               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.4.2022
            COM(2022) 176 final
            2022/0116(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta, silloin kun tämän komitean on määrä hyväksyä riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys ja menettelysäännöt.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimus

               Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella, jäljempänä ’sopimus’, pyritään

               (a)antamaan Ghanalle mahdollisuus hyötyä helpommasta markkinoille pääsystä, jonka Euroopan unioni on myöntänyt talouskumppanuussopimusneuvottelujen yhteydessä, ja välttämään näin Ghanan ja Euroopan unionin välisen kaupan häiriöt, kun Cotonoun sopimuksen mukaisen siirtymäajan kauppajärjestelmän voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2007 ja ennen kuin täysimittainen talouskumppanuussopimus on tehty;

               (b)luomaan perusteet sellaisen talouskumppanuussopimuksen neuvottelemiselle, jolla tuetaan köyhyyden lievittämistä, edistetään alueellista yhdentymistä, taloudellista yhteistyötä ja hyvää hallintotapaa Länsi-Afrikassa ja parannetaan Länsi-Afrikan valmiuksia kauppapolitiikassa ja kauppaan liittyvissä kysymyksissä;

               (c)edistämään Ghanan tasapainoista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen sen poliittisten valintojen ja kehityspainopisteiden mukaisesti;

               (d)vahvistamaan osapuolten nykyisiä suhteita solidaarisuuden ja molemminpuolisen edun pohjalta; ja

               (e)laatimaan GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan mukainen sopimus.

               Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välistä sopimusta on sovellettu alustavasti 15. joulukuuta 2016 alkaen.

               2.2.Talouskumppanuussopimuskomitea

               Sopimuksen 73 artiklalla perustetaan talouskumppanuussopimuskomitea, ja siinä määrätään, että komitea vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta. Sopimuksessa määrätään myös, että komitea päättää organisaatiota ja toimintaa koskevista säännöistään. Komitea on hyväksynyt työjärjestyksensä
                  1
               .

               Sopimuksen V osaston (Riitojen estäminen ja ratkaiseminen) 59 artiklassa (Työjärjestys) määrätään, että kyseisen osaston 3 luvun mukaisiin riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan. Sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa määrätään, että työjärjestykseen liitetään menettelysäännöt. Välimiehiä koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava myös sovittelijoihin.

               2.3.Suunniteltu talouskumppanuussopimuskomitean säädös

               Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä vuoden 2022 jälkipuoliskolla päätös riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksestä, jäljempänä ’suunniteltu säädös’. Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on vahvistaa riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys ja siihen liittyvät menettelysäännöt.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi vahvistetaan sopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, joka koskee riitojenratkaisumenettelyn työjärjestystä ja siihen liittyviä menettelysääntöjä. Välimiehiä koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava myös sovittelijoihin.

               Keskusteltuaan suunnitellusta työjärjestyksestä ja menettelysäännöistä sopimuksen osapuolet sopivat, että jollei unionin päätöksentekomenettelyistä muuta johdu, talouskumppanuussopimuskomitean olisi hyväksyttävä työjärjestys ja menettelysäännöt vuoden 2022 jälkipuoliskolla.

               Suunnitellun työjärjestyksen ja siihen liittyvien menettelysääntöjen sisältö vastaa unionin muiden kauppasopimusten mukaisia työjärjestyksiä ja menettelysääntöjä.

               Työjärjestys on välttämätön sopimuksen institutionaalisten rakenteiden täydentämiseksi ja sopimuksen sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  2
               .

               4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Talouskumppanuussopimuskomitea on EU:n ja Ghanan ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustettu elin.

               Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia, koska sillä vahvistetaan osapuolten välisen riitojenratkaisun oikeudellisesti sitovat säännöt.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Sopimuksen 46 artiklan mukaan sopimuksen V osaston mukaista riitojen estämis- ja ratkaisumekanismia ei sovelleta sopimuksen II osastoon (Kehityskumppanuus). Tästä seuraa, että riitojen estämis- ja ratkaisumekanismia sovelletaan kauppaa koskeviin riitoihin, jotka kuuluvat unionin näkökulmasta yhteisen kauppapolitiikan piiriin. Työjärjestystä ja siihen liittyviä menettelysääntöjä, jotka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä sopimuksen V osaston 59 artiklan ja 64 artiklan 2 kohdan nojalla, sovelletaan siten kauppakiistoihin.

               Edellä esitetyn perusteella suunnitellun säädöksen sisältö liittyy yhteiseen kauppapolitiikkaan.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska talouskumppanuussopimuskomitean säädöksessä esitetään sopimuksen mukaisen riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2022/0116 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen
                  3
               , jäljempänä ’sopimus’, 28 päivänä heinäkuuta 2016. Sopimusta on sovellettu väliaikaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ghanan välillä 15 päivästä joulukuuta 2016
                  4
               .

               (2)Sopimuksen 73 artiklan 3 kohdan nojalla talouskumppanuussopimuskomitea vastaa kaikkien sopimuksen piiriin kuuluvien alojen hallinnoinnista ja kaikkien kyseisessä sopimuksessa mainittujen tehtävien toteuttamisesta.

               (3)Sopimuksen 59 artiklan nojalla riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy kolmen kuukauden kuluessa perustamisestaan.

               (4)Sopimuksen 64 artiklan 2 kohdassa määrätään, että työjärjestykseen liitetään menettelysäännöt. Menettelysäännöissä vahvistetaan välimiesten oikeudet ja velvollisuudet sekä periaatteet, joita välimiesten on noudatettava. Välimiehiä koskevia menettelysääntöjä olisi sovellettava soveltuvin osin myös sovittelijoihin.

               (5)Talouskumppanuussopimuskomitean on määrä hyväksyä riitojenratkaisumenettelyn työjärjestystä koskeva päätös vuoden 2022 jälkipuoliskolla.

               (6)On aiheellista vahvistaa talouskumppanuussopimuskomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska suunnitellulla talouskumppanuussopimuskomitean päätöksellä vahvistettavat riitojenratkaisun säännöt tulevat olemaan sitovia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Unionin puolesta otettava kanta määritetään tämän päätöksen liitteessä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisellä ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun talouskumppanuussopimuskomitean päätös N:o 1/2021, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2021, talouskumppanuussopimuskomitean työjärjestyksen hyväksymisestä (EUVL L 459, 22.12.2021, s. 3).

                     (2)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio, 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (3)

                        Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimus (EUVL L 287, 21.10.2016, s. 3).

                     (4)

                        Neuvoston päätös (EU) 2016/1850, tehty 21 päivänä marraskuuta 2008, Ghanan sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta.

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 22.4.2022
            COM(2022) 176 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetussa talouskumppanuussopimuskomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymiseen

               LIITEASIAKIRJA

               Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustetun TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o …/2022 riitojenratkaisumenettelyn työjärjestyksen hyväksymisestä

               TALOUSKUMPPANUUSSOPIMUSKOMITEA, joka

               ottaa huomioon Ghanan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’sopimus’, joka allekirjoitettiin Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 2016, ja erityisesti sen 59 artiklan,

               katsoo, että sopimuksessa määrätään, että riitojenratkaisumenettelyihin sovelletaan työjärjestystä, jonka talouskumppanuussopimuskomitea hyväksyy. Työjärjestykseen liitetään menettelysäännöt,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Hyväksytään riitojenratkaisumenettelyn työjärjestys liitteen mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

               Tehty

               LIITE

               RIITOJENRATKAISUMENETTELYN TYÖJÄRJESTYS

               a. määritelmät

               1.Sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) ja tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan

               (a)’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

               (b)’neuvonantajalla’ henkilöä, jonka osapuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään paneelimenettelyssä;

               (c)’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti ja tämän ohjauksessa ja valvonnassa suorittaa tutkimuksia tai avustaa paneelin jäsentä;

               (d)’valituksen tehneellä osapuolella’ osapuolta, joka pyytää paneelin asettamista sopimuksen 49 artiklan (Välimiesmenettelyn aloittaminen) mukaisesti;

               (e)’päivällä’ kalenteripäivää;

               (f)’paneelilla’ sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti asetettua paneelia;

               (g)’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä;

               (h)’valituksen kohteena olevalla osapuolella’ osapuolta, jonka väitetään rikkoneen asianomaisia määräyksiä;

               (i)’osapuolen edustajalla’ osapuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen elimen nimeämää työntekijää tai henkilöä, joka edustaa osapuolta tähän sopimukseen liittyvässä riidassa.

               b. ilmoitukset

               2.Kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset lausumat tai muut asiakirjat, jotka

               (a)paneeli on laatinut, on lähetettävä molemmille osapuolille samaan aikaan,

               (b)jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu paneelille, on toimitettava jäljennöksenä toiselle osapuolelle samaan aikaan, ja

               (c)jompikumpi osapuolista on laatinut ja jotka on osoitettu toiselle osapuolelle, on toimitettava tarvittaessa samaan aikaan jäljennöksenä paneelille.

               3.Kaikki 2 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset on tehtävä sähköpostitse tai tarvittaessa muulla televiestintävälineellä, jolla lähettämisestä jää tosite. Jollei toisin todisteta, tällainen ilmoitus katsotaan toimitetuksi sen lähettämispäivänä.

               4.Kaikki ilmoitukset on osoitettava Euroopan komission kauppapolitiikan pääosastolle ja Ghanan kauppa- ja teollisuusministeriön ylijohtajalle.

               5.Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa lausumissa tai muissa paneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi.

               6.Jos asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy muuna päivänä kuin Euroopan unionin toimielinten tai Ghanan viranomaisten työpäivänä, asiakirjan toimittamiselle asetettu määräaika päättyy ensimmäisenä sitä seuraavana työpäivänä.

               c. paneelin jäsenten nimeäminen

               7.Jos paneelin jäsenet valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 kohdan mukaisesti arvalla, valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava viipymättä valituksen kohteena olevaa osapuolta edustavalle puheenjohtajalle arvonnan päivämäärä, kellonaika ja paikka. Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai hänen valtuuttamansa henkilön on suoritettava pyynnöstä sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu arvonta. Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla.

               8.Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on valittava arvalla paneelin jäsen tai puheenjohtaja viiden päivän kuluessa 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymisestä, jos jotakin 64 artiklan (Välimiesten luettelo) 1 kohdassa tarkoitetuista alaluetteloista

               (a)ei ole vahvistettu, niiden henkilöiden joukosta, jotka toinen osapuoli tai molemmat osapuolet ovat virallisesti ehdottaneet kyseisen alaluettelon laatimiseksi, tai

               (b)jos alaluettelo ei enää sisällä vähintään viittä henkilöä, niiden henkilöiden joukosta, jotka edelleen ovat kyseisessä alaluettelossa.

               Valituksen tehnyttä osapuolta edustava talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtaja voi valtuuttaa toisen henkilön valitsemaan paneelin jäsenen arvalla.

               9.Valituksen tehnyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan on ilmoitettava kirjallisesti kullekin paneelin jäseneksi valituksi tulleelle henkilölle tämän nimityksestä. Kunkin henkilön on vahvistettava molemmille osapuolille olevansa käytettävissä viiden päivän kuluessa siitä, kun hänelle on ilmoitettu nimityksestä. Sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) 5 kohdassa tarkoitetun paneelin asettamispäivän määrittämistä varten päivänä, jona paneelin jäsenet valitaan, pidetään päivää, jona viimeinen kolmesta valitusta paneelin jäsenestä ilmoittaa hyväksyvänsä nimityksen.

               d. toimeksianto

               10.Jolleivat osapuolet viiden päivän kuluessa paneelin asettamisesta toisin sovi, paneelin toimeksianto on

               ”tarkastella osapuolten nimeämien tämän sopimuksen asianomaisten määräysten perusteella paneelin asettamista koskevassa pyynnössä tarkoitettua asiaa ja päätellä, onko kyseessä oleva toimenpide sopimuksen 46 artiklassa (Soveltamisala) tarkoitettujen sopimuksen määräysten mukainen, sekä toimittaa raportti 51 artiklan (Paneelin väliraportti) ja 52 artiklan (Välitystuomio) mukaisesti.”

               11.Jos osapuolet sopivat muista tehtävistä, niiden on ilmoitettava sovituista tehtävistä paneelille 10 kohdassa säädetyssä määräajassa.

               e. paneelin tehtävät

               12.Paneelin tehtävänä on

               (a)arvioida objektiivisesti sen käsiteltäväksi annettu asia, mihin kuuluu myös tapauksen tosiseikkojen objektiivinen arviointi sekä asianomaisten määräysten sovellettavuus ja noudattaminen;

               (b)esittää päätöksissään ja raporteissaan tosiseikat, asianomaisten määräysten sovellettavuus sekä havaintojen ja päätelmien perustelut.

               (c)kuulla säännöllisesti osapuolia ja tarjota riittävät mahdollisuudet saavuttaa yhteisesti sovittu ratkaisu.

               13.Paneelin on otettava huomioon WTO:n riitojenratkaisuelimen hyväksymissä WTO:n paneelien ja valituselimen raporteissa esitetyt asiaan kuuluvat tulkinnat.

               f. järjestäytymiskokous

               14.Jolleivat osapuolet toisin sovi, ne kokoontuvat paneelin kanssa seitsemän päivän kuluessa sen asettamisesta määrittääkseen osapuolten tai paneelin tarpeellisiksi katsomat asiat, kuten

               (a)paneelin jäsenille maksettavat palkkiot ja kulut, jos niistä ei ole sovittu aikaisemmin. Palkkiot ovat WTO:n normien mukaisia;

               (b)avustajille maksettavat palkkiot ja kulut, jos niistä ei ole sovittu aikaisemmin. Kunkin paneelin jäsenen avustajan tai avustajien palkkion kokonaismäärä saa olla enintään 50 prosenttia kyseisen paneelin jäsenen palkkiosta;

               (c)menettelyn aikataulu; ja

               (d)tapauskohtaiset menettelyt luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi.

               15.Paneelin jäsenet ja osapuolten edustajat voivat osallistua tähän kokoukseen puhelin- tai videoyhteyden kautta.

               g. kirjalliset huomautukset

               16.Valituksen tehneen osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa viimeistään 20 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä. Valituksen kohteena olevan osapuolen on toimitettava kirjallinen lausumansa 20 päivän kuluessa valituksen tehneen osapuolen kirjallisen lausuman toimittamispäivästä.

               h. paneelin toiminta

               17.Paneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Paneeli voi valtuuttaa puheenjohtajan tekemään hallinnollisia ja menettelytapapäätöksiä.

               18.Jollei sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) tai tässä työjärjestyksessä toisin määrätä, paneeli voi hoitaa tehtäviään erilaisin välinein, kuten puhelimitse, faksilla tai tietokoneyhteyksin.

               19.Ainoastaan paneelin jäsenet voivat osallistua paneelin neuvotteluihin, mutta paneeli voi sallia jäsenten avustajien läsnäolon niissä.

               20.Päätöksen ja raportin laatiminen on yksinomaan paneelin vastuulla, eikä tätä tehtävää saa siirtää muille.

               21.Jos ilmenee menettelyllinen kysymys, jota ei käsitellä sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt), paneeli voi osapuolia kuultuaan hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on yhteensopiva kyseisten määräysten kanssa.

               22.Kun paneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa jotakin sen menettelyyn sovellettavaa, muuta kuin sopimuksen 3 luvussa (Riitojen ratkaisumenettelyt) vahvistettua määräaikaa tai tehdä muita menettelyllisiä tai hallinnollisia mukautuksia, sen on ensin kuultava osapuolia ja sen jälkeen ilmoitettava niille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja tarvittavasta uudesta määräajasta tai mukautuksesta.

               i. paneelin jäsenen vaihtaminen

               23.Jos osapuoli katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia (tämän työjärjestyksen liite I) ja että hänet olisi tästä syystä vaihdettava, kyseisen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle 15 päivän kuluessa todisteiden saamisesta siitä, että paneelin jäsen ei väitetysti täytä kyseisten menettelysääntöjen vaatimuksia.

               24.Osapuolten on neuvoteltava asiasta 15 päivän kuluessa 23 kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta. Niiden on ilmoitettava paneelin jäsenelle väitetystä vaatimusten täyttymättä jäämisestä, ja ne voivat pyytää paneelin jäsentä ryhtymään toimenpiteisiin asian korjaamiseksi. Jos ne niin sopivat, ne voivat myös erottaa paneelin jäsenen ja valita uuden paneelin jäsenen sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

               25.Jos osapuolet eivät pääse yhteisymmärrykseen tarpeesta vaihtaa paneelin jäsen, joka on muu kuin paneelin puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asia siirretään paneelin puheenjohtajalle, jonka päätös asiassa on lopullinen.

               Jos paneelin puheenjohtaja katsoo, että paneelin jäsen ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi paneelin jäsen valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

               26.Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen tarpeesta vaihtaa puheenjohtaja, kumpi tahansa osapuoli voi pyytää, että asian käsittely annetaan jollekin niistä henkilöistä, jotka ovat jäljellä sopimuksen 64 artiklan (Välimiesten luettelo) mukaisesti laaditussa puheenjohtajia koskevassa alaluettelossa. Pyynnön esittänyttä osapuolta edustavan talouskumppanuussopimuskomitean puheenjohtajan tai puheenjohtajan valtuuttaman henkilön on valittava kyseisen henkilön nimi arvalla. Valitun henkilön tekemä päätös siitä, onko puheenjohtaja tarpeen vaihtaa, on lopullinen.

               Jos tämä henkilö katsoo, että puheenjohtaja ei täytä paneelin jäseniä ja sovittelijoita koskevien menettelysääntöjen vaatimuksia, uusi puheenjohtaja valitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti.

               27.Raportin tai päätöksen antamisen määräaikaa on pidennettävä uuden paneelin jäsenen nimeämiseen tarvittavalla ajalla.

               j. keskeyttäminen ja päättäminen

               28.Osapuolten yhteisestä pyynnöstä paneeli keskeyttää työnsä missä vaiheessa tahansa osapuolten sopimaksi ajaksi, joka on enintään 12 peräkkäistä kuukautta. Paneeli jatkaa työtään ennen keskeytysajan päättymistä osapuolten yhteisestä kirjallisesta pyynnöstä tai keskeytysajan lopussa kumman tahansa osapuolen kirjallisesta pyynnöstä. Pyynnön esittäneen osapuolen on ilmoitettava asiasta toiselle osapuolelle. Jos osapuoli ei pyydä paneelin työn jatkamista keskeytysajan päättyessä, paneelin toimivaltuudet umpeutuvat ja riitojenratkaisumenettely päättyy. Jos paneelin työ keskeytetään, tämän kohdan mukaisia määräaikoja on pidennettävä yhtä pitkäksi aikaa kuin paneelin työ keskeytyy.

               k. kuulemiset

               29.Osapuolia ja muita paneelin jäseniä kuultuaan paneelin puheenjohtajan on ilmoitettava osapuolille kuulemisen päivämäärä, kellonaika ja paikka 14 kohdan mukaisesti määritetyn aikataulun perusteella. Jollei kuuleminen ole yleisöltä suljettu, osapuolen, jonka alueella kuuleminen pidetään, on asetettava kyseiset tiedot julkisesti saataville.

               30.Jolleivat osapuolet toisin sovi, kuuleminen pidetään Brysselissä, kun valituksen tehnyt osapuoli on Ghana, ja Accrassa, kun valituksen tehnyt osapuoli on Euroopan unioni. Valituksen kohteena oleva osapuoli vastaa kuulemisen logistisesta hallinnoinnista aiheutuvista kuluista.

               31.Paneeli voi järjestää lisäkuulemisia, jos osapuolet niin sopivat.

               32.Kaikkien paneelin jäsenten on oltava läsnä kuulemisen koko keston ajan.

               33.Elleivät osapuolet toisin sovi, seuraavat henkilöt voivat osallistua kuulemiseen riippumatta siitä, onko menettely avoin yleisölle vai ei:

               (a)osapuolen edustajat;

               (b)neuvonantajat;

               (c)avustajat ja hallintohenkilöstö;

               (d)paneelin tulkit, kääntäjät ja kirjurit; ja

               (e)asiantuntijat, jotka paneeli on hankkinut sopimuksen 60 artiklan (Tiedot ja tekniset neuvot) mukaisesti.

               34.Kummankin osapuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemista toimitettava paneelille ja toiselle osapuolelle luettelo henkilöistä, jotka esittävät kuulemisessa suullisia väitteitä tai selvityksiä kyseisen osapuolen puolesta, ja muista edustajista tai neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemiseen.

               35.Paneelin on käytävä kuuleminen seuraavassa esitetyllä tavalla ja varmistettava, että sekä valituksen tehneelle että valituksen kohteena olevalle osapuolelle annetaan yhtä paljon aikaa väitteen ja vastaväitteen esittämiseksi:

               Väite

               (a)valituksen tehneen osapuolen väite;

               (b)valituksen kohteena olevan osapuolen väite.

               Vastaväite

               (a)valituksen tehneen osapuolen vastine;

               (b)valituksen kohteena olevan osapuolen vastaväite.

               36.Paneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa osapuolelle missä tahansa kuulemisen vaiheessa.

               37.Paneelin on laadituttava kuulemisesta tarkka kirjallinen selostus, joka toimitetaan osapuolille mahdollisimman pian kuulemisen jälkeen. Osapuolet voivat esittää huomautuksensa kirjallisesta selostuksesta, ja paneeli voi tarkastella huomautuksia.

               38.Kumpikin osapuoli voi toimittaa 10 päivän kuluessa kuulemisesta täydentävän kirjallisen lausuman kuulemisen aikana esille tulleista asioista.

               l. kirjalliset kysymykset

               39.Paneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä yhdelle osapuolelle tai molemmille osapuolille. Kaikista yhdelle osapuolelle esitetyistä kysymyksistä on toimitettava jäljennös toiselle osapuolelle.

               40.Kummankin osapuolen on toimitettava toiselle osapuolelle jäljennös paneelin kysymyksiin antamistaan vastauksista. Toisella osapuolella on oltava mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia osapuolen vastauksista viiden päivän kuluessa jäljennöksen toimittamisesta.

               41.Osapuolen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan paneeli voi pyytää osapuolilta asian kannalta merkityksellisiä tietoja, joita se pitää tarpeellisina ja asianmukaisina. Osapuolten on vastattava tällaisiin paneelin tietopyyntöihin viipymättä ja kattavasti.

               m. luottamuksellisuus

               42.Kummankin osapuolen ja paneelin on kohdeltava luottamuksellisina toisen osapuolen paneelille toimittamia tietoja, jotka kyseinen osapuoli on määritellyt luottamuksellisiksi. Kun osapuoli toimittaa paneelille kirjallisen lausuman, joka sisältää luottamuksellisia tietoja, sen on myös toimitettava 15 päivän kuluessa lausuma, joka ei sisällä luottamuksellisia tietoja ja joka julkistetaan.

               43.Mikään tässä työjärjestyksessä ei estä osapuolta julkistamasta yleisölle omaa kantaansa koskevia lausuntoja, kunhan se ei toisen osapuolen toimittamiin tietoihin viitatessaan paljasta toisen osapuolen luottamuksellisiksi luokittelemia tietoja.

               44.Jos osapuolen lausuma ja väitteet sisältävät luottamuksellisia yritystietoja, paneeli pitää tällaiset kuulemisen osat ei-julkisesti. Osapuolten on huolehdittava siitä, että paneelin kuulemiset säilyvät luottamuksellisina, kun ne järjestetään suljetuin ovin.

               n. yksipuoliset yhteydet

               45.Paneeli ei saa tavata osapuolta tai ottaa yhteyttä osapuoleen, jos toinen osapuoli ei ole paikalla.

               46.Paneelin jäsen ei saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista osapuolen tai osapuolten kanssa muiden paneelin jäsenten poissa ollessa.

               o. amicus curiae -lausumat

               47.Jolleivat osapuolet toisin sovi viiden päivän kuluessa paneelin asettamisesta, paneeli voi ottaa vastaan oma-aloitteisesti toimitettuja kirjallisia lausumia osapuolen luonnollisilta henkilöiltä tai oikeushenkilöiltä, jotka ovat sijoittautuneet osapuolen alueelle ja jotka ovat osapuolten hallituksista riippumattomia, edellyttäen, että

               (a)paneeli vastaanottaa ne 10 päivän kuluessa paneelin asettamispäivästä;

               (b)ne ovat lyhyitä ja enintään 15 sivua liitteineen rivivälillä kaksi kirjoitettuna;

               (c)niillä on välitöntä merkitystä paneelin tarkasteltavana olevan asian tosiseikkojen ja oikeudellisten kysymysten kannalta;

               (d)ne sisältävät kuvauksen lausuman antavasta henkilöstä, mukaan lukien luonnollisen henkilön kansalaisuus sekä oikeushenkilön sijoittautumispaikka, toiminnan luonne, oikeudellinen asema, yleiset tavoitteet ja rahoituslähde;

               (e)ne sisältävät kuvauksen paneelin menettelyyn kohdistuvien asianomaisen henkilön intressien luonteesta; ja

               (f)ne on laadittu osapuolten valitsemilla kielillä tämän työjärjestyksen 54 ja 55 kohdan mukaisesti.

               48.Lausumat on toimitettava osapuolille, jotta nämä voivat esittää huomautuksensa. Osapuolet voivat 10 päivän kuluessa lausuman toimittamisesta esittää huomautuksensa paneelille.

               49.Paneelin on lueteltava raportissaan kaikki vastaanottamansa lausumat, jotka se on saanut 47 kohdan mukaisesti. Paneeli ei ole velvollinen käsittelemään raportissaan kyseisissä lausumissa esitettyjä väitteitä, mutta jos se kuitenkin tekee niin, sen on otettava huomioon myös kaikki osapuolten 48 kohdan mukaisesti esittämät huomautukset.

               p. kiireelliset tapaukset

               50.Sopimuksen 52 artiklan (Välitystuomio) 2 kohdassa tarkoitetuissa kiireellisissä tapauksissa paneeli mukauttaa tarvittaessa tässä työjärjestyksessä tarkoitettuja määräaikoja osapuolia kuultuaan, lukuun ottamatta 10 kohdassa (Toimeksianto) tarkoitettuja määräaikoja. Paneelin on ilmoitettava osapuolille mukautuksista.

               51.Osapuolen sitä pyytäessä paneeli päättää 10 päivän kuluessa asettamisestaan, koskeeko tapaus kiireellisiä asioita.

               q. kustannukset

               52.Kukin osapuoli vastaa itse paneeliin osallistumisesta aiheutuvista kustannuksistaan.

               53.Osapuolet jakavat yhdessä tasapuolisesti järjestelyistä aiheutuvat kulut, mukaan lukien paneelin jäsenten ja heidän avustajiensa palkkiot ja kulut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 kohdan soveltamista.

               r. kääntäminen ja tulkkaus

               54.Osapuolet pyrkivät sopimaan yhteisestä työkielestä paneelimenettelyä varten sopimuksen 47 artiklassa tarkoitettujen neuvottelujen tai sopimuksen 48 artiklassa tarkoitetun sovittelun aikana ja viimeistään tämän työjärjestyksen 14 kohdassa tarkoitetussa kokouksessa.

               55.Jos osapuolet eivät pääse sopimukseen yhteisestä työkielestä, kumpikin osapuoli esittää kirjalliset lausumansa valitsemallaan kielellä. Tässä tapauksessa kukin osapuoli toimittaa samaan aikaan käännöksen toisen osapuolen valitsemalla kielellä, ellei sen lausumaa ole kirjoitettu jollakin WTO:n työkielistä. Valituksen kohteena oleva osapuoli järjestää suullisten lausumien tulkkauksen osapuolten valitsemille kielille.

               56.Paneelin raportit ja päätökset annetaan osapuolten valitsemalla yhdellä tai useammalla kielellä. Jos osapuolet eivät ole sopineet yhteisestä työkielestä, paneelin väliraportti ja loppuraportti annetaan jollakin WTO:n työkielistä.

               57.Osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän työjärjestyksen mukaisesti laadittujen asiakirjojen käännösten tarkkuudesta.

               58.Kukin osapuoli vastaa kirjallisten lausumiensa käännöskustannuksista. Tuomioiden kääntämisestä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan osapuolten kesken.

               s. muut menettelyt

               59.Tässä työjärjestyksessä vahvistettuja määräaikoja on mukautettava sopimuksen 54 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamista koskeva kohtuullinen määräaika), 55 artiklassa (Välitystuomion noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu), 56 artiklassa (Välitystuomion noudattamatta jättämisestä seuraavat väliaikaiset korjaavat toimenpiteet) ja 57 artiklassa (Välitystuomioiden noudattamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tarkastelu asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen) tarkoitetuissa menettelyissä paneelin raportin tai päätöksen hyväksymistä koskevien erityisten määräaikojen mukaisesti.

               LIITE

               MENETTELYSÄÄNNÖT

               I.
                     Määritelmät

               1.Näissä menettelysäännöissä tarkoitetaan

               (a)’hallintohenkilöstöllä’ paneelin jäsenen kyseessä ollessa henkilöitä, jotka ovat paneelin jäsenen ohjauksessa ja valvonnassa, lukuun ottamatta avustajia;

               (b)’avustajalla’ henkilöä, joka paneelin jäsenen toimeksiannon mukaisesti suorittaa tutkimuksia tai avustaa paneelin jäsentä;

               (c)’ehdokkaalla’ henkilöä, jonka nimi on sopimuksen 64 artiklassa (Välimiesten luettelo) tarkoitetussa paneelin jäsenten luettelossa ja jonka valintaa paneelin jäseneksi harkitaan sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisesti;

               (d)’sovittelijalla’ henkilöä, joka on valittu sovittelijaksi sopimuksen 48 artiklan (Sovittelu) mukaisesti;

               (e)’paneelin jäsenellä’ tai ’välimiehellä’ paneelin jäsentä;

               II.
                     Pääperiaatteet

               2.Jokaisen ehdokkaan ja paneelin jäsenen on riitojenratkaisujärjestelmän luotettavuuden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi

               (a)tutustuttava näihin menettelysääntöihin;

               (b)oltava riippumaton ja puolueeton;

               (c)vältettävä suoria tai välillisiä eturistiriitoja;

               (d)vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta;

               (e)noudatettava tiukkoja käyttäytymissääntöjä; ja

               (f)huolehdittava, että hänen toimintaansa eivät vaikuta oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus osapuolelle tai arvostelun pelko.

               3.Paneelin jäsen ei saa suoraan eikä välillisesti sitoutua mihinkään velvoitteeseen tai hyväksyä mitään etua, joka voisi jollain tavalla estää tai näyttää estävän hänen tehtäviensä asianmukaisen suorittamisen.

               4.Paneelin jäsen ei saa käyttää asemaansa paneelissa omien henkilökohtaisten etujensa ajamiseen. Paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman siitä, että muilla on erityisasema vaikuttaa häneen.

               5.Paneelin jäsen ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten talous-, liike-, ammatti- tai henkilökohtaisten tai sosiaalisten suhteiden taikka niihin liittyvien velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä.

               6.Paneelin jäsenen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai puolueellisuudesta.

               III.
                     Ilmoittamisvelvollisuudet

               7.Ennen kuin ehdokas hyväksyy sopimuksen 50 artiklan (Välimiespaneelin asettaminen) mukaisen nimityksensä paneelin jäseneksi, hänen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen riippumattomuuteensa tai puolueettomuuteensa taikka joiden voidaan kohtuudella olettaa luovan vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai menettelyn puolueellisuudesta. Tämän vuoksi ehdokkaan on kaikin kohtuullisesti toteutettavissa olevin toimin pyrittävä selvittämään kyseiset intressit, suhteet ja seikat, mukaan lukien taloudelliset ja ammatilliset intressit tai työ- tai perhesuhteisiin liittyvät intressit.

               8.Edellä olevan 7 kohdan mukainen ilmoittamisvelvollisuus on jatkuva velvollisuus, joka edellyttää paneelin jäseneltä kaikkien, menettelyn missä tahansa vaiheessa mahdollisesti esille tulevien intressien, suhteiden ja seikkojen ilmoittamista.

               9.Ehdokkaan tai paneelin jäsenen on ilmoitettava talouskumppanuussopimuskomitealle osapuolten tarkasteltaviksi kaikki näiden menettelysääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia koskevat seikat heti, kun ne tulevat hänen tietoonsa.

               IV.
                     Paneelin jäsenten tehtävät

               10.Kun paneelin jäsen on hyväksynyt nimityksensä, hänen on oltava käytettävissä ja suoritettava tehtävänsä täsmällisesti ja joutuisasti koko menettelyn ajan oikeudenmukaisuutta ja huolellisuutta noudattaen.

               11.Paneelin jäsenen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä päätöstä varten, eikä hän saa siirtää tehtäväänsä kenellekään muulle.

               12.Paneelin jäsenen on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että hänen avustajansa ja hallintohenkilöstönsä ovat tietoisia näiden käytännesääntöjen II, III, IV ja VI osan mukaisista paneelin jäsenen velvoitteista ja noudattavat niitä.

               V.
                     Entisten välimiesten velvoitteet

               13.Kunkin entisen paneelin jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi paneelin päätöksestä.

               14.Kunkin entisen paneelin jäsenen on noudatettava näiden menettelysääntöjen VI osan mukaisia velvoitteita.

               VI.
                     Luottamuksellisuus

               15.Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista sellaista menettelyä koskevia tai sellaisen menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja, jota varten hänet on nimitetty. Paneelin jäsen ei saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää tällaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi.

               16.Paneelin jäsen ei saa paljastaa paneelin päätöstä tai sen osia ennen sen julkaisemista sopimuksen 3 luvun (Riitojen ratkaisumenettelyt) mukaisesti.

               17.Paneelin jäsen ei saa milloinkaan ilmaista paneelin neuvottelujen sisältöä eikä kenenkään paneelin jäsenen näkemystä eikä esittää mitään lausumia menettelystä, jota varten hänet on nimitetty, tai menettelyssä käsiteltävistä riidanalaisista seikoista.

               VII.
                     Kulut

               18.Kunkin paneelin jäsenen on pidettävä kirjaa ja annettava lopullinen tilitys menettelyyn käytetystä ajasta ja kuluistaan sekä avustajiensa ja hallintohenkilöstönsä käyttämästä ajasta ja kuluista.

               VIII.
                     Sovittelijat

               19.Näitä menettelysääntöjä sovelletaan sovittelijoihin soveltuvin osin.

               ****

                     (1)

                        EUVL L 287, 21.10.2016, s. 3.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.4.2022
            COM(2022) 186 final
            2022/0129(NLE)

            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Maailman tullijärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoidun järjestelmän (HS) komitean työjärjestyksen muutosluonnoksen hyväksymiseen

               PERUSTELUT

               1.
                     Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä Maailman tullijärjestön neuvostossa unionin puolesta otettavan kannan vahvistamisesta harmonoidun järjestelmän komitean, jäljempänä ’HS-komitea’, työjärjestyksen muutosluonnoksen suunniteltuun hyväksymiseen.

               2.
                     Ehdotuksen tausta

               2.1.
                     Harmonoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskeva kansainvälinen yleissopimus

               Harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen
                  1
               , jäljempänä ’yleissopimus’, tarkoituksena on helpottaa kansainvälistä kauppaa sekä tilastojen ja erityisesti kansainvälistä kauppaa koskevien tilastojen keräämistä, vertailua ja analysointia. Sen liitteenä oleva HS-nimikkeistö on kansainvälinen yhdenmukaistettu järjestelmä, jonka avulla osallistujamaat voivat luokitella tavarat tullitarkoituksia varten yhteistä perustaa käyttäen. HS-nimikkeistössä tavarat ja niitä koskevat tavaran kuvaukset on luokiteltu 6-numeroisiin nimikkeisiin ja alanimikkeisiin. HS-nimikkeistö tarkistetaan viiden vuoden välein
                  2
               . Yli 200 maata ja talousaluetta soveltaa sitä eri puolilla maailmaa. Näin ollen yli 98 % kaikista maailmassa kaupattavista tavaroista luokitellaan sitä käyttäen.

               Yleissopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1988.

               Euroopan unioni ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat yleissopimuksen osapuolia.

               2.2.
                     Maailman tullijärjestö (WCO)

               Vuonna 1952 tulliyhteistyöneuvostona perustettu Maailman tullijärjestö (WCO) on riippumaton hallitustenvälinen elin, jonka tehtävänä on parantaa tullihallintojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta. WCO tarjoaa jäsenilleen useita yleissopimuksia ja muita kansainvälisiä välineitä sekä teknistä apua ja koulutusta. WCO:n jäseninä on tällä hetkellä 184 tullilaitosta eri puolilla maailmaa.

               WCO:n hallintoelin on neuvosto, jolla on tehtäviensä hoidossa käytössä sihteeristön ja useiden teknisten ja neuvoa-antavien komiteoiden pätevyys ja taidot.

               WCO:n tekninen komitea, joka vastaa sopimukseen liittyvästä valmistelutyöstä, on HS-komitea. HS-komitean päätehtävät ovat seuraavat:

               ·HS:n oikeudellisten tekstien yhdenmukaisen tulkinnan ja soveltamisen varmistaminen mm. ratkaisemalla sopimuspuolten väliset luokituskiistat, mikä helpottaa kauppaa;

               ·se esittää muutoksia ja päivityksiä harmonoituun järjestelmään, jotta voidaan ottaa huomioon teknologian kehitys ja muutokset kaupan rakenteissa sekä muut käyttäjien tarpeet;

               ·se edistää HS:n laajaa soveltamista ja tarkastelee siihen liittyviä yleisiä ja poliittisia kysymyksiä.

               Yleissopimuksen 6 artiklan 6 kappaleessa määrätään, että HS-komitea ”laatii itse työjärjestyksensä päätöksellä, jonka on tehnyt vähintään kaksi kolmasosaa kaikista äänioikeutetuista jäsenistä. Näin laadittu työjärjestys on alistettava neuvoston hyväksyttäväksi.”

               HS-komitean työjärjestyksen säännön 26 nojalla työjärjestys voidaan tarkistaa kokonaan tai osittain yleissopimuksen 6 artiklan 6 kappaleen määräysten mukaisesti.

               WCO:ssa esitettävät HS:ään liittyviä asioita koskevat unionin kannat koordinoidaan jäsenvaltioiden kanssa. Unionilla ja sen jäsenvaltioilla on HS-komiteassa yhteensä vain yksi ääni. EU:n toimivaltaan kuuluvissa asioissa, kuten HS:ään liittyvissä asioissa, EU äänestää WCO:n neuvostossa läsnä olevien jäsenvaltioiden puolesta.

               2.3.
                     WCO:n neuvoston suunniteltu säädös

               WCO:n neuvoston on määrä hyväksyä HS-komitean työjärjestyksen sääntöjä 19 ja 20 koskevat muutokset 139. ja 140. istunnoissaan (23.–25. kesäkuuta 2022).

               HS-komitea hyväksyi 64. istunnossaan (syyskuussa 2019) yksimielisesti työjärjestyksen sääntöä 20 koskevan muutosehdotuksen varaumamenettelyn selkeyttämiseksi. Pandemian vuoksi tätä kysymystä ei ole vielä toimitettu WCO:n neuvoston hyväksyttäväksi.

               HS-komitea hyväksyi 68. istunnossaan (syyskuussa 2021) työjärjestyksen sääntöä 19 koskevan muutosehdotuksen äänestysmenettelyn selkeyttämiseksi.

               Työjärjestyksen sääntöjä 19 ja 20 koskevat muutosehdotukset esitetään jäljempänä.

               Muutos työjärjestyksen sääntöön 19

               –Säännön 19 kolmatta ja neljättä kappaletta koskevalla muutosluonnoksella selkeytettäisiin sitä, miten määritetään enemmistö, joka tarvitaan HS-komiteassa yleissopimuksen muutoksia, kuten HS-nimikkeistön muutoksia, koskevien päätösten tekemiseksi (vähintään kaksi kolmasosaa komitean jäsenten antamista äänistä) tai muiden sellaisten päätösten tekemiseksi, jotka edellyttävät yksinkertaista enemmistöä (yli 50 prosenttia komitean jäsenten antamista äänistä), kuten luokittelupäätökset, selitykset, luokittelusuositukset jne.

               –Pääasiallisena tavoitteena on varmistaa, että jos vaihtoehtoja on useita, noudatetaan sujuvaa ja avointa menettelyä, jotta komitean päätös johtaa siihen, että komitean jäsenten yleinen enemmistö puoltaa sitä vaihtoehtoa, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun vähemmän kannatusta saaneet vaihtoehdot on poistettu vaiheittain.

               –Muutosluonnos esitetään seuraavassa taulukossa (ja muutokset on alleviivattu):

                        Nykyinen teksti

                        Uusi teksti

                        Kolmas kappale

                        Yleissopimuksen muutoksia koskevat päätökset tehdään vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä komitean jäsenten antamista äänistä.

                        Yleissopimuksen muutoksia koskevat päätökset tehdään vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä komitean jäsenten antamista äänistä. Jos kuitenkin muutokselle on kaksi tai useampia vaihtoehtoja, komitea noudattaa ensin vaiheittaista äänestysmenettelyä, joka esitetään jäljempänä yksinkertaista ääntenenemmistöä koskevissa menettelyissä, rajoittaakseen vaihtoehdot yhteen. Kun muutokselle on jäljellä enää yksi vaihtoehto, lopullinen äänestys järjestetään kahden kolmasosan enemmistöä koskevan säännön mukaisesti siitä, hyväksytäänkö muutos vai hylätäänkö se.

                        Neljäs kappale

                        Muut päätökset tehdään komitean jäsenten antamien äänten yksinkertaisella enemmistöllä.

                        Muut päätökset tehdään komitean jäsenten antamien äänten yksinkertaisella enemmistöllä (yli 50 prosenttia). Jos vaihtoehtoja on enemmän kuin kaksi eikä yksikään niistä ole saanut yli 50 prosenttia komitean jäsenten antamista äänistä, sovelletaan yksinkertaista ääntenenemmistöä koskevaa vaiheittaista äänestysmenettelyä, jossa vaihtoehtojen määrä vähenee sitä mukaa kuin vähiten ääniä saanut vaihtoehto jätetään pois, kunnes eniten ääniä saanut vaihtoehto saa yli 50 prosenttia komitean jäsenten antamista äänistä.

               Muutos työjärjestyksen sääntöön 20

               –Muutosluonnoksen myötä säännön 20 kappaleesta 1 tulisi kappale 2 ja mainitun säännön kappaleesta 4 tulisi kappale 1, ja siinä täsmennetään, että WCO:n pääsihteerille osoitettujen pyyntöjen saattaa HS-komitean käsittelemä asia neuvoston ratkaistavaksi tai palauttaa tällainen asia HS-komitean uudelleenkäsittelyyn olisi saavuttava pääsihteerille ennen määräajan viimeistä päivää kello 24.00 (Brysselin aikaa).

               –Kyseinen muutos on erityisen merkittävä tullihallinnoille jotka sijaitsevat eri aikavyöhykkeellä kuin WCO:n päätoimipaikka ja joiden toimittamat ilmoitukset WCO:n pääsihteeri saattaa ottaa vastaan vasta sen jälkeen, kun uudelleenkäsittelyä koskevien pyyntöjen esittämiselle asetettu määräaika on päättynyt WCO:n sihteeristön sijaintipaikan aikavyöhykkeellä.

               –Muutosluonnos esitetään seuraavassa taulukossa (ja muutokset on alleviivattu):

                        Nykyinen teksti

                        Uusi teksti

                        Pääsihteeri voi neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla palauttaa sopimuspuolen pyynnöstä yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaleen nojalla käsiteltävät asiat suoraan komiteaan, jos pyyntö esitetään kirjallisesti viimeistään sitä kuukautta seuraavan toisen kuukauden lopussa, jonka aikana komitean istunto päättyi. Tämän jälkeen pääsihteeri ottaa asian komitean seuraavan istunnon esityslistalle uudelleenkäsittelyä varten.

                        Jos samaan asiaan liittyviä pyyntöjä on saatu eri sopimuspuolilta, joista jotkut ovat pyytäneet asian ratkaisemista neuvostossa ja jotkut sen käsittelyä komiteassa, tai jos jokin sopimuspuoli ei täsmennä, olisiko asia saatettava neuvoston ratkaistavaksi vai suoraan komitean käsiteltäväksi, asia saatetaan neuvoston ratkaistavaksi. Pääsihteeri ilmoittaa kaikille sopimuspuolille ottaneensa vastaan pyynnön saattaa asia neuvoston tai komitean käsiteltäväksi.

                        Sopimuspuoli, joka pyytää asian saattamista neuvoston ratkaistavaksi tai komitean käsiteltäväksi, voi peruuttaa pyyntönsä milloin tahansa ennen kuin neuvosto ratkaisee asian tai komitea käsittelee sen uudelleen. Komitea käsittelee kuitenkin asian, jonka neuvosto on saattanut sen käsiteltäväksi. Jos sopimuspuoli peruuttaa pyynnön, komitean alkuperäinen päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei samaa asiaa koskevaa toisen sopimuspuolen pyyntöä ole vireillä. Pääsihteeri ilmoittaa sopimuspuolille peruuttamisista.

                        Pääsihteerille yleissopimuksen 8.2 artiklan ja neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla osoitettavat pyynnöt saattaa asia neuvoston ratkaistavaksi tai komitean uudelleenkäsittelyyn on toimitettava aikaisintaan komitean istunnon päättymistä seuraavana päivänä ja viimeistään sitä kuukautta, jonka aikana kyseinen istunto on päättynyt, seuraavan toisen kuukauden lopussa.

                        Kun asia saatetaan yleissopimuksen 8 artiklan 3 kappaleen ja neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla komitealle kokonaan tai osittain uudelleenkäsiteltäväksi, tätä pyytäneen sopimuspuolen on toimitettava pääsihteerille vähintään 60 päivää ennen komitean seuraavan istunnon alkua huomautus, jossa se perustelee uudelleenkäsittelyä koskevan pyyntönsä ja ehdotuksensa asian ratkaisemiseksi. Pääsihteeri toimittaa kyseisen huomautuksen muille sopimuspuolille.

                        Pääsihteerille yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaleen ja neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla osoitettavat pyynnöt saattaa asia neuvoston ratkaistavaksi tai komitean uudelleenkäsittelyyn on esitettävä aikaisintaan komitean istunnon päättymistä seuraavana päivänä ja viimeistään sitä kuukautta, jonka aikana kyseinen istunto on päättynyt, seuraavan toisen kuukauden lopussa. Pyyntö katsotaan esitetyksi määräajassa, jos pääsihteeri on vastaanottanut sen ennen määräajan viimeistä päivää klo 24.00 (Brysselin aikaa).

                        Pääsihteeri voi neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla palauttaa sopimuspuolen pyynnöstä yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaleen nojalla käsiteltävät asiat suoraan komiteaan, jos pyyntö esitetään edellisessä kappaleessa eritellyn määräajan kuluessa. Tämän jälkeen pääsihteeri ottaa asian komitean seuraavan istunnon esityslistalle uudelleenkäsittelyä varten.

                        Jos samaan asiaan liittyviä pyyntöjä on saatu eri sopimuspuolilta, joista jotkut ovat pyytäneet asian ratkaisemista neuvostossa ja jotkut sen käsittelyä komiteassa, tai jos jokin sopimuspuoli ei täsmennä, olisiko asia saatettava neuvoston ratkaistavaksi vai suoraan komitean käsiteltäväksi, asia saatetaan neuvoston ratkaistavaksi. Pääsihteeri ilmoittaa kaikille sopimuspuolille ottaneensa vastaan pyynnön saattaa asia neuvoston tai komitean käsiteltäväksi.

                        Sopimuspuoli, joka pyytää asian saattamista neuvoston ratkaistavaksi tai komitean käsiteltäväksi, voi peruuttaa pyyntönsä milloin tahansa ennen kuin neuvosto ratkaisee asian tai komitea käsittelee sen uudelleen. Komitea käsittelee kuitenkin asian, jonka neuvosto on saattanut sen käsiteltäväksi. Jos sopimuspuoli peruuttaa pyynnön, komitean alkuperäinen päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei samaa asiaa koskevaa toisen sopimuspuolen pyyntöä ole vireillä. Pääsihteeri ilmoittaa sopimuspuolille peruuttamisista.

                        Kun asia saatetaan yleissopimuksen 8 artiklan 3 kappaleen ja neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla komitealle kokonaan tai osittain uudelleenkäsiteltäväksi, tätä pyytäneen sopimuspuolen on toimitettava pääsihteerille vähintään 60 päivää ennen komitean seuraavan istunnon alkua huomautus, jossa se perustelee uudelleenkäsittelyä koskevan pyyntönsä ja ehdotuksensa asian ratkaisemiseksi. Pääsihteeri toimittaa kyseisen huomautuksen muille sopimuspuolille.

               3.
                     Unionin puolesta otettava kanta

               Ehdotettavassa kannassa puolletaan HS-komitean työjärjestyksen muuttamista koskevaa suositusluonnosta.

               EU:n kannalta on tärkeää, että tällainen muutos hyväksytään, koska sillä pyritään selkeyttämään HS-komitean päätöksentekoprosessia ja varmistamaan, että päätökset tekee komitean jäsenten kiistaton enemmistö.

               Neuvotteluja käytiin jäsenvaltioiden kanssa tulliasiantuntijaryhmässä (HS/WCO-kooordinointijaosto) ja neuvostossa.

               Ehdotettava kanta on näin ollen seuraava:

               –Unionin olisi puollettava työjärjestyksen muutoksen hyväksymistä.

               –Unionin olisi tarvittaessa puollettava myös WCO:n sihteeristön mahdollisesti ehdottamia tekstinlaadintaan liittyviä lisämuutoksia.

               Ehdotettava EU:n kanta on HS-komitean vakiintuneen tullipolitiikan ja -käytännön mukainen.

               Ehdotettava kanta on tarpeen, jotta EU voi esittää kantansa seuraavassa WCO:n neuvostossa.

               4.
                     Oikeusperusta

               4.1.
                     Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.
                     Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               Sen vuoksi unionin puolesta otettavan kannan vahvistamista ja suunniteltua säädöstä koskevan päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.1.2.
                     Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               WCO:n neuvosto on sopimuksella eli 15. joulukuuta 1950 tehdyllä tulliyhteistyöneuvoston perustamisesta tehdyllä yleissopimuksella perustettu elin. Se on elin, joka vastaa harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen nojalla kyseisen yleissopimuksen muuttamista koskevien suositusten antamisesta sopimuspuolille ja HS-komitean työjärjestyksen hyväksymisestä.

               WCO:n neuvoston odotetaan hyväksyvän yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti HS-komitean työjärjestyksen muutoksen kesäkuun istunnossaan. Kun muutos on hyväksytty, sillä on oikeusvaikutuksia EU:n lainsäädäntöön eli tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteeseen 1. Tämä johtuu siitä, että mainitun asetuksen 2 artiklan a alakohdassa todetaan, että ”2.  Yhdistettyyn nimikkeistöön sisältyvät: a) harmonoidun järjestelmän nimikkeistö;” ja että kyseinen muutos vaikuttaa siihen, miten harmonoidun järjestelmän nimikkeistön tulkintaa ja muuttamista koskeva päätöksenteko tapahtuu HS-komiteassa ja näin ollen sitä, miten yhdistettyä nimikkeistöä tulkitaan.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.
                     Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.
                     Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.
                     Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Koska suunnitellun päätöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät tariffiin luokittelun tulkintaa koskevaan päätöksentekoon, yhteistä kauppapolitiikkaa koskevan kansainvälisen sopimuksen soveltamiseen sekä harmonoidun järjestelmän nimikkeistön ja CN:n täytäntöönpanoon, ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 31 artikla, 43 artiklan 2 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.

               4.3.
                     Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 31 artikla, 43 artiklan 2 kohta ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.
                     Talousarviovaikutukset

               Ehdotuksella ei ole vaikutuksia Euroopan unionin talousarvioon.

               2022/0129 (NLE)

               Ehdotus:

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Maailman tullijärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoidun järjestelmän (HS) komitean työjärjestyksen muutosluonnoksen hyväksymiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1) Unioni teki neuvoston päätöksellä 87/369
                  41 kansainvälisen yleissopimuksen harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä, jäljempänä ’yleissopimus’, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1988.

               (2) Yleissopimuksen 6 artiklan 6 kappaleen mukaan harmonoidun järjestelmän komitea, jäljempänä ’HS-komitea’, laatii itse työjärjestyksensä päätöksellä, jonka on tehnyt vähintään kaksi kolmasosaa kaikista äänioikeutetuista jäsenistä. Näin laadittu työjärjestys on alistettava neuvoston hyväksyttäväksi.

               (3) WCO:n neuvoston odotetaan hyväksyvän HS-komitean työjärjestyksen muutosluonnoksen kesäkuun istunnoissaan. Kyseinen muutos hyväksytään HS-komitean sen 64. istunnossa (18–27 päivä syyskuuta 2019) ja 68. istunnossa (6–28 päivä syyskuuta 2021) laatiman ehdotuksen perusteella. Se tulee voimaan, kun se on hyväksytty.

               (4) On erittäin tärkeää, että HS-komitea tekee päätöksensä avoimesti ja tehokkaasti ja että komitean jäsenet tukevat kyseisiä päätöksiä mahdollisimman laajasti.

               (5) Koska mainittu HS-komitean työjärjestyksen muutosluonnos edellyttää WCO:n neuvoston hyväksyntää, on aiheellista vahvistaa unionin puolesta otettava kanta, sillä kun ehdotus on hyväksytty, muutettu työjärjestys sitoo unionia ja voi vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön eli asetuksen (ETY) N:o 2658/87
                  52 liitteeseen I.

               (6) Sen vuoksi on aiheellista, että unionin kantana olisi oltava se, että HS-komitean työjärjestyksen muutosluonnosta puolletaan ja että siihen voidaan tarvittaessa tehdä pieniä tekstinlaadintaan liittyviä mukautuksia tai kielellisiä mukautuksia,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               WCO:n neuvoston kesäkuun 2022 istunnoissa unionin puolesta otettavana kantana on se, että liitteessä olevaa HS-komitean työjärjestyksen muutosluonnosta puolletaan.

               Unionin edustajat voivat sopia, että ehdotukseen tehdään jäsenvaltioita kuullen pieniä tekstinlaadintaan liittyviä mukautuksia tai kielellisiä mukautuksia tulevissa WCO:n neuvoston istunnoissa tapahtuvan kehityksen valossa tai että niitä tehdään paikalla järjestettävissä koordinointikokouksissa ilman uutta neuvoston päätöstä.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                     (1)

                        Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (2)

                        HS-nimikkeistö otettiin käyttöön vuonna 1988, ja sen jälkeen sitä on tarkistettu kuusi kertaa. Kyseiset tarkistukset tulivat voimaan vuosina 1996, 2002, 2007, 2012, 2017 ja 2022.

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)
                  1
                        Neuvoston päätös 87/369/ETY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1987, harmonisoitua tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmää koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja siihen liittyvän muutospöytäkirjan hyväksymisestä (EYVL L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (5)
                  2
                        Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

    ---documentbreak---

               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 27.4.2022
            COM(2022) 186 final

            LIITE
            asiakirjaan
            Ehdotus neuvoston päätökseksi
            Maailman tullijärjestön neuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta harmonoidun järjestelmän (HS) komitean työjärjestyksen muutosluonnoksen hyväksymiseen

               LIITE

               Muutos työjärjestyksen sääntöön 19

                        Kolmas kappale

                        Yleissopimuksen muutoksia koskevat päätökset tehdään vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä komitean jäsenten antamista äänistä. Jos kuitenkin muutokselle on kaksi tai useampia vaihtoehtoja, komitea noudattaa ensin vaiheittaista äänestysmenettelyä, joka esitetään jäljempänä yksinkertaista ääntenenemmistöä koskevissa menettelyissä, rajoittaakseen vaihtoehdot yhteen. Kun muutokselle on jäljellä vain yksi vaihtoehto, lopullinen äänestys järjestetään kahden kolmasosan enemmistöä koskevan säännön mukaisesti siitä, hyväksytäänkö muutos vai hylätäänkö se.

                        Neljäs kappale

                        Muut päätökset tehdään komitean jäsenten antamien äänten yksinkertaisella enemmistöllä (yli 50 prosenttia). Jos vaihtoehtoja on enemmän kuin kaksi eikä yksikään niistä ole saanut yli 50 prosenttia komitean jäsenten antamista äänistä, sovelletaan yksinkertaista ääntenenemmistöä koskevaa vaiheittaista äänestysmenettelyä, jossa vaihtoehtojen määrä vähenee sitä mukaa kuin vähiten ääniä saanut vaihtoehto jätetään pois, kunnes eniten ääniä saanut vaihtoehto saa yli 50 prosenttia komitean jäsenten antamista äänistä.

               Muutos työjärjestyksen sääntöön 20

                        Pääsihteerille yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaleen ja neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla osoitettavat pyynnöt saattaa asia neuvoston ratkaistavaksi tai komitean uudelleenkäsittelyyn on esitettävä aikaisintaan komitean istunnon päättymistä seuraavana päivänä ja viimeistään sitä kuukautta, jonka aikana kyseinen istunto on päättynyt, seuraavan toisen kuukauden lopussa. Pyyntö katsotaan esitetyksi määräajassa, jos pääsihteeri on vastaanottanut sen ennen määräajan viimeistä päivää klo 24.00 (Brysselin aikaa).

                        Pääsihteeri voi neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla palauttaa sopimuspuolen pyynnöstä yleissopimuksen 8 artiklan 2 kappaleen nojalla käsiteltävät asiat suoraan komiteaan, jos pyyntö esitetään edellisessä kappaleessa eritellyn määräajan kuluessa. Tämän jälkeen pääsihteeri ottaa asian komitean seuraavan istunnon esityslistalle uudelleenkäsittelyä varten.

                        Jos samaan asiaan liittyviä pyyntöjä on saatu eri sopimuspuolilta, joista jotkut ovat pyytäneet asian ratkaisemista neuvostossa ja jotkut sen käsittelyä komiteassa, tai jos jokin sopimuspuoli ei täsmennä, olisiko asia saatettava neuvoston ratkaistavaksi vai suoraan komitean käsiteltäväksi, asia saatetaan neuvoston ratkaistavaksi. Pääsihteeri ilmoittaa kaikille sopimuspuolille ottaneensa vastaan pyynnön saattaa asia neuvoston tai komitean käsiteltäväksi.

                        Sopimuspuoli, joka pyytää asian saattamista neuvoston ratkaistavaksi tai komitean käsiteltäväksi, voi peruuttaa pyyntönsä milloin tahansa ennen kuin neuvosto ratkaisee asian tai komitea käsittelee sen uudelleen. Komitea käsittelee kuitenkin asian, jonka neuvosto on saattanut sen käsiteltäväksi. Jos sopimuspuoli peruuttaa pyynnön, komitean alkuperäinen päätös katsotaan hyväksytyksi, ellei samaa asiaa koskevaa toisen sopimuspuolen pyyntöä ole vireillä. Pääsihteeri ilmoittaa sopimuspuolille peruuttamisista.

                        Kun asia saatetaan yleissopimuksen 8 artiklan 3 kappaleen ja neuvoston päätöksen N:o 298 nojalla komitealle kokonaan tai osittain uudelleenkäsiteltäväksi, tätä pyytäneen sopimuspuolen on toimitettava pääsihteerille vähintään 60 päivää ennen komitean seuraavan istunnon alkua huomautus, jossa se perustelee uudelleenkäsittelyä koskevan pyyntönsä ja ehdotuksensa asian ratkaisemiseksi. Pääsihteeri toimittaa kyseisen huomautuksen muille sopimuspuolille.