusta, laadunvalvontaa ja
laadunvarmistusta koskevat menetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet,
joita aiotaan käyttää,
(c)
ennen valmistusta, valmistuksen aikana ja sen
jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä niiden suoritustiheys,
(d)
laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja
testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät
selvitykset;
(e)
keinot, joilla valvotaan tuotteilta vaaditun laadun
toteutumista ja laatujärjestelmän toiminnan tehokkuutta.
3.3. Ilmoitetun
laitoksen on arvioitava laatujärjestelmä ratkaistakseen, täyttääkö se 3.2
kohdassa tarkoitetut vaatimukset.
Ilmoitetun
laitoksen on oletettava, että laatujärjestelmän osat, joissa noudatetaan asiaa
koskevan yhdenmukaistetun standardin ja/tai teknisen eritelmän
käyttöönottamiseksi annetun kansallisen standardin vastaavia eritelmiä, ovat
näiden vaatimusten mukaisia.
Auditointiin on
sisällyttävä tarkastuskäynti tiloihin, joissa osajärjestelmät tai
turvakomponentit valmistetaan, tarkastetaan ja testataan.
Auditointiryhmällä
on oltava kokemusta laadunhallintajärjestelmistä, ja lisäksi ryhmässä on oltava
vähintään yksi jäsen, jolla on kokemusta kyseisen köysiratalaitteistoalan sekä
osajärjestelmä- tai turvakomponenttiteknologian arvioimisesta ja joka tuntee
sovellettavat tämän asetuksen vaatimukset. Auditointiin on sisällyttävä
arviointikäynti valmistajan tiloihin. Auditointiryhmän on tarkastettava
3.1 kohdan e alakohdassa tarkoitetut tekniset asiakirjat sen
varmistamiseksi, että valmistaja kykenee yksilöimään tämän asetuksen
asiaankuuluvat vaatimukset ja suorittamaan tarvittavat tutkimukset, joiden
tarkoituksena on varmistaa, että osajärjestelmät tai turvakomponentit ovat
näiden vaatimusten mukaisia.
Päätöksestä on
ilmoitettava valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä auditoinnin päätelmät
ja arviointipäätös perusteluineen.
3.4. Valmistaja
sitoutuu täyttämään laatujärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty,
johtuvat velvoitteet ja ylläpitämään laatujärjestelmää niin, että se pysyy
riittävänä ja tehokkaana.
3.5. Valmistajan on ilmoitettava
laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista
laatujärjestelmään suunnitelluista muutoksista.
Ilmoitetun
laitoksen on arvioitava ehdotetut muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu
laatujärjestelmä edelleen 3.2 kohdassa tarkoitetut vaatimukset vai onko tarpeen
suorittaa uusi arviointi.
Sen on
ilmoitettava arvioinnin tuloksista valmistajalle. Jos on tarpeen suorittaa uusi
arviointi, sen on ilmoitettava päätöksestään valmistajalle. Ilmoitukseen on
sisällyttävä tutkimuksen päätelmät ja arviointipäätös perusteluineen.
4. Ilmoitetun
laitoksen vastuulla oleva valvonta
4.1. Valvonnan
tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä
laatujärjestelmästä aiheutuvat velvoitteensa asianmukaisesti.
4.2. Valmistajan
on sallittava ilmoitetulle laitokselle arviointitarkoituksia varten pääsy
tuotanto-, tarkastus-, testaus- ja varastotiloihin sekä toimitettava sille
kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti
(a)
laatujärjestelmää koskevat asiakirjat;
(b)
laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja
testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät
selvitykset.
4.3. Ilmoitetun
laitoksen on tehtävä määräajoin ja vähintään kerran kahdessa vuodessa
auditointeja varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa
laatujärjestelmää, ja toimitettava auditointikertomus valmistajalle.
4.4. Lisäksi
ilmoitettu laitos voi tehdä ennalta ilmoittamatta käyntejä valmistajan luo.
Näiden käyntien aikana ilmoitettu laitos voi tarvittaessa tehdä tai teettää
tuotetestejä laatujärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi.
Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle kertomus käynnistä sekä testausseloste,
jos testejä on suoritettu.
5. CE-merkintä ja
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus
5.1. Valmistajan
on kiinnitettävä CE-merkintä sekä 3.1 kohdassa tarkoitetun ilmoitetun laitoksen
vastuulla kyseisen laitoksen tunnusnumero kaikkiin yksittäisiin osajärjestelmiin
tai turvakomponentteihin, jotka ovat EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun
tyypin mukaisia ja täyttävät tämän asetuksen sovellettavat vaatimukset.
Valmistaja voi ilmoitetun laitoksen suostumuksella ja sen vastuulla kiinnittää
ilmoitetun laitoksen tunnusnumeron osajärjestelmiin tai turvakomponentteihin
valmistusprosessin aikana.
5.2. Valmistajan
on laadittava kullekin osajärjestelmälle tai turvakomponentille kirjallinen
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja pidettävä se kansallisten viranomaisten saatavilla
30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai turvakomponentti on
saatettu markkinoille. EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on yksilöitävä
osajärjestelmä- tai turvakomponenttimalli, jota varten se on laadittu.
Jäljennös
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta on pyynnöstä toimitettava asiasta
vastaaville viranomaisille.
6. Valmistajan on
pidettävä kansallisten viranomaisten saatavilla 30 vuoden ajan sen
jälkeen, kun osajärjestelmä tai turvakomponentti on saatettu markkinoille,
(a)
edellä 3.1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat;
(b)
edellä 3.5 kohdassa tarkoitettu muutos, sellaisena
kuin se on hyväksytty;
(c)
edellä 3.5, 4.3 ja 4.4 kohdassa tarkoitetut
ilmoitetun laitoksen päätökset ja kertomukset.
7. Kunkin
ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava omille ilmoittamisesta vastaaville
viranomaisilleen peruutetuista laatujärjestelmien hyväksynnöistä ja annettava
laatujärjestelmien arviointeja koskevat tiedot säännöllisesti tai pyynnöstä
omien ilmoittamisesta vastaavien viranomaistensa saataville.
Kunkin ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava
muille ilmoitetuille laitoksille laatujärjestelmien hyväksynnöistä, jotka se on
evännyt, peruuttanut toistaiseksi tai kokonaan tai joita se on muutoin
rajoittanut, ja esitettävä päätöksensä perustelut.
8. Valtuutettu
edustaja
Valmistajan
valtuutettu edustaja voi täyttää valmistajan puolesta ja valmistajan vastuulla
3.1, 3.5, 5 ja 6 kohdassa säädetyt valmistajan velvoitteet edellyttäen, että ne
on eritelty toimeksiannossa.
LIITE VI
OSAJÄRJESTELMIEN
JA TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELYT: MODUULI F:
LAITE- TAI VARUSTEKOHTAISEEN TARKASTUKSEEN PERUSTUVA TYYPINMUKAISUUS
1. Osajärjestelmän
tai turvakomponentin tarkastukseen perustuva tyypinmukaisuus on se
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn osa, jossa valmistaja täyttää 3.2,
3.5.1 ja 3.6 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa
yksinomaisella vastuullaan, että kyseessä olevat osajärjestelmät tai
turvakomponentit, joihin on sovellettu 3.3 kohdan säännöksiä, ovat
EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisia ja täyttävät tämän
asetuksen vaatimukset.
2. Valmistus
Valmistajan on
toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että
valmistusprosessilla ja sen valvonnalla taataan, että valmistetut
osajärjestelmät tai turvakomponentit ovat EU-tyyppitarkastustodistuksessa
kuvatun hyväksytyn tyypin ja tämän asetuksen vaatimusten mukaisia.
3. Tarkastus
3.1. Valmistajan
on toimitettava osajärjestelmän tai turvakomponentin tarkastusta koskeva
hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle.
Hakemuksessa on
oltava
(a)
valmistajan nimi ja osoite sekä valtuutetun
edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen;
(b)
kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa hakemusta
ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle;
(c)
kaikki asiaankuuluvat tiedot moduulin B
mukaisesti hyväksytyistä osajärjestelmistä tai turvakomponenteista;
(d)
hyväksyttyä tyyppiä koskevat tekniset asiakirjat
sekä jäljennös EU-tyyppitarkastustodistuksista;
(e)
yksityiskohtaiset tiedot paikasta, jossa
osajärjestelmä tai turvakomponentti (valmistetaan) voidaan tarkastaa.
3.2       Ilmoitetun
laitoksen on tehtävä tai teetettävä asianmukaiset tarkastukset ja testit
tarkastaakseen, että osajärjestelmät tai turvakomponentit ovat
EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun hyväksytyn tyypin ja asiaa koskevien
tämän asetuksen vaatimusten mukaisia.
Tarkastukset ja
testit, joiden tarkoituksena on tarkastaa, ovatko osajärjestelmät tai
turvakomponentit asiaa koskevien vaatimusten mukaisia, tehdään valmistajan
valinnan mukaan joko tarkastamalla ja testaamalla jokainen osajärjestelmä tai
turvakomponentti 4 kohdassa määrätyllä tavalla tai tarkastamalla ja
testaamalla osajärjestelmät tai turvakomponentit tilastollisin perustein
5 kohdassa määrätyllä tavalla.
4. Jokaisen
osajärjestelmän tai turvakomponentin vaatimustenmukaisuuden tarkastus ja
testaus
4.1. Jokainen
osajärjestelmä tai turvakomponentti on tarkastettava erikseen, ja aiheelliset,
yhdenmukaistetuissa standardeissa määritellyt tai niitä vastaavat testit on
suoritettava sen tarkastamiseksi, että osajärjestelmä tai turvakomponentti on
EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvaillun hyväksytyn tyypin ja tämän asetuksen
asianomaisten vaatimusten mukainen.
Jos tällaista
yhdenmukaistettua standardia ei ole, kyseisen ilmoitetun laitoksen on
päätettävä toteutettavista tarkoituksenmukaisista testeistä.
4.2. Ilmoitetun
laitoksen on myönnettävä tehtyjen tarkastusten ja testien perusteella
vaatimustenmukaisuustodistus ja kiinnitettävä tai kiinnitytettävä omalla
vastuullaan tunnusnumeronsa jokaiseen hyväksyttyyn osajärjestelmään tai
turvakomponenttiin.
Valmistajan on
pidettävä vaatimustenmukaisuustodistukset kansallisten viranomaisten saatavilla
tarkastusta varten 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai
turvakomponentti on saatettu markkinoille.
5.
Vaatimustenmukaisuuden tilastollinen tarkastus
5.1. Valmistajan
on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että
valmistusprosessilla ja sen valvonnalla taataan jokaisen tuotetun erän
tasalaatuisuus, ja esitettävä osajärjestelmät tai turvakomponentit tarkastusta
varten tasalaatuisina erinä.
5.2. Jokaisesta
erästä on otettava satunnaisotos tämän asetuksen vaatimusten mukaisesti. Kaikki
otoksen muodostavat osajärjestelmät tai turvakomponentit on tutkittava
yksitellen, ja tarvittavat, sovellettavissa yhdenmukaistetuissa standardeissa
ja/tai teknisissä eritelmissä määritellyt tai vastaavat testit on suoritettava
sen tarkastamiseksi, että ne ovat EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun
hyväksytyn tyypin ja tämän asetuksen sovellettavien vaatimusten mukaisia, sen
määrittämiseksi, hyväksytäänkö vai hylätäänkö erä. Jos tällaista
yhdenmukaistettua standardia ei ole, kyseisen ilmoitetun laitoksen on
päätettävä toteutettavista tarkoituksenmukaisista testeistä.
5.3. Jos erä
hyväksytään, erän kaikki osajärjestelmät tai turvakomponentit katsotaan
hyväksytyiksi lukuun ottamatta niitä otokseen sisältyviä osajärjestelmiä tai
turvakomponentteja, jotka eivät läpäisseet testejä.
Ilmoitetun
laitoksen on myönnettävä tehtyjen tarkastusten ja testien perusteella
vaatimustenmukaisuustodistus ja kiinnitettävä tai kiinnitytettävä omalla
vastuullaan tunnusnumeronsa jokaiseen hyväksyttyyn osajärjestelmään tai
turvakomponenttiin.
Valmistajan on
pidettävä vaatimustenmukaisuustodistukset kansallisten viranomaisten saatavilla
30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai turvakomponentti on
saatettu markkinoille.
5.4. Jos erä
hylätään, ilmoitetun laitoksen tai toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava
asianmukaiset toimenpiteet, jotta kyseisen erän markkinoille saattaminen
estetään. Jos eriä hylätään toistuvasti, ilmoitettu laitos voi keskeyttää
tilastollisen tarkastuksen ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet.
6. CE-merkintä ja
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus
6.1. Valmistajan
on kiinnitettävä CE-merkintä sekä 3 kohdassa tarkoitetun ilmoitetun
laitoksen vastuulla kyseisen laitoksen tunnusnumero kaikkiin yksittäisiin
osajärjestelmiin tai turvakomponentteihin, jotka ovat
EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin mukaisia ja täyttävät tämän
asetuksen sovellettavat vaatimukset.
6.2. Valmistajan
on laadittava kullekin osajärjestelmälle tai turvakomponentille kirjallinen
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja pidettävä se kansallisten viranomaisten
saatavilla 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai
turvakomponentti on saatettu markkinoille. EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa
on yksilöitävä osajärjestelmä tai turvakomponentti, jota varten se on laadittu.
Jäljennös
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta on pyynnöstä toimitettava asiasta
vastaaville viranomaisille.
Jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta on
asetettava saataville pyynnöstä.
Myös valmistaja
voi 3 kohdassa tarkoitetun ilmoitetun laitoksen suostumuksella ja sen vastuulla
kiinnittää ilmoitetun laitoksen tunnusnumeron osajärjestelmiin tai
turvakomponentteihin.
7. Valmistaja voi
ilmoitetun laitoksen suostumuksella ja sen vastuulla kiinnittää ilmoitetun
laitoksen tunnusnumeron osajärjestelmiin tai turvakomponentteihin
valmistusprosessin aikana.
8. Valtuutettu
edustaja
Valmistajan
valtuutettu edustaja voi täyttää valmistajan puolesta ja tämän vastuulla 2 ja
5.1 kohdassa säädetyt valmistajan velvoitteet edellyttäen, että ne on eritelty
toimeksiannossa.
LIITE VII
OSAJÄRJESTELMIEN
JA TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELYT: MODUULI G:
YKSIKKÖKOHTAISEEN TARKASTUKSEEN PERUSTUVA VAATIMUSTENMUKAISUUS
1. Yksikkökohtaiseen tarkastukseen perustuva
vaatimustenmukaisuus on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa
valmistaja täyttää 4.2, 4.3 ja 4.5 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa
ja vakuuttaa yksinomaisella vastuullaan, että kyseinen osajärjestelmä tai
turvakomponentti, johon on sovellettu 4.4 kohdan säännöksiä, on tämän asetuksen
vaatimusten mukainen.
2. Valmistus
Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat
toimenpiteet sen varmistamiseksi, että suunnittelu- ja valmistusprosessilla ja
sen valvonnalla taataan, että osajärjestelmä tai turvakomponentti on
sovellettavien tämän asetuksen vaatimusten mukainen.
3. Tarkastus
3.1. Valmistajan
on toimitettava osajärjestelmän tai turvakomponentin yksikkökohtaista
tarkastusta koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle.
Hakemuksessa on
oltava
(a)
valmistajan nimi ja osoite sekä valtuutetun
edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen;
(b)
kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa hakemusta
ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle;
(c)
osajärjestelmää tai turvakomponenttia koskevat
tekniset asiakirjat liitteen IX mukaisesti;
(d)
yksityiskohtaiset tiedot paikasta, jossa
osajärjestelmä tai turvakomponentti (valmistetaan) voidaan tarkastaa.
3.2.      Ilmoitetun laitoksen on tutkittava
osajärjestelmää tai turvakomponenttia koskevat tekniset asiakirjat ja tehtävä
tai teetettävä asianomaisissa yhdenmukaistetuissa standardeissa ja/tai
teknisissä eritelmissä yksilöidyt tarkastukset ja testit tai vastaavat testit sen
tarkastamiseksi, että osajärjestelmä tai turvakomponentti on sovellettavien
tämän asetuksen vaatimusten mukainen. Jos tällaista yhdenmukaistettua
standardia ja/tai teknistä eritelmää ei ole, kyseisen ilmoitetun laitoksen on
päätettävä toteutettavista tarkoituksenmukaisista testeistä.
Ilmoitetun laitoksen on myönnettävä tehtyjen
tarkastusten ja testien perusteella vaatimustenmukaisuustodistus ja
kiinnitettävä tai kiinnitytettävä omalla vastuullaan tunnusnumeronsa jokaiseen
hyväksyttyyn osajärjestelmään tai turvakomponenttiin.
Jos ilmoitettu laitos kieltäytyy antamasta
vaatimustenmukaisuustodistusta, sen on esitettävä yksityiskohtaiset perustelut
todistuksen epäämiselle ja ilmoitettava, mitkä tarvittavat korjaavat
toimenpiteet on toteutettava.
Jos valmistaja tekee kyseisen osajärjestelmän
tai turvakomponentin yksikkökohtaista tarkastusta koskevan uuden hakemuksen,
hakemus on tehtävä samalle ilmoitetulle laitokselle.
Ilmoitetun laitoksen on pyynnöstä toimitettava
komissiolle ja jäsenvaltioille jäljennös vaatimustenmukaisuustodistuksesta.
Valmistajan on pidettävä tekniset asiakirjat
ja jäljennös vaatimustenmukaisuustodistuksesta kansallisten viranomaisten
saatavilla 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai
turvakomponentti on saatettu markkinoille.
4. CE-merkintä ja
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus
4.1. Valmistajan on kiinnitettävä CE-merkintä
sekä 4 kohdassa tarkoitetun ilmoitetun laitoksen vastuulla kyseisen laitoksen
tunnusnumero jokaiseen osajärjestelmään tai turvakomponenttiin, joka täyttää
sovellettavat tämän asetuksen vaatimukset.
4.2. Valmistajan on laadittava kirjallinen
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja pidettävä se kansallisten viranomaisten
saatavilla 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä tai
turvakomponentti on saatettu markkinoille. EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa
on yksilöitävä osajärjestelmä tai turvakomponentti, jota varten se on laadittu.
Jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta
on pyynnöstä toimitettava asiasta vastaaville viranomaisille.
5. Valtuutettu edustaja
Valmistajan valtuutettu edustaja voi täyttää
valmistajan puolesta ja tämän vastuulla 3.1 ja 4 kohdassa säädetyt valmistajan
velvoitteet edellyttäen, että ne on eritelty toimeksiannossa.
LIITE VIII
OSAJÄRJESTELMIEN
JA TURVAKOMPONENTTIEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN ARVIOINTIMENETTELYT: MODUULI H:
TÄYDELLISEEN LAADUNVARMISTUKSEEN PERUSTUVA VAATIMUSTENMUKAISUUS
1.         Täydelliseen laadunvarmistukseen
perustuva vaatimustenmukaisuus on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely,
jossa valmistaja täyttää 2 ja 5 kohdassa säädetyt velvoitteet ja varmistaa
ja vakuuttaa yksinomaisella vastuullaan, että kyseiset osajärjestelmät tai
turvakomponentit täyttävät tämän asetuksen vaatimukset.
2. Valmistus
Valmistajan on käytettävä 3 kohdan mukaista
hyväksyttyä laatujärjestelmää osajärjestelmien tai turvakomponenttien
suunnittelussa, valmistuksessa sekä lopputarkastuksessa ja testauksessa, ja
valmistajan on oltava 4 kohdassa tarkoitetun valvonnan alainen.
3. Laatujärjestelmä
3.1. Valmistajan on tehtävä kyseessä olevien
osajärjestelmien tai turvakomponenttien osalta käyttämänsä laatujärjestelmän
arviointia koskeva hakemus valitsemalleen ilmoitetulle laitokselle.
Hakemuksessa on oltava
(a)
valmistajan nimi ja osoite sekä valtuutetun
edustajan nimi ja osoite, jos tämä tekee hakemuksen;
(b)
kaikki tarvittavat tiedot valmistettavista
osajärjestelmistä tai turvakomponenteista;
(c)
kaikki liitteen IX mukaiset tekniset
asiakirjat yhdestä kunkin valmistettavaksi tarkoitetun osajärjestelmä- tai
turvakomponenttiluokan edustavasta tyypistä;
(d)
laatujärjestelmää koskevat asiakirjat;
(e)
yksityiskohtaiset tiedot tiloista, joissa
osajärjestelmät tai turvakomponentit suunnitellaan, valmistetaan, tarkastetaan
ja testataan;
(f)
kirjallinen vakuutus siitä, ettei samaa hakemusta
ole tehty toiselle ilmoitetulle laitokselle.
3.2. Laatujärjestelmän avulla on
varmistettava, että osajärjestelmä tai turvakomponentti on siihen
sovellettavien tämän asetuksen vaatimusten mukainen.
Kaikki valmistajan hyväksymät
perusedellytykset, vaatimukset ja määräykset on kirjattava järjestelmällisesti
ja täsmällisesti kirjallisiksi ohjelmiksi, menettelyiksi ja ohjeiksi.
Laatujärjestelmää koskevien asiakirjojen avulla on voitava tulkita
yhdenmukaisesti laatuohjelmia, -suunnitelmia, -käsikirjoja ja -tallenteita.
Niissä on erityisesti oltava riittävä kuvaus
seuraavista:
(a)
laatutavoitteet ja organisaation rakenne sekä
johdon vastuualueet ja toimivalta osajärjestelmien ja turvakomponenttien
suunnittelun ja laadun osalta;
(b)
sovellettavat tekniset suunnittelueritelmät,
standardit mukaan luettuina, ja jos asiaa koskevia yhdenmukaistettuja
standardeja ei noudateta kaikilta osin, käytettävät keinot, joilla
varmistetaan, että tämän asetuksen olennaiset vaatimukset täyttyvät;
(c)
suunnittelun valvonta- ja tarkastustekniikat,
prosessit ja järjestelmälliset toimet, joita käytetään osajärjestelmien tai
turvakomponenttien suunnittelussa;
(d)
vastaavat valmistusta, laadunvalvontaa ja
laadunvarmistusta koskevat menetelmät, prosessit ja järjestelmälliset toimet,
joita aiotaan käyttää;
(e)
ennen valmistusta, valmistuksen aikana ja sen
jälkeen tehtävät tarkastukset ja testit sekä niiden suoritustiheys;
(f)
laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja
testaus- ja kalibrointitiedot, asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät
selvitykset;
(g)
keinot, joilla valvotaan tuotteilta ja
suunnittelulta vaaditun laadun toteutumista sekä laatujärjestelmän toiminnan
tehokkuutta.
3.3. Ilmoitetun laitoksen on arvioitava
laatujärjestelmä ratkaistakseen, täyttääkö se 3.2 kohdassa tarkoitetut
vaatimukset. Ilmoitetun laitoksen on oletettava, että laatujärjestelmän osat,
joissa noudatetaan asiaa koskevan yhdenmukaistetun standardin ja/tai teknisen
eritelmän käyttöönottamiseksi annetun kansallisen standardin vastaavia
eritelmiä, ovat näiden vaatimusten mukaisia.
Auditointiin on sisällyttävä arviointikäynti
tiloihin, joissa osajärjestelmät tai turvakomponentit suunnitellaan,
valmistetaan, tarkastetaan ja testataan.
Auditointiryhmällä on oltava kokemusta
laadunhallintajärjestelmistä, ja lisäksi ryhmässä on oltava vähintään yksi
jäsen, jolla on kokemusta kyseisen köysiratalaitteistoalan sekä osajärjestelmä-
tai turvakomponenttiteknologian arvioimisesta ja joka tuntee sovellettavat
tämän asetuksen vaatimukset.
Auditointiryhmän on tarkastettava
3.1 kohdassa tarkoitetut tekniset asiakirjat sen varmistamiseksi, että
valmistaja kykenee yksilöimään sovellettavat tämän asetuksen vaatimukset ja
suorittamaan tarvittavat tutkimukset, joiden tarkoituksena on varmistaa, että
osajärjestelmät tai turvakomponentit ovat näiden vaatimusten mukaisia.
Ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava
päätöksestään valmistajalle tai tämän valtuutetulle edustajalle. Ilmoitukseen
on sisällyttävä auditoinnin päätelmät ja arviointipäätös perusteluineen.
3.4. Valmistaja sitoutuu täyttämään
laatujärjestelmästä, sellaisena kuin se on hyväksytty, johtuvat velvoitteet ja
ylläpitämään laatujärjestelmää niin, että se pysyy riittävänä ja tehokkaana.
3.5       Valmistajan on ilmoitettava
laatujärjestelmän hyväksyneelle ilmoitetulle laitokselle kaikista
laatujärjestelmään suunnitelluista muutoksista.
Ilmoitetun laitoksen on arvioitava ehdotetut
muutokset ja päätettävä, täyttääkö muutettu laatujärjestelmä edelleen 3.2
kohdassa tarkoitetut vaatimukset vai onko tarpeen suorittaa uusi arviointi.
Sen on ilmoitettava arvioinnin tuloksista
valmistajalle. Jos on tarpeen suorittaa uusi arviointi, sen on ilmoitettava
päätöksestään valmistajalle. Ilmoitukseen on sisällyttävä arvioinnin päätelmät
ja arviointipäätös perusteluineen.
4. Ilmoitetun laitoksen vastuulla oleva
valvonta
4.1. Valvonnan tarkoituksena on varmistaa,
että valmistaja täyttää hyväksytystä laatujärjestelmästä aiheutuvat
velvoitteensa asianmukaisesti.
4.2. Valmistajan on sallittava ilmoitetulle
laitokselle arviointitarkoituksia varten pääsy suunnittelu-, tuotanto-,
tarkastus-, testaus- ja varastotiloihin sekä toimitettava sille kaikki
tarvittavat tiedot, erityisesti
(a)
laatujärjestelmää koskevat asiakirjat;
(b)
suunnittelua koskevaan laatujärjestelmän osaan
liittyvät laatupöytäkirjat, kuten tutkimusten, laskelmien ja testien tulokset;
(c)
valmistusta koskevaan laatujärjestelmän osaan
liittyvät laatupöytäkirjat, kuten tarkastusraportit ja testaus- ja
kalibrointitiedot ja asianomaisen henkilöstön pätevyyteen liittyvät
selvitykset.
4.3. Ilmoitetun laitoksen on tehtävä
määräajoin auditointeja varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa
laatujärjestelmää, ja toimitettava auditointikertomus valmistajalle. Näitä
määräaikaisia auditointeja on tehtävä sellaisin aikavälein, että täydellinen
uudelleenarviointi suoritetaan joka kolmas vuosi.
4.4. Lisäksi ilmoitettu laitos voi tehdä
ennalta ilmoittamatta käyntejä valmistajan luo.
Näiden käyntien aikana ilmoitettu laitos voi
tarvittaessa tehdä tai teettää tuotetestejä laatujärjestelmän asianmukaisen
toiminnan varmistamiseksi. Ilmoitetun laitoksen on toimitettava valmistajalle
kertomus käynnistä sekä testausseloste, jos testejä on suoritettu.
5.         CE-merkintä ja
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus
5.1.      Valmistajan on kiinnitettävä
CE-merkintä sekä 3.1 kohdassa tarkoitetun ilmoitetun laitoksen vastuulla
kyseisen laitoksen tunnusnumero kaikkiin yksittäisiin osajärjestelmiin tai
turvakomponentteihin, jotka ovat EU-tyyppitarkastustodistuksessa kuvatun tyypin
mukaisia ja jotka täyttävät tämän asetuksen sovellettavat vaatimukset.
Valmistaja voi ilmoitetun laitoksen
suostumuksella ja sen vastuulla kiinnittää ilmoitetun laitoksen tunnusnumeron
osajärjestelmiin tai turvakomponentteihin valmistusprosessin aikana.
5.2.      Valmistajan on laadittava kullekin
osajärjestelmälle tai turvakomponentille kirjallinen
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja pidettävä jäljennös siitä kansallisten
viranomaisten saatavilla 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä
tai turvakomponentti on saatettu markkinoille.
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on yksilöitävä osajärjestelmä tai
turvakomponentti, jota varten se on laadittu.
Jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta
on pyynnöstä toimitettava asiasta vastaaville viranomaisille.
6. Valmistajan on pidettävä kansallisten
viranomaisten saatavilla 30 vuoden ajan sen jälkeen, kun osajärjestelmä
tai turvakomponentti on saatettu markkinoille,
(a)
edellä 3.1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut
tekniset asiakirjat;
(b)
edellä 3.1 kohdassa tarkoitetut laatujärjestelmää
koskevat asiakirjat;
(c)
edellä 3.5 kohdassa tarkoitettuja muutoksia
koskevat asiakirjat, sellaisina kuin ne on hyväksytty;
(d)
edellä 3.3, 3.5, 4.3 ja 4.4 kohdassa tarkoitetut
ilmoitetun laitoksen päätökset ja kertomukset.
7. Kunkin ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava
omille ilmoittamisesta vastaaville viranomaisilleen myönnetyistä ja
peruutetuista laatujärjestelmien hyväksynnöistä, ja sen on annettava
säännöllisesti tai pyynnöstä omien ilmoittamisesta vastaavien viranomaistensa
saataville luettelo laatujärjestelmien hyväksynnöistä, jotka on evätty tai
peruutettu toistaiseksi tai joita on muutoin rajoitettu.
Kunkin ilmoitetun laitoksen on ilmoitettava
muille ilmoitetuille laitoksille laatujärjestelmien hyväksynnöistä, jotka se on
evännyt tai peruuttanut toistaiseksi tai kokonaan, ja sen on pyynnöstä
ilmoitettava laatujärjestelmien hyväksynnöistä, jotka se on antanut.
8.         Valtuutettu edustaja
Valmistajan valtuutettu edustaja voi täyttää
valmistajan puolesta ja valmistajan vastuulla 3.1, 3.5, 5 ja 6 kohdassa
säädetyt valmistajan velvoitteet edellyttäen, että ne on eritelty
toimeksiannossa.
LIITE IX
OSAJÄRJESTELMIÄ
JA TURVAKOMPONENTTEJA KOSKEVAT TEKNISET ASIAKIRJAT
(1)
Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava
arvioida, onko osajärjestelmä tai turvakomponentti tämän asetuksen
sovellettavien vaatimusten mukainen, ja niihin on sisällyttävä asianmukainen
analyysi ja arviointi riskeistä. Teknisissä asiakirjoissa on täsmennettävä
sovellettavat vaatimukset, ja niiden on katettava osajärjestelmän tai
turvakomponentin suunnittelu, valmistus ja toiminta siinä määrin kuin se on
olennaista vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kannalta.
(2)
Teknisten asiakirjojen on sisällettävä ainakin
seuraavat tiedot:
(a)
osajärjestelmän tai turvakomponentin yleiskuvaus,
(b)
komponenttien, osakokoonpanojen, kytkentöjen jne.
suunnittelu- ja valmistuspiirustukset ja -kaaviot sekä kuvaukset ja selitykset,
jotka selvittävät näitä piirustuksia ja kaavioita sekä osajärjestelmän tai
turvakomponentin toimintaa,
(c)
luettelo kokonaan tai osittain sovelletuista
yhdenmukaistetuista standardeista ja/tai muista teknisistä eritelmistä, joiden
viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sekä
kuvaus ratkaisuista, jotka on tehty tämän asetuksen olennaisten vaatimusten
täyttämiseksi, mikäli näitä yhdenmukaistettuja standardeja ei ole sovellettu.
Jos yhdenmukaistettuja standardeja on sovellettu osittain, teknisissä
asiakirjoissa on täsmennettävä sovelletut osat;
(d)
suunnittelun asianmukaisuutta tukeva aineisto,
mukaan luettuina valmistajan tekemien tai teettämien suunnittelulaskelmien,
-tarkastusten tai -testien tulokset ja niihin liittyvät selosteet;
(e)
jäljennös osajärjestelmän tai turvakomponentin
ohjeista;
(f)
osajärjestelmien osalta jäljennös osajärjestelmään
liitettyjen turvakomponenttien EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksista.
LIITE X
OSAJÄRJESTELMIÄ
JA TURVAKOMPONENTTEJA KOSKEVA EU-VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS
(1)
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen on oltava osajärjestelmän
tai turvakomponentin mukana. Vakuutus on laadittava samalla kielellä tai
samoilla kielillä kuin liitteessä II olevassa 7.1.1 kohdassa tarkoitettu
ohjekirja.
(2)
EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava
seuraavat:
(a)
Osajärjestelmän/turvakomponentin malli (tuote-,
erä-, tyyppi- tai sarjanumero).
(b)
Valmistajan tai tapauksen mukaan valmistajan
valtuutetun edustajan nimi ja osoite.
(c)
Tämä vaatimustenmukaisuusvakuutus on annettu
valmistajan yksinomaisella vastuulla:
(d)
Vakuutuksen kohde (jäljitettävyyden mahdollistava
osajärjestelmän tai turvakomponentin tunniste. Tähän voi sisältyä kuva, kun se
on tarpeen osajärjestelmän tai turvakomponentin tunnistusta varten):
–
osajärjestelmän tai turvakomponentin kuvaus (tyyppi
jne.);
–
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jota on
sovellettu;
–
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin suorittaneen
ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite;
–
viittaus EU-tyyppitarkastustodistukseen sekä
yksityiskohtaiset tiedot siitä, mukaan luettuina sen päiväys sekä soveltuvissa
tapauksissa sen voimassaolon kesto ja ehdot;
–
kaikki asian kannalta merkitykselliset komponenttia
koskevat kuvaukset, erityisesti käyttöedellytykset
(e)
Edellä kuvattu vakuutuksen kohde on asiaa koskevan
unionin yhdenmukaistamislainsäädännön vaatimusten mukainen: ……………. (viittaus
muihin sovellettuihin unionin säädöksiin):
(f)
Viittaukset niihin asiaankuuluviin
yhdenmukaistettuihin standardeihin, joita on käytetty, tai viittaukset
eritelmiin, joiden perusteella vaatimustenmukaisuusvakuutus on annettu:
(g)
Ilmoitettu laitos/ilmoitetut laitokset … (nimi,
osoite, numero) suoritti/suorittivat … (toimenpiteen kuvaus) ... ja
antoi/antoivat todistuksen/todistukset: …
(h)
- sitä henkilöä koskevat tiedot, joka on
valtuutettu tekemään oikeudellisia sitoumuksia valmistajan tai tämän
valtuutetun edustajan puolesta.
(i)
Lisätietoja:
.... puolesta allekirjoittanut …………………….
(antamispaikka ja -päivämäärä):
(nimi, tehtävä) (allekirjoitus):
LIITE XI
 VASTAAVUUSTAULUKKO
 Direktiivi 2000/9/EY || Tämä asetus
 ___ || 1 artikla
 1 artiklan 1 kohta || 2 artiklan 1 kohta
 1 artiklan 2 kohta || 3 artiklan 1 kohta
 1 artiklan 3 kohta || 3 artiklan 7–9 kohta
 1 artiklan 4 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta || ___
 1 artiklan 4 kohdan kolmas alakohta || 8 artiklan 3 kohta
 1 artiklan 5 kohta || 3 artiklan 1 ja 3–6 kohta
 2 artikla || ___
 3 artikla || 6 artikla
 ___ || 3 artiklan 10–27 kohta
 4 artikla || 8 artikla
 5 artiklan 1 kohta || 4 artiklan 1 ja 2 kohta
 5 artiklan 2 kohta || 3 artikla
 6 artikla || 7 artikla
 7 artikla || ___ artikla
 8 artikla || 4 artiklan 1 ja 2 kohta
 9 artikla || 4 artiklan 1 ja 2 kohta
 10 artikla || ___
 11 artiklan 1 kohta || 9 artiklan 1 kohta
 11 artiklan 2 kohta || 4 artiklan 2 kohta
 11 artiklan 3 kohta || ___
 11 artiklan 4 kohta || ___
 11 artiklan 5 kohta || ___
 11 artiklan 6 kohta || ___
 11 artiklan 7 kohta || ___
 ___ || 11 artikla
 ___ || 12 artikla
 ___ || 13 artikla
 ___ || 14 artikla
 ___ || 15 artikla
 ___ || 16 artikla
 12 artikla || 9 artiklan 4 kohta
 13 artikla || 10 artiklan 1 kohta
 14 artikla || ___ artikla
 15 artikla || 10 artiklan 2 kohta
 16 artikla || ___
 ___ || 17 artikla
 ___ || 18 artikla
 ___ || 19 artikla
 ___ || 20 artikla
 ___ || 21 artikla
 ___ || 22 artikla
 ___ || 23 artikla
 ___ || 24 artikla
 ___ || 25 artikla
 ___ || 26 artikla
 ___ || 27 artikla
 ___ || 28 artikla
 ___ || 29 artikla
 ___ || 30 artikla
 ___ || 31 artikla
 ___ || 32 artikla
 ___ || 33 artikla
 ___ || 34 artikla
 ___ || 35 artikla
 ___ || 36 artikla
 ___ || 37 artikla
 ___ || 38 artikla
 17 artikla || 39 artikla
 18 artikla || ___
 19 artikla || ___
 20 artikla || ___
 21 artikla || ___
 22 artikla || ___
 23 artikla || ___
 ___ || 40 artikla
 ___ || 41 artikla
 ___ || 42 artikla
 ___ || 43 artikla
 Liite I || Liite I
 Liite II || Liite II
 Liite III || Liite III
 Liite IV || Liite IX
 Liite V || Liitteet IV–VIII
 Liite VI || Liite IX
 Liite VII || Liitteet IV–VIII
 Liite VIII || __
 Liite IX || __
 __ || Liite X