				|

		52013PC0757

			Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1166/2008 muuttamisesta kauden 2014–2018 rahoituskehyksen osalta /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Tämän aloitteen tarkoituksena on turvata
vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen ja siihen liittyvien hankkeiden
rahoitus. Maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä
koskevasta tutkimuksesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 säädetään,
että vuonna 2010 maatilojen rakennetutkimukset toteutetaan maatilojen
laskentana ja vuosina 2013 ja 2016 otantatutkimuksina. Lisäksi siinä säädetään,
että vuonna 2010 tai 2011 on suoritettava tutkimus maatalouden
tuotantomenetelmistä. Kyseisten tutkimusten suorittamista varten
jäsenvaltioilta ja komissiolta vaaditaan huomattavaa rahoitusta. Asetuksen
mukaan EU voi kattaa enintään 75 prosenttia jäsenvaltioille tutkimusten
suorittamisesta aiheutuvista kustannuksista. Korvausten enimmäismäärät on
määritetty maakohtaisesti. Kokonaisrahoituksen määrää ei voitu määrittää
samanaikaisesti, sillä tutkimukset jakautuvat kahden monivuotisen
rahoituskehyksen kaudelle. Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 14 artiklan mukaan
budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjä vahvistaa vuoden 2016 maatilojen
rakennetutkimuksen rahoituskehyksen komission ehdotuksesta vuonna 2014
alkavalla kaudella voimassa olevan uuden rahoituskehyksen perusteella.
Lisäksi on otettava huomioon Kroatian
liittyminen Euroopan unioniin. Näin ollen on myös tehtävä muutos, jolla
asetukseen sisällytetään Kroatian tuen enimmäismäärä.
Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevällä
komitealla olisi Euroopan tilastojärjestelmää koskevan strategian mukaisesti oltava
neuvoa-antava rooli, ja sen olisi avustettava komissiota tämän käyttäessä
täytäntöönpanovaltaansa. Pysyvä maataloustilastokomitea olisi toisin sanoen
korvattava Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevällä komitealla
komiteamenettelyissä.
Nyt esitettävällä ehdotuksella päivitetään
asetusta (EY) N:o 1166/2008 seuraavasti: i) määritetään vuosien 2014–2018
rahoituskehys, ii) vahvistetaan enimmäismäärä EU:n tuelle, jolla katetaan
Kroatialle maatilojen rakennetutkimuksen suorittamisesta aiheutuvia
kustannuksia, ja iii) muutetaan komissiota avustava komitea.
Maatilojen rakennetutkimuksia on suoritettu
vuodesta 1966 alkaen, ja ne on toteutettu säädöksiin perustuen yhdenmukaisesti kaikkialla
Euroopan unionissa. Nykyinen asetus (EY) N:o 1166/2008 kuuluu tätä aihetta
käsittelevään säädössarjaan, ja näin ollen ehdotus asetuksen muuttamiseksi on
kaikilta osin Euroopan tilasto-ohjelman ja unionin politiikkojen mukainen.
2.           KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN
TULOKSET
Pääasialliset kuulemiset eri sidosryhmien ja
muiden osapuolten kanssa järjestettiin siinä vaiheessa, kun asetusta (EY) N:o
1166/2008 laadittiin. Nyt esitettävä ehdotus on arvioitu komission yksiköissä,
ja arviointiperusteina olivat maatilojen rakennetutkimuksiin liittyvät
tietotarpeet.
Ehdotusta on käsitelty pysyvässä
maataloustilastokomiteassa.
Aloitteelle on tehty ennakkoarviointi.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
Asetuksella muutetaan maatilojen
rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta
annettua asetusta (EY) N:o 1166/2008. Ehdotetulla asetuksella määritetään
vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimusten rahoituskehys, vahvistetaan
enimmäismäärä EU:n tuelle, jolla katetaan Kroatialle aiheutuvia
tutkimuskustannuksia, ja muutetaan komitea, joka avustaa komissiota tämän
käyttäessä täytäntöönpanovaltaansa.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
338 artikla on Euroopan tilastojen tuottamisen oikeusperusta. Euroopan
parlamentti ja neuvosto päättävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen
unionin toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseen liittyvistä
toimenpiteistä. Mainitussa artiklassa asetetaan Euroopan tilastojen
tuottamiseen liittyvät vaatimukset ja todetaan, että tilastojen laatimisessa on
noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä
riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta.
Ehdotus on sekä toissijaisuus- että
suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä asetukseen (EY) N:o 1166/2008 tehtävät
muutokset ovat vähäisiä, ja osa niistä oli tiedossa jo asetuksen hyväksymistä
edeltävien lainsäädäntömenettelyjen aikana.
Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut
sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä ehdotuksella muutetaan voimassa
olevaa neuvoston ja Euroopan parlamentin asetusta.
Komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2013
ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, joka koskee eräiden
säädösten, joissa säädetään valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn
käyttämisestä, mukauttamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
artiklaan [2013/0218 (COD)]. Maatilojen rakennetutkimuksista ja maatalouden
tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annettu asetus (EY) N:o 1166/2008
kuuluu perussäädöksiin, jotka on määrä mukauttaa delegoitujen säädösten
järjestelmään.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Maatilojen rakennetutkimusten suorittaminen on
kallista, ja tiedonantovaatimusten täyttäminen edellyttää huomattavaa
rahoitusta jäsenvaltioilta ja komissiolta. Asetuksen (EY) N:o 1166/2008 mukaan
jäsenvaltiot saavat rahoitustukea, joka on enintään 75 prosenttia niille aiheutuvista
kustannuksista, maakohtaisesti määritettyjen enimmäismäärien rajoissa. Tarvitut
rahoitusmäärät on vahvistettu asetuksessa lukuun ottamatta Kroatiaa, joka
liittyi Euroopan unioniin vuonna 2013. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen
käsittelyä varten komissiossa käytössä olevien tietokantajärjestelmien
hallinnointiin, ylläpitoon ja kehittämiseen tarvittavat määrärahat on myös
otettu huomioon. Kauden 2014–2018 rahoituskehys on yhteensä
20 650 000 euroa.
Jotta maataloustilastoille asetetut tiukat
laatuvaatimukset täyttyisivät ja jotta varmistettaisiin kerättyjen tietojen
mahdollisimman tehokas käyttöön asettaminen ja käyttö, tarvitaan toimenpiteitä,
joilla yhtäältä parannetaan menetelmiä ja kartoitetaan, millä keinoin voidaan
vähentää vastaajille ja kansallisille tilastolaitoksille aiheutuvaa rasitetta,
ja toisaalta vastataan uusiin tietotarpeisiin. Siksi on ehdotettu, että
komission sisäisen menettelyn avulla kohdistetaan lisää Eurostatin
hallinnollisia määrärahoja tietokannan ja menetelmien kehittämiseen.
.
2013/0367 (COD)
Ehdotus
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
maatilojen rakennetutkimuksista ja
maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta annetun asetuksen (EY)
N:o 1166/2008 muuttamisesta kauden 2014–2018 rahoituskehyksen osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission
ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys
lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista
lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)       Maatilojen
rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta
sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 571/88 kumoamisesta 19 päivänä marraskuuta
2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1166/2008[1] säädetään, että jäsenvaltioiden
on suoritettava maatilojen rakennetutkimuksia vuosina 2010, 2013 ja 2016 ja
että jäsenvaltiot saavat tutkimuksia varten unionilta rahoitustukea, joka on
enintään 75 prosenttia tutkimusten suorittamisesta aiheutuvista kustannuksista,
määritettyjen enimmäismäärien rajoissa.
(2)       Maatilojen rakennetutkimusten
suorittaminen ja unionin tietovaatimusten täyttäminen edellyttää
jäsenvaltioilta ja unionilta huomattavaa rahoitusta.
(3)       Asetuksella (EY) N:o
1166/2008 säädettiin tutkimuksia koskevan ohjelman toteutukseen varatuista
rahoituspuitteista, jotka sisältävät jäsenvaltioiden toimittamien tietojen
käsittelyä varten komissiossa käytössä olevien tietokantajärjestelmien
hallinnointiin, ylläpitoon ja kehittämiseen tarvittavat määrärahat, ja
vahvistettiin kyseinen määrä kaudeksi 2008–2013.
(4)       Asetuksen (EY) N:o 1166/2008
14 artiklan 2 kohdan mukaan budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjä vahvistaa
kauden 2014–2018 määrän komission ehdotuksesta vuonna 2014 alkavalla kaudella
voimassa olevan uuden rahoituskehyksen perusteella.
(5)       Ehdotettujen rahoituspuitteiden
avulla olisi rahoitettava ainoastaan vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen
suorittaminen ja siihen liittyen jäsenvaltioiden toimittamien tietojen
käsittelyä varten komissiossa käytössä olevien tietokantajärjestelmien
hallinnointi, ylläpito ja kehittäminen.
(6)       Kun huomioon otetaan Kroatian
liittyminen sekä tarve suorittaa maatilojen rakennetta koskevia tutkimuksia
kyseisessä jäsenvaltiossa vuonna 2016, Kroatialle olisi vahvistettava
tutkimuskohtainen unionin tuen enimmäismäärä; tällainen muutos on tarpeen
liittymisen vuoksi, eikä siitä ole määrätty liittymisasiakirjassa.
(7)       Pysyvä
maataloustilastokomitea, joka perustettiin 31 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyllä
neuvoston päätöksellä 72/279/ETY[2],
antaa neuvontaa ja apua komissiolle, kun komissio käyttää
täytäntöönpanovaltaansa lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien säädösten
nojalla maataloustilastojen alalla.
(8)       Euroopan tilastoista 11
päivänä maaliskuuta 2009 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston
asetuksella (EY) N:o 223/2009[3]
perustetulla Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevällä komitealla olisi
Euroopan tilastojärjestelmän rakenteen uudistamiseen tähtäävän strategian
mukaisesti oltava neuvoa-antava rooli, ja sen olisi avustettava komissiota, kun
komissio käyttää täytäntöönpanovaltaansa. Komissio keskustelee jatkossakin
maatalous- ja kalataloustilastoasiantuntijoiden kanssa, ennen kuin se saattaa
asian Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean käsiteltäväksi.
(9)       Viittaus pysyvään
maataloustilastokomiteaan olisi korvattava viittauksella Euroopan
tilastojärjestelmää käsittelevään komiteaan.
(10)     Pysyvää
maataloustilastokomiteaa on kuultu.
(11)     Sen vuoksi asetusta (EY) N:o
1166/2008 olisi muutettava,
(12)     .
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus
(EY) N:o 1166/2008 seuraavasti:
1) Lisätään 13 artiklaan uusi 5 kohta
seuraavasti:
”5. Kroatialle vuoden 2016 maatilojen
rakennetutkimusta varten osoitettava enimmäismäärä on 500 000 euroa.”
Muutetaan 5 kohta 6 kohdaksi.
2) Muutetaan 14 artikla seuraavasti:
            a)         Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimusten toteutukseen varatuiksi
unionin rahoituspuitteiksi, jotka sisältävät jäsenvaltioiden tämän asetuksen
nojalla toimittamien tietojen käsittelyä varten komissiossa käytössä olevien tietokantajärjestelmien
hallinnointiin, ylläpitoon ja kehittämiseen tarvittavat määrärahat,
vahvistetaan 20 650 000 euroa kaudella 2014–2018.”;
            b)         Lisätään 4 kohta seuraavasti:
”4. Komissio panee unionin rahoitustuen täytäntöön unionin yleiseen
talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[4] mukaisesti.”
3) Lisätään 14 a artikla seuraavasti:
”14 a artikla
Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1.           Komissio varmistaa
asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia
toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa
ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla
ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut
määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja
ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2.           Komissiolla ja sen
edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien
unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien,
toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla
suoritettavia tarkastuksia.
              Euroopan petostentorjuntavirasto,
jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen
menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla
suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti
myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai
-päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin
taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta
toimintaa.
              Tämän asetuksen täytäntöönpanosta
seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa
tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja
sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle,
tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia
tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.”
4) Korvataan 15
artikla seuraavasti:
”15 artikla
Komitea
1.           Komissiota avustaa asetuksella
(EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä
komitea. Tämä komitea on yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden
mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16
päivänä helmikuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
(EU) N:o 182/2011[5]
tarkoitettu komitea.
2.           Kun viitataan tähän kohtaan,
sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan
kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan
velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä
Euroopan parlamentin puolesta                    Neuvoston
puolesta
Puhemies                                                       Puheenjohtaja
SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
              1.1.    Ehdotuksen/aloitteen nimi
              1.2.    Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
              1.3.    Ehdotuksen/aloitteen
luonne
              1.4.    Tavoite
(Tavoitteet)
              1.5.    Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
              1.6.    Toiminnan
ja sen rahoitusvaikutusten kesto
              1.7.    Hallinnointitapa
(hallinnointitavat)
2.           HALLINNOINTI
              2.1.    Seuranta-
ja raportointisäännöt
              2.2.    Hallinnointi-
ja valvontajärjestelmä
              2.3.    Toimenpiteet
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
              3.1.    Kyseeseen
tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
              3.2.    Arvioidut
vaikutukset menoihin
              3.2.1. Yhteenveto
arvioiduista vaikutuksista menoihin
              3.2.2. Arvioidut
vaikutukset toimintamäärärahoihin
              3.2.3. Arvioidut
vaikutukset hallintomäärärahoihin
              3.2.4. Yhteensopivuus
nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
              3.2.5. Ulkopuolisten
tahojen osallistuminen rahoitukseen
              3.3.    Arvioidut vaikutukset tuloihin
SÄÄDÖKSEEN
LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
1.           PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
1.1.        Ehdotuksen/aloitteen nimi
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus maatilojen
rakennetutkimuksista ja maatalouden tuotantomenetelmiä koskevasta tutkimuksesta
annetun asetuksen (EY) N:o 1166/2008 muuttamisesta kauden 2014–2018
rahoituskehyksen osalta
1.2.        Toimintalohko(t)
toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[6]
3403 –
Tilastotietojen tuottaminen
1.3.        Ehdotuksen/aloitteen luonne
¨ Ehdotus/aloite
liittyy uuteen toimeen.
¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka
perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[7].
x Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
toimen jatkamiseen.
¨ Ehdotus/aloite
liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
1.4.        Tavoitteet
1.4.1.     Komission monivuotinen
strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
saavuttamista ehdotus/aloite tukee
Uusien
kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lähteiden kehittäminen ja maaseudun
elinkeinoelämän vireyttäminen
1.4.2.     Erityistavoite
(erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
ja budjetointijärjestelmässä
Erityistavoite nro 1
Sen
varmistaminen, että poliittisilla päättäjillä ja muilla sidosryhmillä, suuri
yleisö mukaan luettuna, on vuodesta 2016 alkaen käytössään yhdenmukaistettuja
tilastotietoja maatilojen rakenteesta Euroopan unionissa.
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
budjetointijärjestelmässä
3403
– Tilastotietojen tuottaminen
1.4.3.     Odotettavissa olevat tulokset
ja vaikutukset
Selvitys siitä, miten
ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
tilanteeseen.
Ehdotuksen
tavoitteena on varmistaa jäsenvaltioille suunnatun rahoitustuen jatkuminen
maatilojen rakennetta koskevien tietojen keruuta varten. Ehdotuksessa
vahvistetaan vuoden 2016 maatilojen rakennetutkimuksen tukemiseen tarkoitetut
määrärahat kaudeksi 2014–2018.
Ehdotetun
ohjelman avulla on tarkoitus turvata yhteisen maatalouspolitiikan (uusi vuoteen
2020 ulottuva yhteinen maatalouspolitiikka mukaan luettuna) seurantaan ja
täytäntöönpanoon kohdentuvan tuen jatkuvuus. Sen ansiosta pystytään edelleen
keräämään tietoja, joiden avulla voidaan arvioida maataloudessa aikaa myöten
tapahtuvia rakenteellisia muutoksia. Tällaista arviointia tarvitaan EU:n
maatalouden kehityssuuntausten analysoimiseksi.
Yhteinen
maatalouspolitiikka on ollut ja – kun huomioon otetaan myös maaseudun
kehittämispolitiikka – on talousarvion kannalta edelleen erittäin merkittävä
EU:n politiikka (30–40 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta). On erittäin
tärkeää, että pystytään arvioimaan, miten politiikka vaikuttaa maatalouden
kehitykseen. Aloite mahdollistaa jäsenvaltioille suunnatun rahoitustuen
jatkumisen maatilojen rakennetta koskevien tietojen keruuta varten, jotta
voidaan tuottaa tietosarjat ja pystytään keskeytyksettä toimittamaan tietoja,
joita tarvitaan yhteisen maatalouspolitiikan seurantaa ja täytäntöönpanoa
varten. Kaikki muut olemassa olevan oikeudellisen kehyksen näkökohdat pysyvät
muuttumattomina, eikä uusia vaikutuksia ole odotettavissa.
1.4.4.     Tulos- ja
vaikutusindikaattorit
Selvitys siitä,
millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
Ehdotuksen
toteuttamista seurataan seuraavin tavoin: i) työryhmäkokoukset jäsenvaltioiden
kanssa, ii) tietojen validointi Tietojentoimittajan käsikirjaan
sisältyvien sääntöjen mukaisesti ja iii) kansallisten menetelmäraporttien
analysointi.
1.5.        Ehdotuksen/aloitteen
perustelut
1.5.1.     Tarpeet, joihin
ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
Maatilojen
rakennetutkimukset (vuonna 2010 suoritettu maatilojen laskenta ja vuosien 2013
ja 2016 otantatutkimukset) kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1166/2008
soveltamisalaan.
1.5.2.     EU:n osallistumisesta saatava
lisäarvo
Yhdenmukaistettua tietojenkeruuta tarvitaan, jotta
yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä pystyttäisiin tekemään
vertailukelpoisia päätelmiä EU:n tasolla. Unionin tason lähestymistapaa
puoltavat Euroopan unionin alueiden erilaiset ilmasto- ja ympäristöolosuhteet
sekä erilaiset maanviljelykäytännöt. Toiminnassa noudatetaan
toissijaisuusperiaatetta, eli maat voivat päättää tietojenkeruutavasta
(henkilökohtaiset haastattelut, postitse suoritettavat kyselyt, internetin tai
puhelimen käyttö tai muiden hallinnollisten lähteiden käyttö jne.). Asetuksella
tähdätään kuitenkin siihen, että kerätään yhdenmukaistettuja tietoja
soveltamalla yhteisiä määritelmiä (jäsenvaltioiden tulkinnat voisivat poiketa
toisistaan maatalouden maakohtaisesta tilanteesta riippuen). Siksi tarvitaan
EU:n tason toimintaa, jotta saataisiin vertailukelpoista tietoa maataloudesta
EU:n tasolla.
1.5.3.     Vastaavista toimista saadut
kokemukset
Maatilojen rakennetutkimuksia suorittavat
jäsenvaltioiden edustajat ovat kertoneet työryhmissä, että tutkimus on
rakenteeltaan melko monimutkainen ja edellyttää huomattavasti työtä
jäsenvaltioissa (jokaisesta tutkimuksen kohteena olevasta maatilasta kerättävät
tiedot kattavat nykyisin noin 200 muuttujaa). Maatilojen rakennetutkimusta
käsittelevissä työryhmäkokouksissa kartoitettiin mielipiteitä vastaajille ja
tietojenkeruusta vastaaville organisaatioille aiheutuvasta rasituksesta.
Kartoituksessa ilmeni, että vaadittujen tietojen keruusta aiheutuu huomattava
rasitus jäsenvaltioille (tilastolaitoksille ja vastaajille) ja että tietojen
laadukkuuden varmistamiseksi tarvitaan usein henkilökohtaisia haastatteluja. Kyseisten
tutkimusten suorittaminen ja vaadittujen tietojen kerääminen edellyttävät
jäsenvaltioilta ja komissiolta huomattavaa rahoitusta. Saatujen kokemusten
mukaan jäsenvaltioiden kustannukset voivat olla merkittävästi suuremmat kuin
EU:n tuki (joka on enintään 75 prosenttia jäsenvaltioille aiheutuvista
kustannuksista, maakohtaisesti määritettyjen enimmäismäärien rajoissa). Vuosien
2010 ja 2013 tutkimusten rahoituskehys on vahvistettu asetuksella (EY) N:o
1166/2008, ja lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1166/2008 säädetään, että budjetti-
ja lainsäädäntövallan käyttäjä vahvistaa vuoden 2016 maatilojen
rakennetutkimukseen varatun rahoituskehyksen komission ehdotuksesta vuonna 2014
alkavalla kaudella voimassa olevan uuden rahoituskehyksen perusteella.
Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden
kanssa ja mahdolliset synergiaedut
Maatilojen rakennetutkimuksilla on erittäin pitkä
historia. Tutkimuksia on suoritettu EU:n tasolla vuosista 1966/1967 alkaen, ja
niitä säännellään oikeudellisella kehyksellä. Nykyisin voimassa oleva säädös
(asetus (EY) N:o 1166/2008) kattaa vuonna 2010 suoritetun maatilojen laskennan
ja vuosien 2013 ja 2016 otantatutkimukset. On tarkoitus esittää uusi
lainsäädäntöaloite, joka käsittelee maatilojen rakennetutkimuksia koskevan
ohjelman jatkamista vuoden 2016 jälkeen, jotta pystytään tukemaan yhteisen
maatalouspolitiikan suunnittelua, täytäntöönpanoa, seurantaa ja arviointia
vuoteen 2020 ja pidemmällekin.
1.6.        Toiminnan ja sen
rahoitusvaikutusten kesto
× Ehdotuksen/aloitteen
mukaisen toiminnan kesto on rajattu.
–
×   Ehdotuksen/aloitteen
mukainen toiminta alkaa [1.1.2014] ja päättyy [31.12.2018].
–
×   Rahoitusvaikutukset
alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2019.
¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan
kestoa ei ole rajattu.
–
Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
VVVV,
–
minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
1.7.        Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[8]
x Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
–
x yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
–
¨  toimeenpanovirastoja
¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
kanssa
¨ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
–
¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
–
¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille
(tarkennettava)
–
¨Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
–
¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille
elimille
–
¨ julkisoikeudellisille yhteisöille
–
¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu
tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka
antavat riittävät rahoitustakuut
–
¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
–       Jos käytetään useampaa kuin yhtä
hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
lisätietoja.
Huomautukset:
2.           HALLINNOINTI
2.1.        Seuranta- ja
raportointisäännöt
Ilmoitetaan sovellettavat
aikavälit ja edellytykset
Avustusten saajien on toimitettava kerätyt tiedot ja
niitä vastaava menetelmäraportti.
2.2.        Hallinnointi- ja
valvontajärjestelmä
2.2.1.     Todetut riskit
Mahdollisia tietojen laatuun ja ajantasaisuuteen
liittyviä ongelmia.
2.2.2.     Valvontamenetelmä(t)
Tietoihin
sovellettavat validointisäännöt toimitetaan jäsenvaltioille ennalta.
Määräaikojen noudattamista valvotaan. Jokaisesta tutkimuksesta vaaditaan
kansalliset menetelmäraportit. Kustannusten tukikelpoisuus tarkastetaan.
2.3.        Toimenpiteet petosten ja
sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
Ilmoitetaan käytössä
olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
Kaikkien
säännönmukaisten valvontamekanismien lisäksi Eurostat laatii
petostentorjuntastrategian 2014–2017 komission 24. kesäkuuta 2011 hyväksymän
uuden petostentorjuntastrategian (CAFS) pohjalta. Näin varmistetaan, että
sisäiset petostentorjuntatarkastukset ovat komission uuden strategian mukaiset
ja että sen lähestymistapa petosriskin hallinnointiin tähtää petoksille
alttiiden alojen ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa
perustetaan verkkoryhmiä ja otetaan käyttöön riittävät tietotekniikan välineet
petosten analysoimiseksi.
Menojen
toteutumisen valvontaa varten Eurostat on laatinut valvontastrategian
2013–2017. Strategiaan kuuluvia toimenpiteitä ja välineitä sovelletaan
ehdotettuun asetukseen täysimääräisesti. Yksinkertaistamalla, soveltamalla
kustannustehokkaita seurantaprosesseja ja tekemällä riskiin perustuvia ennakko-
ja jälkitarkastuksia pyritään vähentämään petosten todennäköisyyttä ja
ehkäisemään niitä. Petostentorjuntaan liittyvä valistus ja koulutus ovat osa
valvontastrategiaa.
3.           EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
RAHOITUSVAIKUTUKSET
3.1.        Kyseeseen tulevat
monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
·      Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero Nimi: || JM/EI-JM ([9]) || EFTA-mailta[10] || ehdokas-mailta[11] || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 2 || 05 08 02 Kestävä kasvu: luonnonvarat || JM || EI || EI || EI || EI
·      Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
Monivuotisen
rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi……………………………………..] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI
3.2.        Arvioidut vaikutukset
menoihin
3.2.1.     Yhteenveto arvioiduista
vaikutuksista menoihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero 2 || Kestävä kasvu: luonnonvarat
 PO: AGRI ||   ||   || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero 05 08 02[13] || Sitoumukset || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksut || (2) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[14] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budjettikohdan numero ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 PO AGRIn määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksut || =2+2a+3 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksut || (5) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 2 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksut || =5+ 6 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksut || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || YHTEENSÄ
 PO: ESTAT ||
  Henkilöresurssit || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
  Muut hallintomenot || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 ESTAT PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
   ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
   ||   ||   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 ||   || 25,525
 Maksut || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525
3.2.2.     Arvioidut vaikutukset
toimintamäärärahoihin
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
–
x   Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
seuraavasti:
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 ||   ||
   || Tyyppi[15] || Keski-määr. kustan-nukset || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Lukumäärä || Kus-tannus || Luku-määrä yh-teensä || Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1[16]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos || Tietokanta || 1,45 ||   || 0,25 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 1,45
 - tuotos || Mikrotiedot || 11,4 € tietuetta kohti ||   ||   ||   || 9,6 ||   ||   ||   ||   ||   || 9,6 || 1,685 milj. tietuetta || 19,2
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ERITYISTAVOITE 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - tuotos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Välisumma erityistavoite 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ ||   ||   ||   || 0,25 ||   || 9,9 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 9,9 ||   || 20,65
3.2.3.     Arvioidut vaikutukset
hallintomäärärahoihin
3.2.3.1.  Yhteenveto
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
milj. euroa (kolmen
desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Muut hallintomenot || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[17] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Henkilöresurssit ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muut hallintomenot ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
3.2.3.2.   Henkilöresurssien
arvioitu tarve
–
¨  Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
–
x   Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
seuraavasti:
Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden
desimaalin tarkkuudella)
   || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[18]
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[19] || - päätoimipaikassa[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - EU:n ulkop. edustustoissa ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Muu budjettikohta (mikä?) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 YHTEENSÄ || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
XX viittaa
kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
Henkilöresurssien tarve
katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
Kuvaus henkilöstön
tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || - aloitteeseen liittyvien avustusten hallinnointi - tietojen validointi - menetelmiin liittyvät tukitoiminnot ja tehtävät - raporttien analysointi
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
3.2.4.     Yhteensopivuus nykyisen
monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
–
x   Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen
rahoituskehyksen mukainen.
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen
otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
–
¨  Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[21]
Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
3.2.5.     Ulkopuolisten tahojen
rahoitusosuudet
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
ulkopuolisia tahoja.
–
Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
tarkkuudella)
   || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Arvioidut vaikutukset
tuloihin
–
x   Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
tuloihin.
–
¨  Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
–
¨         vaikutukset omiin varoihin
–
¨         vaikutukset sekalaisiin tuloihin
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrä-rahat kuluvana varainhoito-vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[22]
 vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vastaava(t) menopuolen
budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
tulojen tapauksessa:
Selvitys tuloihin
kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä.
[1]               EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14.
[2]               EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1.
[3]               EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164.
[4]               EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.
[5]               EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.
[6]               ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
toimintoperusteinen budjetointi.
[7]               Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
[8]               Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[9]               JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
määrärahat.
[10]             EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
[11]             Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
ehdokasmaat.
[12]             Budjettikohdan 05 08 02 maksujen toteuttaminen kaudella
2014–2020 ajoittuu lähinnä vuoteen 2015 (vuoden 2016 tutkimuksen
ennakkomaksut), ja loppumaksut suoritetaan vuonna 2018.
[13]             Budjettikohta 05 08 02 kuuluu Euroopan maatalouden
tukirahastoon kaudella 2014–2020, ja sille on asetettu erillinen enimmäismäärä.

[14]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[15]             Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
(esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
[16]             Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
[17]             Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
[18]             Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt,
kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa
edustustoissa.
[19]             Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
[20]             Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen
maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
[21]             Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
[22]             Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
vastaava 25 prosentin osuus.


Avis juridique important

|

51995PC0266(04)

Ehdotus neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevassa yleissopimuksessa määritetyn sääntelyalueen kalavarojen tietyistä vuonna 1995 sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3366/94 muuttamisesta toisen kerran

Virallinen lehti nro C 211 , 15/08/1995 s. 0019

Ehdotus neuvoston asetukseksi Luoteis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevassa yleissopimuksessa määritetyn sääntelyalueen kalavarojen tietyistä vuonna 1995 sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3366/94 muuttamisesta toisen kerran (95/C 211/07) KOM(95) 266 lopull.(Komission esittämä 15 päivänä kesäkuuta 1995)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, että20 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3366/94 vahvistetaan vuodeksi 1995 jäsenvaltioiden kalastuskiintiöt NAFOn sääntelyalueella;neuvoston asetuksessa (EY) N:o 850/95 (1) vahvistetaan vuodeksi 1995 grönlanninpallaksen erilliseksi kiintiöksi 18 630 tonnia NAFOn alueilla 2 ja 3;kahdenvälisten neuvottelujen tuloksena Euroopan yhteisö ja Kanadan hallitus allekirjoittivat kalastusta koskevan hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan ja sopivat sen väliaikaisesta soveltamisesta;hyväksytyssä neuvottelupöytäkirjassa vahvistetaan, että yhteisön alukset rajoittavat grönlanninpallaksen pyyntinsä NAFOn 3LMNO-vyöhykkeellä 5 013 tonniin 16 päivästä huhtikuuta 1995 alkaen;grönlanninpallaskannan säilyttämisen varmistamiseksi olisi annettava säännöksiä kyseisen lajin kalastusta koskevien pyyntisuunnitelmien tiedoksiantamisesta;NAFOn säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteistä johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi yhteisön olisi pantava täytäntöön satelliittiseurantaan liittyvä koehanke, jatämän vuoksi asetus (EY) N:o 3366/94 olisi muutettava,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Muutetaan neuvoston asetus (EY) N:o 3366/94 seuraavasti:1. Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä I.2. Lisätään 2 a artikla seuraavasti:"2 a artiklaJäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi sääntelyalueella harjoitettavaa grönlanninpallaksen pyyntiä koskeva suunnitelma ja toimitettava sen täytäntöönpanoa koskeva kertomus komissiolle viimeistään 1 päivänä joulukuuta 1995".3. Lisätään 5 a artikla seuraavasti:"5 a artiklaJäsenvaltioiden on asennettava satelliittiseurantalaitteet vähintään 35 prosenttiin niiden lippujen alla purjehtivista ja sääntelyalueella pyytävistä aluksista liitteessä VI vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti".4. Lisätään tämän asetuksen liite II liitteeksi VI.2 artikla Kaikki ennen tämän asetuksen antamista ja 15 päivän huhtikuuta 1995 jälkeen jäsenvaltioiden alueilla 2+3 pyytämät grönlanninpallassaaliit luetaan liitteessä I vahvistettuun kiintiöön.3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL N:o L 86, 20.4.1995, s. 1LIITE I >TAULUKON PAIKKA>LIITE II 1. Jokaisen jäsenvaltion on nimettävä satelliittiseurantaa koskevasta koehankkeesta vastaava toimivaltainen viranomainen ja annettava seitsemän päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta komissiolle tiedoksi kyseisen viranomaisen nimi, osoite, puhelin- ja telekopionumero.2. Jokaisen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 1 kohdassa tarkoitetulla toimivaltaisella viranomaisella on käytettävissään sellaiset tietojen käsittelyyn tarkoitetut laitteet, joiden avulla se voi käsitellä satelliittiseurantalaitteilla varustetuttujen kalastusalusten lähettämiä tai vastaanottamia tietoja.3. Edellä 5 a artiklassa tarkoitettujen satelliittiseurantalaitteiden on taattava kerran tunnissa tapahtuva automaattinen maantieteellistä asemaa koskevien tietojen, joissa oleva paikantamisvirhe on alle 500 metriä ja luotettavuusväli on 99 prosenttia, sekä päiväyksen ja kellonajan, jolloin paikka on vahvistettu, siirto lippuvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle sekä komissiolle.4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen laitteiden on mahdollistettava jatkuva kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten paikantaminen riippumatta siitä, millä vesillä kyseiset alukset purjehtivat tai missä satamassa ne ovat. Näiden laitteiden on käytetystä järjestelmästä riippumatta mahdollistettava lippuvaltion suorittama:a) 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen kerääminen, käsittely, rekisteröinti ja keskittäminen automaattisen tietojenkäsittelyn avulla;b) lippuvaltion alusten lähettämien tai vastaanottamien tietojen automaattinen siirtäminen komissiolle.5. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle seitsemän päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta seuraavat tiedot:a) kyseisten alusten lukumäärä ja niiden tekninen kuvaus (kalastusalusrekisterin sisäinen numero, nimi, ulkoinen tunnus, pituus, vetoisuus, moottorin teho, radiokutsutunnus, alustyyppi);b) 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen laitteiden tekniset ominaisuudet.6. Jäsenvaltioiden on tiedotettava säännöllisesti komissiolle koehankkeittensa toteutumisesta.7. Silloin kun on syytä lisätä, poistaa tai korvata alus tai muuttaa alukseen liittyviä tietoja, sen jäsenvaltion, jonka lipun alla kyseinen alus purjehtii, on ilmoitettava siitä komissiolle.8. Komissio tekee yhteistyötä muiden NAFOn sopimuspuolten kanssa, joilla on NAFOn tarkkailualus tai ilma-alus NAFOn sääntelyalueella, tietojen vaihtamiseksi reaaliajassa niiden kalastusalusten maantieteellisestä asemasta, joissa on satelliittiseurantalaitteisto; erityisestä pyynnöstä vaihdetaan myös aluksen tunnistamista koskevia tietoja.9. Edellä 3 kohdan nojalla toimitetut tiedot ovat kaikissa muodoissaan vaitiolovelvollisuuden alaisia ja niillä on sen jäsenvaltion, joka ne on vastaanottanut, kansallisen lainsäädännön ja yhteisön toimielimiin sovellettavien vastaavien säännösten vastaaville tiedoille myöntämä suoja.10. Kukin jäsenvaltio huolehtii kaikista satelliittiseurantajärjestelmästä sille aiheutuvista kustannuksista.11. Komissio laatii kertomuksen koehankkeen tuloksista niiden vaikutuksen ja tehokkuuden kannalta, mukaan lukien:a) hankkeen yleinen tehokkuus NAFOn säilytys- ja täytäntöönpanotoimenpiteiden noudattamisen parantamisessa;b) hankkeen eri osien tehokkuus;c) satelliittiseurantaan liittyvät kustannukset;d) tarkkailijoiden pyyntiponnistuksista tekemät arviot verrattuina alkuperäiseen satelliittivalvonnan avulla tehtyyn arvioon;e) kustannus-hyötysuhteelle perustuva tehokkuusanalyysi, jossa hyöty ilmaistaan sääntöjen noudattamisena ja kalastuksen hallinnosta saatujen tietojen määränä.Komissio voi pyytää jäsenvaltioilta kaiken tätä varten tarvittavan tiedon.12. Kertomus toimitetaan NAFOn pääsihteerille riittävän ajoissa, jotta sitä voidaan käsitellä NAFOn vuosikokouksessa syyskuussa 1997.


Avis juridique important

|

52002PC0048

Ehdotus: neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa  /* KOM/2002/0048 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissa(komission esittämä)PERUSTELUTLiitteenä on ehdotus neuvoston asetukseksi tiettyihin Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin oleviin magneettilevyihin (3,5 tuuman levykkeisiin) sovellettavien polkumyynti tullien soveltamisen jatkamisesta tuonnissa.Hongkongista ja Koreasta peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tarkastelua koskeva tutkimus pantiin vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan nojalla 9. syyskuuta 1999. Kyseisen artiklan mukaisesti toimenpiteet ovat voimassa tarkastelun tuloksia odotettaessa.Ehdotus Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa sovellettavien lopullisten polkumyyntitullien soveltamisen jatkamisesta perustuu todennäköisyyteen siitä, että polkumyynti molemmista maista toistuu, että polkumyynti Hongkongista jatkuu ja että vahingon aiheutuminen jatkuu ja/tai toistuu.Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi suositella lopullisten polkumyyntitullien soveltamisen jatkamista Hongkongin ja Korean tasavallan osalta. Ilmoituksen johdosta vastaanotettiin huomautuksia Hongkongin viranomaisten edustajalta (Hong Kong Economic and Trade Office). Huomautuksia tarkasteltiin, mutta ne eivät vaikuttaneet tutkimuksen keskeisiin päätelmiin.Käyttäjät eivät esittäneet menettelyä koskevia huomautuksia. Kun kaikkia kyseeseen tulevia etuja tarkastellaan esitetyt huomautukset huomioon ottaen, voidaan päätellä, että toimenpiteiden soveltamisen jatkamisesta Hongkongin ja Korean tasavallan osalta ei aiheutuisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia käyttäjille.Edellä esitetyn perusteella komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi polkumyyntitullien soveltamisen jatkamisen tuonnissa seuraavasti: Hongkongin osalta yrityskohtainen tulli 6,7-13,3 prosenttia ja jäännöstulli 27,4 prosenttia sekä Korean tasavallan osalta jäännöstulli 8,1 prosenttia.Tutkimuksen kestosta johtuen katsotaan tarkoituksenmukaiseksi rajoittaa toimen piteiden kesto neljään vuoteen.Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSlopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien magneettilevyjen (3,5 tuuman levykkeiden) tuonnissaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [1] ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,[1]  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2).ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa,sekä katsoo seuraavaa:A. YLEISTÄ1. MenettelyAiemmat tutkimukset(1) Neuvosto otti syyskuussa 1994 asetuksella (EY) N:o 2199/94 [2] käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tiettyjen Hongkongista ja Korean tasavallasta, jäljempänä 'Korea', peräisin olevien magneettilevyjen, jäljempänä '3,5 tuuman levykkeet', tuonnissa.[2]  EYVL L 236, 10.9.1994, s. 2, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2537/1999 (EYVL L 307, 2.12.1999, s. 1).Muita maita koskevat menettelyt(2) Hongkongista ja Koreasta peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden lisäksi lopulliset polkumyyntitullit on otettu käyttöön myös Japanista, Taiwanista ja Kiinan kansantasavallasta [3] sekä Indonesiasta [4] peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa. Japanista, Taiwanista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuontiin sovellettavien toimenpiteiden osalta on parhaillaan käynnissä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. [5][3]  Asetus (EY) N:o 2861/93 (EYVL L 262, 21.10.1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2537/1999 (EYVL L 307, 2.12.1999, s. 1).[4]  Asetus (EY) N:o 1821/98 (EYVL L 236, 22.8.1998, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2537/1999 (EYVL L 307, 2.12.1999, s. 1).[5]  EYVL C 322, 21.10.1998, s. 4.(3) Toimenpiteiden soveltamisalaa tuotteen suhteen tarkennettiin joulukuussa 1999. Todettiin, että optically continuous servo tracking- tai magnetic sector servo tracking -teknologiaan perustuvat levykkeet, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 megatavua, eivät kuulu voimassa olevien 3,5 tuuman levykkeisiin sovellettavien toimenpiteiden soveltamisalaan. [6][6]  Asetus (EY) N:o 2537/1999 (EYVL L 307, 2.12.1999, s. 1).Tämä tutkimus(4) Sen jälkeen, kun ilmoitus Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden lähestyvästä päättymisestä oli julkaistu, komissio vastaanotti kesäkuussa 1999 neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä 'perusasetus', 11 artiklan 2 kohdan mukaisen kyseisten toimenpiteiden tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti eurooppalaisia levykevalmistajia edustava Committee of European Diskette Manufacturers (Diskma) niiden tuottajien puolesta, joiden yhteenlaskettu tuotanto muodostaa pääosan 3,5 tuuman levykkeiden, jäljempänä 'tarkasteltavana oleva tuote', kokonaistuotannosta yhteisössä. Pyyntö esitettiin sillä perusteella, että toimenpiteiden päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.(5) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen [7] perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.[7]  EYVL C 256, 9.9.1999, s. 3.Tutkimusajanjakso(6) Polkumyynnin jatkumisen ja toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän syyskuuta 1998 ja 31 päivän elokuuta 1999 välisen ajan, jäljempänä 'tutkimusajanjakso'. Vahingon jatkumisen ja toistumisen todennäköisyyteen vaikuttavien kehitys suuntausten tarkastelu kattoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä 'tarkastelujakso'.2. Tutkimuksen osapuolet(7) Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti neljälle pyyntöä tukeneelle yhteisön tuottajalle, vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille ja antoi osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista.(8) Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai täydelliset vastaukset kolmelta yhteisön tuottajalta, jäljempänä 'yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat', ja yhdeltä Hongkongista peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden etuyhteydettömältä tuojalta. Hongkongissa tai Koreassa toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ei saatu yhtään täydellistä vastausta.(9) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joiden katsottiin olevan tarpeen sen määrittelemiseksi, oliko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja olisiko toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön edun mukaista.   Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:Yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajatSentinel N.V., Bodem, BelgiaComputer Support Italcard srl, Milano, ItaliaDatarex srl, Assemini, Italia.TuojatDatamatic srl, Milano, Italia.3. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuoteTarkasteltavana oleva tuote(10) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa soveltamisalaltaan tarkennettuna eli CN-koodiin ex 8523 20 90 kuuluvat 3,5 tuuman levykkeet, joita käytetään digitaalisessa muodossa olevien tietojen tallentamiseen, lukuun ottamatta optically continuous servo tracking- tai magnetic sector servo tracking -teknologiaan perustuvia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 megatavua.(11) Tarkasteltavana olevia 3,5 tuuman levykkeitä on saatavilla erityyppisinä riippuen eri tekijöistä, kuten esimerkiksi niiden muistikapasiteetista, alustuksesta, varmennus asteesta (toimenpide, jolla levykkeen toiminta testataan ja joka vaikuttaa sen markkina-arvoon) ja siitä, miten niitä pidetään kaupan, eli myydäänkö ne merkkituotteena vai massatuotteena. Huolimatta siitä, että 3,5 tuuman levykkeitä on tarjolla erityyppisinä, niiden fyysisissä perusominaisuuksissa ja tekniikassa ei ole merkittäviä eroja, ja ne ovat kaikki suurelta osin toisensa korvaavia.(12) Tämän perusteella edellä määriteltyjä 3,5 tuuman levykkeitä on pidettävä yhtenä ja samana tuotteena.Samankaltainen tuote(13) Edellä määritellyt erityyppiset 3,5 tuuman levykkeet, jotka valmistetaan ja myydään yhteisössä, sekä levykkeet, jotka valmistetaan ja myydään asianomaisissa maissa tai viedään yhteisöön, ovat samankaltaisia fyysisiltä perusominaisuuksiltaan ja tekniikaltaan ja ovat suurelta osin toisensa korvaavia. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.B. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS1. Yleistä(14) Hongkongista tuotujen 3,5 tuuman levykkeiden markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen aikana merkittävä, noin 10 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeisenä aikana tämä markkinaosuus pieneni 5,5 prosenttiin vuonna 1997 ja oli tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksona 7,3 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta.(15) Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen aikana yli 2 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön oton jälkeen Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pieneni huomattavasti ja oli tutkimusajanjaksona alle 0,2 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kokonaiskulutuksesta.(16) Neljä niistä kymmenestä Hongkongiin sijoittautuneesta yrityksestä, joihin otettiin yhteyttä, ilmoitti, etteivät ne enää tuota tarkasteltavana olevaa tuotetta tai myy sitä yhteisöön. Muut yritykset eivät vastanneet kyselyyn lainkaan.(17) Kumpikaan tarkastelua koskevassa pyynnössä mainituista kahdesta Koreaan sijoittautuneesta yrityksestä ei vastannut kyselyyn. Tutkimuksen aikana Koreassa ei havaittu olevan muita vientiä harjoittavia tuottajia. Muistutettakoon, että ainoastaan yksi yritys toimi yhteistyössä tutkimuksessa, joka johti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoon.(18) Kyseisessä tilanteessa Hongkongia ja Koreaa koskevat päätelmät tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.2. Polkumyynnin jatkuminena) HongkongNormaaliarvo(19) Yhteistyön puuttumisen vuoksi normaaliarvo määritettiin ainoiden käytettävissä olevien luotettavien tietojen eli tarkastelupyynnössä olevien tietojen perusteella. Alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä normaaliarvoa ei voitu käyttää, koska tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ja valmistuskustannukset olivat laskeneet huomattavasti kyseisenä aikana kaikilla kansainvälisillä markkinoilla.(20) Pyynnön yhteydessä normaaliarvo määritettiin erikseen massatuotteille ja merkkituotteille / pakatuille tuotteille lisäämällä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kustannuksiin yhteisössä kohtuullinen voittomarginaali, joka oli 10 prosenttia, kuten alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä. Koska Eurostatilta saaduissa vientihintatiedoissa ei eroteta toisistaan eri tuotetyyppejä, määritettiin yksi ainoa painotettu keskimääräinen normaaliarvo. Painotus tehtiin massatuotteiden ja merkkituotteiden / pakattujen tuotteiden yhteisöön suuntautuvan viennin osuuksien mukaisesti muutamien käytettävissä olleiden kauppalaskujen perusteella. Näiden tietojen perusteella määritettiin, että massatuotteena markkinoitujen 3,5 tuuman levykkeiden osuus oli lähes 80 prosenttia yhteisöön tuoduista levykkeistä ja loput 20 prosenttia oli merkkituotteita / pakattuja tuotteita.(21) Hongkongin viranomaisten edustaja (The Hong Kong Economic and Trade Office, jäljempänä 'HKETO') vastusti tarkastelupyynnössä esitettyjen tuotantokustannusten käyttämistä Hongkongista peräisin olevan viennin normaaliarvon määrittämisessä. HKETO ei kuitenkaan ehdottanut muita vaihtoehtoja kuin Hongkongin kotimarkkina myynnin tai tuotantokustannusten käyttämistä laskelmissa. Kumpaakaan menetelmää ei voitu käyttää yhteistyön puutteen vuoksi, joten valituksen tekijän toimittamia tietoja pidettiin luotettavimpina komission käytettävissä olevina tietoina. Asiasta ilmoittamisen jälkeen HKETO väitti, että normaaliarvon määrittämisen olisi pitänyt perustua Hongkongista kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin, josta olisi saanut tietoja Hongkongin ulkomaankauppatilastoista. Väite hylättiin, koska kyseisiin tilastoihin (jotka oli koottu kansainvälisen nimikkeistön [harmonoitu järjestelmä] kuusinumeroisten koodien tasolla) sisältyi myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote.Vientihinta(22) Yhteistyön puutteen vuoksi vientihinta määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Eurostatin (kuukausi- ja jäsenvaltiokohtaisten) tietojen mukaan kuitenkin eräissä tapauksissa yksikköhinnat olivat korkeammat ja ne olivat täysin yhteensopimattomia 3,5 tuuman levykkeiden yhteisön myyntihintojen kanssa. Tämä johtuu ilmeisesti siitä, että muitakin tuotteita kuten CD-R-levyjä oli kirjattu kyseiseen 3,5 tuuman levykkeiden CN-koodiin kuuluviksi. Tutkimusajanjaksoa koskevia Eurostatin tietoja oikaistiin tämän vuoksi niin, että laskuista jätettiin kuukausittaiset tiedot, joissa keskimääräinen yksikköarvo oli enemmän kuin 0,17 euroa/yksikkö. Tämä lähestymistapa oli hyvin varovainen seuraavista syistä:- Tarkastelupyynnössä esitetyt Hongkongin vientihinnat olivat huomattavasti tätä rajaa alhaisempia. Ainoan yhteistyössä toimineen etuyhteydettömän yhteisön tuojan toimittamista kauppalaskuista ilmenevät tuontihinnat olivat myös merkittävästi tätä rajaa alhaisempia; kyseinen tuonti edusti kuitenkin ainoastaan pientä osaa kaikesta Hongkongista tulevasta tuonnista.- Raja-arvo eli 0,17 euroa/yksikkö vastaa etuyhteydettömien tuojien / yhteisön tuottajien 3,5 tuuman levykkeiden jälleenmyyntihintojen/myyntihintojen painotettua keskiarvoa yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Painotus perustui yhteisön tuotannonalan myynnin määriin ja kaikista tuontilähteistä peräisin olevin 3,5 tuuman levykkeiden kokonaismyyntimääriin. Katsottiin, että Hongkongista tulevan tuonnin CIF yhteisön rajalla -keskihintojen ei kohtuudella pitäisi olla korkeammat kuin yhteisön markkinoiden keskimääräiset jälleenmyyntihinnat/myyntihinnat.HKETO väitti, että edellä kuvattu laskentamenetelmä oli mielivaltainen ja väärä ja että vientihinnan laskennassa olisi pitänyt käyttää koko CN-alanimikkeeseen luokitellun tuonnin arvoja ja määriä. Väite hylättiin edellä esitetyistä syistä.Vertailu(23) Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäis kustannusten erot otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tarkastelu pyynnössä esitettyjen tietojen perusteella.Polkumyyntimarginaali(24) Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotettuun keski arvoon.(25) Vertailu osoitti polkumyyntimarginaalin olevan 10-15 prosenttia, mikä vastaa määrää, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan, ilmoitettuna prosenttiosuutena CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta. Alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty jäännös polkumyyntimarginaali oli 27,4 prosenttia (yksilölliset polkumyynti marginaalit 6,7-13,3 prosenttia).(26) Jos vertailtaisiin johdanto-osan 17-19 kappaleessa kuvatulla tavalla laskettua normaali arvoa ja yhteistyössä toimineen etuyhteydettömän tuojan toimittamista kauppa laskuista ilmeneviä vientihintoja, polkumyyntimarginaali olisi vieläkin suurempi. Kuten edellä mainitaan, kyseisen tuojan osuus kaikesta Hongkongista peräisin olevasta tuonnista oli kuitenkin melko pieni.Päätelmät(27) Edellä esitetyistä, huomattaviin vientimääriin perustuvista päätelmistä ilmenee, että Hongkongista peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonti tapahtuu edelleen polkumyynnillä.b) KoreaMenetelmät(28) Koreaa koskeva normaaliarvo ja vientihinta määritettiin samalla menetelmällä, jota sovellettiin Hongkongiin ja joka on esitelty edellä, vaikkakaan Korean tapauksessa yhteistyössä toimineelta etuyhteydettömältä tuojalta ei saatu kauppalaskuja tuontitapahtumista. Myös normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tehtiin samalla menetelmällä kuin Hongkongin tapauksessa. Olisi kuitenkin huomattava, että polkumyynnin jatkumista koskevan tarkastelun tulokset eivät olleet ratkaisevia tässä tapauksessa, koska Koreasta tulevan tuonnin määrät olivat pieniä, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa esitetään.Polkumyyntimarginaali(29) Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotettuun keski arvoon.(30) Vertailu osoitti polkumyyntimarginaalin olevan 20-25 prosenttia, mikä vastaa määrää, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan, ilmoitettuna prosenttiosuutena CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta. Alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty polkumyyntimarginaali oli 8,1 prosenttia.Päätelmät(31) Edellä esitetyistä päätelmistä ilmenee, että Koreasta peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonti jatkuu polkumyynnillä, vaikkakin päätelmien perustana olevan tuonnin määrä on hyvin pieni.3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyysa) Hongkong(32) Hongkongista peräisin olevien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen aikana merkittävä, noin 10 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeisenä aikana tämä markkinaosuus pieneni 5,5 prosenttiin vuonna 1997 ja oli tutkimusajanjaksona 7,3 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Mainittakoon myös, että tuonti Hongkongista on vähentynyt merkittävästi tutkimus ajanjakson jälkeen.(33) HKETO väitti, että tutkimuksen aloitusajankohtana Hongkongin markkinoilla toimi enää ainoastaan yksi 3,5 tuuman levykkeiden vientiä harjoittava tuottaja, ja että kyseisen yrityksen tuotanto ja mahdollinen vienti oli liian vähäistä aiheuttaakseen vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, vaikka polkumyyntitullien annettaisiin raueta. Lisäksi HKETO väitti asiaa koskevan ilmoituksen johdosta, että tutkimusajanjakson jälkeen levykkeiden tuotanto oli loppunut kokonaan Hongkongissa ja että tämän vuoksi polkumyynnin toistuminen ei enää ollut todennäköistä.(34) Tältä osin olisi mainittava, että Hongkongilla on ollut huomattava markkinaosuus, enimmäkseen noin 7 prosenttia, koko tarkastelujakson ajan. Olisi myös huomattava, että 3,5 tuuman levykkeiden tuonti Hongkongista väheni merkittävästi tutkimus ajanjakson jälkeen, ja samanaikaisesti kyseisen tuotteen tuonti Macaosta lisääntyi vastaavasti; Macaoon ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Asiaa koskevan ilmoituksen jälkeen HKETO toimitti tietoja, joiden mukaan levykkeiden tuotanto on lakannut Hongkongissa tutkimusajanjakson jälkeen samoin kuin sieltä peräisin oleva tuonti yhteisöön. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantotoiminnan on kuitenkin todettu olevan siirrettävissä, ja jos toimenpiteet kumottaisiin, on todennäköistä, että tietyt vientiä harjoittavat tuottajat siirtäisivät tuotantonsa takaisin Hongkongiin taikka aloittaisivat vientinsä uudestaan, jos ne ovat lopettaneet sen vain väliaikaisesti. Olisi myös huomattava, että koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä tutkimusajanjaksona, ei ollut mahdollista varmistaa, oliko yksi tai useampi polkumyynnillä tapahtuvan viennin lähde lopettanut toimintansa tutkimusajanjakson jälkeen.b) Korea(35) Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen aikana yli 2 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön oton jälkeisenä aikana Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pieneni huomattavasti ja oli tutkimusajanjaksona alle 0,2 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kokonaiskulutuksesta. Tämän vuoksi arvioitiin, oliko todennäköistä, että Koreasta tulevan tuonnin polkumyynti toistuisi vähimmäis tasoa voimakkaampana.(36) Tarkastelupyynnössä mainittiin kaksi yritystä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajiksi, mutta kumpikaan niistä ei toiminut yhteistyössä. Toisella näistä tuottajista vienti yhteisöön muodosti huomattavan osan sen koko myynnistä alkuperäisen tutkimuksen aikana. Lisäksi kyseisen yrityksen tuotantokapasiteetti pystyi aiemmin tyydyttämään huomattavan osan yhteisön kulutustarpeesta (lähes 5 prosenttia). Koska yritys ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, voidaan olettaa, että Koreassa on edelleen huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka voitaisiin ottaa käyttöön, jos toimenpiteet kumottaisiin. Käytettävistä olevista tiedoista ilmenee, että kyseinen tuottaja valmistaa edelleen tarkasteltavana olevaa tuotetta.(37) Koska lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon siirtäminen on helppoa, kuten edellä mainitaan, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tietyt vientiä harjoittavat tuottajat siirtäisivät tuotantonsa takaisin Koreaan, jos ne ovat aiemmin siirtäneet tuotantoaan Korean ulkopuolelle.(38) Koska tuonti Koreasta tapahtui huomattavan alhaisilla polkumyyntihinnoilla, vaikkakin tuonnin määrä oli melko vähäinen, koska maassa uskotaan olevan ylimääräistä tuotantokapasiteettia ja koska tuotanto voidaan siirtää paikasta toiseen, päätellään, että jos toimenpiteet kumottaisiin, on todennäköistä, että polkumyynti toistuisi ja että vientimäärät olisivat huomattavat.C. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ(39) Yhteisössä 3,5 tuuman levykkeitä valmistivat tutkimusajanjaksona seuraavat toimijat:- kolme yhteisön tuottajaa, jotka toimivat täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana,- neljäs tuottaja, joka tuki tarkastelupyyntöä, muttei toimittanut tietoja,- muut Japaniin, Taiwaniin ja Kiinaan sijoittautuneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat talouden toimijat.(40) Kuten aiemmissa menettelyissä, komissio totesi, että arvio yhteisön tuotannonalan tilanteesta olisi vääristynyt, ellei yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle jätettäisi sellaisia yhteisön tuottajia, jotka ovat etuyhteydessä aiemmissa menettelyissä asianomaisina olleiden maiden tuottajiin, joiden on todettu tuoneen tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyynnillä ja aiheuttaneen merkittävää vahinkoa pyynnön esittäjälle. Tästä syystä asianomaisten maiden tuottajiin etuyhteydessä olevien talouden toimijoiden tuotanto on jätetty yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle.(41) Näin ollen kyseisten kolmen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan ja yhden muun pyyntöä tukeneen tuottajan tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannon.(42) HKETO väitti, että Japaniin, Taiwaniin tai muualle yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneisiin tuottajiin etuyhteydessä olevia yrityksiä ei pitäisi jättää yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle, ja että tämä rajaus korosti suhteettomasti pyynnön esittäjän asemaa.(43) Kuten edellä selitetään, kyseiset tuottajat jätettiin yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolelle, koska niiden todettiin olevan etuyhteydessä osapuoliin, jotka veivät tavaraa yhteisöön polkumyynnillä, eikä ole esitetty mitään syitä sille, miksi tätä lähestymistapaa pitäisi muuttaa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Vaikka kyseiset tuottajat otettaisiinkin huomioon, yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat edustaisivat edelleenkin yli 25 prosenttia yhteisössä tapahtuvasta tuotannosta. Näin ollen HKETO:n väite hylättiin.(44) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon sen, että yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat edustavat pääosaa, tässä tapauksessa yli 75 prosenttia, yhteisön tuotannosta, niiden katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Näihin yrityksiin viitataan jäljempänä ilmaisulla 'yhteisön tuotannonala'.D. YHTEISÖN LEVYKEMARKKINAT1. Yleistä(45) Yhteisön 3,5 tuuman levykkeiden markkinat ovat kypsät, ja niille on tällä hetkellä leimallista kysynnän lasku. Muut tuotteet, kuten Zip2-levykkeet, muut suuren muisti kapasiteetin levykkeet kuten HiFD-levykkeet ja magneto-optiset tiedontallennus välineet kuten tallentavat CD-R-levyt, ovat asteittain valtaamassa 3,5 tuuman levykkeiden markkinaosuutta. Koska 3,5 tuuman levyasemalla varustettujen mikro tietokoneiden määrä on kuitenkin huomattava (nykyarvion mukaan 30 miljoonaa yksikköä yhteisössä), on selvää, että 3,5 tuuman levykkeitä tarvitaan yhteisössä jatkossakin. Lisäksi viimeaikaisten selvitysten mukaan valtaosa mikrotietokoneiden valmistajista sisällyttää edelleenkin 3,5 tuuman levyaseman tietokoneidensa peruskokoonpanoon. On arvioitu, että vuoteen 2002 mennessä yhteisössä on 38 miljoonaa levyasemaa. Yhteisön levykemarkkinat muodostavat siis edelleen tärkeän markkina-alueen.2. Tarkasteltavina olevien 3,5 tuuman levykkeiden kulutus yhteisön markkinoilla(46) Yhteisön kulutusta koskevat luvut perustuvat tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, joita on verrattu yhteisön tuotannonalan toimittamiin tarkastettuihin tuotanto- ja myynti lukuihin sekä Eurostatilta saatuihin tietoihin kokonaistuontimääristä.(47) Eurostatin tiedoissa 3,5 tuuman levykkeet muodostavat kuitenkin vain osan kyseisestä CN-alanimikkeestä. Niiden määritettiin tarkastelukautena olevan selvästi suurin kyseisen alanimikkeen edustaja, koska muunlaisten muiden kuin jäykkien magneettilevyjen markkinat olivat hyvin pienet. Komissiolle on selvinnyt, että vuosina 1998-1999 eräitä tallentavia CD-levyjä (CD-R-levyjä) ilmoitettiin tulliviranomaisille tulliselvitettäviksi virheellisesti kyseiseen CN-alanimikkeeseen kuuluvina. Tuontimääriä koskevia tietoja oikaistiin käyttäen yksityiskohtaisia luottamuksellisia tilastotietoja, jotta virheelliset ilmoitukset voitaisiin jättää huomiotta.(48) Kulutus väheni 50 prosenttia tarkastelujakson aikana.>TAULUKON PAIKKA>3. Tuonti asianomaisista maistaAlustavat huomiot(49) Yhteistyön puuttumisen vuoksi tuontimäärien arvioinnissa käytettiin Eurostatin ja tullin keräämiä tietoja (Taric). Hongkongin tapauksessa komissio käytti tullin tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista vuosina 1995-1998. Arvioitiin, että 20 prosenttiin Eurostatin tutkimusajanjakson aikana kyseiseen alanimikkeeseen kirjaamasta kaupasta saattaisi liittyä CD-R-levyjen virheluokittelu, ja määriä oikaistiin vastaavasti; hinta-arviot tehtiin johdanto-osan 20 kappaleessa esitetyllä tavalla. Korean tapauksessa käytettiin tullin tietoja koko arviointijakson ajalta sekä määrien että hintojen osalta.Määrä ja markkinaosuus(50) Edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna 3,5 tuuman levykkeiden yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrät kehittyivät seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>(51) Hongkongista peräisin olevan tuonnin määrä väheni koko tarkastelujakson ajan 89 miljoonasta yksiköstä vuonna 1995 tutkimusajanjakson 47 miljoonaan yksikköön. Hongkongista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus laski aluksi 6,9 prosentista vuonna 1995 5,5 prosenttiin vuonna 1997, ja vuonna 1998 se nousi jälleen hieman niin, että se oli 7,3 prosenttia tutkimusajanjaksona.(52) Koreasta tulevan tuonnin määrä oli koko tarkastelujakson ajan vähäinen: se laski 6 miljoonasta yksiköstä vuonna 1995 lähes nollaan vuonna 1997 ja nousi tutkimus ajanjaksona hieman yli 1 miljoonaan yksikköön. Korean markkinaosuus oli koko tarkastelujakson ajan vähäpätöinen.Vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu(53) Komissio vertasi Hongkongista ja Koreasta peräisin olevan tuonnin keskimääräisiä CIF-hintoja yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin yhteisössä.(54) Painotettujen keskimääräisten hintojen vertailusta ilmeni, että Hongkongista peräisin olevan tuonnin hinnat olivat 5 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjakson aikana, ja että Koreasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat 14 prosenttia alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjakson aikana.4. Tuonti muista kolmansista maista(55) Tutkimusajanjakson aikana tuonti muista maista kehittyi seuraavassa esitetyllä tavalla. Kyseinen tuonti oli pääasiassa peräisin Intiasta (5,7 prosenttia markkinaosuudesta) ja Singaporesta (8,7 prosenttia markkinaosuudesta).>TAULUKON PAIKKA>5. Yhteisön tuotannonalan tilanneTuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste(56) Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä väheni 30 prosenttia tarkastelujakson aikana. Samana aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste aleni 19 prosentti yksikköä.>TAULUKON PAIKKA>Myynti, markkinaosuus ja kasvu(57) Yhteisön tuotannonalan myynti väheni 31 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka 3,5 tuuman levykkeiden kokonaiskulutus yhteisössä on laskenut tarkastelu jakson aikana 50 prosenttia, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus on kasvanut 6 prosentti yksikköä. Kasvu ilmentää yhteisön tuotannonalan aseman vahvistumista voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta.>TAULUKON PAIKKA>Hintakehitys(58) Yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin hintojen kehitystä tarkastelujakson aikana kuvataan seuraavassa. Hinnat laskivat 44 prosenttia tarkastelujakson aikana.>TAULUKON PAIKKA>Vaihto-omaisuus(59) Vaihto-omaisuus on pysynyt suhteellisen vakaana ajan kuluessa, ja näin ollen sen kehityksestä ei ole johdettavissa lisätietoa yhteisön tuotannonalan tilanteen kannalta.Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta(60)  Todettiin, että koko tarkastelujakson ajan yhteisön tuotannonala kirjasi tulosta (tässä tapauksessa tappiota), joka oli huomattavasti alle alkuperäisessä tutkimuksessa yhteisön tuotannonalalle sopivaksi katsotun voittotason. Vuotta 1995 koskevia voitto lukuja ei ole käytettävissä tuotannonalan rakenne uudistuksen takia. Kaiken kaikkiaan tappiot pienenivät tarkastelujaksolla vuoden 1996 -5,57 prosentista tutkimus ajanjakson -1,75 prosenttiin.(61) Sijoitetun pääoman tuotto on ollut negatiivinen tarkasteluajanjaksolla ja yleisesti ottaen seurannut kannattavuuden kehitystä. Kassavirta on parantunut jonkin verran kannattavuuden kasvun myötä.Työllisyys, tuottavuus ja palkat(62) Yhteisön tuotannonala vähensi työvoimaansa vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 35 prosenttia, 252:sta 163:een työntekijään. Sen tuottavuus kasvoi vastaavasti 9 prosenttia kyseisenä aikana, ja palkkojen kokonais määrä laski 23 prosenttia (työntekijäkohtainen palkkojen nousu oli 19 prosenttia).Investoinnit ja pääoman saanti(63) 3,5 tuuman levykkeiden tuotanto on pääomavaltaista, ja tuotantolaitokset toimivat yleensä 24 tuntia vuorokaudessa vuoden ympäri. Vuosina 1995 ja 1996 tehtyjen vähäisten investointien jälkeen tuotannonalalla ei ole tehty uusia nettoinvestointeja.(64) Tarkastelujaksona aiheutuneet tappiot olivat niin suuret, että kolmena viimeisenä vuonna yhteisön tuotannonalalla ei voitu tehdä yhtään uutta investointia.Yhteisön tuotannonalan vienti(65) Vienti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana 2-3 prosentissa kokonais liikevaihdosta.Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä(66) Yhteisön tuotannonalan tilanne parani jossain määrin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta se ei ole täysin toipunut aiemmasta polkumyynnistä, mikä ilmenee lähinnä sen heikosta taloudellisesta tilanteesta.(67) Kun tarkastellaan vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, tutkimus ajanjaksona todetun tosiasiallinen polkumyyntimarginaalin suuruutta ei pidetä tässä tutkimuksessa merkityksellisenä tekijänä, sillä tullien käyttöönoton on tarkoitus korjata todetun polkumyynnin vaikutus.HKETO:n kanta(68) HKETO väitti, että yhteisön tuotannonalan taloudelliset tulokset olivat hyvät tarkastelujaksona, kun otetaan huomioon kysynnän lasku, ja että yhteisön tuotannonala ei osoittanut heikkouden merkkejä. Se väitti myös, että koska Hongkongista tuleva tuonti oli vähentynyt sekä määrällisesti että arvoltaan, oli epätodennäköistä, että tämä tuonti olisi aiheuttanut tai aiheuttaisi vastaisuudessa vahinkoa yhteisön tuotannon alalle.(69) Näitä väitteitä ei voitu hyväksyä. Edellä esitetyn tarkastelun mukaan yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut vaikeassa tilanteessa, jossa kysyntä on laskenut, vaikka on selvää, että tuotannonala ei ole täysin toipunut aiemmasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista Hongkongista ja muista maista, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi on korostettava, että tuonti Hongkongista tapahtui edelleenkin polkumyynnillä, kuten johdanto-osan 25 kappaleessa todetaan, ja että Hongkong oli suurin yhteisöön tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevaa tuotetta vievä maa yli 7 prosentin markkinaosuudellaan. Samaten on korostettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on määritettävä, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteet raukeavat.Päätelmät(70) Edellä esitetyn perusteella yhteisön tuotannonalan tilanteesta saadaan kokonaiskuva, jossa tuotannonala on edelleen heikossa tilanteessa huolimatta markkinaosuuden kasvusta ja merkittävistä ponnisteluista tuotantokustannusten (jotka laskivat 40 prosenttia tarkasteluajanjaksona) vähentämiseksi. Tuotantomenetelmiä on nykyaikaistettu, ja laitokset on nyttemmin lähes kokonaan automatisoitu tehokkuuden parantamiseksi, markkinaosuuden säilyttämiseksi ja voittojen maksimoimiseksi. Tästä huolimatta yhteisön tuotannonala ei vielä ole onnistunut saavuttamaan tyydyttävää taloudellista tilannetta.E. VAHINGON JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS(71) Muistutettakoon, että johdanto-osan 33 ja 37 kappaleessa päätellään, että on todennäköistä, että polkumyynti sekä Hongkongista että Koreasta toistuisi ja että vientimäärät olisivat huomattavat.(72) Edellä todetaan, että yhteisön tuotannonala oli haavoittuvassa tilassa tutkimus ajanjaksona.(73) Jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi, Hongkongista ja Koreasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti todennäköisesti painaisi yhteisön tuotannonalan jo nyt erittäin alhaisia hintoja alas.(74) Näissä olosuhteissa yhteisön jo nyt tappiollinen tuotannonala ei kykenisi kilpailemaan niin halvoin polkumyyntihinnoin myytävien suurien määrien kanssa, sillä ensinnäkin kyseisillä markkinoilla vallitsevat hintaerot (levykkeet ovat hyödykkeen kaltainen tuote) johtavat viivytyksettä tuotteen korvaamiseen toisella ja toiseksi yhteisön tuotannonala on jo ryhtynyt kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ja toimii jo nyt erittäin alhaisilla kustannuksilla. Näin ollen on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi entisestään ja näin tuotannonalan hengissä pysyminen kyseenalaistuisi.(75) Edellä esitettyjen päätelmien perusteella todetaan, että toimenpiteiden päättyminen todennäköisesti johtaisi yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.F. YHTEISÖN ETU1. Yleisiä huomioita(76) Komissio tutki, olisiko yhteisön edun mukaista jatkaa 3,5 tuuman levykkeisiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä. Vahingollisen polkumyynnin jatkumista ja/tai toistumista pidettiin todennäköisenä. Tutkimuksessa selvitettiin myös, oliko olemassa mitään yli kaiken muun käyviä etuja toimenpiteiden voimassaolon jatkamista vastaan, sekä otettiin huomioon tullien aiemmat vaikutukset kaikkiin kyseeseen tuleviin etuihin.(77) On muistettava, että toimenpiteiden käyttöönoton ei edellisessä tutkimuksessa katsottu olevan yhteisön edun vastaista. Olisi myös huomattava, että koska kyseessä on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siitä pitäisi myös käydä ilmi voimassa olevien toimenpiteiden vaikutus erityisesti käyttäjiin, kuluttajiin ja kauppiaisiin.2. Yhteisön tuotannonalan etu(78) Edellä johdanto-osan 68 kappaleessa esitettyjen, yhteisön tuotannonalan tilannetta ja erityisesti negatiivista kannattavuutta koskevien päätelmien perusteella komissio katsoo, että ilman vahingollisen polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee.(79) Yhteisön tuotannonala on elinkykyinen ja pystyy toimittamaan markkinoille tuotetta, joka on monien tietokoneenkäyttäjien ensisijainen tallennusväline, vaikka onkin tuotteena jo elinkaarensa kypsässä vaiheessa. Yhteisön tuotannonala on osoittanut halukkuutensa säilyttää kilpailuasemansa yhteisön markkinoilla. Esimerkkejä tällaisista toimista ovata) hintojen pitäminen mahdollisimman alhaisella tasolla markkinaosuuden säilyttämiseksi,b) keskittymiskehitys,c) valmistusyksikköjen sulkeminen,d) nykyaikaisten tuotantotekniikkojen laaja käyttö (esim. lisääntyvä mekanisointi ja tietokoneistaminen),e) tuottavuuden parantaminen, jaf) investoinnit muiden digitaalisten tallennusvälineiden tuotantoon.(80) On myös muistettava, että kokonaisuudessaan tietojentallennusvälineiden tuotanto on yhteisölle teknologisesti merkittävä ala. Yhteisön tuotannonalan käyttämä tuotanto tekniikka ja sen hankkima kokemus 3,5 tuuman levykkeiden tuotannosta on luonut ja luo jatkossakin perustan uusille innovaatioille muiden tietojentallennus välineiden valmistuksessa. Elinkykyisyyden säilyttäminen levykemarkkinoilla on yhteisön tuotannonalalle taloudellinen perusta tiedontallennus välineiden kasvaville markkinoille osallistumiselle.3. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden edut(81) Ainoastaan yksi etuyhteydetön tuoja toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Se väitti polkumyyntitullien olemassaolon rajoittavan tuontia. Oli kuitenkin ilmeistä, että kyseinen tuoja saattoi silti harjoittaa tuontia. Jos toimenpiteet pidettäisiin voimassa, kyseinen yritys voisi silti tuoda 3,5 tuuman levykkeitä asianomaisista maista ja muista kolmansista maista mukaan luettuina maat, joihin ei sovelleta polkumyynti toimenpiteitä.(82) Lisäksi tuojien rajoittuneesta yhteistyöstä voidaan tässä tapauksessa päätellä, että Hongkongista ja Koreasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää vaikutusta 3,5 tuuman levykkeiden etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden asemaan yhteisössä.(83) Näin ollen päätellään, ettei ole todennäköistä, että toimenpiteiden jatkaminen vaikuttaisi 3,5 tuuman levykkeiden etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden asemaan yhteisössä.4. Komponenttitoimittajien edut(84) Jos yhteisön tuotannonala supistuu ja/tai heikkenee yhtään nykyisestään, se vaikuttaisi kielteisesti työllisyyteen ja investointeihin itse alalla ja suorastaan lamauttavasti muun muassa tuotannonalan kuorien, tallennuskiekkojen, sulkimien, keskiöiden, pehmusteiden ja jousien toimittajiin.(85) Valtaosa yhteisön tuottajien käyttämistä materiaaleista ja komponenteista on peräisin yhteisössä sijaitsevilta toimittajilta. Polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi näin ollen selvästi myös yhteisön komponentteja toimittavan tuotannonalan edun mukaista.5. Käyttäjien ja kuluttajien edut(86) Ohjelmistovalmistajat ja kuluttajat kuuluvat 3,5 tuuman levykkeiden suurkäyttäjiin. Kumpikaan ryhmä ei ole esittänyt huomautuksia tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen komissio katsoo, että alkuperäisen tutkimuksen päätelmät ovat tässä yhteydessä edelleen voimassa: kokonaiskustannuksiin verrattuna tälle markkina lohkolle aiheutuvaa kustannusten nousua voidaan pitää vähäpätöisenä ja sillä olisi vain vähän tai ei olisi lainkaan vaikutusta vähittäiskaupan kuluttajahintoihin.(87) Päinvastoin toimenpiteiden voimassaolon päättyminen vaarantaisi vakavalla tavalla yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden; tuotannonalan häviäminen vähentäisi tarjontaa ja kilpailua, mikä koituisi ohjelmistovalmistajien ja kuluttajien haitaksi.6. Päätelmät(88) Arvioituaan kaikkia kyseeseen tulevia etuja komissio päättelee, että toimenpiteiden jatkumista vastaan ei ole olemassa yhteisön edun kannalta pakottavia syitä.(89) Tutkimuksen pitkästä kestosta johtuen katsotaan tarkoituksenmukaiseksi rajoittaa toimenpiteiden kesto neljään vuoteen.G. EHDOTETUT TULLIT(90) Asetuksella (ETY) N:o 2199/94 käyttöön otettujen polkumyyntitullien soveltamista olisi jatkettava nykyisellä tasolla seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Hongkongista ja Korean tasavallasta peräisin olevien, CN-koodiin ex 8523 20 90 (Taric-koodi 8523 20 90 40) kuuluvien, digitaalisessa muodossa olevien tietojen tallentamiseen käytettävien 3,5 tuuman levykkeiden tuonnissa lukuun ottamatta optically continuous servo tracking- tai magnetic sector servo tracking -teknologiaan perustuvia 3,5 tuuman levykkeitä, joiden muistikapasiteetti on vähintään 120 megatavua.2. Seuraavassa lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:>TAULUKON PAIKKA>2 artiklaEllei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.3 artiklaPolkumyyntitullit ovat voimassa neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.4 artiklaTämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja