               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 30.11.2016
            COM(2016) 778 final
            2016/0384(COD)
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
            asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta erityistoimenpiteiden osalta, jotka koskevat lisätuen antamista luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Italian viimeaikaiset maanjäristykset ovat vaikuttaneet tuhoisin seurauksin alueella eläviin ihmisiin. Erityisesti alueen kulttuuriperinnön korjaamiseksi tarvitaan laajamittaisia jälleenrakennustöitä. Euroopan on voitava antaa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) annettavan tuen lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) nopeaa ja tehokasta lisätukea jäsenvaltioille ja alueille, jotka ovat joutuneet suurkatastrofin tai alueellisen luonnonmullistuksen uhreiksi.

               Antaakseen kyseistä lisätukea jäsenvaltioille, jotka kärsivät luonnonmullistuksista, komissio ehdottaa erillisen toimintalinjan perustamista EAKR:n tukemille jälleenrakennustoimille toimenpideohjelman sisällä. Koska luonnonmullistusten vaikutukset voivat olla erittäin laajoja, ehdotetaan, että kyseiset toimet voitaisiin rahoittaa täysin EAKR:sta ilman kansallista yhteisrahoitusta. Kyseisestä toimintalinjasta rahoitettavat toimet ovat Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 tarkoitettujen suurkatastrofien tai alueellisten luonnonmullistusten johdosta toteutettavia jälleenrakennustoimia.

                  Lisäksi ehdotetaan erityissäännöksiä menojen korvaamisen alkamispäivästä sen varmistamiseksi, että menot korvataan siitä päivästä, jona katastrofi tapahtui.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Ehdotus on yhdenmukainen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) yleisen oikeudellisen kehyksen kanssa ja se rajoittuu asetuksen (EY) N:o 1303/2013 kohdennettuun muuttamiseen. Ehdotuksella täydennetään Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 mukaisesti annettavaa tukea.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Ehdotus rajoittuu asetuksen (EY) N:o 1303/2013 kohdennettuun muuttamiseen ja se on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 120 artiklaan ehdotetaan lisättäväksi kohta, jolla perustetaan erillinen toimintalinja, jonka yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia. Kyseisestä toimintalinjasta on tarkoitus tukea EAKR:n investointiprioriteettien puitteissa hallintoviranomaisten valitsemia toimia, jotka toteutetaan Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 tarkoitettujen suurkatastrofien tai alueellisten luonnonmullistusten johdosta.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

                  Ehdotus, jonka mukaan luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille annetaan lisätukea siten, että EAKR:n jälleenrakennustyöt voidaan rahoittaa EU:n talousarviosta myönnettävällä enintään 100 prosentin yhteisrahoitusosuudella, edellyttää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamista. Samoja tuloksia ei voida saavuttaa pelkästään kansallisin toimin.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotus koskee rajoitettua ja kohdennettua muutosta, jolla ei mennä pidemmälle kuin on tarpeen lisätuen antamista luonnonkatastrofeista kärsiville jäsenvaltioille koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               ••Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

               Ei sovelleta

               ••Sidosryhmien kuuleminen

                  Ei sovelleta

               ••Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

               Ei sovelleta

               ••Vaikutustenarviointi

                  Asetusta (EU) N:o 1303/2013 koskevan ehdotuksen valmistelemiseksi on toteutettu vaikutustenarviointi. Kyseinen rajoitettu ja kohdennettu muutos ei edellytä erillistä vaikutustenarviointia.

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

                  ••
                        Perusoikeudet

                  Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotettu muutos ei edellytä muutoksia monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen vuotuisiin enimmäismääriin, jotka on vahvistettu asetuksen (EU) N:o 1311/2013 liitteessä I.

               Muutos on vuosien 2014–2020 kokonaismäärärahojen rajoissa ja sen vuoksi sillä ei ole talousarviovaikutuksia. Yhteisrahoitusosuuden korottaminen 100 prosenttiin johtaa maksujen osittaiseen etupainotteisuuteen ja myöhemmässä vaiheessa alhaisempiin maksuihin, sillä kokonaisrahoituspuitteet eivät muutu.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Toimenpiteen toteuttamista seurataan ja siitä raportoidaan asetuksella (EU) N:o 1303/2013 perustettujen yleisten raportointimekanismien puitteissa.

               •Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta)

                  Ei sovelleta

               •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset

                  EAKR:n osalta ehdotetaan erillisen toimintalinjan, jossa yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia, perustamista toimenpideohjelman sisällä lisätuen antamiseksi luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille. Toimet, jotka voidaan rahoittaa kyseisestä erillisestä toimintalinjasta, ovat Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 tarkoitettujen suurkatastrofien tai alueellisten luonnonmullistusten johdosta toteutettavia jälleenrakennustoimia.

                  Erillisen toimintalinjan mukaisiin toimiin ehdotetaan ohjelman muutoksen johdosta sovellettavaksi poikkeamista menojen korvaamisen alkamispäivää koskevasta säännöstä. Näin voitaisiin varmistaa, että ohjelman muutoksen jälkeen aiheutuneet menot korvataan siitä päivästä, jona katastrofi tapahtui.

                  Ehdotukseen on myös sisällytetty säännös, joka kattaa jäsenvaltioiden viranomaisten heti katastrofin jälkeen toteuttamista toimista aiheutuneiksi ilmoitetut menot, jotka ilmoitettiin ennen toimintaohjelman muuttamista ja korvattiin voimassaolevan yhteisrahoitusosuuden mukaisesti. Korkeampaa yhteisrahoitusosuutta sovellettaisiin tämän jälkeen tekemällä seuraavaan maksatushakemukseen, ja tarvittaessa seuraaviin tileihin, tarpeellisia tarkistuksia, sitten kun ohjelma on muutettu erillisen toimintalinjan sisällyttämiseksi siihen.

               2016/0384 (COD)

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

               asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta erityistoimenpiteiden osalta, jotka koskevat lisätuen antamista luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

               ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa
                  1
               ,

               ovat kuulleet alueiden komiteaa
                  2
               ,

               noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Lisätuen antamiseksi luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1301/2013
                  3
                vahvistetuissa Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) investointiprioriteeteissa olisi määrättävä mahdollisuudesta sisällyttää toimintaohjelmaan erillinen toimintalinja, jossa yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia.

               (2)Toimet, jotka voidaan rahoittaa kyseisestä erillisestä toimintalinjasta, ovat Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002
                  4
                tarkoitettujen suurkatastrofien tai alueellisten luonnonmullistusten johdosta toteutettavia jälleenrakennustoimia.

               (3)Luonnonmullistuksia koskevan erillisen toimintalinjan toimien osalta olisi sovellettava poikkeusta yleisiin sääntöihin, jotka koskevat menojen korvaamisen alkamispäivää suhteessa menoihin, jotka ovat korvattavissa ohjelman muutoksen johdosta, sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden viranomaisten heti katastrofin jälkeen ja ennen toimintaohjelman muuttamista toteuttamat toimet voidaan yhteisrahoittaa.

               (4)Jotta menot voidaan korvata siitä päivästä, jona luonnonmullistus tapahtui, vaikka se olisi ennen tämän asetuksen voimaantuloa, edunsaajien menojen korvaamisen alkamispäivää koskevaa vastaavaa säännöstä olisi sovellettava takautuvasti.

               (5)Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 1303/2013 olisi muutettava,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

               1 artikla

               Lisätään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 120 artiklaan kohta seuraavasti:

               ”8. Erillinen toimintalinja, jossa yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia, voidaan perustaa toimintaohjelman sisällä sellaisten toimien tukemiseksi, jotka täyttävät seuraavat edellytykset:

               a) hallintoviranomaiset valitsevat toimet, jotka toteutetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2012/2002 tarkoitettujen suurkatastrofien tai alueellisten luonnonmullistusten johdosta;

               b) toimet ovat luonnonmullistusten johdosta toteutettavia jälleenrakennustoimia; ja

               c) toimia tuetaan EAKR:n investointiprioriteettien puitteissa.

               Poiketen siitä, mitä 65 artiklan 9 kohdassa säädetään, kyseisen toimintalinjan mukaisista toimista aiheutuvat menot ovat korvattavissa siitä päivästä, jona luonnonmullistus tapahtui.

               Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja toimia koskevat menot on sisällytetty maksatushakemukseen, joka on jätetty komissiolle ennen erillisen toimintalinjan perustamista, jäsenvaltio tekee tarpeelliset tarkistukset ohjelman muutoksen hyväksymisen jälkeen jätettyyn seuraavaan maksatushakemukseen ja tarvittaessa seuraaviin tileihin.”

               2 artikla

               Voimaantulo ja soveltaminen

               Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja
                        Puheenjohtaja

               SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS

               1.EHDOTUKSEN NIMI:

               Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta erityistoimenpiteiden osalta, jotka koskevat lisätuen antamista luonnonmullistuksista kärsiville jäsenvaltioille

               2.LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ

               Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:

               Aluepolitiikka; Toiminto toimintoperusteisessa budjetointijärjestelmässä 13.03

               3.BUDJETTIKOHDAT

               3.1.Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)):

               Ehdotetut uudet toimet toteutetaan seuraavien budjettikohtien perusteella:

               13 03 60 00 Vähemmän kehittyneet alueet (EAKR)

               13 03 61 00 Siirtymäalueet (EAKR)

               13 03 62 00 Kehittyneemmät alueet (EAKR)

               13 03 63 00 Ylimääräiset määrärahat kaikkein syrjäisimmille ja harvaan asutuille alueille (EAKR)

               13 03 64 01 Euroopan alueellinen yhteistyö (EAKR)

               3.2.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto

               Ehdotus on vuosien 2014–2020 kokonaismäärärahojen rajoissa ja sen vuoksi sillä ei ole talousarviovaikutuksia. Yhteisrahoitusosuuden korottaminen 100 prosenttiin johtaa maksujen osittaiseen etupainotteisuuteen ja myöhemmässä vaiheessa alhaisempiin maksuihin, sillä kokonaisrahoituspuitteet eivät muutu. Etupainotteisuuden vaikutuksen oletetaan kestävän kolmen vuoden ajan (2017–2019).

               3.3.Budjettitiedot:

                        Budjettikohta

                        Määrärahalaji

                        Uudet

                        EFTA:n rahoitusosuus

                        Ehdokasmaat osallistuvat

                        Rahoitusnäkymien otsake

                        13 03 60 00

                        Ei-pakoll.

                        Jaks.

                        EI

                        EI

                        EI

                        Nro 1b

                        13 03 61 00

                        Ei-pakoll.

                        Jaks.

                        EI

                        EI

                        EI

                        Nro 1b

                        13 03 62 00

                        Ei-pakoll.

                        Jaks.

                        EI

                        EI

                        EI

                        Nro 1b

                        13 03 63 00

                        Ei-pakoll.

                        Jaks.

                        EI

                        EI

                        EI

                        Nro 1b

                        13 03 64 01

                        Ei-pakoll.

                        Jaks.

                        EI

                        EI

                        EI

                        Nro 1b

               4.YHTEENVETO RESURSSEISTA

               4.1.Taloudelliset resurssit

               4.1.1.Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)

               Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään ehdotettujen toimenpiteiden arvioidut vaikutukset vuosina 2017–2019. Koska maksusitoumusmäärärahojen osalta ei ehdoteta uusia rahoitusvaroja, taulukossa ei ole lukuja, vaan pelkästään ilmaisu ”Ei sovelleta”. Ehdotus on näin ollen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.

               Maksujen osalta ehdotus johtaa siihen, että asianomaiset jäsenvaltiot saavat suuremman korvauksen. Kun otetaan huomioon solidaarisuusrahastosta vuodesta 2014 tuetut, luonnonmullistuksista aiheutuneista vahingoista johtuvat kokonaismenot, ja olettaen, että ylimääräinen yhteisrahoitusosuus on keskimäärin 25 prosenttia, lisämaksujen vaikutuksen voidaan arvioida olevan noin 1,6 miljardia euroa ajanjaksolla 2017–2019.

               Ehdotukseen saattaa asianomaisten ohjelmien osalta sisältyä maksumäärärahojen käytön nopeuttamista, jota kompensoitaisiin ohjelmien päättymiseen mennessä. Näin ehdotuksella ei olisi talousarviovaikutuksia. Maksumäärärahojen kokonaismäärä ei muutu, kun tarkastellaan koko ohjelmakautta.

               Jäsenvaltioiden esittämien, vuoden 2017 maksuja otsakkeessa 1 b koskevien nykyisten arvioiden perusteella katsotaan, että kyseinen vaikutus voitaisiin sisällyttää vuodelle 2017 hyväksyttyyn kokonaisbudjettiin. Se on otettava huomioon laadittaessa vuosien 2018 ja 2019 talousarvioita monivuotisen rahoituskehyksen säännösten rajoissa.

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Määrärahalaji

                        Kohdan nro

                        Vuosi n

                        n + 1

                        n + 2

                        n + 3

                        n + 4

                        n + 5 ja myöh.

                        Yht.

                        Toimintamenot
                           5

                        Maksusitoumusmäärärahat (MSM)

                        8.1

                        a

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Maksumäärärahat (MM)

                        b

                        Ei sovel-leta

                        +548

                        +548

                         +548

                        Ei sovel-leta

                        -1644

                        0.

                        Viitemäärään sisältyvät hallintomenot
                           6

                        Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM)

                        8.2.4

                        c

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ

                        Maksusitoumusmäärä-rahat

                        a+c

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Maksumäärärahat

                        b+c

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        0, 000

                        Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään
                           7

                        Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM)

                        8.2.5

                        d

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM)

                        8.2.6

                        e

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

               Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä

                        MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina

                        a+c+d+e

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina

                        b+c+d+e

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

               Tiedot yhteisrahoituksesta

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Rahoitukseen osallistuva taho

                        Vuosi n

                        n + 1

                        n + 2

                        n + 3

                        n + 4

                        n + 5 ja myöh.

                        Yht.

                        ……………………

                        f

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna

                        a+c+d+e+f

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

               4.1.2Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa

                Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.

               ◻ Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.

               ◻ Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen
                  8
                määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).

               4.1.3.Vaikutukset tuloihin

               ⌧ Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.

               ◻ Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:

               milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)

                        Ennen
                           toimea
                        [vuosi n–1]

                        Toteutuksen jälkeen

                        Budjetti-kohta

                        Tulot

                        [Vuosi n]

                        [n+1]

                        [n+2]

                        [n+3]

                        [n+4]

                        [n+5]
                           9

                        a) Absoluuttiset tulot

                        Ei sovelleta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        b) Tulojen muutokset

                         Δ

                        Ei sovelleta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

               (Taulukossa ilmoitetaan kaikki kyseeseen tulevat tulojen budjettikohdat ja siihen lisätään rivejä, jos toimenpide vaikuttaa useampaan budjettikohtaan.)

               4.2.Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1

                        Vuositarve

                        Vuosi n

                        n + 1

                        n + 2

                        n + 3

                        n + 4

                        n + 5 ja myöh.

                        Henkilöstön määrä yhteensä

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

               5.OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET

               5.1.Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä

               Italian viimeaikaiset maanjäristykset ovat vaikuttaneet tuhoisin seurauksin alueella eläviin ihmisiin. Erityisesti kulttuuriperinnön korjaamiseksi tarvitaan laajamittaisia jälleenrakennustöitä. Euroopan on voitava antaa Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) annettavan tuen lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) nopeaa ja tehokasta lisätukea jäsenvaltioille, jotka ovat joutuneet suurkatastrofin tai alueellisen luonnonmullistuksen uhreiksi.

               5.2.Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut

               Ehdotus mahdollistaa ohjelmien toteutuksen jatkamisen, koska sillä ohjataan varoja asianomaisten maiden talouteen ja samalla vähennetään luonnonmullistuksista kärsivien jäsenvaltioiden julkisiin menoihin kohdistuvia paineita.

               5.3.Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa

               Tavoitteena on antaa Euroopan solidaarisuusrahastosta annettavan tuen lisäksi nopeaa ja tehokasta lisätukea jäsenvaltioille, jotka ovat joutuneet luonnonmullistusten uhreiksi.

               5.4.Toteutustapa (alustava)

               Mitä seuraavista menettelyistä käytetään toiminnan toteuttamisessa?

               Jäsenvaltioiden kanssa

               6.SEURANTA JA ARVIOINTI

               6.1.Seurantamenettely

               Ei tarvita, koska ehdotus kuuluu Euroopan rakenne- ja investointirahastojen osalta vahvistettuun seurantaan.

               6.2.Arviointi

               6.2.1.Ennakkoarviointi

               Ei sovelleta

               6.2.2.Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)

               Ei sovelleta

               6.2.3.Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit

               Ei sovelleta

               7.PETOSTENTORJUNTA

               EI SOVELLETA

               8.YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA

               8.1.Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset

               Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset)

                        Tyyp-pi

                        Keskim. kustan-nukset

                        Vuosi n

                        Vuosi n+1

                        Vuosi n+2

                        Vuosi n+3

                        Vuosi n+4

                        Vuosi n + 5 ja myöh.

                        YHTEENSÄ

                        Tuo-tos-ten mää-rä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        Tuo-tosten määrä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        Tuo-tosten määrä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        Tuo-tosten määrä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        Tuo-tosten määrä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        Tuo-tosten määrä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        Tuo-tosten määrä

                        Kustan-nukset yhteensä

                        TOIMINTA-TAVOITE 1: toimenpideoh-jelmien toteutuksen ylläpito

                        0,000

                        0,000

                        0,000

                        KUSTAN-NUKSET YHTEENSÄ

                        0,000

                        0,000

                        0,000

               8.2.Hallintomenot

               8.2.1Henkilöstön määrä ja jakautuminen

                        Laji

                        Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna)

                        Vuosi n

                        Vuosi n+1

                        Vuosi n+2

                        Vuosi n+3

                        Vuosi n+4

                        Vuosi n+5

                        Virkamie-het tai väliaikai-set toimihlöt (XX 01 01)

                        A*/AD

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        B*, C*/AST

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        YHTEENSÄ

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

               8.2.2Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus

               Ei sovelleta

               8.2.3Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)

               (Jos lähteitä on useita, ilmoitetaan kustakin lähteestä peräisin olevien virkojen ja/tai toimien määrä)

               ◻ Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet

               ◻ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet

               ◻ Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet

               ◻ Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)

               ◻ Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn

               8.2.4Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Budjettikohta

                        (numero ja nimi)

                        Vuosi n

                        Vuosi n+1

                        Vuosi n+2

                        Vuosi n+3

                        Vuosi n+4

                        Vuosi n+5

                        ja myöh.

                        YHTEENSÄ

                        1
                              Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina)

                        Toimeenpanovirastot

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovelleta

                        Muu tekninen ja hallinnollinen apu

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovelleta

                        - sisäinen

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovelleta

                        - ulkoinen

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovelleta

                        Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

               8.2.5Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään

               milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Henkilöstöresurssin tyyppi

                        Vuosi n

                        Vuosi n+1

                        Vuosi n+2

                        Vuosi n+3

                        Vuosi n+4

                        Vuosi n+5

                        ja myöh.

                        Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01)

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.)

                        (budjettikohta ilmoitettava)

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään)

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                        Ei sovelleta

                  Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt

               8.2.6Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään

                        milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)

                        Vuosi n

                        Vuosi n+1

                        Vuosi n+2

                        Vuosi n+3

                        Vuosi n+4

                        Vuosi n+5

                        ja myöh.

                        YH-TEEN-SÄ

                        XX 01 02 11 01 – Virkamatkat

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        XX 01 02 11 02 – Kokoukset ja konferenssit

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        XX 01 02 11 03 – Komiteat

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                         2
                              Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11)

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        3
                              Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain)

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään)

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                        Ei sovel-leta

                  Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään

                     (1)
                  EUVL C , , s. .

                     (2)
                  EUVL C , , s. .

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289).

                     (4)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2012/2002, annettu 11 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta (EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3).

                     (5)
                  Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.

                     (6)
                  Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.

                     (7)
                  Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.

                     (8)
                  Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.

                     (9)
                  Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä (kodifioitu toisinto)

text:
                    EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
                                                       Bryssel, 08.04.1997
                                                       KOM(97) 139 lopull.
                                                       97/ 0013 (CNS)
                                          Ehdotus
                           NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^
tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämis-
                                        toimenpiteistä
                                      (kodifioitu toisinto)
                                     (komission esittämä)
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                          PERUSTELUT
1.  Osana "kansalaisten Eurooppaa" komissio pitää tärkeänä yhteisön oikeuden yksinker-
    taistamista ja selventämistä, jotta kansalaiset voisivat paremmin hyödyntää ja
   ymmärtää sitä ja saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja erityisiä oikeuksia, joihin he
   voisivat vedota.
    Kyseistä tavoitetta ei voi saavuttaa niin kauan kuin on olemassa hyvin suuri määrä
    säännöksiä, joita on muutettu useita kertoja ja usein huomattavastikin ja jotka on siro-
    teltu osittain alkuperäiseen säädökseen ja osittain myöhempiin muutossäädöksiin. Suu-
    reen määrään säädöksiä kohdistuva tutkimus- ja vertailutyö on sen vuoksi tarpeen voi-
    massa olevien säännösten selville saamiseksi
    Tästä syystä yhteisön oikeuden selvyys ja avoimuus riippuu myös sellaisten säädösten
    kodifioinnista, joita on muutettu usein.
2.  Komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä antanut yksiköilleen
    ohjeet toteuttaa säädösten virallinen kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on
    muutettu kymmenennen kerran. Lisäksi komissio on korostanut sitä, että tämä on
   vähimmäissääntö, sillä yhteisön oikeuden selvyyden ja ymmärrettävyyden edistämisek-
    si yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisim-
    man h/hyin väliajoin.
3.  Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa
    1992 esittämissä päätelmissä vahvistetaan nämä välttämättömät seikat ja korostetaan
    virallisen kodifioinnin merkitystä, koska "sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankoh-
    tana tiettyyn kysymykseen sovellettavan lainsäädännön suhteen".
    Tämä kodifiointi on toteutettava kunnioittaen kokonaisuudessaan yhteisön tavanomais-
    ta lainsäädäntömenettelyä.
    Koska virallisessa kodifioinnissa ei voi muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä,
    Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994
    tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jolla py-
    ritään kodifioitujen säädösten antamiseen nopeasti.
4.  Tällä tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä
    säityttämistoimenpiteistä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen
    (ETY) N:o 1866/86 kodifiointia (l) koskevalla ehdotuksella on tarkoitus toteuttaa seu-
    raavanlainen kodifiointi: uusi asetus korvaa kodifioinnin kohteena olevat eri asetuk-
    set ( 2 ); siinä on täysin kunnioitettu kodifioinnin kohteena olevien tekstien asiasisältöä
    ja siinä rajoitutaan niiden uudelleenryhmittelyyn tekemällä niihin ainoastaan kodifioin-
    nin vaatimat muodolliset muutokset.
5.  Tämä kodifiointiehdotus on laadittu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimis-
    ton tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen kaikilla virallisilla kielillä tehdyn asetuksen
    (ETY) N:o 1866/86 ja sen muutosasetusten aiemman koontamisen perusteella Euroop-
    pa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghissa esittämien päätelmien mukaisesti. Artiklo-
    jen aiempi numerointi on säilytetty ehdotuksen luettavuuden parantamiseksi: se on
     mainittu marginaalissa ja uusi numerointi on artiklojen edellä; molemmat numeroinnit
    on esitetty myös kodifioidun direktiivin liitteessä VT olevassa A osassa vastaavuus-
    taulukossa.
   (*) Sisällytetty vuoden 19% lainsäädäntöohjelmaan.
   (2) Tämän ehdotuksen liite VI, B osa.
                                                   I
 ---pagebreak---                                               EHDOTUS
                               NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
                                                annettu,
     tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säi-
                                       lyt tämistoimenpiteistä
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk-
   sen ja erityisesti sen 43 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen,
   ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^),
   ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^),
   sekä katsoo, että
1) tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden
   kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 12
   päivänä kesäkuuta 1986 annettua neuvoston asetusta
   (ETY) N:o 1866/86 on muutettu useita kertoja ja huo-
   mattavilta osin; sen vuoksi olisi selkeyden ia järkeistämi-
   sen takia kodifioitava mainittu direktiivi^),
2) yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamises-           2250/95
   ta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston ase-
   tuksen (ETY) N:o 3760/92(4) 2 ja 4 artiklan mukaisesti
   neuvosto toteuttaa saatavissa olevien tieteellisten lausun-
   tojen perusteella tarvittavat säilyttämistoimenpiteet me-
   ren elollisten kalavarojen järkiperäisen ja vastuullisen hy-
   väksikäytön varmistamiseksi kestävällä pohjalla; tätä tar-
   koitusta varten neuvosto voi vahvistaa pyydyksiä ja nii-
   den käyttötapoja koskevia teknisiä toimenpiteitä,
3) on tarpeen vahvistaa periaatteet ja tietyt yksityiskohtaiset
   säännöt mainittujen teknisten toimenpiteiden vahvistami-
   sesta yhteisön tasolla, jotta jokainen jäsenvaltio voisi var-
   mistaa lainkäyttövaltaansa tai suvereniteettiinsa kuuluvil-
   la merialueilla harjoitettavan kalastustoiminnan hallin-
   non,
4) neuvoston päätöksellä 83/414/ETY(5) on hyväksytty yhtei-              1866/86
   sön liittyminen Itämeren ja Belttien kalastusta ja elollisten         (mukautettu)
   luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleissopimukseen,
   jäljempänä 'Gdanskin yleissopimus', sellaisena kuin se on
   muutettuna sopimusvaltioiden edustajien kokouspöytäkir-
   jalla,
   ()
   ()
   (3)    EYVL N:o L 162, 18.6.1986, s. 1, sellaisena kuin se on
          viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1821/%
          (EYVL N:o L 241, 21.9.1996, s. 8).
          EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1
   (5)    EYVL N:o L 237, 26.8.1983, s. 4
 ---pagebreak--- 5) Gdanskin yleissopimus tuli voimaan yhteisön osalta 18          3. 1866/86
   päivänä maaliskuuta 1984 ja yhteisö on hyväksynyt kaik-           (mukautettu)
   ki siinä Tanskalle ja Saksan liittotasavallalle määrätyt
   oikeudet ja velvollisuudet,
6) Gdanskin yleissopimuksella perustettu kansainvälinen              2250/95
   Itämeren kalastuskomissio on perustamisensa jälkeen               (mukautettu)
   päättänyt Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa            1866/86
   koskevasta toimenpidekokonaisuudesta, ja on kirjeillään
   20 päivältä syyskuuta 1985, 8 päivältä joulukuuta 1986,           2244/87
   21 päivältä joulukuuta 1987, 29 päivältä lokakuuta 1988,
   20 päivältä syyskuuta 1993, 20 päivältä syyskuuta 1994 ja         2178/88
   11 päivältä syyskuuta 1995 ilmoittanut sopimusvaltioille
   tietystä määrästä suosituksia, ja joilla pyritään muutta-         887/89
   maan teknisiä toimenpiteitä,
                                                                     2250/95
                                                                     1821/96
7) Gdanskin yleissopimuksesta johtuu, että yhteisön on saa-          2250/95
   tettava mainitut suositukset voimaan Itämeren, Belttien ja        (mukautettu)
   Juutinrauman vesialueilla, jollei yleissopimuksen XI
   artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti laadituista vas-
   talauseista muuta johdu, ja
8) tehokkain keino vähentää mahdollisimman paljon pieni-             2156/91
   kokoisten kalojen pyyntiä on kieltää kalastus niillä alueilla,
   joilla niitä esiintyy runsaimmin,
   ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 ---pagebreak---                                                 / artikla                           1866/86
                                Maantieteellisen alueen rajaaminen
                  1. Tämä asetus koskee niillä Itämeren, Belttien ja Juu-
                  tinrauman vesialueilla, jotka lännessä rajoittuvat linjaan        (mukautettu)
                  Hasenore Hovedista Gniben Oddeen, linjaan Korshagista
                  Spodsbjergiin ja linjaan Gilbjerg Hovedista Kulleniin, olevi-
                  en kalavarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista. Sitä ei so-
                  velleta perusviivojen sisäpuolella oleviin vesialueisiin.
                  2.    Tätä asetusta sovelletaan:
                  —     yhteisön kalastajiin 1 kohdassa esitetyllä maantieteelli-
                        sellä alueella,
                  —     kaikkiin kalastajiin kyseisellä alueella olevilla jäsenval-
                        tioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla
                        vesialueilla.
                  3. Maantieteellinen alue jaetaan 11 osa-alueeseen, jotka
                  on numeroitu 22:sta 32:een ja jotka määritellään liittees-
                  sä I.
                                                2 artikla
                   Tiettyjä lajeja tiettyinä aikoina tietyillä maantieteellisillä
                                    alueilla koskevat pyyntikiellot
                  1. Seuraavassa lueteltujen kalalajien, jotka on pyydetty          887/89 1 artiklan 1 kohta
                  seuraavilla maantieteellisillä alueilla ja seuraavina aikoina,
                  säilyttäminen aluksella on kielletty:
           Laji                  Maantieteellinen alue     PyyntUdellon voimassa-
                                                                   oloaika
 Kampela        (Platicthys osa-alue 26                   1.2.-30.4.
flesus)
 Kampela                      osa-alueet 28 ja 29 1.2.-30.4.
                              linjan 59*30' pohjoista
                              leveyttä eteläpuolella
 Kampela                     osa-alue 32                  1.2.-30.6.
 Naaraskampela                osa-alue 22 lukuun ot- 1.2.-30.4.                     (mukautettu)
                              tamatta liitteessä II
                              määriteltyä maantie-
                              teellistä aluetta
 Punakampela (Pleuro- osa-alue 26                         1.2.-30.4.
nectes platessa)
 Punakampela                  osa-alueet 27, 28 ja 29 1.2.-30.4.
                              linjan 59*30' pohjoista
                              leveyttä eteläpuolella
 Naaraspunakarapela           osa-alue 22 lukuun ot- 1.2.-30.4.
                              tamatta liitteessä II
                              määriteltyä maantie-
                              teellistä aluetta sekä
                              osa-alueet 24 ja 25
 ---pagebreak---                                                                                887/89 1 artiklan 1 kohta
                     —
                     : I      ;           .—:        .                         .
         Laji              Maantieteellinen alue       Pyyntikiellon voimassa-
                                                               oloaika
Piikkikampela   (Psetta osa-alueet 22, 24, 25 ja 1.6.-31.7.
maxima)                  26
Silokampela (Scoph- osa-alueet 22, 24, 25 ja 1.6.-31.7.
thalmus rhombus)         26
              2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, on sallittua         1866/86 2 artiklan 2 kohta
              pitää aluksella turskan pyynnissä sivusaaliina saatuja kam-
              peloita ja punakampeloita, jotka on pyydetty mainitussa
              kohdassa tarkoitettuina pyyntikieltoaikoina ja joiden paino
              on enintään 10 prosenttia aluksella olevan turskasaaliin ko-
              konaispainosta.
                                           3 artikla
                                  Kalojen vahimmäismitta
              1. Kalaa pidetään alamittaisena, jos se ei täytä liitteessä
              III kyseiselle lajille ja maantieteelliselle alueelle vahvistet-
              tuja vähimmäisvaatimuksia.
              2. Kalan koko on mitattava kuonon kärjestä (suu suljet-
              tuna) pyrstöevän kärkeen.
              3. Kaloja, jotka eivät täytä säädettyä vähimmäismittaa, ei
              saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljet-
              taa, jalostaa, säilöä, myydä tai varastoida, asettaa näytteille
              tai saattaa myyntiin, vaikka kyseessä olisivat sivusaaliit. Ne
              on laskettava, jos suinkin mahdollista elävinä takaisin me-
              reen heti pyynnin jälkeen.
              4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, on sallittua         2250/95 1 artiklan 2 kohta
              pitää aluksella alamittaisia turskia, joiden paino on enin-
              tään viisi prosenttia aluksella olevan turskasaaliin painosta.
              5. Silliä ja kilohailia pyydettäessä turskan sivusaaliiden         2250/95 1 artiklan 3 kohta
              prosentuaalinen osuus saa olla enintään 10 prosenttia saa-
              liiden kokonaispainosta. Tästä turskan sivusaaliiden prosen-
              tuaalisesta osuudesta alamittaisia turskia aluksella saa olla
              enintään 5 prosenttia.
                                           4 artikla                             1866/86
                      Sivusaaliin prosenttiosuuden määrittäminen
              1. Edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sivusaa
              liiden prosentuaalinen osuus on mitattava painona turskan
              kokonaismäärästä aluksella lajittelun jälkeen tai turskan
              kokonaismäärästä ruumassa tai aluksesta purettaessa.
 ---pagebreak--- 2. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen sivusaalii-          1866/86
den prosenttiosuus on mitattava painona aluksella olevasta
kalan kokonaismäärästä lajittelun jälkeen tai kalan koko-
naismäärästä ruumassa tai aluksesta purettaessa.
3. Sivusaaliiden prosenttiosuuden määrittämistä koskevia
yksityiskohtaisia sääntöjä voidaan antaa noudattaen 13 ar-
tiklassa tarkoitettua menettelyä.
                            5 artikla
                      Vähimmäissilmäkoko
1. Sellaisten troolien, ankkuroitujen kierrenuottien tai
vastaavien verkkopyydysten käyttö ja vetäminen kielletään,
joiden silmäkoko on pienempi kuin kyseessä olevalle maan-
tieteelliselle alueelle ja kalalajille tai -lajiryhmälle liitteessä
IV vahvistettu silmäkoko.
2. Lohen kalastuksessa kielletään sellaisten ankkuroitu-
jen pintaverkkojen ja ajoverkkojen käyttö, joiden silmäko-
ko on pienempi kuin kyseiselle lajille liitteessä IV vahvis-
tettu silmäkoko.
3. On kiellettyä käyttää verkkoja, joiden silmäkoko on              887/89 1 artiklan 2 kohta
pienempi kuin kyseessä olevalle maantieteelliselle alueelle         (mukautettu)
ja kalalajille tai -lajiryhmälle liitteessä IV vahvistettu silmä-
koko.
                            6 artikla                               1866/86
                     Silmäkoon mittaaminen
 1. Verkkoja tarkastettaessa silmäkoot on mitattava lit-            2250/95 1 artiklan 4 kohta
teän, kahden millimetrin paksuisen tulkin avulla, joka on
valmistettu kestävästä ja muotonsa säilyttävästä aineesta.
Tulkeissa on oltava joko useampia suorareunaisia sivuja,
jotka on yhdistetty viistoreunaisilla väliosilla ja joiden kal-
tevuus on joka sivulla yksi senttimetri kahdeksaa senttimet-
riä kohti, tai ainoastaan viistoreunaisia sivuja, joiden kalte-
vuus on sama kuin edellä määritelty. Kunkin tulkin
mahdollisen suorareunaisen osan ja viiston osan päälle on
merkittävä leveys millimetreinä mitattuna. Viistoihin osiin
on tehtävä millimetriasteikko, ja leveys on merkittävä sään-
nöllisin välein.
2. Silmäkoon mittaamiseksi tulkki pujotetaan kapeim-                1866/86
masta kohdastaan silmään kohtisuorassa hapaan tasoon
nähden siten, että voidaan mitata lävistäjän suuntaisesti pi-
tuussuuntaan vedetyn silmän pituusakseli. Tulkki pujotetaan
käsin silmään, kunnes silmän vastus pysäyttää sen viistojen
sivujen kohdalla. Silmän koko on sama kuin tulkin leveys
sen pysäytyspisteessä.
 ---pagebreak--- 3. Verkon silmäkoon on oltava verkon pituusakselilta va-       1866/86
litun vähintään yhden 20 yhtäjaksoisen silmän sattumanva-      (mukautettu)
raisesti valitun sarjan keskimitta. Silmiä, joita on alle 10
kappaletta ja 50 senttimetrin päässä jameista, nostoköydes-
tä tai sulkuköydestä, ei mitata. Kyseinen etäisyys mitataan
kohtisuorassa jameita, nostoköyttä tai sulkuköyttä vasten
hapaan ollessa vedettynä mittaussuunnassa.
4. Silmäkoko mitataan ainoastaan verkkojen ollessa mär-
kiä.
5. Silmän ei katsota olevan alle vaaditun vähimmäismi-
tan, jos se tulkin osa, joka vastaa liitteessä IV olevassa
luettelossa kullekin kyseessä olevalle lajille, maantieteelli-
selle alueelle ja verkkolajille määritettyä vähimmäismittaa,
menee helposti kyseisen silmän läpi.
                            7 artikla
               Osien kiinnittäminen verkkoihin
1. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään,
sallitaan mitä tahansa kangasta, havasta tai muuta ainetta
olevan kaistaleen kiinnittäminen troolin, ankkuroidun kier-
renuotan tai muun vastaavan verkkopyydyksen perän alem-
man puoliskon ulkopuolelle, jos tarkoituksena on ehkäistä
tai vähentää kulumista. Nämä kaistaleet voidaan kiinnittää
ainoastaan troolin perän etu- ja sivureunoihin.
2. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään,       2178/88 1 artiklan 2 alakohta
sallitaan troolin perän suojuksen kiinnittäminen troolin pe-
rän ja perän jatko-osan ulkopuolelle. Suojus on lieriön        (mukautettu)
muotoinen verkkokaistale, joka ympäröi kokonaan troolin
perän ja perän jatko-osan. Se voi olla valmistettu samasta
tai raskaammasta aineesta kuin perä tai perän jatko-osa.
Troolin perän suojuksen silmäkoon on oltava vähintään sa-
mankokoinen tai kaksi kertaa niin suuri kuin troolin perän
silmäkoko, eikä se saa missään tapauksessa olla alle 80
millimetriä.
Troolin perän suojus voidaan kiinnittää seuraavista kohdis-
ta:
a)    sen etummaisesta kohdasta
      ja
b)    sen takimmaisesta kohdasta
      ja, joko
c)    jamomalla erityisesti troolin perän ja perän jatko-osan
      ympärille silmäriviä seuraten,
      tai
d)    jamomalla pitkittäissuuntaisesi yhtä silmäriviä pitkin.
3. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään,       1866/86
 trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja vastaavissa
verkkopyydyksissä sallitaan sellaisen nielun käyttö, jonka
silmäkoko on pienempi kuin perän.
Nielu voidaan kiinnittää joko perän sisäpuolelle tai perän
etuosaan.
 ---pagebreak--- Nielun edessä olevan kiinnityspisteen ja perän perimmäisen          1866/86
osan välisen etäisyyden on oltava vähintään kolme kertaa
niin pitkä kuin nielu.
                              8 artikla
                         Pyydysten käyttö
1. Pyydykset, joiden käyttö on kielletty tietyllä maantie-
teellisellä alueella tai tiettynä ajanjaksona, on säilytettävä
aluksella siten, että ne eivät ole toimintavalmiita sillä alu-
eella tai sinä ajanjaksona, jota kielto koskee. Varapyydykset
on säilytettävä erikseen siten, että ne eivät ole käyttöval-
miita.
2.    Käyttövalmiina ei pidetä:
—     trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja muita vastaavia
      verkkopyydyksiä, jos:
      a)    trooliovet on kiinnitetty reelingin tai trooli-        (mukautettu)
            pukkien sisä- tai ulkopuolelle
            ja
      b)    troolin troppuvaijerit on irrotettu trooliovista tai
            painoista,
—     lohenkalastukseen tarkoitettuja pyydyksiä, jos:
      a)    verkot on ahdattu supjakankaan alle;
      b)    siimat ja koukut pidetään suljetuissa laatikoissa,
—     kurenuottia, jos pää- tai alavaijeri on irrotettu nuotas-
      ta.
3. Kalastus trooleilla, ankkuroiduilla kierre nuotilla tai vas-    2156/91 1 artikla
taavilla verkkopyydyksillä on kielletty koko vuoden maantie-
teellisellä alueella, jota rajoittaa seuraavat koordinaatit yhdis-
tävä linja:
54* 23' N                   14* 35' E
54* 14' N                   14* 25' E
54* 17' N                   14* 17' E
54* 24' N                   14* 11' E
54* 27' N                   14* 25' E
54* 23' N                   14* 35' E.
4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, pyydettäes-          2250/95 1 artiklan 5 alakohta
sä turskaa aluksella saa pitää ainoastaan tämän lajin pyyn-        (mukautettu)
tiin sallittuja pyydyksiä tai pyydyksiä, joiden silmäkoko on
suurempi kuin liitteessä IV vahvistetut silmäkoot. Jos aluk-
selta löytyy pyydyksiä, joita ei ole sallittu turskan pyyntiin,
tursk aaliin purkaminen kielletään.
 ---pagebreak---                              9 artikla                          2178/88 1 artiklan 3 kohta
          Lohen ja meritaimenen pyyntirajoitukset
1. Lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta)           1821/96 1 artiklan 1 kohta
kalastuksessa on kiellettyä:
—     käyttää ajoverkkoa tai ankkuroitua verkkoa 15
      päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueilla
      22—28 ja 29 linjan 59*30' pohjoista leveyttä etelä-
      puolella sekä osa-alueella 32,
—     käyttää ajoverkkoa tai ankkuroitua verkkoa 1 päivästä
      kesäkuuta 15 päivään syyskuuta linjan 59*30' pohjois-
      ta leveyttä pohjoispuolella olevilla osa-alueilla 29, 30
     ja 31,
—     käyttää ajosiimaa tai ankkuroitua siimaa 1 päivästä
      huhtikuuta 15 päivään marraskuuta osa-alueilla
      22—31,
—     käyttää ajosiimaa tai ankkuroitua siimaa 1 päivästä
      heinäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueella 32.
Pyyntikieltoaiue pyyntikieltoaikana on neljän meripeninkul-
man ulkopuolella perusviivoista mitattuna. Kuitenkin pyynti
ajosiimoilla ja ankkuroiduilla siimoilla on kielletty 1 päiväs-
tä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueella 32 ja sillä
alueella, joka on linjan 22*30' itäistä pituutta (Bengtskärin
majakka) itäpuolella Suomen kalastusvyöhykkeellä.
2. Lohen (Salmo salar) tai meritaimenen (Salmo trutta)          2178/88 1 artiklan 3 kohta
kalastuksessa on kiellettyä:
—     käyttää kalastettaessa suorilla ankkuroiduilla verkoilla
      ja ajoverkoilla yli 600 verkkoa samanaikaisesti alusta
      kohti kunkin verkon ollessa enintään 35 metrin pitui-
      nen yläpaulasta mitattuna. Pyynnissä käytettävien
      verkkojen sallitun enimmäismäärän lisäksi aluksella ei
      saa missään tapauksessa olla yli 100 varaverkkoa,
—     käyttää ajo- tai kiintosiimakalastuksessa yli 2 000 kouk- (mukautettu)
      kua samanaikaisesti alusta kohti.
Ajo- ja kiintosiimoissa käytettävien koukkujen kärkivälin
(pienin etäisyys koukun kärjen ja varren välillä) on oltava
vähintään 19 millimetriä.
Pyynnissä käytettävien koukkujen sallitun enimmäismäärän
lisäksi aluksella saa olla enintään 200 varakoukkua.
                       Yleiset säännökset                       1866/86
                             10 artikla
 1. Turskan ja kampeloiden (Pleuronectidae) kohdennettu
pyynti aluksesta purettavaksi muihin tarkoituksiin kuin ih-
misravinnoksi on kielletty.
                                            10
 ---pagebreak--- 2. Kalojen pyynnissä ei saa käyttää räjähdysaineita,             1866/86
myrkkyjä tai huumaavia aineita.
3. Sellaisten ankkuroitujen pyydysten tai ajopyydysten
käyttö, joita ei ole merkitty poijuilla tai muilla tunnistamis-
merkeillä, on kielletty.
4. vieraiden lajien päästäminen Itämereen, Beltteihin ja         (mukautettu)
Juutinraumaan sekä vieraiden lajien ja sammen kalastus on
kielletty, jollei sitä sallita 13 artiklassa tarkoitettua menet-
telyä noudattaen annetuissa ja Gdanskin yleissopimuksesta
johtuvien velvoitteiden mukaisissa säännöissä. Vierailla la-
jeilla tarkoitetaan lajeja, jotka eivät esiinny luonnostaan
Itämeressä, Belteissä ja Juutinraumassa
                              11 artikla
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suorite-
taan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asian-
omaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lu-
valla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu
etukäteen tieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden
vesillä tutkimukset suoritetaan.
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin pyy-
detyt kalat, äyriäiset ja nilviäiset voidaan myydä, varastoi-
da, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin sillä edellytyksel-
lä, että:
—     ne täyttävät liitteessä II ja ITI vahvistetut vaatimukset  (mukautettu)
      sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92(1) 2 ar-
      tiklan mukaisesti annetut kaupan pitämistä koskevat
      vaatimukset
       tai
—     ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ih-
       misravinnoksi.
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavil-
la aluksilla on oltava mukanaan sen jäsenvaltion myöntämä
 lupa, jonka lipun alla ne purjehtivat.
                              12 artikla
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoite-
taan kantojen keinotekoisen elvyttämisen tai kalojen, äyri-
 äisten tai nilviäisten siirtoistutusten yhteydessä.
 Ensimmäisessä kohdassa mainittuihin tarkoituksiin pyydet-       2178/88 1 artiklan 4 alakohta
tyjä kaloja, äyriäisiä tai nilviäisiä ei saa myydä ihmisravin-   (mukautettu)
 noksi tämän asetuksen muiden säännösten vastaisesti.
                              13 artikla                         1866/86
 1. Jr*- 'nvaltiot saavat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja
 hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat:
  (*) EYVL N:o L 388, 31.12.1992, s. 1
                                               11
 ---pagebreak--- a)    pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ai-     1866/86
      noastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille
      tai
b)    sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joil-
      la pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisin toimenpitein:
      i)    täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön
            sääntelyssä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityis-
            kohtaisia sääntöjä
            tai
      ii)   antamalla kyseisessä sääntelyssä määriteltyjä
            vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia,
sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan      (mukautettu)
ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että ky-
seiset toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden
kanssa ja että ne ovat yhteisen kalastuspolitiikan tai
Gdanskin yleissopimukseen kuuluvien velvoitteiden mukai-
set
2. Komissiolle on annettava tieto kaikista kansallisten
teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi
tehdyistä ehdotuksista niin hyvissä ajoin, että se voi esittää
huomautuksensa.
Jos komissio esittää pyyntönsä kuukauden kuluessa kysei-
sestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen
toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella il-
moituspäivästä lukien, jotta komissio voi kyseisessä mää-
räajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan
säännösten mukaiset
Jos komissio toteaa päätöksessään, josta sen on ilmoitetta-
va muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimenpide
ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei saa
soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutoksia.
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä annettava päätetyt toi-
menpiteet tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle teh-
tyään tarvittaessa siihen tarvittavat muutokset.
3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava
sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jä-
senvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan
mukaiset.
4. Jäsenvaltion         toteuttaman      kansallisen    teknisen   (mukautettu)
toimenpiteen yhdenmukaisuutta 1 kohdan kanssa voidaan
komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyyn-
nöstä tutkia (ETY) N:o 3760/92 17 artiklassa tarkoitetussa
hallintokomiteassa, ja päätös voidaan tehdä mainitun ase-
tuksen 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos
kyseinen päätös tehdään, sovelletaan 2 kohdan kolmatta ja
neljättä alakohtaa soveltuvin osin.
5. Jos komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide ei ole
 1 kohdan mukainen, se päättää vuoden kuluessa toimenpi-
teen iimoituspäivämäärästä, että jäsenvaltion on keskeytet-
tävä kyseinen toimenpide tai muutettava sitä komission
asettamassa määräajassa. Soveltuvin osin sovelletaan 2 koh-
dan neljättä alakohtaa.
                                              12
 ---pagebreak--- 6. Vesiviljelyä ja rannalta tapahtuvaa kalastusta koskevat       1866/86
tiedot toimitetaan komissiolle ainoastaan tiedoksi.
'Vesiviljelyllä' tarkoitetaan kalojen, äyriäisten ja nilviäisten
kasvatusta suola- tai murtovedessä.
                            14 artikla
Tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset          (mukautettu)
säännöt annetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 ar-
tiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
                            15 artikla
Kumotaan asetus (ETY) N:o 1866/86.
Viittauksia mainittuun asetukseen pidetään viittauksina tä-
hän asetukseen ja ne luetaan liitteessä VI olevassa A osas-
sa olevan vastaavuustaulukon mukaisesti
                            16 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päi-
vänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen
virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovel-
letaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
                                          Neuvoston puolesta
                                          Puheenjohtaja
                                             13
 ---pagebreak---                              LUTE I                               1866/86
  EDELLÄ 1 ARTIKLASSA TARKOITETUN MAANTIE-
            TEELLISEN ALUEEN OSA-ALUEET
 Osa-alue 22
Vesialueet joita rajoittaa linja Hasen0re Hovedista
(56* 09' pohjoista leveyttä, 10* 44' itäistä pituutta) Juutin-
maan itärannikolla Gniben Oddeen (56° 01' pohjoista le-
veyttä, 11* 18' itäistä pituutta) Sjaellandin länsirannikolla;
sieltä Sjaellandin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan
12* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Falstersaarel-
le; sitten Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedser Oddeen
(54*34' pohjoista leveyttä, 11*58' itäistä pituutta); sieltä
suoraan itään 12* OO7 itäistä pituutta; sitten suoraan ete-      2250/95 1 artiklan 6 kohta
lään Saksan rannikolle: sieltä lounaissuunnassa Saksan           (mukautettu)
rannikkoa pitkin ja Juutiiunaan itärannikkoa pitkin alkupi&i
teesgen,
Osa-alue 23
Vesialueet, joita rajoittaa linja Gilbjerg Hovedista (56* 08'
pohjoista leveyttä, 12* 18' itäistä pituutta) Sjaellandin poh-
joisrannikolla ja Kuileniin (56* 18' pohjoista leveyttä,
12* 28' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolla; sieltä etelä-
suunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Paiste rbon majakalle
(55* 23' pohjoista leveyttä, 12* 50* itäistä pituutta); sieltä
Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevnsin majakalle
(55* 19' pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta) Sjaellan-
din rannikolla; sieltä pohjoissuunnassa Sjaellandin itärannik-
koa pitkin alkupisteeseen.
Osa-alue 24
Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa Stevnsin maja-
kalta (55* 19* pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta)
Sjaellandin itärannikolta Juutinrauman eteläisen suuaukon
kautta Falsterbon majakalle (55* 23' pohjoista leveyttä,
 12* 50' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä Ruotsin
etelärannikkoa pitkin Sandhammaren majakalle (55* 24'
pohjoista leveyttä, 14* 12' itäistä pituutta); sieltä Hamme-
rodden majakalle (55* 18' pohjoista leveyttä, 14* 47' itäistä
pituutta) Bornholmin pohjoisrannikolle; sieltä pitkin Born-
holmin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 15° OO7 itäistä
pituutta, sitten suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä
länsisuunnassa Puolan ja Saksan rannikkoa pitkin linjaan         2250/95 1 artiklan 6 kohta
12* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pistee-      (mukautettu)
seen 54* 34' pohjoista leveyttä ja 12° Ob' itäistä pituutta;
sieltä suoraan länteen Gedser Oddeen (54° 34' pohjoista
leveyttä ja 11' 58' itäistä pituutta); sitten pitkin Falstersaa-
ren itä- ja pohjoisrannikkoa linjaan 12° 0& itäistä pituutta;
sieltä suoraan pohjoiseen Sjaellandin etelärannikolle; sieltä
länsi- ja pohjoissuunnassa Sjaellandin länsirannikkoa pitkin
alkupisteeseen.
                                             14
 ---pagebreak--- Osa-alue 25                                                     1866/86
                                                                (mukautettu)
Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 56* 30'
pohjoista leveyttä alkava linja ja jatkuu sitten suoraan itään
Öölannin länsirannikolle; sieltä ohittaen etelästä Öölannin
itärannikolle linjaan 56* 307 pohjoista leveyttä, suoraan
itään pisteeseen 18* 007 itäistä pituutta; sitten suoraan ete-
lään Puolan rannikolle; sitten länsisuunnassa Puolan ran-
nikkoa pitkin linjaan 15* Otf itäistä pituutta; sieltä suoraan
pohjoiseen Bornholmin saarelle; sieltä Bornholmin saaren
eteläisen osan länsirannikkoa pitkin Hammerodden maja-
kalle (55* 18' pohjoista leveyttä, 14* 47' itäistä pituutta);
sieltä suoraan Sandhammarenin majakalle (55* 24' pohjois-
ta leveyttä, 14* 12/ itäistä pituutta) Ruotsin etelärannikolle;
sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupis-
teeseen.
Osa-alue 26
Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 56* 2XY (mukautettu)
pohjoista leveyttä ja 18° 00" itäistä pituutta; sieltä suoraan
itään entisen Neuvostoliiton länsirannikolle; sieltä etelä-
suunnassa entisen Neuvostoliiton ja Puolan rannikkoa pit-
kin linjaan 18* 00' itäistä pituutta Puolan rannikolle; sitten
suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.
Osa-alue 27
Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itäiseltä
mannerrannikolta pisteestä 59* 41' pohjoista leveyttä ja
19* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Godannin
pohjoisrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Gotlannin länsiran-
nikkoa pitkin linjaan 57* 007 pohjoista leveyttä; sieltä suo-
raan länteen linjaan 18' 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan
etelään linjaan 56* 307 pohjoista leveyttä; sieltä suoraan
länteen Öölannin itärannikolle; sieltä ohitettuaan Öölannin
etelästä sen länsirannikolle linjaan 56* 307 pohjoista leveyt-
tä; sieltä suoraan länteen Ruotsin rannikolle; sieltä pohjois-
suunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.
                                             15
 ---pagebreak--- Osa-alue 28                                                     1866/86
                                                              7 (mukautettu)
Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 58* 30
pohjoista leveyttä ja 19* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan
itään Saarenmaan länsirannikolle; sieltä ohitettuaan Saa-
renmaan pohjoisesta sen itärannikolle linjaan 58* 3(Y poh-
joista leveyttä; sitten suoraan itään entisen Neuvostoliiton
rannikolle; sitten eteläsuunnassa entisen Neuvostoliiton län-
sirannikkoa pitkin linjaan, joka sijaitsee 56* 30' pohjoista
leveyttä; sieltä suoraan länteen 18* 007 itäistä pituutta, sit-
ten suoraan pohjoiseen 57* OO7 pohjoista leveyttä; sitten
suoraan itään Gotlannin länsirannikolle; sieltä pohjoissuun-
nassa Gotlannin pohjoisrannikolle linjaan 19* 00' itäistä pi-
tuutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.
Osa-alue 29
Vesialueet, joita rajoittaa Ruotsin mannerrannikolla linjaan    (mukautettu)
60* 30' pohjoista leveyttä alkava linja, sieltä suoraan itään
Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen
länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 23* 00* itäistä pituut-
ta mantereen eteläosassa; sieltä suoraan etelään linjaan
59* 00' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään entisen Neu-
vostoliiton mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa entisen
Neuvostoliiton länsirannikkoa pitkin linjaan 58* 30* poh-
joista leveyttä; sieltä suoraan länteen Saarenmaan itäranni-
kolle; sitten ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen länsi-
rannikolle linjaan 58* 307 pohjoista leveyttä; sieltä suoraan
länteen linjaan 19* 00" itäistä pituutta; sieltä suoraan poh-
joiseen Ruotsin itäiselle rannikolle linjaan 59* 41' pohjoista
leveyttä; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pit-
kin alkupisteeseen.
Osa-alue 30
Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 63* 30'
pohjoista leveyttä alkava linja, joka alkaa sieltä suoraan
itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suo-
 men rannikkoa pitkin linjaan 60* 30" pohjoista leveyttä;
sieltä suoraan länteen Ruotsin mannerrannikolle; sitten
pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupistee-
seen.
                                            16
 ---pagebreak--- Osa-alue 31                                                     | 1866/86
Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 63* 30'
pohjoista leveyttä alkava linja, joka alkaa sieltä, ohitettuaan
Pohjanlahden pohjoisesta, Suomen mannerrannikon länti-
seen osaan linjaan 63* 307 pohjoista leveyttä, sieltä suoraan
länteen alkupisteeseen.
Osa-alue 32
Vesialueet joita rajoittaa Suomen etelärannikolta 23* 00' | (mukautettu)
itäistä pituutta alkava linja, sieltä ohitettuaan Suomenlah-
den idästä entisen Neuvostoliiton länsirannikolle linjaan
59* 00' pohjoista leveyttä; sitten suoraan länteen linjaan
23* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupis-
teeseen.
                                              17
 ---pagebreak---                           LIITE II                      1866/86
TIETTYJEN 2 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN MAAN-
          TIETEELLISTEN ALUEIDEN RAJAT
Naaraskampeloiden ja naaraspunakampeloiden kalastusta   2244/87 1 artiklan 5 kohta
koskevat maantieteellisten alueiden rajat Juutinrauman,
Iso-Beltin ja Pikku-Beltin merensalmissa:
—    Falsterbon majakka — Stevnsin majakka
—    Jungshoved — Bogenaessand
—    Hestehovedin majakka — Maddes Klint
—    Skelby Kirke — Flinthorne Odde
—    Kappel Kirke — Gulstav
—    Ristingehale — j£r0hale
—    Skjoldnaes — P0ls Huk
—    Christian X:n silta S0nderborgissa
                                        18
 ---pagebreak---                                         LIITE III                     2250/95 1 artiklan 7 kohta
                                                                      (mukautettu)
                  EDELLÄ 3 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU
                                  VÄHIMMÄISMITTA
            Lajit                   Maantieteellinen alue
              1
                                                                mitta
Turska (Gadus morhua)          Kaikki osa-alueet        linjan 35 cm
                               59*30' pohjoista leveyttä ete-
                               läpuolella
Kampela (Platichthys flesus) osa-alueet 22-25                  25 cm
                               osa-alueet 26-28                21 cm
                               osa-alueet 29 ja 32 linjan      18 cm
                               59*30' pohjoista leveyttä ete-
                               läpuolella
Punakampela      (Pleuronectes osa-alueet 22-25                25 cm
platessa)
                               osa-alueet 26-28                21 cm
                               osa-alueet 29 ja 32 linjan      18 cm
                               59*30' pohjoista leveyttä ete-
                               läpuolella
Piikkikampela (Psetta maxi- osa-alueet 22-32                   30 cm
ma)
Silokampela   (Scophthalmus osa-alueet 22-32                   30 cm
rhombus)
Ankerias (Anguilla anguilla)   osa-alueet 22-32                35 cm
Lohi (Salmo salar)             osa-alueet 22-32                60 cm
                                                          19
 ---pagebreak---                                        LIITE IV                              2250/95 1 artiklan 8 alakohta
                                                                             (mukautettu)
                 EDELLÄ 5 ARTIKLASSA SÄÄDETTY SILMÄKOON
                                        MITTA
                                                           Silmäkoon vä-
                                                           himmäismitta
     Lajit    Maantieteellinen alue     Verkon tyyppi     Pitkittäislävistä-
                                                             jän pituus
Turska (Ga- osa-alueet 22-32        verkot                    105 mm
dus morhua)
              osa-alueet 22-32      troolit ankkuroi-         105 ram
                                    dut kierrenuotat ja
                                    vastaavat verkko-
                                    pyydykset 1 )
              osa-alueet 22-32      troolit ankkuroi-       120 mirn?)
                                    dut kierrenuotat ja
                                    vastaavat verkko-
                                    pyydykset
Kampela       osa-alueet 22-27      troolit ankkuroi-     120mm( 2 )( 3 )
(Pleuronecti-                       dut kierrenuotat,
dae)                                vastaavat verkko-
                                    pyydykset ja verkot
              osa-alue 28           troolit ankkuroi-         110 ram
                                    dut kierrenuotat
                                    vastaavat verkko-
                                    pyydykset ja verkot
              osa-alueet 29 ja 32 verkot                      100 mm
              linjan 59*30' poh-
              joista leveyttä ete- troolit ankkuroi-          110 mm
              läpuolella            dut kierrenuotat ja
                                    vastaavat verkko-
                                    pyydykset
              osa-alueet 22-32      troolit ankkuroi-       105 mm(4)
                                    dut kierrenuotat ja
                                    vastaavat verkko-
                                    pyydykset^)
Silli (Clupea osa-alueet 22-27      troolit ankkuroi-          32 ram
harengus)                           dut kierrenuotat ja
                                    vastaavat verkko-
                                    pyydykset
              osa-alueet 28 ja 29   troolit, ankkuroi-         28 mm
               linjan 59*3œ poh-    dut kierrenuotat ja
              joista leveyttä ete-  vastaavat verkko-
               läpuolella           pyydykset
              osa-alueet 30-32      troolit ankkuroi-          16 mm
              ja osa-alue 29 lin-   dut kierrenuotat ja
              jan 59*30' pohjois-   vastaavat verkko-
               ta leveyttä pohjois- pyydykset
              puolella
Kilohaili     osa-alueet 22-32      troolit ankkuroi-          16 mm
(Sprattus                           dut kierrenuotat ja
sprattus)                           vastaavat verkko-
                                    pyydykset
                                                       20
 ---pagebreak---                                                                      Silmäkoon vä-     2250/95 1 artiklan 8 alakohta
                                                                      himmäismitta     (mukautettu)
      Lajit        Maantieteellinen alue       Verkon tyyppi        Pitkittäislävistä-
                                                                        jän pituus
Lohi (Salmo osa-alueet 22-32                ankkuroidut pinta-           157 mm
salar)                                      verkot ja ajoverkot
(1) Verkot, joihin on kiinnitetty sellaisia välineitä, kuten valikointipaneeieita tai
     liitteessä V annettujen määräysten mukaisia rakenteita, joilla vähintään 38
    senttimetrin selektiopituudessa valikoivuudeksi voidaan varmistaa SO prosent-
     tia.
(2) Troolin perän 8 viimeisen metrin, sulkuköysistä mitattuna, kaikkiin silmiin
    sovellettava silmäkoko, kun silmät on vedetty suoriksi verkon pituusakselin
     mukaisesti.
(3) Lukuun ottamatta osa-alueita 22 ja 23, joilla kielikampelan kohdennetussa
     kalastuksessa sallitaan 90 mm:n silmäkoon vähimraäismitta.
(4) Lukuun ottamatta osa-alueita 22, 23 ja 24, joilla tavallisten troolien ja ank-     1821/96 1 artiklan 2 alakohta
     kuroitujen kierrenuottien sallittu silmäkoko on 90 mm.
                                                                 21
 ---pagebreak---                            LIITE V                             2250/95 1 artiklan 9 alakohta
ERITYISET VAUKOIVUUTTA TEHOSTAVAT VÄLINEET
Niiden troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja vastaavien
verkkopyydysten valikoivuuden varmistamiseksi, joiden sil-
mäkoko on erikseen määritelty ja jotka on mainittu liittees-
sä IV, sallitaan seuraavat kaksi valikointipaneelia:
Valikointipaneeli (malli 1)
Kaksi valikointipaneelia, joiden auki pakotetut vinoneliösU-
mät on päällystetty muovilla, kiinnitetään troolien ja ank-
kuroitujen kierrenuottien perään turskan pyyntiä varten.
Silmäkoon on oltava vähintään 105 millimetriä. Valikointi-
paneelit kiinnitetään erillistä havaskappaletta käyttäen (ta-
vallisten vinoneliösilmien ja valikointipaneelin silmien vä-
liin). Tämän erillisen havaskappaleen silmäkoko on yhtä
suuri kuin valikointipaneelin silmätangon pituus kertaa
kahden neliöjuuri.
Valikontipaneeli kiinnitetään perän molemmille puolille, ja
verkon takimmaisen kohdan ja valikointipaneelin välinen
etäisyys on 40-50 senttimetriä. Paneelin pituus on 80 pro-
senttia perän kokonaispituudesta ja sen korkeus on 50
senttimetriä. Paneeli kiinnitetään niin, että paneelin ylä- ja
alajameen väliin jää 15-20 senttimetrin väli.
Valikointipaneeli (malli 2)
Paneelien tunnistus
Paneelit ovat nelikulmaisia verkon perään kiinnitettyjä ha-
vaskappaleita. Perää kohti on kaksi paneelia.
Paneelien koko
Kaikki paneelit ovat vähintään 45 senttimetriä leveitä koko
pituudeltaan. Kaikki paneelit ovat vähintään 3,5 metriä pit-
kiä niiden sivuja pitkin mitattuna (kaavion 2 kuva 1).
Paneelien silmäkoko
Paneelien silmien vähimmäiskoko on 105 millimetriä. Sil-
mät ovat neliösilmiä, toisin sanoen paneelihavaksen kaikki
neljä reunaa muodostuvat silmistä, joiden molemmat silmä-
tangot on leikattu (''molempien siirnätankojen" leikkaus —
kaavion 2 kuva 2). Havaskappale kiinnitetään niin, että sil-
mien reunat ovat perän pituussuuntaan nähden samansuun-
taisesti ja kohtisuorassa (kuva 2). Paneelin leveys on 8 auki
pakotettua neliösilmää. Pituus on 57-62 neliösilmää (kaa-
vion 2 kuva 2).
Paneelien sijainti
Pyydyksen perä jaetaan ylempään ja alempaan paneeliin ja-
meilla, jotka ovat aluksen kulkusuuntaan nähden perän va-
semman ja oikean puoleisilla sivuilla (kaavion 2 kuva 1).
Molemmat valikointipaneelit sijoitetaan alempaan paneeliin
aivan jameiden viereen niiden alapuolelle (kaavion 2 kuva
1). Valikointipaanelit sijoitetaan vähintään 2 metrin ja
enintään 2,5 metrin päähän sulkuköysistä.
                                           22
 ---pagebreak--- Valikointipaneelin etuosa kiinnitetään 8 silmään, jotka ovat 2250/95 1 artiklan 9 alakohta
perän tavallisen havaksen levyisiä (kaavion 2 kuva 3). Yksi  (mukautettu)
reuna kiinnitetään jameeseen tai aivan jameen viereen ja
toinen reuna kiinnitetään perän alaosaan tavalliseen havak-
seen sellaisten silmien muodostamaa suoraa pitkin, joiden
molemmat silmätangot on leikattu ('molempien silmätanko-
jen leikkaus').
Koko perän silmäkoko
Pyydyksen perän kaikkien osien vähimmäissilmäkoko on
105 millimetriä.
                                          23
 ---pagebreak---                  Kaavio 1           2250/95 1 artiklan 9 alakohta
         Valikointipaneelin malli 1
                                                                  40-50 cm
                                                                       H
                                                      50 cm
15-20 cm
                   24
 ---pagebreak---                                                 Kaavio 2                                2250/95 1 artiklan 9 alakohta
                                                                                (mukautettu)
                                       Valikointipaneelin malli 2
                       Kuva 1. Neliösilmäisten paneelien sijainti verkon perässä
                                          Ehdotettu eritelmä
                                                                        Nosropussin köysi
Rungon takaosa
                                                                                JK.
                 -I h                                                 •I I-
                                    Paneelit 3,54 m                                  1,8 m
                0,3 m                                                   0,3 m
                           Neliösilmäisten paneelien korkeus on 0,48 m.
                                 Troolin perän poikkileikkaus
                                                                          4 silmää jamccssa
    4 siimaa jänteessä                                                    8 silmää
                                                                          neliösilmäistä
                                                                          paneelia varten
                                                  25
 ---pagebreak--- Kuva 2. Neliösilmäinen havas 2250/95 1 artiklan 9 alakohta
                             (mukautettu)
    Ehdotettu eritelmä
                              Neliösilmäinen paneeli
                              8 x 59 neliösilmää
                              60 mm:n solmuväli
                              0 4 mm kaksinkertaista polyeteeniä
                              silmän sisämitta 107 mm
                                     Jokainen sivu on vahvistettu 8 mm
                                     paksulla polypropeenijameella
     Ehdotettu eritelmä
            26
 ---pagebreak---                                    Kuva 3. Paneelin kiinnittäminen troolin perään           2250/95 1 artiklan 9 alakohta
                                                                                (mukautettu)
                                                  Ehdotettu eritelmä
Jame         Perän etuosa
    mm
    c:::::::)
                                                                      f
                                                                      ; Troolin perän silmäkoko 120 mm
                                                                      j
                                                                      J
                                                                          100 solmuväliä, joiden leveys 60 mm
                                                                         49'h silmää (pituus) = 6 m
                                molemmat
                                silmitangot                           ;  04 mm kaksinkertaista polyeteeniä
    fffl+ro
     Neliösilmäinen paneeli
                                on leikattu
                                              354 cm
                                              Suoraksi
                                             vedetty pituus
                                                                      •  silmän sisämitta 107 mm
                                                                                Ali
                                                                                , , 2% silmää
                                                                                1
                                molemmat
                                                                                - 3 0 cm
                 =
    :fflffl F>                  on leikattu
                                                                                29'A silmää
                                                                                - 3 5 4 cm
                                                                                , 2 % silmää
                                                                                — 30 cm
                    Nostopussin renkaat
                                                                                15 siima*
                                                                                - 1 8 0 cm
                                                                                1
           Aukko neliösilmäiselle paneelille
           8 silmää leveä x 29 'A silmää pitkä
                     Nostopussin peräosa                     Alaosan keskiviiva
                                                        27
 ---pagebreak---                                 LIITE VI
                                  A osa
                          VASTAAVUUSTAULUKKO
Asetus 1866786                       Tämä asetus
1 artikla                             1 artikla
2 artiklan 1 kohta                   2 artiklan 1 kohta
2 artiklan 1 a kohta
2 artiklan 2 kohta                   2 artiklan 2 kohta
3 artikla                            3 artikla
4 artikla                            4 artikla
5 artikla                            5 artikla
6 artikla                            6 artikla
7 artikla                             7 artikla
8 artikla                             8 artikla
9 artikla                             9 artikla
10 artikla                            10 artikla
11 artikla                            11 artikla
12 artikla                            12 artikla
13 artikla                            13 artikla
14 artikla                            14 artikla
                                      15 artikla
                                      16 artikla
Liite I                               Liite I
Liiteli                               Liiteli
Liite i n                             Liite Hl
Liitteessä IV oleva a osa
Liitteessä IV oleva b osa             Liite IV
Liite V                               Liite V
                                      Liite VI
                                    28
 ---pagebreak---                                                      B osa
                           Asetukset, joilla on muutettu asetusta (ETY) N:o 1866/86
                                                                              Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
                                                                                N:o       sivu      päivämäärä
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2244/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987          L 207       15        29.7.1987
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2178/88, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1988          L 191        7        22.7.1988
Neuvoston asetus (ETY) N:o 887/89, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1989            L94          4          7.4.1989
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2156/91, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991          L201         1        24.7.1991
Neuvoston asetus (EY) N:o 2250/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995            L230         1        27.9.1995
Neuvoston asetus (EY) N:o 1821/96, annettu 16 päivänä syyskuuta 1996            L 241        8        21.9.1996
                                                       29
 ---pagebreak---  ---pagebreak---                                                               ISSN 1024-4492
                                                    KOM(97) 139 lopullinen
                                                ASIAKIRJAT
 FI                                                         03 11 14      01
                                        Luettelonumero : CB-CO-97-133-FI-C
                                                         ISBN 92-78-17939-6
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
L-2985 Luxemburg
                                           3o