               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.2.2016
            COM(2016) 68 final
            2016/0040(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa tulliasioiden alakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan mainitun sopimuksen pöytäkirjan II korvaamiseen uudella pöytäkirjalla, jossa alkuperäsääntöjen osalta viitataan etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevassa alueellisessa yleissopimuksessa
                  1
               , jäljempänä ’yleissopimus’, vahvistetaan sellaisten tavaroiden alkuperää koskevat määräykset, joilla käydään kauppaa sopimuspuolten välillä tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten nojalla. EU allekirjoitti yleissopimuksen 15. kesäkuuta 2011. Moldovan tasavalta esitti  17. heinäkuuta 2013 pyynnön liittyä yleissopimukseen, ja yleissopimuksen sekakomitea hyväksyi 21. toukokuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 2
                  2
               , että Moldovan tasavalta olisi kutsuttava liittymään yleissopimukseen.

               EU talletti hyväksymisasiakirjansa yleissopimuksen tallettajalle 26. maaliskuuta 2012 ja Moldovan tasavalta 31. heinäkuuta 2015. Näin ollen yleissopimus tuli voimaan sen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti EU:n osalta 1. toukokuuta 2012 ja Moldovan tasavallan osalta 1.  syyskuuta 2015.

               Yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että kukin sopimuspuoli toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen yleissopimuksen tehokkaan soveltamisen. Tämän vuoksi Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella
                  3
                perustetun tulliasioiden alakomitean olisi annettava päätös, jolla korvataan alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskeva pöytäkirja II uudella pöytäkirjalla, jossa alkuperäsääntöjen osalta viitataan yleissopimukseen. Neuvoston olisi vahvistettava tulliasioiden alakomiteassa esitettävä EU:n kanta.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

               •Toimintatavan valinta

               Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

               EU:n jäsenvaltioille tiedotettiin neuvoston päätösluonnoksesta tullikoodeksikomitean alkuperäjaostossa 30. syyskuuta 2015.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.

               •Vaikutustenarviointi

               Vaikutusten arviointia ei myöskään tarvinnut tehdä, koska ehdotetut muutokset ovat luonteeltaan teknisiä eivätkä ne vaikuta voimassa olevan alkuperäpöytäkirjan sisältöön.

               2016/0040 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa tulliasioiden alakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan mainitun sopimuksen pöytäkirjan II korvaamiseen uudella pöytäkirjalla, jossa alkuperäsääntöjen osalta viitataan etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen
                  4
               , jäljempänä ’sopimus’, pöytäkirja II, jäljempänä ’pöytäkirja’ II, koskee alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä.

               (2)Useimpia assosiaatiosopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä, myös pöytäkirjaa II koskevia kohtia, on sovellettu tilapäisesti 1 päivästä syyskuuta 2014.

               (3)Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevassa alueellisessa yleissopimuksessa
                  5
               , jäljempänä ’yleissopimus’, vahvistetaan sellaisten tavaroiden alkuperää koskevat määräykset, joilla käydään kauppaa sopimuspuolten välillä tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten nojalla.

               (4)Unioni allekirjoitti yleissopimuksen 15 päivänä kesäkuuta 2011. Yleissopimuksen sekakomitea hyväksyi 21 päivänä toukokuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 2
                  6
               , että Moldovan tasavalta olisi kutsuttava liittymään yleissopimukseen.

               (5)Unioni talletti hyväksymisasiakirjansa yleissopimuksen tallettajalle 26 päivänä maaliskuuta 2012 ja Moldovan tasavalta 31 päivänä heinäkuuta 2015. Näin ollen yleissopimus tuli voimaan sen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti unionin osalta 1 päivänä toukokuuta 2012 ja Moldovan tasavallan osalta 1 päivänä syyskuuta 2015.

               (6)Yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että kukin sopimuspuoli toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen yleissopimuksen tosiasiallisen soveltamisen. Tämän vuoksi sopimuksella perustetun tulliasioiden alakomitean olisi annettava päätös pöytäkirjan II korvaamisesta uudella pöytäkirjalla, jossa alkuperäsääntöjen osalta viitataan yleissopimukseen.

               (7)Tulliasioiden alakomiteassa esitettävän unionin kannan olisi sen vuoksi perustuttava liitteenä olevaan päätösluonnokseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa tulliasioiden alakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan mainitun sopimuksen pöytäkirjan korvaamiseen uudella pöytäkirjalla, jossa alkuperäsääntöjen osalta viitataan etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen, perustuu tähän päätökseen liitettyyn tulliasioiden alakomitean päätösluonnokseen.

               Unionin edustajat tulliasioiden alakomiteassa voivat sopia vähäisistä muutoksista tulliasioiden alakomitean päätösluonnokseen ilman neuvoston asiasta tekemää uutta päätöstä.

               2 artikla

               Tulliasioiden alakomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

                     (2)
                  EUVL L 217, 23.7.2014, s. 88.

                     (3)
                  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

                     (4)
                  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

                     (5)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

                     (6)
                  EUVL L 217, 23.7.2014, s. 88.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 16.2.2016
            COM(2016) 68 final
            LIITE
            Asiakirja
            liitettäväksi
            ehdotukseen neuvoston päätökseksi
            Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisellä assosiaatiosopimuksella perustetussa tulliasioiden alakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan mainitun sopimuksen pöytäkirjan II korvaamiseen uudella pöytäkirjalla, jossa alkuperäsääntöjen osalta viitataan etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevaan alueelliseen yleissopimukseen

               Luonnos

                  EU:N JA MOLDOVAN TASAVALLAN TULLIASIOIDEN ALAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../...,

               annettu

               Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan väliseen assosiaatiosopimukseen kuuluvan alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan II korvaamisesta

               EU:n ja Moldovan tasavallan tulliasioiden alakomitea, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen
                  1
                ja erityisesti sen 144 artiklan 2 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan väliseen assosiaatiosopimukseen kuuluvan alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan II,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 144 artiklan 2 kohdassa viitataan sopimuksen pöytäkirjaan II, jäljempänä ’pöytäkirja II’, jossa annetaan määräykset alkuperäsäännöistä sekä Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välisestä alkuperäkumulaatiosta.

               (2)Useimpia assosiaatiosopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä, myös pöytäkirjaa II koskevia kohtia, on sovellettu tilapäisesti 1 päivästä syyskuuta 2014.

               (3)Pöytäkirjassa II olevassa 38 artiklassa määrätään, että 200 artiklassa säädetty tulliasioiden alakomitea voi päättää mainitun pöytäkirjan määräysten muuttamisesta.

               (4)Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen
                  2
               , jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on korvata Paneurooppa–Välimerivyöhykkeen maiden välillä tällä hetkellä voimassa olevat alkuperäsääntöpöytäkirjat yhdellä oikeudellisella asiakirjalla.

               (5)Unioni allekirjoitti yleissopimuksen 15 päivänä kesäkuuta 2011. Yleissopimuksen sekakomitea hyväksyi 21 päivänä toukokuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 2
                  3
               , että Moldovan tasavalta olisi kutsuttava liittymään yleissopimukseen.

               (6)Unioni talletti hyväksymisasiakirjansa yleissopimuksen tallettajalle 26 päivänä maaliskuuta 2012 ja Moldovan tasavalta 31 päivänä heinäkuuta 2015. Näin ollen yleissopimus tuli voimaan sen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti unionin osalta 1 päivänä toukokuuta 2012 ja Moldovan tasavallan osalta 1 päivänä syyskuuta 2015.

               (7)Sen vuoksi pöytäkirja II olisi korvattava uudella pöytäkirjalla, jossa viitataan yleissopimukseen,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Korvataan Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Moldovan tasavallan välisen assosiaatiosopimuksen pöytäkirja II, joka koskee alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä, tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Sitä sovelletaan …

               Tehty

                  Tulliasioiden alakomitean puolesta

                  Puheenjohtaja

               Liite

               Pöytäkirja II

               alkuperätuotteiden käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä

               1 artikla

               Sovellettavat alkuperäsäännöt

               1.
                     Tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi sovelletaan etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevan alueellisen yleissopimuksen
                  4
               , jäljempänä ’yleissopimus’, lisäystä I ja lisäyksen II asiaankuuluvia määräyksiä.

               2.
                     Kaikki yleissopimuksen lisäyksessä I ja lisäyksen II asiaankuuluvissa määräyksissä olevat viittaukset ”asiaankuuluvaan sopimukseen” katsotaan viittauksiksi tähän sopimukseen.

               2 artikla

               Riitojen ratkaiseminen

               1.
                     Jos yleissopimuksen lisäyksessä I olevassa 32 artiklassa määrätyistä tarkastusmenettelyistä syntyy riita, jota tarkastusta pyytävät ja tämän tarkastuksen tekemisestä vastaavat tulliviranomaiset eivät pysty keskenään sopimaan, asia saatetaan tulliasioiden alakomitean ratkaistavaksi. Tämän sopimuksen V osaston (Kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 14 luvussa (Riitojen ratkaiseminen) esitettyjä riitojenratkaisumenettelyä koskevia määräyksiä ei sovelleta.

               2.
                     Tuojan ja tuojamaan tulliviranomaisten väliset riidat ratkaistaan aina kyseisen maan lainsäädännön mukaisesti.

               3 artikla

               Pöytäkirjan muuttaminen

               Tulliasioiden alakomitea voi päättää tämän pöytäkirjan määräysten muuttamisesta.

               4 artikla

               Yleissopimuksesta eroaminen

               1.
                     Jos joko Euroopan unioni tai Moldovan tasavalta ilmoittaa kirjallisesti yleissopimuksen tallettajalle aikeestaan erota yleissopimuksesta sen 9 artiklan mukaisesti, Euroopan unioni ja Moldovan tasavalta aloittavat viipymättä alkuperäsääntöjä koskevat neuvottelut tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi.

               2.
                     Yleissopimuksen lisäyksen I ja soveltuvin osin sen lisäyksen II asiaankuuluvia määräyksiä, sellaisina kuin niitä sovelletaan irtisanomishetkellä, sovelletaan edelleen tähän sopimukseen tällaisten uudelleen neuvoteltujen alkuperäsääntöjen voimaantuloon asti. Yleissopimuksen lisäyksessä I olevia alkuperäsääntöjä ja soveltuvin osin sen lisäyksen II asiaankuuluvia määräyksiä tulkitaan kuitenkin eroamishetkestä alkaen siten, että ainoastaan Euroopan unionin ja Moldovan tasavallan välinen kahdenvälinen kumulaatio on sallittua.

               5 artikla

               Siirtymämääräykset – kumulaatio

               Sen estämättä, mitä yleissopimuksen lisäyksessä I olevien 16 artiklan 5 kohdassa ja 21 artiklan 3 kohdassa määrätään, silloin kun kumulaatioon osallistuvien joukossa on ainoastaan EFTA-valtioita, Färsaaret, Euroopan unioni, Turkki, vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistujia sekä Moldovan tasavalta, alkuperäselvityksenä voidaan käyttää EUR.1-tavaratodistusta tai alkuperäilmoitusta.

                     (1)
                  EUVL L 260, 30.8.2014, s. 4.

                     (2)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.

                     (3)
                  EUVL L 217, 23.7.2014, s. 88.

                     (4)
                  EUVL L 54, 26.2.2013, s. 4.


				|

		52011PC0340

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/007 AT/Steiermark–Niederösterreich, Itävalta) /* KOM/2011/0340 lopull. */

			   	PERUSTELUT
Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja
moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin,
neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan
globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustomekanismin avulla käyttöön
vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen
asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.
Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen
sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston
perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].
Itävalta toimitti 9. maaliskuuta 2010 EGR:n
rahoitustukea koskevan hakemuksen EGF/2010/007 AT/Steiermark–Niederösterreich
työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu Steiermarkin (AT22) ja
Niederösterreichin (AT12) NUTS II -alueilla NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 24
(metallien jalostus)[3]
piirissä toimivissa 54 yrityksessä.
Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti
komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti
siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen
saamiseksi täyttyvät.
HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI
 Keskeiset tiedot: ||
 EGR-viitenumero || EGF/2010/007
 Jäsenvaltio || Itävalta
 2 artikla || b alakohta
 Asianomaiset yritykset || 54
 NUTS II -alueet || Steiermark (AT22) Niederösterreich(AT12)
 NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso || 24 (Metallien jalostus)
 Viiteajanjakso || 1.4.2009 – 31.12.2009
 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 1.4.2009
 Hakemuksen päivämäärä || 9.3.2010
 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 1 180
 Tuen kohteena olevat vähennetyt työntekijät || 356
 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 12 266 158
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset[4] euroina   || 479 855
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 3,8
 Kokonaisbudjetti euroina || 12 746 013
 EGR:n tuki euroina (65 %) || 8 284 908
1.
Hakemus esitettiin komissiolle 9. maaliskuuta 2010,
ja sitä täydennettiin lisätiedoin 22. helmikuuta 2011 asti.
2.
Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2
artiklan b alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja
se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon
määräajassa.
Yhteys työntekijävähennysten ja
globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten
muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä
3.
Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja
maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä Itävalta toteaa, että
kriisistä johtuva metallin kysynnän maailmanlaajuinen romahdus vaikutti
erityisen raskaasti Itävallan metallivientiin (niin raudan kuin muidenkin
metallien osalta) ja näin ollen maan metallintuotantoon ja työllisyyteen.
Hakemuksessa lainattujen Eurostatin ja Statistik Austrian lukujen mukaan
Itävallan metallintuotannosta lähes 80 prosenttia menee vientiin ja metallin
osuus Itävallan kokonaisvientimäärästä on melkein 9 prosenttia, mikä on
suurempi prosenttiosuus kuin EU27:ssä keskimäärin (6,1 prosenttia).
4.
Ennen kriisiä Itävallan metalliala oli dynaaminen
ja sen kauppa oli selkeästi ylijäämäistä voimakkaan vientitoiminnan ansiosta –
erityisesti raudan ja teräksen (rautametallien) tuoteryhmässä. Tämä auttoi
menestyksekkäästi tasapainottamaan globalisaatioon liittyviä voimia, kuten
metallin tuonnin kasvua kolmansista maista.
Alan aiempi kasvu loppui yhtäkkiä vuoden 2008
viimeisellä neljänneksellä, minkä vuoksi metallivienti väheni 38,6 prosenttia
tammi–heinäkuussa 2009 edelliseen vuoteen verrattuna. Viennin väheneminen ei
ollut yhtä voimakasta muiden Itävallan tuotteiden osalta (-24 prosenttia
viennin kokonaismäärän osalta). Eurostatin panos-tuotostaulukkoja lainaten
Itävalta korostaa lisäksi metallialan yritysten olevan huomattavan riippuvaisia
toisistaan samoin kuin kriisin pahiten koettelemista toimialoista, kuten
rakentamisesta, konepaja- sekä autoteollisuudesta.
5.
Euroopan komission huhtikuussa 2009 ja lokakuussa
2009 antamissa valmisteluasiakirjoissa[5]
todetaan, että kriisi vaikutti voimakkaasti kaikkiin suurimpiin
teräksentuottajamaihin EU:ssa. Vuoden 2009 ensimmäistä neljännestä edeltävän
vuoden aikana EU27:n raakateräksentuotanto väheni 43,8 prosenttia verrattuna
maailman teräksentuotannon 22,8 prosentin supistumiseen samalla ajanjaksolla.
Monet eurooppalaiset teräsalan yritykset ovat vähentäneet tuotantopäiviä tai
supistaneet tilapäisesti kapasiteettiaan, ja tärkeimmät teräsryhmät ilmoittivat
Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liiton Euroferin lukujen mukaan lähes
32 800 työntekijän vähentämisestä. Kaikki tämä osoittaa kriisin
vaikuttaneen vakavasti Euroopan metallialaan.
Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan b alakohdan mukaisten
kriteerien täyttymisen osoittaminen
6.
Itävallan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o
1927/2006 2 artiklan b alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään
500 työntekijän vähentämistä tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2:n
saman kaksinumerotason piirissä toimivissa yrityksissä yhdeksän kuukauden
aikana jäsenvaltion jollakin NUTS II ‑tason alueella tai kahdella
vierekkäisellä alueella.
7.
Hakemuksessa todetaan, että 54:ssä NACE Rev 2:n
kaksinumerotasolla 24 (metallien jalostus) toimivassa yrityksessä
vierekkäisillä Steiermarkin (AT22) ja Niederösterreichin (AT12) NUTS II
-alueilla vähennettiin 1 180 työntekijää yhdeksän kuukauden
viiteajanjakson aikana eli 1. huhtikuuta 2009–31. joulukuuta 2009. Kaikki nämä
työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan
toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti.
Selvitys työntekijävähennysten
ennakoimattomasta luonteesta
8.
Itävallan viranomaisten mukaan maailmanlaajuisen
kriisin vaikutusta perusmetallien alaan ei voitu ennakoida. Viranomaiset
viittaavat BKT:n reaalikasvun ennusteista tehtyihin rajuihin tarkistuksiin
alaspäin, joita olivat vuoden 2007 lopulta lähtien esittäneet kansainväliset ja
kansalliset tahot, kuten Euroopan komissio, OECD ja Itävallan taloudelliset
tutkimuslaitokset WIFO (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung) ja
IHS (Institut für höhere Studien). Ennustettuaan syksyllä 2008 hienoista
0,9 prosentin ja 1,2 prosentin kasvua näiden kahden kansallisen laitoksen oli
tarkistettava vuoden 2009 ennusteitaan alaspäin ‑3,4 prosenttiin ja ‑3,8 prosenttiin
syyskuussa 2009. Vaikka suhdannevaihtelut yleensä vaikuttavatkin metallialaan,
kriisistä johtuvan laskun nopeus ja intensiteetti eivät olleet ennustettavissa
ja tulivat alalle yllätyksenä.
9.
WIFOn tutkimuksen tuloksista ilmenee lisäksi, että
Steiermarkin ja Niederösterreichin metalliyritysten luottamus väheni rajusti
vuoden 2009 alkukuukausina. Verrattuna keskimäärin 21 prosenttiin ennen vuotta
2008 piti heinäkuuhun 2009 mennessä peräti 83 prosenttia kyselyyn
osallistuneista yrityksistä vientitilaustensa määrää riittämättömänä.
Tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä
yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä
10.
Hakemus koskee 1 180:tä irtisanottua
työntekijää 54 yrityksessä yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana. Näistä
356 työntekijää (30,2 prosenttia) on tuen kohteena. Kaikki nämä 356 työntekijää
liittyivät Voest-Alpinen terässäätiöön (Voest-Alpine-Stahlstiftung) eli
yritystyyppiseen tukisäätiöön (Unternehmensstiftung), kuten liittovaltion
direktiivissä AMF/18-2010[6]
määritellään. Säätiöön liittymättömistä työntekijöistä 76,2 prosenttia löysi
uuden työpaikan, 17,8 prosenttia osallistui AMS:n koulutustoimenpiteisiin
säätiön ulkopuolella ja 6 prosenttia jäi eläkkeelle tai suunnitteli
eläkkeellejäämistä.
 Yritykset ja työntekijävähennysten lukumäärä
 Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3
 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9
 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32
 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13
 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30
 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1
 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9
 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3
 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99
 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12
 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20
 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24
 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1
 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16
 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5
 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10
 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1
 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3
 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11
 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29
 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32
 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56
 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2
 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14
 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166
 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14
 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21
 Yritysten kokonaismäärä: 54 || Työntekijävähennysten kokonaismäärä: 1 180 ||
11.
Tuen kohteena olevat 356 työntekijää voidaan
jaotella seuraavasti:
 Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus
 Miehiä || 343 || 96,3
 Naisia || 13 || 3,7
 EU:n kansalaisia || 354 || 99,4
 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 2 || 0,6
 15–24-vuotiaita || 96 || 27,0
 25–54-vuotiaita || 246 || 69,1
 55–64-vuotiaita || 14 || 3,9
 Yli 64-vuotiaita || 0 || 0,0
12.
Edellä mainittuihin ryhmiin sisältyy
11 työntekijää (3,1 prosenttia), joilla on pitkäaikaisia
terveysongelmia tai toimintarajoite.
13.
Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava:
 Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus
 Johtajat || 2 || 0,6
 Asiantuntijat || 31 || 8,7
 Toimistotyöntekijät || 22 || 6,2
 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät || 75 || 21,1
 Prosessi- ja kuljetustyöntekijät || 42 || 11,8
 Muut työntekijät || 184 || 51,7
14.
Itävalta on vahvistanut asetuksen (EY) N:o
1927/2006 7 artiklan mukaisesti, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon
sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n
toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea.
Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten
ja sidosryhmien kuvaus
15.
Työntekijävähennykset koskettavat Steiermarkin
(AT22) ja Niederösterreichin (AT12) alueita, jotka ovat kaksi Itävallan
yhdeksästä osavaltiosta. Molemmat osavaltiot kuuluvat Oberösterreichin ja
Vorarlbergin ohella Itävallan teollisuusalueisiin. Niederösterreich on
Itävallan suurin osavaltio. Se sijaitsee itsessäänkin osavaltioaseman omaavan
Wienin ympärillä. Niederösterreich rajoittuu Tšekkiin ja Slovakiaan, ja sen pääkaupunki
on Sankt Pölten. Steiermark rajoittuu Sloveniaan, ja sen pääkaupunki Graz on
Itävallan toiseksi suurin kaupunki Wienin jälkeen.
16.
Itävallan viranomaisten mukaan molemmat osavaltiot
kärsivät edelleen rakenteellisista heikkouksista ja niiden alueiden BKT:t ovat
kansallisen keskiarvon alapuolella (vuoden 2006 luvut). Steiermarkin
työttömyysaste on yleisesti ottaen kansallisen keskiarvon yläpuolella
erityisesti Grazin seudulla ja osavaltion länsi- ja itäosissa.
Niederösterreichin työttömyys on puolestaan suunnilleen samalla tasolla kuin
koko Itävallan työttömyysaste. Yli vuoden kestänyt pitkäaikaistyöttömyys on
molemmissa osavaltioissa kansallisen keskiarvon yläpuolella, ja molempien
osavaltioiden sisällä on huomattavia tuloeroja, mikä heijastelee niiden
alueiden välisiä eroja maantieteen, ominaispiirteiden ja talouden rakenteen
osalta. Tämän suhteellisen epäsuotuisan tilanteen taustalla ovat Steiermarkiin
1980-luvun lopulla vaikuttaneiden rakenteellisten kriisien myöhäiset
vaikutukset. Kriisi johti varhaiseläkejärjestelyihin ja naisten alhaiseen
työllisyysasteeseen erityisesti maaseutualueilla. Niederösterreich on
rakennemuutosten kourissa, ja sen haasteena on löytää sopivat työntekijät
työpaikkoihin.
17.
Tärkeimmät sidosryhmät ovat Steiermarkin ja
Niederösterreichin alueelliset julkiset työvoimapalvelut (regionale
Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), Itävallan kauppakamarin
konepaja- ja metalliteollisuuden järjestö (Fachverband der maschinen- und
metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Itävallan
kauppakamarin kaivos- ja rautateollisuuden järjestö (Fachverband der Bergwerke
und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), metalli-,
tekstiili- ja elintarvikealan ammattijärjestö (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung)
sekä yksityissektorin, paino-, journalismi- ja paperialan ammattijärjestö
(Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier) – molemmat
mukana Itävallan ammattiyhdistysten keskusliitossa (Österreichische
Gewerkschaftsbund / ÖGB).
Työntekijävähennysten odotettu vaikutus
paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen
18.
Hakemuksessa ilmoitetuista luvuista ilmenee
metalliteollisuuden merkitys kummankin osavaltion työllisyystilanteelle. Vuonna
2008 alan palveluksessa oli 2,1 prosenttia työvoimasta Steiermarkissa (suurin
prosenttiosuus Itävallassa – koko maan vastaava osuus on 1 prosentti) ja
1,5 prosenttia Niederösterreichissa (kolmanneksi suurin osuus
Itävallassa).
19.
Statistik Austrian ja itävaltalaisten
tutkimuslaitosten lukuja lainaten Itävallan viranomaiset selittivät, että
kokonaistyöttömyysaste nousi rajusti vuonna 2009. Nousua oli +39,9 prosenttia
Steiermarkissa ja +31,3 prosenttia Niederösterreichissa verrattuna +29,3
prosenttiin koko Itävallassa (vuoden 2009 toinen neljännes). Metallin kysynnän
lasku vaikutti voimakkaasti Steiermarkin ja Niederösterreichin työmarkkinoihin,
sillä työpaikkojen menetykset niiden metallialan yrityksissä olivat suuremmat
kuin muualla Itävallassa. Tämän lisäksi lyhennettyä työaikaa tekevien
työntekijöiden (Kurzarbeit) määrä on kasvanut. Marraskuussa 2009
Niederösterreichissa oli kaikista Itävallan osavaltioista eniten työntekijöitä
tämän järjestelyn piirissä ja Steiermarkissa kolmanneksi eniten.
20.
Lähes 60 prosenttia tämän hakemuksen kohteena
olevista työntekijävähennyksistä koskee Niederösterreichia (704 työntekijää 33
yrityksessä) ja yli 40 prosenttia Steiermarkia (476 työntekijää 21
yrityksessä). Steiermark on jo hyväksytty EGR:n tuen saajaksi aiemmassa
tapauksessa: EGF/2009/009 AT/Steiermark (autoala). Tällöin vähennettyjä
työntekijöitä oli 744 yhdeksän kuukauden ajanjaksolla.
Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu
yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä
toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa
21.
Seuraavat ehdotetut toimenpiteet muodostavat
yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on
356:n kohteena olevan työntekijän integroituminen uudelleen työmarkkinoille.
Toimenpiteet tarjotaan työntekijöille
Voest-Alpinen terässäätiön (Voest-Alpine-Stahlstiftung), vuosina 1987–88
perustetun yritystyyppisen tukisäätiön, avulla. Se perustettiin lievittämään
terässektorin rakenneuudistuksen kielteisiä vaikutuksia. Säätiössä oli vuonna
2010 jäseninä yli 80 metallialalla toimivaa yritystä. Noin kaksi kolmasosaa
näistä jäsenyrityksistä kuuluu Voestalpine-ryhmään, ja kolmasosa on tämän
ryhmän ulkopuolisia yrityksiä.[7]
Kriisin seurauksena säätiöön osallistuvien eli koulutus- ja
uudelleenintegroitumisohjelmiin osallistuvien työttömien työntekijöiden määrä
on kaksinkertaistunut (maaliskuu 2010 verrattuna edelliseen vuoteen).
Hakemuksen kohteena olevat 356 henkilöä ovat Voestalpine-ryhmään kuuluvien
yritysten entisiä työntekijöitä, jotka liittyivät tukisäätiöön 1. huhtikuuta
2009 ja 31. joulukuuta 2009 välisenä aikana.
22.
Säätiöön liittyneitä 356:ta tuen kohteena olevaa
työntekijää koskevat toimenpiteet sovitaan Steiermarkin ja Niederösterreichin
julkisten työvoimapalvelujen (AMS, Arbeitsmarktservice) kanssa, ja ne valvovat
toimenpiteitä. Kunkin toimenpiteen mielekkyys työmarkkinoiden kannalta
arvioidaan ja säätiön sääntöjen (Stiftungsordnung) ja sovellettavan
lainsäädännön noudattaminen varmistetaan. Yksittäisten työntekijöiden kehitystä
seurataan sen varmistamiseksi, että ohjelman alkuvaiheessa sovittuja
suunnitelmia noudatetaan. Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
mukaisesti ja kunkin henkilön aiemmasta työaikajärjestelystä riippuen
työntekijöiden osallistumisen on oltava täysipäiväistä.
–
Alustava konsultaatio:
Kaikki 356 vähennettyä työntekijää osallistuvat tähän tukisäätiöön liittymisen
jälkeen. Tähän sisältyy uranäkymien ja tavoitteiden kehittely.
–
Uraohjaus: Kaikki 356
vähennettyä työntekijää osallistuvat tähän tukisäätiöön liittymisen jälkeen.
Kesto rajataan kuuteen viikkoon, mutta yksittäistapauksissa toimintaa on
mahdollista jatkaa enintään 12 viikkoa. Työntekijä, terässäätiön edustajat ja
vastaava alueellinen AMS sopivat yksilöllisestä ammatillisesta urapolusta ja
vaihtoehtoisesta suunnitelmasta ja allekirjoittavat sen. Tämä muodostaa
perustan työntekijän myöhemmälle toiminnalle tukisäätiössä.
–
Yksilöllinen koulutus:
Koulutuskursseja on suunniteltu 174 työntekijälle, ja niihin kuuluu perinteistä
taitojen kohentamista työntekijän aiemmilla toiminta-aloilla (esim.
esimieskoulutusta, hitsausta ja muita teknisiä kursseja) sekä valmentavaa
ammatillista koulutusta uranmuutoksen valmistelemiseksi esim. sosiaali-,
terveys- ja palvelualoille (esitetään arviolta puolelle näistä 174
työntekijästä). Vähän koulutetut työntekijät voivat saada ammatillista
koulutusta muodollisen pätevyyden hankkimiseksi (arviolta neljäsosa
osallistujista). EGR:n ei tarvitse osallistua kaiken ammatillisen koulutuksen
rahoitukseen, sillä osa siitä tarjotaan maksutta Itävallan koulutusjärjestelmän
puitteissa. Tapauksissa, joissa hyväksytty koulutusohjelma kestää kauemmin kuin
EGR:n täytäntöönpanokausi, säätiö järjestää lisärahoituksen.[8]
–
Toimenpiteisiin kuuluvat lisäksi käytännön
harjoittelujaksot yrityksissä (enintään kolme kuukautta yritystä kohden) sekä
yrittäjyyskoulutus niille, jotka ovat kiinnostuneita oman yrityksen
perustamisesta. Säätiön piirissä yrittäjyyskoulutuksen läpikäyneet voivat
myöhemmin liittyä Arbeitsmarktservicen tarjoamaan yritysten
perustamisohjelmaan, joka rahoitetaan EGR:n ulkopuolelta. Ennen tähän AMS:n
erityisohjelmaan liittymistä työntekijän osallisuus tukisäätiössä päättyy.
–
Jatkuva neuvonta ja aktiivinen työnhaku: Säätiö järjestää käyttöön tarvittavan infrastruktuurin ja antaa
näille 356 työntekijälle neuvoja ja tukea työnhaussa. Toimintaan kuuluvat
keskustelut valmentajan kanssa, työnhakukoulutus sekä vertaisryhmät
verkostoitumisvalmiuksien edistämiseksi. Aktiivinen
työnhaku voi alkaa joko suoraan suuntautumisvaiheen jälkeen tai yksilöllisen
koulutuspolun päätyttyä. Toimenpide kestää tavallisesti enintään 14 viikkoa,
mutta sitä voidaan pidentää 22 viikkoon erityistapauksissa (yli 50-vuotiaat tai
ne, joiden työkyky on heikentynyt). Osallistujien on hyväksyttävä AMS:n tekemät
kohtuulliset työtarjoukset aktiivisen työnhakuvaiheen aikana.
–
Koulutus- ja työnhakuavustus[9]: Avustusta
maksetaan kaikille 356 työntekijälle ainoastaan sen aikaa, kun he osallistuvat
koulutukseen ja aktiivisiin uudelleenintegroitumistoimiin tukisäätiössä.
Avustuksen perusmäärä on 150–450 euroa henkeä kohden kuussa (14 kuukautta/vuosi),
mutta sitä täydennetään 75 eurolla kuussa niiden kotitalouden ainoiden
työssäkäyvien tapauksessa, joilla on lapsia, ja 40 eurolla vastaavien
lapsettomien henkilöiden tapauksessa (12 kuukautta/vuosi). Tämä avustus yhdessä
päivärahan kanssa ei saa ylittää työntekijän työttömyysetuuden
arviointiperustaa. Työttömyysetuudet keskeytetään siksi aikaa, kun näitä
koulutusavustuksia myönnetään.
–
Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin
osallistumisen aikana[10]: Avustusta maksetaan 353 vähennetylle työntekijälle ainoastaan sen
aikaa, kun he osallistuvat koulutukseen ja aktiivisiin
uudelleenintegroitumistoimiin tukisäätiössä. Päivärahan ansiosta kukin
vähennetty työntekijä voi osallistua toimenpiteisiin tosissaan ja
täysipäiväisesti. Viranomaisten arvion mukaan 60 henkilöä osallistuu
koulutukseen ja uudelleenintegroitumistoimenpiteisiin 6,1 kuukauden ajan, 138
henkilöä 15 kuukauden ajan, 51 henkilöä 30 kuukauden ajan ja 104 henkilöä 33,2
kuukauden ajan. Kustannukset työntekijää kohden kuukaudessa ovat 1 031
euroa. Tämä avustus yhdessä koulutus- ja työnhakuavustuksen kanssa ei saa
ylittää työntekijän työttömyysetuuden arviointiperustaa. Työttömyysetuudet
keskeytetään siksi aikaa, kun näitä päivärahoja myönnetään.
–
Lisäkustannukset koulutuksen aikana: Tätä avustusta myönnetään vain 174:lle säätiöön osallistuvalle, jotka
ovat koulutuksessa, matkakulujen ja oppimateriaalin kattamiseksi.
23.
EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on
sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti,
kattavat valmistelu-, tiedotus- ja mainontatoimia sekä Voest-Alpinen
terässäätiön hallinnointi- ja valvontatoimia. Kaikki toimenpiteisiin
osallistuvat kumppanit sitoutuvat ilmoittamaan EGR-tuen. Säätiön
hallinnointikulut lasketaan suhteessa tosiasiallisesti valvottujen henkilöiden
määrään, eivätkä ne ole enemmän kuin 954 euroa henkilöä kohden.
24.
Itävallan viranomaisten esittämät yksilölliset
palvelut ovat aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä, jotka kuuluvat
asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin
toimiin. Itävallan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen
kokonaiskustannuksiksi 12 266 158 euroa ja EGR:n
täytäntöönpanosta aiheutuviksi kustannuksiksi 479 855 euroa (3,80
prosenttia kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä
8 284 908 euroa (65 prosenttia kokonaiskustannuksista).
 Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa)
 Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta)
 Alustava konsultaatio (Erstberatung) || 356 || 49 || 17 444
 Uraohjaus (Berufsorientierung) || 356 || 1 022 || 363 832
 Yksilöllinen koulutus, mukaan luettuna harjoittelut yrityksissä ja yrittäjyyskoulutus (Individuelle Qualifizierung) || 174 || 3 052 || 531 048
 Jatkuva neuvonta ja aktiivinen työnhaku (laufende Beratung und aktive Jobsuche) || 356 || 1 056 || 375 936
 Koulutus- ja työnhakuavustus (Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung) || 356 || 9 307 || 3 313 292
 Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin osallistumisen aikana – 6,1 kuukautta (Schulungsarbeitslosengeld) || 60 || 6 308 || 378 480
 Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin osallistumisen aikana – 15 kuukautta (Schulungsarbeitslosengeld) || 138 || 15 456 || 2 132 928
 Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin osallistumisen aikana – 30 kuukautta (Schulungsarbeitslosengeld) || 51 || 30 886 || 1 575 186
 Päiväraha koulutuksen ja työnhakutoimenpiteisiin osallistumisen aikana – 33,2 kuukautta (Schulungsarbeitslosengeld) || 104 || 34 240 || 3 560 960
 Lisäkustannukset koulutuksen aikana (Ausbildungsnebenkosten) || 174 || 98 || 17 052
 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä ||   || 12 266 158
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta)
 Valmistelutoimet ||   || 57 500
 Voest-Alpinen terässäätiön hallinnointi (uudelleensijoitussäätiö) ||   || 339 355
 Tiedotus ja mainonta ||   || 18 000
 Valvontatoimet ||   || 65 000
 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä ||   || 479 855
 Arvioidut kokonaiskustannukset ||   || 12 746 013
 EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) ||   || 8 284 908
25.
Itävalta vahvistaa, että edellä kuvatut
toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa
ja että päällekkäisrahoitus on suljettu pois. Tavoitteen 2 mukainen Itävallan
ESR-toimenpideohjelma keskittyy pitkäaikaistyöttömiin, kun taas EGR pyrkii
auttamaan työntekijöitä välittömästi heidän irtisanomisensa jälkeen. Näin ollen
näiden kahden rahaston välillä ei ole päällekkäisyyksiä.
Päivämäärä(t), jolloin yksilöllisten
palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus
aloittaa
26.
Itävalta aloitti EGR:n yhteisrahoitusta varten
ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen
asianomaisille työntekijöille 1. huhtikuuta 2009, jolloin ensimmäiset
työntekijät liittyivät tukisäätiöön. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi
tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää
apua.
Menettelyt työmarkkinaosapuolten
kuulemiseksi
27.
Itävallan viranomaiset selittivät, että vuoropuhelu
työmarkkinaosapuolten kanssa siitä, miten työpaikan menetysten vaikutusta
voidaan lieventää asianomaisten työntekijöiden osalta, alkoi, kun yritykset
ilmoittivat suunnitelluista työntekijävähennyksistä Itävallan viranomaisille
Itävallan varhaisvaroitusjärjestelmän (Frühwarnsystem) mukaisesti
(Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG -lain 45 a §).
28.
Mitä tulee Voest-Alpinen terässäätiön rooliin,
työmarkkinaosapuolten periaatteellinen suostumus saatiin 1980-luvun lopussa,
kun tukisäätiö perustettiin. Seuraavat työmarkkinaosapuolet antoivat
suostumuksensa tätä EGR-hakemusta varten elokuuhun 2009 mennessä: Itävallan
kauppakamarin konepaja- ja metalliteollisuuden järjestö (Fachverband der
maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer
Österreich), Itävallan kauppakamarin kaivos- ja rautateollisuuden järjestö
(Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer
Österreich), metalli-, tekstiili- ja elintarvikealan ammattijärjestö
(Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) sekä yksityissektorin, paino-,
journalismi- ja paperialan ammattijärjestö (Gewerkschaft der
Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier) – molemmat mukana Itävallan
ammattiyhdistysten keskusliitossa (Österreichische Gewerkschaftsbund / ÖGB).
29.
Itävalta selitti lisäksi, että Itävallan
työmarkkinaosapuolten yhteistyö on enimmäkseen vapaamuotoinen vapaaehtoinen
järjestely, jota ei säännellä lailla.[11]
Ainoastaan silloin, kun yritykset päättävät osallistua erityisiin
työmarkkinatoimenpiteisiin, niihin sovelletaan julkisten työvoimapalvelujen
(AMS) sääntöjä. Tämän hakemuksen kohteena olevat työntekijävähennykset
pohjautuvat yritysneuvostojen sopimuksiin (Betriebsvereinbarungen) eivätkä koko
metallialalle neuvoteltuihin työehtosopimuksiin.
Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia
kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla
30.
Itävallan viranomaisten hakemuksessa ja
täydentävissä tiedoissa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o
1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä:
·      vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata
toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön
tai työehtosopimusten nojalla;
·      osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä
työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen;
·      vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille
saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä.
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät
31.
Itävalta on ilmoittanut komissiolle, että
Voest-Alpinen terässäätiö järjestää 35 prosenttia kansallisesta
yhteisrahoituksesta. Tukisäätiötä itseään rahoitetaan sen nykyisten
jäsenyritysten työnantajien ja työntekijöiden solidaarisuusmaksuilla. Nämä
maksut vaihtelevat, ja työmarkkinaosapuolet tarkistavat niitä säännöllisesti.
32.
Itävalta on vahvistanut, että rahoituksen
hallinnoinnista vastaa sama elin, joka hallinnoi ESR:ää: liittovaltion
työvoima-, sosiaali- ja kuluttajansuojaministeriön (BMASK eli Bundesministerium
für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) yksikkö VI/INT/9 toimii
hallintoviranomaisena ja maksupalveluna. EGR:n varainhoidon valvonnasta
vastaava viranomainen on eri kuin ESR:n osalta: BMASK:n yksikkö VI/S/5a hoitaa
tämän tehtävän EGR:n osalta. Yksilöllisten palvelujen koordinoitua pakettia
toteuttaa Voest-Alpinen terässäätiö, jota valvovat julkiset työvoimapalvelut
(AMS). Lisäksi BMASK saa teknistä tukea taholta, joka vastaa lisäksi
ensimmäisen tason valvonnasta. Kaikki tärkeimmät järjestelyt ja velvoitteet on
vahvistettu kirjallisissa sopimuksissa.
Rahoitus
33.
Itävallan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että
EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille
8 284 908 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista.
Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Itävallan
toimittamiin tietoihin.
34.
Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen
enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti
samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan
liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä
mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a.
35.
Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25
prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi
vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12
artiklan 6 kohdassa edellytetään.
36.
Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen
käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn
17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n
käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan
käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella
poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan
käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy
ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous.
37.
Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa
koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2011 talousarvioon
17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.
Maksumäärärahojen lähteet
38.
Euroopan globalisaatiorahastoa koskevassa
budjettikohdassa 04.0501 on edelleen käytettävissä 16 808 313 euroa
sen jälkeen, kun molemmat budjettivallan käyttäjät ovat hyväksyneet kaksi
päätöstä, joiden yhteissumma on 777 390 euroa, ja ottaen huomioon parhaillaan
budjettivallan käyttäjän käsiteltävinä olevat kolme tapausta, jotka koskevat
yhteensä 30 023 247:ää euroa. Tämän hakemuksen kohteena olevat
8 284 908 euroa katetaan tästä käytettävissä olevasta määrästä.
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
Euroopan globalisaatiorahaston varojen
käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta
varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin,
neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
(hakemus EGF/2010/007 AT/Steiermark–Niederösterreich, Itävalta)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottavat huomioon talousarviota koskevasta
kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006
tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten
sopimuksen[12] ja
erityisesti sen 28 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan
globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[13] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen[14]
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Euroopan
globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi
työntekijöille, jotka on vähennetty globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan
huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen
työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.
(2)       EGR:n toimialaa laajennettiin
niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta
tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka on vähennetty
maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.
(3)       Toukokuun 17 päivänä 2006
tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön
vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.
(4)       Itävalta esitti 9 päivänä
maaliskuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi
työntekijävähennysten vuoksi, jotka on toteutettu vierekkäisillä Steiermarkin
(AT22) ja Niederösterreichin (AT12) NUTS II -alueilla NACE Rev. 2:n
kaksinumerotason 24 (metallien jalostus) piirissä toimivissa 54 yrityksessä;
hakemusta täydennettiin lisätiedoin 27 päivään tammikuuta 2011 asti. Hakemus on
asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen
vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa,
että varoja otetaan käyttöön 8 284 908 euroa.
(5)       EGR:stä olisi sen vuoksi
otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Itävallan hakemuksen
perusteella,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Euroopan globalisaatiorahastosta otetaan
käyttöön 8 284 908 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja
maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin
yleistä talousarviota.
2 artikla
Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin
virallisessa lehdessä.
Tehty [Brysselissä/Strasbourgissa] […] päivänä
[…]kuuta […].
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.
[2]               EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.
[3]               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o
1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen
toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY)
N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten
muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).
[4]               Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen
kohdan mukaisesti.
[5]               ”Impact of the economic crisis on key sectors of the
EU – the case of the manufacturing and construction industries”, http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (4/2009) ja http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (10/2009).
[6]               Itävallan tukisäätiöt ovat aktiivisen työvoimapolitiikan
väline, jolla parannetaan työnhakijoiden asemaa työmarkkinoilla. Ne perustuvat
lakiin Arbeitslosenversicherungsgesetz (§ 18) ja työmarkkinapalveluiden (AMS)
antamiin täytäntöönpanodirektiiveihin. Viimeisin AMS:n direktiivi on saatavilla
osoitteessa http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[7]               Ks. http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf.
[8]               Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
mukaan työntekijän osallistuminen säätiöön on rajattu 156 viikkoon (kolme
vuotta), mutta sitä on mahdollista jatkaa 209 viikkoon (neljä vuotta)
erityistapauksissa (yli 50-vuotiaat tai ne, jotka osallistuvat pitempään
pätevöitymisohjelmaan).
[9]               Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
pohjalta.
[10]             Arbeitslosenversicherungsgesetz-lain (ALVG) 18 §:n
pohjalta.
[11]             ÖGB:n verkkosivusto osoitteessa http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf.
[12]             EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.
[13]             EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.
[14]             EUVL C […], […], s. […].