               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 3.7.2017
            COM(2017) 357 final
            2017/0148(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Luxemburgille ja Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Georgian ja Etelä-Afrikan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

                  Yksityisoikeuden alaa koskevalla 25 päivänä lokakuuta 1980 tehdyllä Haagin yleissopimuksella kansainvälisestä lapsikaappauksesta (jäljempänä ’vuoden 1980 yleissopimus’) pyritään palauttamaan ennalleen aiemmin vallinnut tilanne eli varmistamaan, että lapsi, joka on luvattomasti viety toiseen valtioon tai jätetty palauttamatta toisesta valtiosta, palautetaan pikaisesti asuinvaltioonsa. Yleissopimuksen on tähän mennessä ratifioinut 97 maata, joiden joukossa ovat myös kaikki EU:n jäsenvaltiot, ja sen toiminta perustuu sopimuspuolten nimeämien keskusviranomaisten väliseen yhteistyöhön.

                  Lapsikaappauksien estäminen on olennainen osa EU:n politiikkaa, jonka tavoitteena on edistää lapsen oikeuksia. Sen vuoksi Euroopan unioni pyrkii kansainvälisellä tasolla aktiivisesti parantamaan vuoden 1980 yleissopimuksen soveltamista ja kehottaa myös kolmansia valtioita liittymään sopimukseen.

                  Georgia talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 24. heinäkuuta 1997. Yleissopimus tuli Georgiassa voimaan 1. lokakuuta 1997.

                  Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Georgian ja 25 EU:n jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Luxemburg, Romania ja Tanska eivät ole vielä hyväksyneet Georgian liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

                  Etelä-Afrikka talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 8. heinäkuuta 1997. Yleissopimus tuli Etelä-Afrikassa voimaan 1. lokakuuta 1997.

                  Vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Etelä-Afrikan ja 26 jäsenvaltion välillä. Ainoastaan Luxemburg ja Romania eivät ole vielä hyväksyneet Etelä-Afrikan liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen.

                  Vuoden 1980 yleissopimuksen 38 artiklan 4 kohdassa määrätään, että yleissopimusta sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

                  Komissio pyysi asiasta lausuntoa Euroopan unionin tuomioistuimelta, joka vahvisti EU:n yksinomaisen toimivallan hyväksyä kolmannen valtion liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen.

                  Euroopan unionin tuomioistuimen 14. lokakuuta 2014 antamassa lausunnossa 1/13 vahvistetaan, että sen hyväksyminen, että kolmas valtio liittyy Haagissa vuonna 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

                  Tuomioistuimen mukaan on tarpeen vahvistaa, että asiassa sovelletaan yhtenäisiä sääntöjä EU:ssa ja vältetään tilanne, jossa jäsenvaltiot toimivat eri tavoin (eriytetty yhdentyminen).

                  Euroopan unionilla on yksinomainen ulkoinen toimivalta kansainvälisissä lapsikaappausasioissa, joten päätös siitä, hyväksytäänkö Georgian ja Etelä-Afrikan liittyminen yleissopimukseen, on tehtävä EU:n tasolla neuvoston päätöksellä. Sen vuoksi Luxemburgin ja Romanian olisi Euroopan unionin edun mukaisesti annettava selitys Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen hyväksymisestä.

                  Jos Luxemburg ja Romania hyväksyvät Georgian liittymisen, vuoden 1980 yleissopimusta voitaisiin soveltaa Georgian ja kaikkien EU:n jäsenvaltioiden paitsi Tanskan välillä. Etelä-Afrikan osalta vuoden 1980 yleissopimusta voidaan soveltaa kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

                  Vuoden 1980 yleissopimus vastaa kansainvälisten lapsikaappausten osalta neuvoston asetusta N:o 2201/2003
                     1
                   (joka tunnetaan Bryssel II a asetuksena), joka on EU:n oikeudellisen yhteistyön kulmakivi avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa.

                  Yksi asetuksen tärkeimmistä tavoitteista on estää lapsikaappaukset jäsenvaltioiden välillä ottamalla käyttöön menettelyjä, joilla varmistetaan lapsen pikainen palauttaminen tämän asuinjäsenvaltioon. Sen vuoksi Bryssel II a asetuksen 11 artiklaan on sisällytetty vuoden 1980 yleissopimuksessa vahvistettu menettely. Asetuksella myös täydennetään yleissopimusta. Lisäksi asetuksessa selvennetään joitakin seikkoja, muun muassa lapsen kuulemista, tuomion antamisen määräaikaa palauttamispyynnön jättämisen jälkeen ja lapsen palauttamatta jättämisen perusteita. Asetus sisältää myös säännöksiä, jotka koskevat eri jäsenvaltioissa annettuja ristiriitaisia palauttamista ja palauttamatta jättämistä koskevia tuomioita.

                  EU tukee kansainvälisesti kolmansien valtioiden liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen, jotta jäsenvaltiot voivat luottaa, että kansainvälisiin lapsikaappauksiin sovelletaan yhteistä sääntelykehystä.

                  Kesäkuun 2015 ja joulukuun 2016 välisenä aikana on jo annettu kymmenen neuvoston päätöstä, joilla hyväksytään kymmenen kolmannen maan (Marokko, Singapore, Venäjän federaatio, Albania, Andorra, Seychellit, Armenia, Korean tasavalta, Kazakstan ja Peru) liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.
                     2

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

                  Tämän ehdotuksen ilmeisenä yleisenä tavoitteena on suojella lapsen oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Vuoden 1980 yleissopimus luotiin suojelemaan lasta kaappausten haitallisilta vaikutuksilta ja varmistamaan, että lapsi pystyy ylläpitämään yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa esimerkiksi turvaamalla tapaamisoikeuden käyttäminen.

                  On syytä mainita myös yhteys siihen, että sovittelun käyttöä perheasioita koskevien rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemisessa pyritään edistämään. Tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettua direktiiviä
                     3
                   sovelletaan myös perheoikeuden alalla Euroopan yhteisellä oikeudenkäyttöalueella. Myös vuoden 1980 yleissopimuksella kannustetaan ratkaisemaan perheasioita koskevat riita-asiat sovintoteitse. Yksi vuoden 1980 yleissopimukseen perustuvista, kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin julkaisemista hyvien toimintatapojen oppaista käsittelee sovittelua lasta koskevien perhesuhteisiin liittyvien kansainvälisten riitojen ratkaisemisessa silloin, kun asia kuuluu yleissopimuksen soveltamisalaan. Opas on käännetty Euroopan komission aloitteesta kaikille EU:n virallisille kielille (englantia ja ranskaa lukuun ottamatta) sekä arabiaksi tarkoituksena tukea vuoropuhelua sellaisten valtioiden kanssa, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta, ja löytää konkreettisia tapoja ratkaista kansainvälisistä lapsikaappauksista aiheutuvat ongelmat silloin, kun on kyse maista, jotka eivät ole ratifioineet yleissopimusta.
                     4

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

                  Päätös koskee kansainvälistä sopimusta, joten sovellettava oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artikla yhdessä 81 artiklan 3 kohdan kanssa. Neuvosto tekee ratkaisunsa yksimielisesti Euroopan parlamenttia kuultuaan.

                  Asetus (EY) N:o 2201/2003 sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat näin ollen tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

                  Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Ehdotuksen laatimisessa on noudatettu samaa asiaa koskevissa, jo hyväksytyissä neuvoston päätöksissä noudatettuja suuntaviivoja eikä ehdotuksessa ylitetä sitä, mikä on tarpeen yhtenäisen EU:n toiminnan tavoitteen saavuttamiseksi kansainvälisissä lapsikaappauksissa, koska sillä varmistetaan, että Luxemburg ja Romania hyväksyvät tietyssä määräajassa Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Luxemburg ja Romania ilmoittivat olevansa valmiit hyväksymään Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen komission kysyessä niiden mielipidettä.

                  Asiantuntijakokouksessa 24. huhtikuuta 2017 käydyissä keskusteluissa kävi ilmi, että jäsenvaltiot eivät – tässä vaiheessa – vastusta sitä, että Luxemburg ja Romania hyväksyvät Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Komissio ja jäsenvaltioiden asiantuntijat olivat sitä mieltä, että kyseisten kolmansien maiden tilannetta ei tarvitse erikseen arvioida, koska vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Georgian osalta 25 jäsenvaltion ja Etelä-Afrikan osalta 26 jäsenvaltion kanssa.

                  Jäsenvaltioiden asiantuntijat eivät ilmoittaneet minkäänlaisista ongelmista vuoden 1980 yleissopimuksen soveltamisessa Georgian ja Etelä-Afrikan osalta.

               •Vaikutustenarviointi

                  Ehdotuksesta ei sen luonteen vuoksi ole tehty erityistä vaikutustenarviointia, kuten ei tehty niistä kymmenestä vastaavasta vuosina 2015 ja 2016 hyväksytystä neuvoston päätöksestä, jotka koskevat useiden kolmansien maiden liittymistä vuoden 1980 yleissopimukseen. Georgian ja Etelä-Afrikan tilanteen arvioimista pidettiin joka tapauksessa turhana, koska vuoden 1980 yleissopimus on jo voimassa Georgian osalta 25:n ja Etelä-Afrikan osalta 26 EU:n jäsenvaltion kanssa ja koska Luxemburg ja Romania olivat valmiit hyväksymään Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen siihen.

                  4.
                        TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotetulla päätöksellä ei ole vaikutuksia talousarvioon.

               5.LISÄTIEDOT

               •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt

                  Ehdotus koskee pelkästään luvan antamista Luxemburgille ja Romanialle, jotta ne voivat hyväksyä Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 yleissopimukseen. Sen täytäntöönpanon valvonta rajoittuu siihen, että Luxemburg ja Romania noudattavat selityksen sanamuotoa ja selityksen tallettamisen määräaikaa sekä ilmoittavat selityksen tallettamisesta komissiolle kyseisen neuvoston päätöksen mukaisesti.

               2017/0148 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Luxemburgille ja Romanialle annettavasta luvasta hyväksyä Euroopan unionin edun mukaisesti Georgian ja Etelä-Afrikan liittyminen yksityisoikeuden alaa koskevaan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan 3 kohdan yhdessä sen 218 artiklan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  5
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               1)
                     Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti Euroopan unioni on asettanut yhdeksi tavoitteekseen lapsen oikeuksien suojelun edistämisen. Toimenpiteet lasten suojelemiseksi luvattomilta pois viemisiltä tai palauttamatta jättämisiltä muodostavat olennaisen osan tätä toimintapolitiikkaa.

               2)
                     Neuvosto hyväksyi asetuksen (EY) N:o 2201/2003
                  6
               , jäljempänä ’Bryssel II a -asetus’, jolla pyritään suojelemaan lapsia luvattoman pois viemisen tai palauttamatta jättämisen haitallisilta vaikutuksilta ja jossa vahvistetaan menettelyt, joilla pyritään turvaamaan lapsen pikainen palauttaminen siihen valtioon, jossa lapsen asuinpaikka on, ja jolla pyritään varmistamaan tapaamisoikeus ja oikeus lapsen huoltoon.

               3)
                     Bryssel II a -asetus täydentää ja vahvistaa 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyä yksityisoikeuden alaa koskevaa Haagin yleissopimusta kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’, jolla luodaan sekä sopimusvaltioiden että keskusviranomaisten välinen kansainvälinen velvoite- ja yhteistyöjärjestelmä ja jolla pyritään turvaamaan luvattomasti muihin valtioihin vietyjen tai muista valtioista palauttamatta jätettyjen lasten pikainen palauttaminen.

               4)
                     Kaikki unionin jäsenvaltiot ovat vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen osapuolia.

               5)
                     Unioni kannustaa kolmansia valtioita liittymään vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen ja tukee vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa osallistumalla yhdessä jäsenvaltioidensa kanssa muun muassa kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin säännöllisesti järjestämiin erityiskomissioihin.

               6)
                     Unionin jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden yhteisellä sääntelykehyksellä voitaisiin parhaiten ratkaista arkaluonteiset kansainväliset lapsikaappaukset.

               7)
                     Vuoden 1980 Haagin yleissopimuksessa määrätään, että sitä sovelletaan vain liittyjävaltion ja sellaisten sopimusvaltioiden välisissä suhteissa, jotka ovat antaneet selityksen liittymisen hyväksymisestä.

               8)
                     Vuoden 1980 Haagin yleissopimus ei salli alueellisten taloudellisen yhdentymisen järjestöjen, kuten unionin, liittyä siihen. Tämän vuoksi unioni ei voi liittyä yleissopimukseen eikä se voi tallettaa selitystä valtion liittymisen hyväksymisestä.

               9)
                     Euroopan unionin tuomioistuimen lausunnon 1/13 mukaisesti vuoden 1980 Haagin yleissopimuksen mukaiset selitykset liittymisen hyväksymisestä kuuluvat unionin yksinomaiseen ulkoiseen toimivaltaan.

               10)
                     Georgia talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 24 päivänä heinäkuuta 1997. Yleissopimus tuli Georgiassa voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997.

               11)
                     Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Luxemburgia, Romaniaa ja Tanskaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Georgian liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Georgia on hyväksynyt Bulgarian, Latvian, Liettuan, Maltan ja Viron. Georgian tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Luxemburg ja Romania voivat unionin edun mukaisesti hyväksyä Georgian liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               12)
                     Etelä-Afrikka talletti vuoden 1980 yleissopimusta koskevan liittymiskirjan 8 päivänä heinäkuuta 1997. Yleissopimus tuli Etelä-Afrikassa voimaan 1 päivänä lokakuuta 1997.

               13)
                     Kaikki asianomaiset jäsenvaltiot Luxemburgia ja Romaniaa lukuun ottamatta ovat jo hyväksyneet Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen. Etelä-Afrikka on hyväksynyt Bulgarian, Latvian, Liettuan, Maltan ja Viron. Etelä-Afrikan tilanteen tarkastelu on osoittanut, että Luxemburg ja Romania voivat unionin edun mukaisesti hyväksyä Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen sen ehtojen mukaisesti.

               14)
                     Sen vuoksi Luxemburgille ja Romanialle olisi unionin edun mukaisesti annettava lupa hyväksyä nämä liittymiset, ja ne olisi valtuutettava tallettamaan selityksensä Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen hyväksymisestä tämän päätöksen mukaisesti. Unionin muut jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen, ja sen vuoksi niiden ei tule enää tallettaa uutta selitystä liittymisen hyväksymisestä, sillä jo talletettu selitys on edelleen voimassa kansainvälisen julkisoikeuden nojalla.

               15)
                     Bryssel II a -asetus sitoo Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, ja ne osallistuvat tämän päätöksen hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               16)
                     Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1.
                     Luxemburgille ja Romanialle annetaan lupa hyväksyä unionin edun mukaisesti Georgian ja Etelä-Afrikan liittyminen 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta, jäljempänä ’vuoden 1980 Haagin yleissopimus’.

               2.
                     Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden on talletettava viimeistään … [kaksitoista kuukautta tämän päätöksen hyväksymisestä] Euroopan unionin edun mukaisesti seuraavasti muotoiltu selitys siitä, että ne hyväksyvät Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen:

               ”[JÄSENVALTION koko nimi] ilmoittaa hyväksyvänsä neuvoston päätöksen (EU) 2017/…* mukaisesti, että Georgia ja Etelä-Afrikka liittyvät 25 päivänä lokakuuta 1980 tehtyyn yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen kansainvälisestä lapsikaappauksesta.”

                  73.
                     Kummankin jäsenvaltion on ilmoitettava neuvostolle ja komissiolle siitä, että se on tallettanut Georgian ja Etelä-Afrikan liittymisen hyväksymistä koskevan selityksensä, ja toimitettava komissiolle selityksen teksti kahden kuukauden kuluessa sen tallettamisesta.

               2 artikla

               Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat jo tallettaneet selityksensä Georgian ja Etelä-Afrikan vuoden 1980 Haagin yleissopimukseen liittymisen hyväksymisestä ennen tämän päätöksen hyväksymistä, ei tule tallettaa uusia selityksiä.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               4 artikla

               Tämä päätös on osoitettu Luxemburgille ja Romanialle.

               Tehty Brysselissä

                  Neuvoston puolesta

                  Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 31.

                     (2)
                  Neuvosto on antanut jo kymmenen päätöstä, joilla jäsenvaltioille annetaan lupa hyväksyä seuraavien maiden liittyminen vuoden 1980 yleissopimukseen:Andorra (neuvoston päätös (EU) 2015/1023, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015); Seychellit (neuvoston päätös (EU) 2015/2354, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Venäjä (neuvoston päätös (EU) 2015/2355, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Albania (neuvoston päätös (EU) 2015/2356, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Singapore (neuvoston päätös (EU) 2015/1024, annettu 15 päivänä kesäkuuta 2015); Marokko (neuvoston päätös (EU) 2015/2357, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Armenia (neuvoston päätös (EU) 2015/2358, annettu 10 päivänä joulukuuta 2015); Korean tasavalta (neuvoston päätös (EU) 2016/2313, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016); Kazakstan (neuvoston päätös (EU) 2016/2311, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016) ja Peru (neuvoston päätös (EU) 2016/2312, annettu 8 päivänä joulukuuta 2016).

                     (3)
                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/52/EY, annettu 21 päivänä toukokuuta 2008, tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla (EUVL L 136, 24.5.2008, s. 3).

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  EUVL C , , s. .

                     (6)
                  Neuvoston asetus (EY) N:o 2201/2003, annettu 27 päivänä marraskuuta 2003, tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa ja asetuksen (EY) N:o 1347/2000 kumoamisesta (EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1).

                     (7)
                  EUVL: lisätään tämän päätöksen numero.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Strasbourg 15.12.2015
            COM(2015) 677 final
            2015/0314(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Ruotsin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta annettujen neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklan ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklan mukaisesti

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.1. Perussopimuksen 78 artiklan 3 kohta ja käytössä olevat sisäisten siirtojen väliaikaiset järjestelmät

                  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä 'SEUT-sopimus’, 78 artiklan 3 kohta on osa turvapaikka-asioita koskevaa yhteistä politiikkaa ja samalla oikeusperusta hätätilanteissa toimimiselle. Sen ansiosta neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä yhden tai useamman sellaisen jäsenvaltion hyväksi, jossa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo on aiheuttanut hätätilanteen. SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut väliaikaiset toimenpiteet ovat luonteeltaan poikkeuksellisia. Niitä voidaan ottaa käyttöön vain siinä tapauksessa, että kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo aiheuttaa asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n turvapaikkajärjestelmälle kiireellisyydeltään ja vakavuudeltaan tietyn kynnyksen ylittäviä ongelmia.

                  Neuvosto on hyväksynyt SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan perusteella kaksi päätöstä Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523
                     1
                   mukaisesti Italiasta ja Kreikasta siirretään toisiin jäsenvaltioihin 40 000 kansainvälistä suojelua hakevaa henkilöä. Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601
                     2
                   mukaisesti Italiasta ja Kreikasta siirretään 120 000 kansainvälistä suojelua hakevaa henkilöä. Tämä toimenpide koskee myös muita jäsenvaltioita, jos ne joutuvat vastaavaan hätätilanteeseen.

                  Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 nojalla 1 369 henkilöä ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 nojalla 4 358 henkilöä siirretään Italiasta ja Kreikasta Ruotsiin.

                  Päätöksen (EU) 2015/1601 4 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaan jäsenvaltio voi ilmoittaa komissiolle ja neuvostolle joutuneensa hätätilanteeseen, jolle on ominaista kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo muuttovirroissa tapahtuneen voimakkaan muutoksen seurauksena. Sen on myös esitettävä asianmukaisesti perustellut syyt. Komissio arvioi esitetyt syyt ja tekee neuvostolle tarvittaessa ehdotuksia.

                  Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklassa ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklassa säädetään, että jos jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa kuulua kyseisen jäsenvaltion näissä päätöksissä säädettyihin siirtoihin osallistumisen keskeyttäminen ja mahdollisia korvaavia toimenpiteitä Italialle ja Kreikalle.

                  Ruotsi ilmoitti 5. marraskuuta 2015 päivätyllä kirjeellä komissiolle ja neuvostolle joutuneensa Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta 22 päivänä syyskuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tilanteeseen. Maa esitti asianmukaisesti perustellut syyt ja pyysi sisäisten siirtojen järjestelmän mukauttamista sen hyväksi. Ruotsi pyysi 8. joulukuuta 2015 päivätyllä kirjeellä muodollisesti, että sen neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvat velvoitteet keskeytetään.

               1.2. Neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 9 artiklan soveltamisen käynnistäminen Ruotsin osalta

                  Ruotsissa on hätätilanne, jolle on ominaista kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle.

                  Unioniin suuntautuvien laittomien rajanylitysten ja luvattoman Euroopassa edelleen liikkumisen tuntuva lisääntyminen on johtanut kansainvälistä suojelua hakevien määrän rajuun nousuun Ruotsissa.

                  Eurostatin luvut vahvistavat, että turvapaikanhakijoiden määrä Ruotsissa on lisääntynyt voimakkaasti. Kansainvälistä suojelua hakevien määrä on kasvanut yli 60 prosenttia: ajanjaksolla 1.1.–31.10.2015 hakijoita oli 112 040, kun ajanjaksolla 1.1.–31.10.2014 heitä oli 68 245.

                  Lisäksi kansainvälistä suojelua hakevien kuukausittainen määrä nousi hiljattain vieläkin enemmän: määrä kaksinkertaistui elokuusta (11 735) syyskuuhun (24 261) ja nousi 39 055:een lokakuussa 2015 (lisäystä syyskuusta 61 prosenttia).

                  Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti).

                  Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää olevansa ilman huoltajaa oleva alaikäinen.

                  Edellä kuvattu tilanne on rasittanut pahoin Ruotsin turvapaikkajärjestelmää, ja käytännön seuraukset näkyvät vastaanotto-olosuhteiden heikentymisenä ja turvapaikkahakemusten käsittelyn ruuhkautumisena.

                  Tämän vuoksi Ruotsissa vallitseva tilanne on EU:n mittakaavassa ainutlaatuinen. Paine, joka kohdistuu maan kykyyn käsitellä kansainvälistä suojelua koskevat hakemukset ja tarjota asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet kansainvälisen suojelun tarpeessa selvästi oleville henkilöille, on sellainen, että sisäisten siirtojen järjestelmään perustuvat Ruotsin velvoitteet on keskeytettävä toistaiseksi ja maalle on tarvittaessa annettava operatiivista tukea.

               2. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ

               2.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus

                  Päätösehdotuksella keskeytetään yhden vuoden ajaksi velvoitteet, jotka Ruotsilla on siirron kohteena olevana jäsenvaltiona neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 nojalla. Keskeytyksen tarkoituksena on auttaa Ruotsia selviytymään paremmin hätätilanteesta, jolle on ominaista kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle.

                  Lisäksi päätösehdotus mahdollistaa operatiivisen tuen antamisen Ruotsille tarvittaessa Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston ja, jos tilanne sitä edellyttää, muiden EU:n virastojen koordinoimien toimintojen välityksellä.

                  Tämän päätöksen voimassaolon päätyttyä Ruotsilla on edelleen velvollisuus ottaa alueelleen Italiasta ja Kreikasta siirrettäviä henkilöitä: 1 369 henkilöä neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 nojalla ja 4 358 henkilöä neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 nojalla. Ruotsin olisi toimitettava neuvostolle ja komissiolle etenemissuunnitelma, jossa esitetään konkreettiset toimenpiteet, jotka maa aikoo toteuttaa varmistaakseen turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmänsä tehokkuuden ja jatkaakseen sisäisesti siirrettävien henkilöiden vastaanottamista sen jälkeen, kun vapautus velvoitteista lakkaa.

                  Tämä päätös ei vaikuta sellaisiin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka on jo siirretty Ruotsiin neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 nojalla.

               2.2. Oikeusperusta

                  Tämän neuvoston päätösehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohta.

               2.3. Toissijaisuusperiaate

                  Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta koskevassa SEUT-sopimuksen V osastossa Euroopan unionille annetaan tiettyjä näihin asioihin liittyviä toimivaltuuksia. Näitä toimivaltuuksia on käytettävä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisesti eli ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.

                  Euroopan unioni käytti näitä toimivaltuuksia antamalla neuvoston päätökset (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601. Ehdotetussa toimessa on kyse edellä mainittuihin päätöksiin perustuvien jäsenvaltion velvoitteiden keskeyttämisestä hätätilanteen takia sekä EU:n virastojen koordinoimasta operatiivisesta lisätuesta, mistä syystä toiminta voidaan toteuttaa ainoastaan Euroopan unionin tasolla.

               2.4. Suhteellisuusperiaate

                  Edellä kuvatun, joukoittaisen maahantulon aiheuttaman tilanteen kiireellisyyden ja vakavuuden huomioon ottaen käynnissä olevan EU:n toiminnan keskeyttäminen Ruotsin osalta yhdessä operatiivisen lisätuen kanssa ei ylitä sitä, mikä on tarpeen tilanteen ratkaisemiseksi tehokkaasti. Keskeytys koskee ainoastaan Ruotsia, se on väliaikainen eikä se vaikuta niiden kansainvälistä suojelua hakevien oikeuksiin, jotka on jo siirretty Ruotsiin.

               2.5. Vaikutus perusoikeuksiin

                  Ehdotuksella ei ole vaikutusta niiden kansainvälistä suojelua hakevien perusoikeuksiin, sellaisina kuin ne on vahvistettu EU:n perusoikeuskirjassa, joihin sovelletaan neuvoston päätöksiä (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601. Siirron kohteena olevalle jäsenvaltiolle kuuluvien velvoitteiden keskeyttäminen koskee ainoastaan Ruotsia, se on väliaikainen eikä se vaikuta Ruotsiin jo siirrettyihin hakijoihin.

               3.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ehdotus ei aiheuta lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.

               2015/0314 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Ruotsin hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta annettujen neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklan ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklan mukaisesti

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 78 artiklan 3 kohdan,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
                  3
               ,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 78 artiklan 3 kohdassa todetaan, että jos kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo aiheuttaa yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa hätätilanteen, neuvosto voi komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen yhden tai useamman jäsenvaltion hyväksi.

               (2)SEUT-sopimuksen 80 artiklan mukaan unionin rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikassa ja sen toteuttamisessa noudatetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteita ja unionin tällä alalla antamiin säädöksiin sisällytetään asianmukaisia toimenpiteitä tämän periaatteen soveltamiseksi.

               (3)Neuvosto on hyväksynyt SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan perusteella kaksi päätöstä Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta. Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523
                  4
                mukaisesti Italiasta ja Kreikasta siirretään toisiin jäsenvaltioihin 40 000 kansainvälistä suojelua hakevaa henkilöä. Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601
                  5
                mukaisesti Italiasta ja Kreikasta siirretään toisiin jäsenvaltioihin 120 000 kansainvälistä suojelua hakevaa henkilöä.

               (4)Neuvoston päätöksen (EU) 2015/1523 9 artiklassa ja neuvoston päätöksen (EU) 2015/1601 9 artiklassa säädetään, että jos jäsenvaltio joutuu hätätilaan, jonka aiheuttaa kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen maahantulo, neuvosto voi komission ehdotuksen perusteella ja Euroopan parlamenttia kuultuaan hyväksyä SEUT-sopimuksen 78 artiklan 3 kohdan nojalla väliaikaisia toimenpiteitä kyseisen jäsenvaltion hyväksi. Tällaisiin toimenpiteisiin voi tarvittaessa kuulua kyseisen jäsenvaltion näissä päätöksissä säädettyihin siirtoihin osallistumisen keskeyttäminen ja mahdollisia korvaavia toimenpiteitä Italialle ja Kreikalle.

               (5)Ruotsissa on hätätilanne, jonka on aiheuttanut kolmansien maiden kansalaisten äkillinen joukoittainen tulo sen alueelle muuttovirtojen voimakkaan muutoksen seurauksena. Ruotsi pyysi 8 päivänä joulukuuta 2015 muodollisesti, että sen neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvat velvoitteet keskeytetään.

               (6)Unioniin suuntautuvien laittomien rajanylitysten ja luvattoman Euroopassa edelleen liikkumisen tuntuva lisääntyminen on johtanut Ruotsissa siihen, että kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden, joista valtaosa on tullut unionin alueelle Italian tai Kreikan kautta, määrä on noussut rajusti.

               (7)Eurostatin luvut vahvistavat sen, että turvapaikanhakijoiden määrä Ruotsissa on lisääntynyt voimakkaasti. Kansainvälistä suojelua hakevien määrä on kasvanut yli 60 prosenttia: 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän lokakuuta 2015 välisenä aikana hakijoita oli 112 040, kun 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän lokakuuta 2014 välisenä aikana heitä oli 68 245.

               (8)Lisäksi kansainvälistä suojelua hakevien kuukausittainen määrä nousi hiljattain vieläkin enemmän: se kaksinkertaistui elokuusta (11 735) syyskuuhun (24 261) ja nousi 39 055:een lokakuussa 2015 (lisäystä syyskuusta 61 prosenttia).

               (9)Vuonna 2015 Ruotsissa oli EU-maista asukaslukuun suhteutettuna ylivoimaisesti suurin määrä kansainvälistä suojelua hakevia henkilöitä (11 503 hakijaa miljoonaa asukasta kohti).

               (10)Ruotsissa on vaikea tilanne myös siksi, että ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten määrä on noussut viime aikoina huomattavasti; joka neljäs hakija väittää olevansa ilman huoltajaa oleva alaikäinen.

               (11)Edellä kuvattu tilanne on rasittanut pahoin Ruotsin turvapaikkajärjestelmää, ja käytännön seuraukset näkyvät vastaanotto-olosuhteiden heikentymisenä ja turvapaikkahakemusten käsittelyn ruuhkautumisena. Ruotsiin kohdistuvan huomattavan paineen lieventämiseksi olisi keskeytettävä yhden vuoden ajaksi velvoitteet, joita Ruotsilla on siirron kohteena olevana jäsenvaltiona neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 nojalla.

               (12)Keskeytystä olisi tilanteen mukaan täydennettävä Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) ja tarvittaessa muiden EU:n virastojen koordinoimilla uusilla tukitoimenpiteillä.

               (13)Ruotsin olisi toimitettava neuvostolle ja komissiolle etenemissuunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka maa aikoo toteuttaa varmistaakseen turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmänsä tehokkuuden ja jatkaakseen päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 mukaisten velvoitteidensa hoitamista.

               (14)Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

               (15)Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita.

               (16)SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (17)SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista.

               (18)SEU- ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen hyväksymiseen, päätös ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan.

               (19)Tilanteen kiireellisyyden huomioon ottaen tämän päätöksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla
               Kohde

               Tällä päätöksellä otetaan käyttöön Ruotsin hyväksi toteutettavia kansainvälistä suojelua koskevia väliaikaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on tukea maata, jotta se selviytyisi paremmin kolmansien maiden kansalaisten äkillisen joukoittaisen maahantulon aiheuttamasta hätätilanteesta.

               2 artikla
               Neuvoston päätöksiin (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 perustuvien velvoitteiden keskeyttäminen

               Ruotsille siirron kohteena olevana jäsenvaltiona neuvoston päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 nojalla kuuluvat velvoitteet keskeytetään ... [vuosi tämän neuvoston päätöksen hyväksymispäivästä] asti.

               3 artikla
               Operatiivinen tuki Ruotsille

               Ruotsille annetaan tarvittaessa erityistukea EASOn ja, jos tilanne sitä edellyttää, muiden EU:n virastojen koordinoimien toimintojen välityksellä, jotta maa selviäisi paremmin sen turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmään kohdistuvasta poikkeuksellisesta paineesta.

               4 artikla
               Täydentävät toimenpiteet, jotka Ruotsin on toteutettava

               Ruotsin on toimitettava ... [kuukausi tämän päätöksen voimaantulosta] mennessä neuvostolle ja komissiolle etenemissuunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka maa aikoo toteuttaa varmistaakseen turvapaikka- ja maahanmuuttojärjestelmänsä tehokkuuden ja jatkaakseen päätösten (EU) 2015/1523 ja (EU) 2015/1601 mukaisten velvoitteidensa hoitamista.

               5 artikla
               Voimaantulo

               Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Tehty Strasbourgissa

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  Neuvoston päätös (EU) 2015/1523, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 239, 15.9.2015, s. 146).

                     (2)
                  Neuvoston päätös (EU) 2015/1601, annettu 22 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 80).

                     (3)
                  EUVL C , , s. .

                     (4)
                  Neuvoston päätös (EU) 2015/1523, annettu 14 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 239, 15.9.2015, s. 146).

                     (5)

                        Neuvoston päätös (EU) 2015/1601, annettu 22 päivänä syyskuuta 2015, Italian ja Kreikan hyväksi toteutettavien kansainvälistä suojelua koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisesta (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 80).


title: Ehdotus: neuvoston päätös tiivistelmälomakkeen laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti geneettisesti muunnettujen organismien saattamista markkinoille tuotteina tai tuotteissa koskevia ilmoituksia varten

text:
Avis juridique important

|

52002PC0362

Ehdotus: Neuvoston Päätös tiivistelmälomakkeen laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti geneettisesti muunnettujen organismien saattamista markkinoille tuotteina tai tuotteissa koskevia ilmoituksia varten  /* KOM/2002/0362 lopull. */

Virallinen lehti nro 262 E , 29/10/2002 s. 0360 - 0389

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tiivistelmälomakkeen laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti geneettisesti muunnettujen organismien saattamista markkinoille tuotteina tai tuotteissa koskevia ilmoituksia vartenPERUSTELUT1. Direktiivin 2001/18/EY C osan nojalla on tehtävä ennakkoilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa geneettisesti muunnettu organismi (GMO) tai tällaisten organismien yhdistelmä aiotaan saattaa markkinoille.2. Tällaiseen ilmoitukseen on sisällyttävä teknisen asiakirjan tiivistelmä, joka toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle. Komission on saatettava se välittömästi yleisön saataville. Tiivistelmä on laadittava täsmällisen mallin mukaisesti.3. Tätä tarkoitusta varten laadittavaan lomakkeeseen on sisällytettävä mahdollisimman paljon selkeästi ja vakiomuodossa esitettyjä tietoja kuitenkin siten, että näitä tietoja ei voida käyttää ympäristöriskien arvioinnin perustana.4. Direktiivin 2001/18/EY 13 artiklan 2 kohdan h alakohdassa säädetään, että ilmoitusten tiivistelmälomake on laadittava direktiivin 30 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Saman direktiivin 30 artiklassa perustetulle komitealle on toimitettu näiden säännösten mukaisesti lausuntoa varten luonnos toteutettavista toimenpiteistä.5. Komitea ei vielä ole antanut lausuntoaan ehdotuksesta. Vastaavasta tapauksesta 30 artiklassa säädetään, että komission on toimitettava viipymättä neuvostolle toimenpiteitä koskeva ehdotus ja tiedotettava siitä Euroopan parlamentille. Neuvosto säätää asiasta määräenemmistöllä.6. Jos neuvosto ei ole tässä määräajassa antanut ehdotettua täytäntöönpanosäädöstä eikä ilmoittanut vastustavansa ehdotusta täytäntöönpanotoimenpiteiksi, komissio antaa ehdotetun täytäntöönpanosäädöksen.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tiivistelmälomakkeen laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti geneettisesti muunnettujen organismien saattamista markkinoille tuotteina tai tuotteissa koskevia ilmoituksia vartenEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY [1] ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan h alakohdan,[1]  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 2001/18/EY C osan nojalla on tehtävä ennakkoilmoitus sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa geneettisesti muunnettu organismi (GMO) tai tällaisten organismien yhdistelmä aiotaan saattaa markkinoille.(2) Tällaiseen ilmoitukseen on sisällyttävä teknisen asiakirjan tiivistelmä, joka toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle. Komission on saatettava se välittömästi yleisön saataville. Tiivistelmä on laadittava täsmällisen mallin mukaisesti.(3) Tätä tarkoitusta varten laadittavaan lomakkeeseen on sisällytettävä mahdollisimman paljon selkeästi ja vakiomuodossa esitettyjä tietoja kuitenkin siten, että näitä tietoja ei voida käyttää ympäristöriskien arvioinnin perustana.(4) Direktiivin 2001/18/EY 30 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettua komiteaa on kuultu 12 päivänä kesäkuuta 2002, mutta se ei vielä ole antanut lausuntoaan komission ehdotuksesta,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaIlmoittajat käyttävät tämän päätöksen liitteessä olevaa ilmoitustiivistelmälomaketta laatiessaan toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle direktiivin 2001/18/EY 13 artiklan 2 kohdan h alakohdan mukaisesti esitettävää teknisen asiakirjan tiivistelmää.2 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja[...]LIITETIIVISTELMÄLOMAKE, JOLLA ILMOITETAAN MUUNTOGEENISTEN ORGANISMIEN SAATTAMISESTA MARKKINOILLE TUOTTEINA TAI TUOTTEISSAJOHDANTOSeuraavaa lomaketta on käytettävä laadittaessa GMO:n tai GMO:ien yhdistelmän markkinoille saattamista tuotteina tai tuotteissa koskevaan ilmoitukseen liitettävän teknisen asiakirjan tiivistelmää, joka toimitetaan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.Tämä asiakirja sisältää täytettynä tiivistelmän täydellisen teknisen asiakirjan vastaavissa kohdissa ilmoitetuista tiedoista. Tämän vuoksi on todettava, että direktiivin 2001/18/ETY 12 artiklassa säädettyä riskien arviointia ei voida tehdä pelkästään tämän asiakirjan pohjalta.Vastauksille varatulla tilalla ei ole merkitystä ilmoitusten tiivistelmälomaketta varten tarvittavien tietojen laajuuden kannalta.Tässä ilmoitusten tiivistelmälomakkeessa on 1 osa ja 2 osa.Lomakkeen 1 osa koskee muista muuntogeenisistä organismeista kuin korkeammista kasveista koostuvia tai niitä sisältäviä tuotteita, ja siinä on seuraavat osiot:A Yleiset tiedotB Tuotteeseen sisältyvien GMO:ien luonneC Tuotteen ennakoitu käyttäytyminenD Aikaisempia levittämisiä koskevat tiedotE Seurantasuunnitelmaa koskevat tiedotLomakkeen 2 osa koskee muuntogeenisistä korkeammista kasveista koostuvia tai niitä sisältäviä tuotteita. 'Korkeammilla kasveilla' tarkoitetaan kasveja, jotka kuuluvat taksonomisiin ryhmiin Gymnospermae ja Angiospermae. 2 osassa on seuraavat osiot:A Yleiset tiedotB Tuotteeseen sisältyvien muuntogeenisten korkeampien kasvien (GMKK) luonneC Aikaisempia levittämisiä koskevat tiedotD Seurantasuunnitelmaa koskevat tiedot1 OSAMUITA MUUNTOGEENISIÄ ORGANISMEJA KUIN KORKEAMPIA KASVEJA SISÄLTÄVIÄ TUOTTEITA KOSKEVIEN ILMOITUSTEN TIIVISTELMÄLOMAKEA YLEISET TIEDOT1. Ilmoitusta koskevat tiedota) Jäsenvaltio, jossa ilmoitus on tehtyb) Ilmoituksen numeroc) Tuotteen nimi (kauppanimi ja muut nimet)d) Ilmoituksen vastaanottovahvistuksen päivämäärä2. Ilmoittaja/valmistaja/maahantuojaa) Ilmoittajan nimib) Ilmoittajan osoitec) Ilmoittaja on kotimainen valmistaja | |  maahantuoja | |d) Jos kyseessä on maahantuontii) Valmistajan nimiii) Valmistajan osoite3. Tuotteeseen sisältyvät GMO:tKunkin tuotteeseen sisältyvän GMO:n nimi ja tyyppi4. Yleiskuvaus tuotteestaa) Tuotetyyppib) Tuotteen koostumusc) Tuotteen spesifisyysd) Käyttäjäryhmäte) Haetun luvan edellyttämät mahdolliset käyttöä ja käsittelyä koskevat erityisehdotf) Tarvittaessa ne EU:n maantieteelliset alueet, joille tuote on tarkoitus rajoittaa haetun luvan mukaisestig) Mahdollinen ympäristötyyppi, johon tuote ei sovelluh) Arvioitu potentiaalinen vuosittainen kysyntäi) yhteisössäii) EY:n tuotteiden vientimarkkinoillai) GMO:n yksilöllinen tunnistuskoodi / GMO:ien yksilölliset tunnistuskoodit5. Onko sama ilmoittaja tehnyt tuotteeseen sisältyvästä GMO-yhdistelmästä direktiivin 2001/18/EY B osan mukaisen ilmoituksen-Kyllä | |  //  Ei | |i) Jos kyllä, ilmoittakaa maa ja ilmoituksen numeroii) Jos ei, antakaa direktiivin 2001/18/EY B osan mukaisen riskinarvioinnin viitetiedot6. Tekeekö sama ilmoittaja tuotteesta samanaikaisesti ilmoituksen jossakin toisessa jäsenvaltiossa-Kyllä | |  //  Ei | |Jos kyllä, missä-7. Onko toinen ilmoittaja saattanut EY:n markkinoille jonkin toisen tuotteen, joka sisältää saman GMO-yhdistelmän->TAULUKON PAIKKA>8. Tiedot ilmoittajan aiemmin tai nyt ilmoittamista ja/tai suorittamista samojen GMO:ien tai saman GMO-yhdistelmän levittämisistä yhteisön alueella tai sen ulkopuolella9. Varastointia ja käsittelyä varten annetut ohjeet ja/tai suositukset, mukaan luettuina pakolliset rajoitukset, joita ehdotetaan edellytyksenä haetun luvan myöntämiselle10. Suunniteltu pakkaus11. Mitä pakkausmerkintöjä koskevia vaatimuksia mahdollisesti ehdotetaan laissa säädettyjen vaatimuksien lisäksi-12. Toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä, jos tuote leviää vahingossa tai sitä käytetään väärin13. Jätteiden hävittäminen ja käsittely (tarvittaessa)B TUOTTEESEEN SISÄLTYVIEN GMO:IEN LUONNETIEDOT VASTAANOTTAJAORGANISM(E)ISTA TAI EMO-ORGANISM(E)ISTA, JO(I)STA GMO ON PERÄISIN14. Tieteellinen nimi ja yleiskieliset nimet15. Fenotyyppiset ja geneettiset ominaisuudet16. Organismin maantieteellinen esiintyminen ja luonnollinen elinympäristö17. Organismin geneettinen pysyvyys ja siihen vaikuttavat tekijät18. Mahdollisuus, että geenejä siirtyy muihin organismeihin tai että tapahtuu geenien vaihtoa muiden organismien kanssa, ja geeninsiirron todennäköiset seuraukset19. Lisääntymistä ja siihen vaikuttavia tekijöitä koskevat tiedot20. Eloonjäämistä ja siihen vaikuttavia tekijöitä koskevat tiedot21. Leviämistavat ja leviämiseen vaikuttavat tekijät22. Vuorovaikutus ympäristön kanssa23. a) Osoitustekniikat23. b) Tunnistustekniikat24. Luokitus voimassa olevien, ihmisten terveyden ja/tai ympäristön suojelua koskevien yhteisön säännösten mukaan25. a) Patogeeniset ominaisuudet25. b) Elävien tai kuolleiden organismien, niiden solunulkoiset tuotteet mukaan lukien, muut haitalliset ominaisuudet26. Tunnetun kromosomien ulkopuolisen geeniaineksen tyyppi ja kuvaus27. Selvitys tiedossa olevista aiemmista geneettisistä muuntamisistaGENEETTISTÄ MUUNTAMISTA KOSKEVAT TIEDOT28. Geneettisessä muuntamisessa käytetyt menetelmät29. Vektorin ominaisuudeta) Vektorin tyyppi ja alkuperäb) Vektorin konstruktion kuvausc) Vektorin geenikartta ja/tai restriktiokarttad) Sekvenssiä koskevat tiedote) Missä määrin vektori sisältää sekvenssejä, joiden tuote tai toiminta-alue on tuntematon-f) Vektorin kyky siirtää geenejäg) Vektorin mobilisaatiotaajuush) GMO:iin jäävä vektorin osa30. Inserttiä koskevat tiedota) Insertin muodostamismenetelmätb) Restriktiokohdatc) Insertin sekvenssid) GMO:n insertin kunkin rakenneosan alkuperä ja toimintoe) Missä määrin insertin toiminta rajoittuu haluttuun toimintoon-f) Insertin sijainti GMO:ssaTIEDOT ORGANISM(E)ISTA, JO(I)STA INSERTTI ON PERÄISIN (LUOVUTTAJISTA)31. Tieteelliset ja muut nimet32. a) Luovuttajaorganismin patogeeniset ominaisuudet32. b) Elävän tai kuolleen organismin, sen solunulkoiset tuotteet mukaan lukien, muut haitalliset ominaisuudet33. Jos luovuttajaorganismilla on patogeenisia tai haitallisia ominaisuuksia, liittyvätkö ne mitenkään luovutettuihin sekvensseihin-34. Luokitus voimassa olevien, ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevien yhteisön säännösten mukaan35. Onko mahdollista, että luovuttajan tai luovuttajien ja vastaanottajaorganismin välillä tapahtuu perintöaineksen luonnollista vaihtoa-TUOTTEESEEN SISÄLTYVIÄ GMO:EJA KOSKEVAT TIEDOT36. Kuvaus geneettisistä piirteistä tai fenotyyppisistä ominaisuuksista, jos ne poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismi(e)n ominaisuuksista37. GMO:n geneettinen pysyvyys, jos se poikkeaa vastaanottaja- tai emo-organismi(e)n geneettisestä pysyvyydestä38. Uuden perintöaineksen ilmentyvyys39. Ilmentyneiden proteiinien aktiivisuus40. a) Tekniikat GMO:n osoittamiseksi ympäristössä, jos ne poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismi(e)n osoitustekniikoista40. b) Tunnistustekniikat, joilla GMO erotetaan vastaanottaja- tai emo-organismista41. Terveysnäkökohdata) Elinkelvottomien GMO:ien ja/tai niiden aineenvaihduntatuotteiden toksiset ja allergeeniset vaikutukset, jos ne poikkeavat merkittävästi vastaanottaja- tai emo-organismin vaikutuksistab) Tuotteista aiheutuvat vaarat, jos merkittäviäc) GMO:n patogeenisuus verrattuna luovuttaja-, vastaanottaja- tai emo-organismiin, jos se poikkeaa näistä merkittävästid) Kolonisaatiokyky, jos se poikkeaa merkittävästi vastaanottaja- tai emo-organism(e)istae) Jos organismi on patogeenisempi kuin vastaanottaja- tai emo-organismi(t) immunokompetenteille ihmisille, ilmoittakaa liitteessä III A olevan II osan C jakson 2 kohdan i alakohdan iv alakohdassa luetellut tiedotGMO:N VUOROVAIKUTUS YMPÄRISTÖN KANSSA42. GMO:ien eloonjääminen, lisääntyminen ja leviäminen ympäristössä, jos niissä on eroja vastaanottaja- tai emo-organismeihin nähden43. GMO:ien ympäristövaikutukset, jos ne poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismi(e)n ympäristövaikutuksistaC TUOTTEEN ENNAKOITU KÄYTTÄYTYMINEN, JOS SE EROAA VASTAANOTTAJA- TAI EMO-ORGANISM(E)ISTATUOTTEEN VAIKUTUKSET YMPÄRISTÖÖNTUOTTEEN VAIKUTUKSET IHMISTEN TERVEYTEEN, JOS NE EROAVAT VASTAANOTTAJA- TAI EMO-ORGANISMI(E)N VAIKUTUKSISTAD AIKAISEMPIA LEVITTÄMISIÄ KOSKEVAT TIEDOTSELVITYS DIREKTIIVIN B OSAN MUKAISESTI ILMOITETUISTA AIKAISEMMISTA LEVITTÄMISISTÄ (TARVITTAESSA)1. Ilmoituksen numero2. Levitysalue3. Levittämisen tarkoitus4. Levittämisen kesto5. Levittämisen jälkeisen seurannan kesto6. Levittämisen jälkeisen seurannan tarkoitus7. Levittämisen jälkeisen seurannan perusteella tehdyt päätelmät8. Levittämisen tulokset, jotka liittyvät ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuviin riskeihin, direktiivin 90/220/ETY 8 artiklan tai direktiivin 2001/18/EY 10 artiklan mukaisestiSELVITYS AIKAISEMMISTA LEVITTÄMISISTÄ YHTEISÖN ALUEELLA TAI SEN ULKOPUOLELLA1. Maa2. Levittämistä valvova viranomainen3. Levitysalue4. Levittämisen tarkoitus5. Levittämisen jälkeisen seurannan kesto6. Levittämisen jälkeisen seurannan tarkoitus7. Levittämisen jälkeisen seurannan perusteella tehdyt päätelmät8. Levittämisen tulokset, jotka liittyvät ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuviin riskeihinSELVITYS AIKAISEMMASTA RISKINARVIOINTIIN LIITTYVÄSTÄ TYÖSTÄ ENNEN TUOTTEEN KAUPALLISTAMISTAE SEURANTASUUNNITELMAA KOSKEVAT TIEDOT - GMO:N TUNNISTETUT PIIRTEET, OMINAISUUDET JA EPÄVARMUUSTEKIJÄT, JOTKA LIITTYVÄT GMO:IIN TAI SEN VUOROVAIKUTUKSEEN YMPÄRISTÖN KANSSA JA JOITA OLISI KÄSITELTÄVÄ KAUPALLISTAMISEN JÄLKEISESSÄ SEURANTASUUNNITELMASSA2 OSAMUUNTOGEENISIÄ KORKEAMPIA KASVEJA (GMKK) SISÄLTÄVIÄ TUOTTEITA KOSKEVIEN ILMOITUSTEN TIIVISTELMÄLOMAKEA YLEISET TIEDOT1. Ilmoitusta koskevat tiedota) Jäsenvaltio, jossa ilmoitus on tehtyb) Ilmoituksen numeroc) Tuotteen nimi (kauppanimi ja muut nimet)d) Ilmoituksen vastaanottovahvistuksen päivämäärä2. Ilmoittajaa) Ilmoittajan nimib) Ilmoittajan osoitec) Onko ilmoittaja kotimainen valmistaja ( maahantuoja (d) Jos kyseessä on maahantuonti, mainitkaa valmistajan nimi ja osoite3. Yleiskuvaus tuotteestaa) Vastaanottaja- tai emokasvin nimi ja geneettisen muuntamisen suunniteltu tehtäväb) Mahdollinen erityinen muoto, jossa tuotetta ei saa saattaa markkinoille (siemenet, leikkokukat, kasvinosat jne.) ja jota ehdotetaan edellytyksenä haetun luvan myöntämisellec) Tuotteen suunniteltu käyttötapa ja käyttäjätyypitd) Käyttöä, varastointia ja käsittelyä varten annetut mahdolliset ohjeet ja/tai suositukset, mukaan luettuina pakolliset rajoitukset, joita ehdotetaan edellytyksenä haetun luvan myöntämisellee) Tarvittaessa ne EU:n maantieteelliset alueet, joille tuote on tarkoitus rajoittaa haetun luvan mukaisestif) Mahdollinen ympäristötyyppi, johon tuote ei sovellug) Mahdollisesti ehdotetut pakkausvaatimukseth) Mitä pakkausmerkintöjä koskevia vaatimuksia mahdollisesti ehdotetaan laissa säädettyjen vaatimuksien lisäksi-i) Arvioitu potentiaalinen kysyntäi) yhteisössäii) EY:n tuotteiden vientimarkkinoillaj) GMO:n yksilöllinen tunnistuskoodi / GMO:ien yksilölliset tunnistuskoodit4. Onko tuotteeseen sisältyvästä GMKK:sta tehty direktiivin 2001/18/EY ja/tai direktiivin 90/220/ETY B osan mukainen ilmoitus-Kyllä | |  //  Ei | |i) Jos ei, antakaa direktiivin 2001/18/EY B osan mukaisen riskinarvioinnin viitetiedot5. Tehdäänkö tuotteesta samanaikaisesti ilmoitus jossakin toisessa jäsenvaltiossa-Kyllä | |  //  Ei | |i) Jos ei, antakaa direktiivin 2001/18/EY B osan mukaisen riskinarvioinnin viitetiedotTaiOnko tuotteesta tehty ilmoitus kolmannessa maassa joko aikaisemmin tai samanaikaisesti-Kyllä | |  //  Ei | |Jos kyllä, täsmentäkää6. Onko saman GMKK:n yhteisön markkinoille saattamisesta ilmoitettu aikaisemmin-Kyllä | |  //  Ei | |Jos kyllä, ilmoituksen numero ja jäsenvaltio7. Toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä, jos tuote leviää vahingossa tai sitä käytetään väärin, sekä hävittämis- ja käsittelytoimenpiteetB TUOTTEESEEN SISÄLTYVIEN GMKK:IEN LUONNEVASTAANOTTAJA- TAI (TAPAUKSEN MUKAAN) EMOKASVEJA KOSKEVAT TIEDOT8. Täydellinen nimia) Heimob) Sukuc) Lajid) Alalajie) Lajikef) Yleiskielinen nimi9. a) Lisääntymistä koskevat tiedoti) Lisääntymistapa tai -tavatii) Mahdolliset lisääntymiseen vaikuttavat erityistekijätiii) Generaatioaika9. b) Lisääntymismahdollisuuteen johtava yhteensopivuus muiden viljeltyjen tai luonnonvaraisten kasvilajien kanssa10. Elinkelpoisuusa) Kyky kehittää säilymis- tai lepotilamuotojab) Mahdolliset elinkelpoisuuteen vaikuttavat erityistekijät11. Leviäminena) Leviämistavat ja leviämisen laajuusb) Mahdolliset leviämiseen vaikuttavat erityistekijät12. Kasvin maantieteellinen esiintyminen13. Kuvaus kasvin luonnollisesta elinympäristöstä sellaisten kasvilajien osalta, joita ei tavallisesti esiinny jäsenvaltio(i)ssa, mukaan lukien tiedot sen luonnollisista vihollisista, loisista, kilpailijoista ja symbionteista14. Kasvin mahdollisesti merkittävät vuorovaikutukset sen luonnollisessa elinympäristössä esiintyvien muiden organismien kanssa, mukaan lukien tiedot myrkyllisyydestä ihmisille, eläimille ja muille organismeille15. Fenotyyppiset ja geneettiset ominaisuudetGENEETTISTÄ MUUNTAMISTA KOSKEVAT TIEDOT16. Geneettisessä muuntamisessa käytetyt menetelmät17. Käytetyn vektorin tyyppi ja alkuperä18. Insertoitavaksi suunnitellun alueen kunkin rakenneosan koko, alkuperä [luovuttajaorganismi(e)n nimi] ja suunniteltu toimintoGMKK:A KOSKEVAT TIEDOT19. Lisättyjen tai muunnettujen ominaisuuksien kuvaus20. Tiedot siirrettyistä/poistetuista/muunnetuista sekvensseistäa) Insertin koko ja rakenne ja niiden määrittelemisessä käytetyt menetelmät, mukaan lukien tiedot GMKK:ihin lisättyjen vektorien osista tai kantaja-DNA:sta tai vieraasta DNA:sta, joka jää GMKK:n rakenteeseenb) Jos kyseessä on poistaminen, poistettujen alueiden koko ja toimintoc) Insertin sijainti kasvien soluissa (kromosomissa, kloroplasteissa, mitokondrioissa tai integroitumattomassa muodossa) ja sen määritysmenetelmätd) Insertin kopioiden lukumäärä ja geneettinen pysyvyyse) Jos kyse on muusta muuntamisesta kuin lisäämisestä tai poistamisesta, selostakaa muunnetun perintöaineksen toiminnot ennen muuntamista ja sen jälkeen sekä muuntamisesta johtuvat suorat muutokset geenien ilmentymisessä21. Insertin ilmentymistä koskevat tiedota) Insertin ilmentymistä koskevat tiedot ja sen määritysmenetelmätb) Kasvin osat, joissa insertti ilmentyy (esimerkiksi juuret, varsi, siitepöly)22. GMKK:n ja vastaanottajakasvin erot seuraavissa asioissa:a) Lisääntymistapa tai -tavat ja/tai lisääntyvyysb) Leviäminenc) Elinkelpoisuusd) Muut erot23. Potentiaali perintöaineksen siirtoon GMKK:sta muihin organismeihin24. Tiedot geneettisestä muuntamisesta johtuvista mahdollisista haitallisista vaikutuksista ihmisten terveydelle ja ympäristölle25. Tiedot GMKK:n turvallisuudesta eläinten terveyden kannalta, jos GMKK:a aiotaan käyttää eläinten rehuissa ja jos tiedot poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismeja koskevista vastaavista tiedoista26. GMKK:n ja kohdeorganismien vuorovaikutusmekanismi (tarvittaessa), jos se poikkeaa vastaanottaja- tai emo-organismien vuorovaikutusmekanismista27. Mahdollisesti merkittävät vuorovaikutukset muiden kuin kohdeorganismien kanssa, jos ne poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismien vuorovaikutuksista28. Osoitus- ja tunnistustekniikat, joilla GMKK erotetaan vastaanottaja- tai emo-organism(e)istaGMKK:N LEVITTÄMISEN MAHDOLLISIA YMPÄRISTÖVAIKUTUKSIA KOSKEVAT TIEDOT29. GMO:ien levittämisen tai markkinoille saattamisen mahdolliset ympäristövaikutukset (direktiivin 2001/18/EY liitteessä II oleva D.2 kohta), jos ne poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismien samankaltaisesta levittämisestä tai markkinoille saattamisesta30. GMKK:n ja kohdeorganismien vuorovaikutuksen mahdolliset ympäristövaikutukset (tarvittaessa), jos ne eroavat vastaanottaja- tai emo-organismi(e)n ympäristövaikutuksista31. Vuorovaikutuksista muiden kuin kohdeorganismien kanssa johtuvat mahdolliset ympäristövaikutukset, jos ne poikkeavat vastaanottaja- tai emo-organismi(e)n ympäristövaikutuksistaa) Vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen viljelyalueellab) Vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen muissa elinympäristöissäc) Vaikutukset pölyttäjiind) Vaikutukset vaarantuneisiin lajeihinC AIKAISEMPIA LEVITTÄMISIÄ KOSKEVAT TIEDOT32. Selvitys saman ilmoittajan direktiivin 2001/18/EY B osan ja direktiivin 90/220/ETY B osan mukaisesti ilmoittamista aikaisemmista levittämisistäa) Ilmoituksen numerob) Levittämisen jälkeisen seurannan perusteella tehdyt päätelmätc) Levittämisen tulokset, jotka liittyvät ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuviin riskeihin (toimitettu toimivaltaiselle viranomaiselle direktiivin 2001/18/EY 10 artiklan mukaisesti)33. Selvitys saman ilmoittajan toteuttamista aikaisemmista levittämisistä yhteisön alueella tai sen ulkopuolellaa) Maab) Levittämistä valvova viranomainenc) Levitysalued) Levittämisen tarkoituse) Levittämisen kestof) Levittämisen jälkeisen seurannan tarkoitusg) Levittämisen jälkeisen seurannan kestoh) Levittämisen jälkeisen seurannan perusteella tehdyt päätelmäti) Levittämisen tulokset, jotka liittyvät ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuviin riskeihinE SEURANTASUUNNITELMAA KOSKEVAT TIEDOT - GMO:N TUNNISTETUT PIIRTEET, OMINAISUUDET JA EPÄVARMUUSTEKIJÄT, JOTKA LIITTYVÄT GMO:IIN TAI SEN VUOROVAIKUTUKSEEN YMPÄRISTÖN KANSSA JA JOITA OLISI KÄSITELTÄVÄ KAUPALLISTAMISEN JÄLKEISESSÄ SEURANTASUUNNITELMASSA


Avis juridique important

|

52000SC1518

Luonnos: ETA:N Sekakomitean päätös yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi  /* SEK/2000/1518 lopull. */

Luonnos: ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisesta - Luonnos yhteisön yhteiseksi kannaksi(komission esittämä)PERUSTELUT1. ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31 on erityisiä määräyksiä yhteisön ja ETA:n EFTA-valtioiden välisestä yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla.2. Liitteenä olevalla ETA:n sekakomitean päätösluonnoksella pyritään muuttamaan pöytäkirjaa 31 tarkoituksena laajentaa yhteistyötä energiaohjelmien ja ympäristöön liittyvien energia-alan toimien alalla. Siinä määrätään yhteistyön kehys ja yksityiskohtaiset soveltamista koskevat säännöt ETA:n EFTA-valtioiden täysimääräiselle osallistumiselle yhteisön ohjelmaan ja toimintoihin tällä alalla:- Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 647/2000/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta ohjelmasta (SAVE).3. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetään, että neuvosto päättää komission ehdotuksesta yhteisön kannasta tälläisiin päätöksiin.4. ETA:n sekakomitean päätösluonnos toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Komissio toivoo voivansa esittää yhteisön kannan syyskuussa 2000 kokoontuvalle ETA:n sekakomitealle.Luonnos: ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS yhteistyöstä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla tehdyn ETA-sopimuksen pöytäkirjan 31 muuttamisestaETA:n SEKAKOMITEA, jokaottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on mukautettuna kyseisen sopimuksen mukauttamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', ja erityisesti sen 86 ja 98 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 muutettiin ... päivänä ...kuuta ... tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o ... [1].[1]  EYVL L ...(2) On asianmukaista laajentaa sopimuspuolten välinen yhteistyö kattamaan energiatehokkuutta edistävä monivuotinen ohjelma (SAVE) (1998 - 2002) (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 647/2000/EY) [2].[2]  EYVL L 79, 30.3.2000, s. 6.(3) ETA-sopimuksen pöytäkirjaa 31 olisi siten muutettava, jotta kyseinen laajennettu yhteistyö voisi alkaa 1 päivästä tammikuuta 2000,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artiklaMuutetaan sopimuksen pöytäkirjassa 31 oleva 14 artikla seuraavasti:1. Lisätään 2c kohdan jälkeen uusi kohta seuraavasti:"2d. EFTA-valtiot osallistuvat 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen 5 kohdan f alakohdassa tarkoitettuun yhteisön ohjelmaan ja sen perusteella toteutettaviin toimiin."2. Lisätään 5 kohtaan seuraava:"f) 32000 D 0647: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 647/2000/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2000, energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta ohjelmasta (SAVE) (1998 - 2002) (EYVL L 79, 30.3.2000, s. 6)."3. Korvataan 3 ja 4 kohdassa ilmaisu "5 kohdan a, b, c, d ja e alakohdassa" ilmaisulla "5 kohdan a, b, c, d, e ja f alakohdassa".2 artiklaTämä päätös tulee voimaan ... , jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle [3].[3]  [Ilmoitus valtiosäännön asettamista velvoituksista tehty.][Ei ilmoitusta valtiosäännön asettamista velvoituksista.]Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000.3 artiklaTämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.Tehty Brysselissä ...... 2000.ETA:n sekakomitean puolestaPuheenjohtajaETA:n sekakomitean sihteerit


Avis juridique important

|

52000PC0012

Ehdotus: neuvoston päätös tehty luvan antamisesta Saksalle soveltaa alennettua valmisteverokantaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettäviin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti  /* KOM/2000/0012 lopull. */

Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty luvan antamisesta Saksalle soveltaa alennettua valmisteverokantaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettäviin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti(komission esittämä)PERUSTELUTKivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [1] 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön verovapautuksia tai veronalennuksia tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.[1]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle haluavansa saattaa voimaan 1. tammikuuta 2000 ekologisia verouudistuksia jatkavan uuden lain, jossa eriytetään polttoaineiden kivennäisöljyverotus niiden rikkipitoisuuden mukaan. Lakiesitys sisältää muun muassa säännöksiä, jotka koskevat valmisteverokantojen eriyttämistä polttoaineen rikkipitoisuuden mukaan. Verotuksellisen etuuskohtelun tarkoituksena on nopeuttaa rikittömien polttoaineiden käyttöönottoa.Uuden lain mukaan kivennäisöljyveroa korotetaan 1. marraskuuta 2001 kolme Saksan penniä litraa kohti sellaisen bensiinin ja dieselpolttoaineen osalta, jonka rikkipitoisuus on suurempi kuin 50 miljoonasosaa. Tammikuun 1. päivästä 2003 tätä korkeampaa kivennäisöljyveroa on tarkoitus soveltaa polttoaineisiin, joiden rikkipitoisuus on suurempi kuin 10 miljoonasosaa.Saksa pyytää tämän vuoksi lupaa soveltaa 1. marraskuuta 2001 ja 31. joulukuuta 2002 välisenä aikana kolme Saksan penniä pienempää kivennäisöljyveroa litralta sellaisiin polttoaineisiin, joiden rikkipitoisuus on enintään 50 miljoonasosaa, kuin sellaisiin, joiden rikkipitoisuus on tätä suurempi, ja 1. tammikuuta 2003 alkaen kolme Saksan penniä pienempää kivennäisöljyveroa litralta sellaisiin polttoaineisiin, joiden rikkipitoisuus on enintään 10 miljoonasosaa, kuin sellaisiin, joiden rikkipitoisuus on tätä suurempi.Pyynnöstä on direktiivin 92/81/ETY säännösten mukaisesti ilmoitettu muille jäsenvaltioille.Komissio on tutkinut huolellisesti Saksan pyynnön ja laatinut ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla sallitaan eriytetyn valmisteverokannan soveltaminen polttoaineisiin, joiden rikkipitoisuus on enintään 50 miljoonasosaa, 1. marraskuuta 2001 ja 31. joulukuuta 2002 välisenä aikana.Komissio on kuitenkin myös sitä mieltä, että lisäaika on tarpeen polttoaineiden, joiden rikkipitoisuus on enintään 10 miljoonasosaa, eriytettyä valmisteverokantaa koskevan pyynnön tiettyjen näkökohtien huolelliseen tutkimiseen. Erityisesti vaaditaan teknologisten seikkojen ja ympäristöhyötyjen lisätutkimusta sekä tarkempaa tutkimusta siitä, miten polttoaineiden laatuun liittyvät seikat voivat vaikuttaa kilpailuun ja kauppaan yhtenäismarkkinoilla.Komissio on näin ollen valmistellut tiedonannon neuvostolle selvittääkseen näitä ongelmia ja selvittääkseen, miksi ehdotusta polttoaineita varten, joiden rikkipitoisuus on enintään 10 miljoonasosaa, ei vielä ole valmisteltu.Direktiivissä 92/81/ETY säädetään, että komissio tarkastelee kyseisiä verovapautuksia ja veronalennuksia säännöllisesti. Jos komissio katsoo, ettei näitä verovapautuksia tai veronalennuksia enää voida soveltaa, koska ne vääristävät kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa tai koska ne eivät ole yhteisön ympäristönsuojelupolitiikan mukaisia, se tekee neuvostolle aiheelliset ehdotukset. Tätä poikkeusta on joka tapauksessa komission ehdotuksen perusteella tarkasteltava uudelleen viimeistään 31. joulukuuta 2002, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy. Neuvosto tarkastelee tilannetta uudelleen komission ehdotuksen pohjalta ja päättää, olisiko tämän päätöksen 1 artiklan nojalla annettu lupa syytä peruuttaa vai olisiko sitä muutettava tai sen voimassaoloa pidennettävä.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty luvan antamisesta Saksalle soveltaa alennettua valmisteverokantaa tiettyihin erityistarkoituksiin käytettäviin kivennäisöljyihin direktiivin 92/81/ETY  8 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisestiEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY [2] ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,[2]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kivennäisöljyjen osalta vapautuksia valmisteverosta tai valmisteveron alennuksia tiettyihin erityispolitiikkoihin liittyvistä syistä.(2) Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle haluavansa saattaa voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000 ekologisia verouudistuksia jatkavan uuden lain, jossa eriytetään polttoaineiden kivennäisöljyverotus niiden rikkipitoisuuden mukaan. (3) Muille jäsenvaltioille on ilmoitettu asiasta.(4) Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle ekologisia verouudistuksia jatkavasta uudesta lakiluonnoksesta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja tämä päätös ei vaikuta perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisten asiaa koskevien valtiontukimenettelyjen tulokseen. (5) Komissio tarkastelee säännöllisesti veronalennuksia ja verovapautuksia varmistaakseen, että ne ovat sopusoinnussa sisämarkkinoiden toiminnan tai yhteisön ympäristönsuojelu politiikan kanssa.(6) Saksa on pyytänyt lupaa soveltaa 1 päivän marraskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana kolme Saksan penniä pienempää kivennäisöljyveroa litralta sellaisiin polttoaineisiin, joiden rikkipitoisuus on enintään 50 miljoonasosaa, kuin tätä rikkipitoisempiin polttoaineisiin. Neuvosto tarkastelee sen soveltamista komission ehdotuksen perusteella viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002, jolloin tällä päätöksellä annetun luvan voimassaolo päättyy.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla Neuvoston direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti Saksalle annetaan lupa soveltaa 1 päivästä marraskuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2002 välisenä aikana erilaista valmisteverokantaa polttoaineisiin, joiden rikkipitoisuus on enintään 50 miljoonasosaa, edellyttäen, että nämä eriytetyt verokannat ovat kivennäisöljyjen valmisteverojen määrien lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/82/ETY [3] säädettyjen velvoitteiden, ja erityisesti sen 4 ja 5 artiklassa määriteltyjen valmisteveron vähimmäismäärien mukaisia.[3]  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/74/EY (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 46).2 artiklaTämä päätös on osoitettu Saksalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.6.2016
            COM(2016) 413 final
            2016/0192(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa tehdyn Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen tekemisestä

               PERUSTELUT

               1.EHDOTUKSEN TAUSTA

               •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

               Tanskan, Norjan ja Ruotsin välinen sopimus vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa ja Kattegatissa allekirjoitettiin 19. joulukuuta 1966, ja se tuli voimaan 7. elokuuta 1967. Sopimuksella mahdollistettiin, vuonna 1980 tehdyn Euroopan unionin ja Norjan kahdenvälisen kalastussopimuksen lisäksi, mainittujen kolmen maan pääsy kalastamaan alueelle, joka ulottuu neljän meripeninkulman päähän maiden perusviivoista Pohjanmeren ja Itämeren välisen vesialueen muodostavissa Skagerrakissa ja Kattegatissa. Lisäksi sopimuksessa vahvistettiin, että kyseisen kalastuksen yhteydessä mainitun alueen katsottiin olevan aavaa merta. Sopimuksella siis säänneltiin yhtäältä lippuvaltioiden ja toisaalta vastaavien rantavaltioiden välisiä suhteita.

               Vuoden 1966 sopimus oli yksinkertainen sopimus, jossa otettiin huomioon Skagerrakin ja Kattegatin maantieteelliset erityispiirteet kalastuksen kannalta ja tunnustettiin, että oli olemassa käytännön syitä järjestelylle, jolla mahdollistetaan helppo pääsy kyseiselle hyvin pienelle merialueelle. Tästä syystä vuoden 1966 sopimuksessa on vain kolme artiklaa, joista ensimmäisessä määritellään asianomainen alue ja toisessa määritellään kalastusoikeudet ja esitetään toive teknisten määräysten yhdenmukaistamisesta.

               Tanskan liityttyä EU:hun vuonna 1973 ja Ruotsin vuonna 1995 vastuu kyseisen sopimuksen hallinnoimisesta näiden kahden jäsenvaltion puolesta siirtyi komissiolle. Neuvotteluja sopimukseen perustuvista järjestelyistä on käyty rinnan vuoden 1980 kahdenvälisen kalastussopimuksen nojalla käytävien neuvottelujen kanssa.

               Vuoden 1966 sopimus oli voimassa ensimmäisen, 35 vuoden pituisen ajanjakson vuoteen 2002 asti, minkä jälkeen sen voimassaoloa jatkettiin peräkkäin kaksi viisivuotiskautta eli vuoteen 2012 asti. Sopimuksen voimassaolon päättyminen oli mahdollista, jos yksi osapuoli sanoo sen irti kolme vuotta ennen viisivuotiskauden päättymistä.

               Kansainvälisen kalastusoikeuden viimeaikaisen kehityksen ja erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen voimaantulon vuonna 1982 ja YK:n kalakantasopimuksen voimaantulon vuonna 1995 johdosta Norja katsoi, ettei voimassa oleva sopimus vastannut merioikeusyleissopimuksen määräyksiä. Norjan huoli koski erityisesti valvontamääräyksiä. Lisäksi Norja katsoi, että sopimus ei sopinut yhteen YK:n merioikeusyleissopimukseen sisältyvien rantavaltion tavanomaista lainkäyttövaltaa koskevien periaatteiden kanssa eikä ollut uusien säilyttämis- ja hoitoperiaatteiden mukainen.

               Norjan ulkoasiainministeri ilmoitti 29. heinäkuuta 2009 virallisesti Tanskan viranomaisille eli sopimuksen tallettajana toimivalle hallitukselle, että Norja halusi sanoa sopimuksen muodollisesti irti sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämän seurauksena vuoden 1966 sopimuksen voimassaolo päättyi 7. elokuuta 2012.

               Tämän jälkeen Norja aloitti Euroopan unionin puolesta toimivan komission kanssa viralliset neuvottelut vastavuoroisia kalastusmahdollisuuksia Skagerrakin ja Kattegatin alueella koskevasta korvaavasta sopimuksesta. Uusi sopimus parafoitiin 24. lokakuuta 2013 ja allekirjoitettiin 15. tammikuuta 2015. Se on YK:n merioikeusyleissopimuksen sekä myöhempien siihen liittyvien, muihin sopimuksiin sisältyvien määräysten mukainen.

               Uudessa sopimuksessa säilytetään Tanskan, Norjan ja Ruotsin aluksille myönnetty yksinomainen pääsy toistensa vesialueille, jotka ulottuvat neljän meripeninkulman etäisyydelle peruslinjoista. Siinä taataan vastavuoroisesti kyseessä oleville kahdelle jäsenvaltiolle ja Norjalle jatkuva pääsy muiden osapuolten asianomaisille vesialueille Skagerrakin alueella ja samalla varmistetaan asianmukaiset kalavarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteet kyseisellä alueella. Lisäksi sopimus mahdollistaa rantavaltion tavanomaista lainkäyttövaltaa koskevien periaatteiden kanssa yhteensopivat valvontatoimenpiteet, jollaiset on jo otettu käyttöön Pohjanmerellä harjoitettavassa kalastuksessa.

               •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

               Sen varmistamiseksi, että EU:n alukset voivat jatkaa keskeytyksettä kalastusta, sopimusta on ennen sen voimaantuloa sovellettu väliaikaisesti enintään kahden vuoden ajan sen allekirjoittamispäivästä.

               •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

               Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

               2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

               •Oikeusperusta

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan b alakohdan kanssa.

               •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

               Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

               •Suhteellisuusperiaate

                  Unionin ja Norjan alusten yhteisesti kalastamien hajallaan olevien kantojen hoitamiseksi tarvitaan unionin toimintaa.

               •Toimintatavan valinta

                  Neuvoston päätös.

               3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

               •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

                  Ei sovelleta

               •Sidosryhmien kuuleminen

                  Jäsenvaltioita, joita asia koskee, kuultiin Norjan kanssa käytyjen neuvottelujen aikana.

               •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

                  Ei sovelleta

               •Vaikutustenarviointi

                  Ei sovelleta

               •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

                  Ei sovelleta

               •Perusoikeudet

                  Ei sovelleta

               4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

                  Ei sovelleta

               2016/0192 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa tehdyn Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen tekemisestä

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni on neuvotellut Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa ja Kattegatissa.

               (2)Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa ja Kattegatissa allekirjoitettiin 15 päivänä tammikuuta 2015 Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa tehdyn Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 23 päivänä heinäkuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/505/EU
                  1
                mukaisesti.

               (3)Sopimus olisi hyväksyttävä unionin puolesta,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Tehdään unionin puolesta Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen sopimus Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa.

               Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä 1.

               2 artikla

               Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään (yksi tai useampi) henkilö, jolla on oikeus antaa unionin puolesta sopimuksen
                  2
                7 artiklassa määrätyt ilmoitukset sen ilmaisemiseksi, että unioni sitoutuu noudattamaan sopimusta.

               3 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 224, 30.7.2014, s. 1.

                     (2)
                  Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 23.6.2016
            COM(2016) 413 final
            LIITE
            asiakirjaan
            ehdotus neuvoston päätökseksi
            Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa tehdyn Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen tekemisestä

               LIITE

               asiakirjaan

               ehdotus neuvoston päätökseksi

               Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa tehdyn Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen sopimuksen tekemisestä

               Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välinen

               sopimus

               Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa

               Euroopan unioni ja Norjan kuningaskunta, jäljempänä ’osapuolet’, jotka

               VIITTAAVAT 10 päivänä joulukuuta 1982 tehtyyn Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimukseen, jäljempänä ’yleissopimus’,

               PALAUTTAVAT MIELIIN 27 päivänä helmikuuta 1980 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan välisen kalastussopimuksen, jäljempänä ’vuoden 1980 sopimus’,

               OTTAVAT HUOMIOON vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa ja Kattegatissa 19 päivänä joulukuuta 1966 tehdyn Tanskan, Norjan ja Ruotsin välisen sopimuksen voimassaolon päättymisen 7 päivänä elokuuta 2012,

               OVAT TIETOISIA Tanskan, Norjan ja Ruotsin perinteisestä kalastuksesta Skagerrakissa,

               PYRKIVÄT säilyttämään Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisen mahdollisuuden kalastaa Skagerrakissa alueilla, jotka sijaitsevat neljän meripeninkulman etäisyydelle muiden edellä mainittujen valtioiden perusviivoista ulottuvilla, niiden aluemerillä ja aluemeriin rajoittuvilla kyseisten valtioiden kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä,

               KATSOVAT, että elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hyödyntämiseksi kestävällä tavalla Skagerrakissa on tärkeää, että kalastusalukset noudattavat asianomaisten rantavaltioiden hyväksymiä lakeja, asetuksia ja valvonta- ja täytäntöönpanotoimenpiteitä yleissopimuksen, vuoden 1980 sopimuksen ja tämän sopimuksen määräysten mukaisesti,

               OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

               1 artikla

               Tätä sopimusta sovelletaan Skagerrakiin kuuluvaan alueeseen, jonka rajana on lännessä Hanstholmin majakan ja Lindesnesin majakan kautta kulkeva suora linja ja etelässä Skagenin majakan ja Tistlarnan majakan kautta kulkeva suora linja, niissä Tanskan, Norjan ja Ruotsin aluemeren ja siihen rajoittuvien, kyseisten valtioiden kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden osissa, jotka ulottuvat neljän meripeninkulman (1 meripeninkulma = 1 852 metriä) etäisyydelle perusviivoista, joista aluemeren leveys mitataan.

               2 artikla

               Kumpikin osapuoli sitoutuu kalastusta koskevan lainkäyttövaltansa perusteella, yleissopimuksen mukaisesti ja sovellettavien lakiensa nojalla siihen, että se sallii Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten harjoittavan kalastusta 1 artiklassa määritellyllä alueella edellyttäen, että asiaankuuluvia vuoden 1980 sopimuksen määräyksiä noudatetaan, sekä osapuolten sopimien kalastusmahdollisuuksien mukaisesti.

               3 artikla

               Osapuolet tekevät yhteistyötä vahvistaakseen mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettuja sääntöjä ja määräyksiä 1 artiklassa määritellyllä alueella harjoitettavaa kalastusta varten.

               4 artikla

               Osapuolet sopivat neuvottelevansa keskenään tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja asianmukaiseen toimintaan liittyvistä kysymyksistä tai jos sen tulkinnasta syntyy riita.

               5 artikla

               Tämä sopimus ei vaikuta muiden sellaisten sopimusten soveltamiseen, jotka koskevat osapuolen alusten kalastusta toisen osapuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.

               6 artikla

               Tätä sopimusta sovelletaan yhtäältä alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta, mainituissa sopimuksissa vahvistetuin edellytyksin ja toisaalta Norjan kuningaskunnan alueeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan soveltamista.

               7 artikla

               Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona viimeinen sitä koskeva ilmoitus, että osapuolet ovat saattaneet päätökseen kaikki sopimuksen voimaantulon edellyttämät sisäiset menettelyt, on otettu vastaan.

               8 artikla

               Tämä sopimus on voimassa 1 päivään tammikuuta 2022 asti. Jollei kumpikaan osapuoli ole sanonut sopimusta irti antamalla tätä koskevan ilmoituksen vähintään vuotta ennen mainittua ajankohtaa, sopimus pysyy voimassa kuusi vuotta kerrallaan edellyttäen, ettei irtisanomista koskevaa ilmoitusta ole annettu vähintään vuotta ennen tällaisen kuusivuotisjakson päättymistä.

               9 artikla

               Tätä sopimusta sovelletaan ennen sen voimaantuloa väliaikaisesti enintään kahden vuoden ajan allekirjoituspäivästä.

               10 artikla

               Tämä sopimus on tehty kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja norjan kielellä, ja kukin teksti on todistusvoimainen. Ristiriita- tai riitatapauksissa englanninkielinen teksti on ensisijainen.