Avis juridique important

|

51998PC0370

Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) viinin yhteisestä markkinajärjestelystä  /* KOM/98/0370 lopull. - CNS 98/0126 */

Virallinen lehti nro C 271 , 31/08/1998 s. 0021

Ehdotus neuvoston asetukseksi viinin yhteisestä markkinajärjestelystä (98/C 271/02) KOM(98) 370 lopull. - 98/0126 (CNS)(Komission esittämä 16 heinäkuuta 1998)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon,sekä katsoo, että1) maataloustuotteiden yhteismarkkinoiden toimintaan ja kehitykseen olisi liityttävä yhteisen maatalouspolitiikan toteuttaminen, ja siihen on erityisesti sisällyttävä maatalouden yhteinen markkinajärjestely, jonka muoto voi vaihdella tuotteiden mukaan,2) yhteisen maatalouspolitiikan päämääränä on saavuttaa perustamissopimuksen 39 artiklan tavoitteet ja erityisesti viinialalla on tarpeen markkinoiden vakauttaminen ja maatalousväestön kohtuullisen elintason turvaaminen; nämä tavoitteet voidaan saavuttaa sovittamalla voimavarat tarpeisiin erityisesti viinintuotantokykyä mukauttamalla sekä laatupolitiikan avulla,3) viinin markkinajärjestelyn nykyinen kehys on vahvistettu neuvoston asetuksella (ETY) N:o 822/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2087/97 (2), kokemuksen perusteella on aiheellista korvata se, jotta pystyttäisiin paremmin käsittelemään viinialan nykytilannetta, johon liittyy erityisesti rakenteellisten ylijäämien väheneminen, vaikka monivuotisten ylijäämien mahdollisuus on edelleen olemassa, koska viinialan tuotanto voi vaihdella huomattavasti sadosta toiseen,4) Uruguayn kierroksen sopimusten täytäntöönpanosta vuonna 1995 on ollut seurauksena toisaalta avoimemmat yhteisön markkinat, joilla perinteiset interventiotoimenpiteet ovat menettäneet suuren osan mahdollisesta vaikutuksestaan, ja toisaalta vähentyneet mahdollisuudet tuettuun vientiin, mikä edellyttää yhteisön tuottajilta kilpailukyvyn parantamista; suurin osa viennistä toteutuu jo ilman tukea,5) yhteisön viinialan tiettyjä osia tällä hetkellä koskeva suurin markkinaongelma on niiden rajallinen kyky mukautua riittävän nopeasti kilpailuun vaikuttaviin muutoksiin sisäisillä ja yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla; nykyinen viinin markkinajärjestely ei ole pystynyt tarjoamaan ratkaisuja viininviljelyalueilla, joiden tuotannolle on ollut vaikea löytää kannattavia markkinoita; niille alueille, joiden tuotteilla on laajenevat markkinat, ei ole löytynyt kehittymiseen tarvittavaa riittävää joustoa,6) komissio teki vuonna 1994 ehdotuksen viinin uudeksi markkinajärjestelyksi, mutta sitä ei hyväksytty; markkinatilanne on muuttunut ehdotuksen tekemisen jälkeen,7) sen vuoksi olisi uudistettava viinin yhteinen markkinajärjestely, jotta voitaisiin taata riittävä jousto, jonka avulla voidaan mukautua uuteen kehitykseen seuraavien yleisten tavoitteiden mukaisesti: yhteisön markkinoilla saavutettu tarjonnan ja kysynnän parempi tasapaino olisi säilytettävä, jotta tuottajat voivat hyötyä laajenevista markkinoista; viinialan pitkän aikavälin kilpailukykyä olisi parannettava; olisi poistettava mahdollisuus käyttää interventiota keinotekoisena ratkaisuna ylituotanto-ongelmaan; kaikki alkoholijuomien ja viiniköynnöksestä saatavien tuotteiden perinteiset markkinamahdollisuudet olisi säilytettävä; olisi myös tavoiteltava alueellista monimuotoisuutta ja vahvistettava tuottajien sekä toimialakohtaisten (tai vastaavien) organisaatioiden tehtävät,8) asetuksen (ETY) N:o 822/87 täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi on annettu seuraavat neuvoston asetukset: asetus (ETY) N:o 346/79 (3), asetus (ETY) N:o 351/79 (4), viimeksi muutettu asetuksella (ETY) N:o 1029/91 (5), asetus (ETY) N:o 460/79 (6), viimeksi muutettu asetuksella (ETY) N:o 3805/85 (7), asetus (ETY) N:o 456/80 (8), viimeksi muutettu asetuksella (ETY) N:o 1597/83 (9), neuvoston asetus (ETY) N:o 457/80 (10), (ETY) N:o 458/80 (11), muutettu asetuksella (ETY) N:o 596/91 (12), (ETY) N:o 1873/84 (13), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2612/97 (14), asetus (ETY) N:o 895/85 (15), muutettu asetuksella (ETY) N:o 3768/85 (16), asetus (ETY) N:o 823/87 (17), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1426/96 (18), asetus (ETY) N:o 1442/88 (19), (EY) N:o 191/98 (20), (ETY) N:o 3877/88 (21), (ETY) N:o 4252/88 (22), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1419/97 (23), asetus (ETY) N:o 2046/89 (24),viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2468/96 (25), (ETY) N:o 2048/89 (26), asetus (ETY) N:o 2389/89 (27), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2088/97 (28), asetus (ETY) N:o 2390/89 (29), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2611/97 (30), asetus (ETY) N:o 2391/89 (31), asetus (ETY) N:o 2392/89 (32), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1427/96 (33), asetus (ETY) N:o 3677/89 (34), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 2796/94 (35), asetus (ETY) N:o 3895/91 (36), (ETY) N:o 2332/92 (37), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1419/97, ja asetus (ETY) N:o 2333/92 (38), viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1429/96 (39), koska näitä asetuksia on muutettu useita kertoja ja olisi tehtävä lisää muutoksia, selkeyden vuoksi ne olisi laadittava uudelleen yhtenäiseksi tekstiksi,9) asetuksessa (ETY) N:o 822/87 säädetään, että neuvosto antaa yksityiskohtaiset säännöt sen soveltamisesta; tästä oli seurauksena sääntelyn monimutkaistuminen; edellä mainittuun neuvoston asetukseen sisältyi lukuisia teknisiä yksityiskohtia, jotka vaativat usein muuttamista; sen vuoksi tämän asetuksen olisi sisällettävä kaikki tarvittavat ohjeet sen soveltamiseksi; neuvoston olisi annettava perustamissopimuksen 155 artiklan mukaisesti komissiolle tarvittavat täytäntöönpanovaltuudet,10) viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevat säännöt ovat erittäin monimutkaiset; joissakin tapauksissa niissä ei oteta riittävästi huomioon alueellista erilaisuutta; sen vuoksi näitä sääntöjä olisi yksinkertaistettava mahdollisimman suuressa määrin ja politiikkaa olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön niin lähellä tuottajaa kuin yhteisön sääntelyn mukaisesti on mahdollista,11) olisi voitava vakiinnuttaa ja käyttää hyväksi markkinoiden parantunut tasapaino sekä mukauttaa tiettyjen tuotteiden tarjonta paremmin kysyntää vastaavaksi, tätä varten olisi luotava toimenpidekehys, joka koskee viinintuotantokyvyn hallintaa siten, että siihen sisältyisi istutuksiin keskipitkällä ajalla sovellettavia rajoituksia, lopullisesta viininviljelystä luopumisesta maksettavia palkkioita ja tukea viinitilojen rakenneuudistukseen,12) sellaisten rakenteellisten toimenpiteiden, jotka eivät suoraan koske viinintuotantoa, olisi kuuluttava [Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o . . ./. . .] (40) soveltamisalaan; myynnin ja kulutuksen edistämistä koskevilla toimenpiteillä on merkittävä vaikutus alan kilpailukykyyn, ja erityisesti yhteisön tuotteiden kulutuksen edistämistä kolmansien maiden markkinoilla olisi lisättävä; olisi kuitenkin turvattava johdonmukaisuus suhteessa yhteisön yleiseen myynninedistämispolitiikkaan, ja sen vuoksi viinialan toimenpiteiden olisi kuuluttava neuvoston asetuksen (EY) N:o [. . ./. . .] (41) [horisontaalinen edistämisasetus] soveltamisalaan,13) markkinoiden parempi tasapaino on toteutunut suhteellisen hitaasti ja sen saavuttaminen on ollut vaikeaa; istutusta koskevat nykyiset rajoitukset ovat osoittautuneet keskeiseksi tekijäksi tämän tasapainon saavuttamisessa; kokemus on osoittanut, että ei ole käytettävissä muita toimenpiteitä markkinoiden parantuneen tasapainon vakiinnuttamiseksi ja sen käyttämiseksi hyväksi; sen vuoksi näyttää olevan tarpeen valvoa tuottajan omaisuuden käyttöä tällä tavoin yleisen edun saavuttamiseksi,14) sen vuoksi olisi säilytettävä nykyiset istutusrajoitukset keskipitkäksi rajoitetuksi ajanjaksoksi, jotta kaikki rakenteelliset toimenpiteet voivat tulla voimaan; tämän vuoksi olisi kiellettävä viiniköynnöksen istuttaminen 31 päivään heinäkuuta 2010 asti, jollei sitä muuten tässä asetuksessa sallita,15) on ilmennyt, että nykyinen mahdollisuus sallia uusia istutuksia perusrunkojen emoviiniköynnösten tuottamista varten tai uusjaon tai pakkolunastuksen yhteydessä sekä kokeellista viininviljelyä, muiden kuin kaupan pidettävien tuotteiden tuottamista ja emoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatusta varten ei merkittävästi häiritse viinimarkkinoita, joten niiden olisi oltava edelleen sallittuja, jos ne ovat tarpeellisessa valvonnassa,16) nykyinen mahdollisuus sallia uusia istutuksia määritetyllä alueella tuotetun laatuviinin (tma-laatuviini) ja pöytäviinin, jolla on maantieteellinen merkintä, tuotantoa varten on osoittautunut hyödylliseksi välineeksi laatupolitiikassa, jolla tarjontaa pyritään sopeuttamaan kysyntään; tämä tavoite tulee kuitenkin saavutettua istutusoikeuksien varantojärjestelmällä, kun se saadaan toimintakykyiseksi; sen vuoksi nykyistä mahdollisuutta sallia nämä istutukset olisi jatkettava siirtymäkauden ajan 31 päivään heinäkuuta 2003 asti, johon mennessä varantojärjestelmän on tarkoitus olla toiminnassa, edellyttäen, että valvonta on riittävää,17) nykyinen mahdollisuus sallia viiniköynnöksen paikkausistutus on tarpeen vanhojen viinitarhojen uudistamiseksi; nykyinen järjestelmä olisi siis säilytettävä edellyttäen, että sitä valvotaan riittävästi; paremman jouston vuoksi järjestelmässä olisi sallittava myös paikkausistutusoikeuksien saaminen ja käyttö ennen niihin liittyvää raivausta edellyttäen, että valvonta on riittävää; yhteisön aikaisemman lainsäädännön tai aikaisemman kansallisen lainsäädännön mukaisesti saatuja paikkausistutusoikeuksia olisi noudatettava; sen vuoksi olisi oltava mahdollista siirtää paikkausistutusoikeuksia toiselle tilalle, jos valvonta on riittävää ja jos tällainen siirto ei haittaa markkinoita tai jos se tehdään laatupolitiikan vuoksi taikka jos siihen liittyy tilan osan siirtäminen,18) viinintuotantokyvyn hallinnan parantamiseksi ja paikkausistutusoikeuksien tehokkaan käytön edistämiseksi, jolla lievennetään istutusrajoitusten vaikutusta, olisi perustettava kansallisten tai alueellisten varantojen järjestelmä,19) jäsenvaltioille olisi annettava laaja harkintavalta varantojen hallinnossa edellyttäen, että valvonta on riittävää, jotta ne voisivat mukauttaa varantoihin siirrettyjen oikeuksien käytön paikallisiin tarpeisiin; tähän olisi liityttävä mahdollisuus ostaa istutusoikeuksia varannon kartuttamiseksi sekä myydä niitä varannosta,20) erityisten etujen myöntäminen nuorille tuottajille helpottaa toiminnan aloittamisen lisäksi myös tilojen rakenteellista mukauttamista toiminnan aloittamisen jälkeen; sen vuoksi nuorilla viljelijöillä olisi oltava oikeus saada korvauksetta istutusoikeuksia varannosta,21) voimavarojen tehokkaimman mahdollisen käytön varmistamiseksi ja tarjonnan mukauttamiseksi kysyntään istutusoikeuksien haltijoiden olisi käytettävä oikeudet kohtuullisen ajan kuluessa tai muutoin ne olisi siirrettävä varantoon; samoista syistä varantoon siirretyt oikeudet olisi myönnettävä kohtuullisen ajan kuluessa,22) parantuneen markkinatasapainon ja laajenevien maailmanmarkkinoiden vuoksi istutusoikeuksien lisääminen on perusteltavissa; nämä oikeudet olisi siirrettävä varantoon, jos niihin liittyvä tuotanto vastaa kysyntää; tätä lisäystä olisi vähennettävä sen mukaan, onko uusien viljelmien istutusoikeuksia myönnetty muulla tavoin ja onko lainvastaisesti istutettujen alojen tilanne säännönmukaistettu,23) istutusta koskevista nykyisistä rajoituksista huolimatta istutuksia on tehty rajoitusten vastaisesti; nykyiset seuraamukset, joiden tarkoituksena on taata se että laittomasti istutettujen alueiden tuotteet eivät aiheuta häiriöitä markkinoilla, ovat osoittautuneet vaikeiksi panna täytäntöön; sen vuoksi laittomasti istutetut alat olisi raivattava; tämän vaatimuksen olisi koskettava kaikkia sääntöjen vastaisia istutuksia, jotka on tehty tämän asetusehdotuksen julkaisemisen jälkeen, josta alkaen tuottajien olisi oltava tietoisia ehdotuksesta ottaa tämä vaatimus käyttöön,24) oikeusvarmuuden vuoksi ei ole mahdollista määrätä yhteisön tasolla rajoitusten vastaisesti istutettujen alojen raivaamisesta ennen tämän asetusehdotuksen julkaisemista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta voimassa olevien kansallisten toimenpiteiden soveltamista; sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi tietyn kauden ajan voitava säännönmukaistaa tällaisten alueiden tilanne, jotta viinintuotantokykyä olisi helpompi valvoa; säännönmukaistaminen voidaan toteuttaa eri tavoin eri alueilla sen mukaan, onko niillä lainvastaisesti paikkausistutuksia tai uusien viljelmien istutuksia, koska jälkimmäiset johtavat todennäköisemmin tuotannon lisääntymiseen,25) jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon paikalliset olosuhteet ja soveltaa niiden perusteella tarvittaessa tiukempia sääntöjä uusien viljelmien istutuksiin ja paikkausistutuksiin,26) eräillä alueilla tuotannon ja kysynnän paremman vastaavuuden edistämiseksi koko alalla olisi kannustettava lopulliseen luopumiseen viininviljelyaloista; sen vuoksi olisi myönnettävä palkkio tähän tarkoitukseen; sillä edellytyksellä, että turvataan riittävä valvonta, tällaisen palkkion hallinto olisi jätettävä jäsenvaltioiden toteutettavaksi yhteisön sääntelyn mukaisesti, jotta kyseisten alueiden palkkiot voitaisiin kohdentaa paremmin; sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi erityisesti voitava nimetä asianomaiset alueet ja vahvistaa palkkion määrät puolueettomin perustein ja yleisen enimmäismäärän rajoissa,27) niiden jäsenvaltioiden tuotanto, joissa tuotetaan alle 25 000 hehtolitraa viiniä vuodessa, ei vaikuta merkittävästi markkinoiden tasapainoon; sen vuoksi nämä jäsenvaltiot olisi vapautettava istutusta koskevista rajoituksista, mutta niille ei pitäisi antaa oikeutta lopullisesta viininviljelyaloista luopumista koskevaan palkkioon,28) on muita alueita, joilla tuotanto ei ole suhteessa kysyntään mutta joiden tuotannon mukauttaminen saavutetaan paremmin uudistamalla viinitilojen rakennetta uusiin lajikkeisiin siirtymisen avulla, viinitarhojen siirrolla tai parantamalla hallinnon tekniikkaa; tätä varten olisi myönnettävä tukea edellyttäen, että sen valvonta on riittävää,29) suunnitelmat olisi tehtävä mahdollisimman lähellä tuotantotasoa, jotta alueellinen monimuotoisuus tulee otetuksi huomioon; sen vuoksi jäsenvaltioiden, alueiden, toimialakohtaisten organisaatioiden tai tuottajaryhmittymien olisi laadittava suunnitelmat; jäsenvaltioiden vastuulla on kuitenkin varmistaa, että suunnitelmat ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia,30) rakenteellisella uudistamisella on kaksi taloudellista vaikutusta tuottajaan; nämä ovat siirtymisen aikana aiheutuvat tulonmenetykset ja siirtymisen aineelliset kustannukset; sen vuoksi tuen olisi katettava nämä molemmat vaikutukset,31) viinintuotantokyvyn hallinnan parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi tehtävä sitä koskeva selvitys; jäsenvaltioita on tarpeen kannustaa selvityksen tekemiseen; sen vuoksi oikeus lainvastaisesti istutettujen alojen tilanteen säännönmukaistamiseen, istutusoikeuksien lisäys ja rakenneuudistustuki olisi rajoitettava koskemaan niitä jäsenvaltioita, jotka ovat toteuttaneet selvityksen,32) viinilajikkeiden luokittelu on paras toteuttaa mahdollisimman lähellä tuottajaa; sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi otettava tämä tehtävä yhteisöltä,33) yhteisön viinitilarekisteriä koskeva neuvoston asetus (ETY) N:o 2392/86 (42), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1596/96 (43), olisi pidettävä voimassa, jotta ne jäsenvaltiot, jotka ovat vielä perustamassa sitä, voisivat saada työn päätökseen; olisi kuitenkin säädettävä sen muuttamisesta tai kumoamisesta myöhemmin,34) markkinoiden tasapainon säilyttämiseksi olisi säädettävä pöytäviinin ja eräiden rypäleen puristemehujen yksityisen varastoinnin tuesta; toimenpiteen olisi oltava mahdollisimman joustava ja mukauduttava markkinoiden liikkeisiin; erityisesti tätä varten olisi sen vuoksi voitava keskeyttää sen soveltaminen lyhyellä varoitusajalla,35) olisi poistettava mahdollisuus käyttää interventiota keinotekoisena ratkaisuna ylituotanto-ongelmaan, mutta säilytettävä alkoholijuomien ja viiniköynnöksestä saatavien tuotteiden perinteiset myyntikanavat; tätä varten olisi muutettava tislausjärjestelmää; sen vuoksi olisi säädettävä seuraavista tislauksen muodoista: viiniyttämisen sivutuotteiden pakollinen tislaus, sellaisista viinirypäleistä valmistettujen viinien pakollinen tislaus, joita ei ole luokiteltu yksinomaan viininvalmistukseen käytettäviin rypälelajikkeisiin, alkoholijuomien markkinoiden toimitukset turvaava tislaustoimenpide ja erityinen tislaustoimenpide; muista tislaamisen muodoista olisi luovuttava; näiden toimenpiteiden olisi oltava mahdollisimman joustavia, jotta niillä voitaisiin vastata markkinoiden tarpeisiin ja alueellisten erityisolosuhteiden vaatimuksiin,36) ylipuristamalla saadun viini heikon laadun vuoksi tällainen käytäntö olisi kiellettävä ja säädettävä sen käytön estämiseksi rypäleen puristejäännöksen ja viinisakan pakollisesta tislaamisesta sekä velvollisuudesta tislata tai tietyissä olosuhteissa poistaa valvotusti viiniyttämisen sivutuotteet,37) sellaisista viinirypäleistä valmistettujen viinien tuotanto, joita ei ole luokiteltu yksinomaan viininvalmistukseen käytettäviin rypälelajikkeisiin, olisi suunnattava ensi sijassa perinteisiin käyttötapoihin väkevien alkoholijuomien alalla sekä muihin perinteisiin markkinamahdollisuuksiin; olisi säädettävä näihin käyttöihin suunnatut tavanomaiset määrät ylittävän viinin pakollisesta tislaamisesta,38) alkoholijuomien markkinat tarjoavat perinteisesti tärkeitä myyntikanavia viinille ja viiniköynnöksestä saataville tuotteille; sen vuoksi yhteisön olisi tuettava pöytäviinin ja pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin tislausta, jolla varmistetaan toimitukset näille markkinoille; tuki olisi myönnettävä tislauksesta maksettavan perustuen ja tisleen varastoinnista myönnettävän tuen muodossa,39) markkinoiden vakavan häiriintymisen ja vakavien laatuongelmien varalta olisi otettava käyttöön erityinen tislaustoimenpide; komission olisi vahvistettava tuen määrä ja muoto erityistilanteiden huomioonottamiseksi; toimenpiteen olisi oltava vapaaehtoinen tuottajille,40) tislaamalla saatu alkoholi olisi käytettävä tavalla, joka mahdollistaa suuremman avoimuuden ja paremman valvonnan sekä auttaa välttämään alkoholin perinteisten markkinoiden häiriintymisen,41) tilavuusprosentteina ilmaistun luonnollisen alkoholipitoisuuden lisäämistä ei nykyisin toteuteta kaikille yhteisön tuottajille samoilla taloudellisilla edellytyksillä tässä asetuksessa sallittujen monien enologisten käytäntöjen vuoksi; tästä aiheutuvan syrjivyyden poistamiseksi olisi edistettävä viiniköynnöksestä saatavien tuotteiden käyttöä väkevöimiseen, mikä lisää niiden myyntikanavia ja auttaa välttämään viinin ylituotantoa; tämän saavuttamiseksi olisi yhdenmukaistettava väkevöimiseen käytettävien eri tuotteiden hinnat; tämä voidaan saavuttaa tietyiltä alueilta tulevan, väkevöimiseen käytettävän tiivistetyn rypäleen puristemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tukijärjestelmän avulla,42) on edelleen tarpeen lisätä viiniköynnöksestä saatavien tuotteiden käyttöä vakaamman tasapainon saavuttamiseksi tuotannon ja käytön välillä; on ilmeisesti perusteltua puuttua pöytäviininvalmistukseen jo sen aikaisessa tuotantovaiheessa suosimalla rypäleen puristemehun käyttöä muuhun kuin viiniyttämiseen myöntämällä tukea, jolla varmistetaan yhteisön viinialan tuotteiden perinteisten myyntikanavien säilyttäminen; toimenpidettä olisi sovellettava perinteiset tuotantomenetelmät huomioon ottaen ja siten, että vältetään kilpailun vääristyminen,43) pakollista tislaamista koskevan toimenpiteen mukaiset velvollisuutensa laiminlyöneet tuottajat olisi jätettävä muiden interventiotoimenpiteiden ulkopuolelle,44) olisi myös säädettävä mahdollisista toimenpiteistä, jos hinnat nousevat korkeiksi yhteisön markkinoilla,45) viinimarkkinoiden erityispiirteet huomioon ottaen on todennäköistä, että sellaisten tuottajaorganisaatioiden muodostaminen, joiden jäsenillä on velvollisuus noudattaa tiettyjä sääntöjä erityisesti kaupan pitämisen osalta, edistää yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista; sen vuoksi olisi säädettävä tällaisten organisaatioiden muodostamisen ja toiminnan hyväksymistä koskevista toimenpiteistä; tällaisten ryhmien muodostamisen on perustuttava vapaaehtoisuuteen ja hyötyihin, jotka tuottajaorganisaatiot voivat tarjota jäsenilleen palvelujen laajuuden ja tehokkuuden ansiosta,46) tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen toiminnan tehostamiseksi entisestään ja toivottavan vakauden varmistamiseksi markkinoilla olisi annettava jäsenvaltioille lupa ulottaa tietyin edellytyksin erityisesti tuotannossa, markkinoillesaattamisessa ja ympäristönsuojelussa sovellettavat säännöt, jotka kyseisen alueen tuottajaorganisaatio tai -liitto on antanut jäsenilleen, koskemaan kyseisen alueen kaikkia organisaatioon kuulumattomia tuottajia; tietyt sääntöjen ulottamisesta aiheutuvat kulut olisi voitava saattaa todisteiden esittämistä vastaan kyseisten tuottajien maksettaviksi, jos nämä hyötyvät sääntöjen vaikutuksista,47) yksittäisten tai jo ryhmittyneiden toimijoiden aloitteesta muodostetuissa, toimialakohtaisissa (tai vastaavissa) organisaatioissa, jotka edustavat huomattavaa osaa viinialan eri ammattiryhmistä, markkinatilanteet voidaan ottaa huomioon entistä paremmin ja taloudellisen käyttäytymisen kehittymistä voidaan edistää tuotantoa koskevien tietojen ja tuotannonjärjestämisen, tarjontamuotojen ja kaupan pitämisen parantamiseksi entisestään; kyseisten toimialakohtaisten organisaatioiden toimien vaikuttaessa yleisesti perustamissopimuksen 39 artiklan ja erityisesti tämän asetuksen tavoitteiden toteutumiseen jäsenvaltioille olisi voitava kyseisten toimien määrittelemisen jälkeen antaa mahdollisuus myöntää erityinen hyväksyntä niille kyseisistä organisaatioista, jotka osoittavat kiistattomasti edustavuutensa ja harjoittavat edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista edistävää toimintaa,48) tuottajaorganisaatioiden tai niiden liittojen antamien sääntöjen ulottamista ja tästä ulottamisesta aiheutuvien kulujen jakamista koskevia säännöksiä on, ottaen huomioon tavoitteiden samankaltaisuus, sovellettava myös toimialakohtaisiin (tai vastaaviin) organisaatioihin,49) laatupolitiikan tavoitteiden mukaisesti olisi säädettävä yhteisön tasolla sallituista enologisista käytännöistä ja käsittelyistä; tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden valmistuksessa ei saisi käyttää muita käytäntöjä tai käsittelyjä; nautittavaksi tarkoitettujen viinien tuottamiseen saisi samoista syistä käyttää ainoastaan viininvalmistukseen tarkoitettuja rypälelajikkeita; samoista syistä olisi säädettävä nautittaviksi tarkoitettuja tuotteita koskevista eritelmistä,50) tietyistä käytännöistä ja käsittelyistä, toisin sanoen väkevöimisestä, happamuuden lisäämisestä ja sen vähentämisestä, olisi säädettävä tässä asetuksessa; sama koskee tiettyjä tuote-eritelmiä; yksinkertaisuuden vuoksi muista käytännöistä, käsittelyistä ja eritelmistä olisi säädettävä soveltamissäännöissä, jotta niitä olisi helpompi muuttaa kokemuksen ja tekniikan kehityksen perusteella,51) olisi säädettävä viinialan tuotteiden sallituista määritysmenetelmistä,52) tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kuvauksella, nimityksellä ja tarjontamuodolla voi olla merkittävä vaikutus niiden markkinoitavuuteen; sen vuoksi olisi annettava näitä asioita koskevat säännöt, joissa olisi otettava huomioon kuluttajien ja tuottajien oikeutetut edut sekä sisämarkkinoiden hyvän toiminnan ja laatutuotteiden tuotannon edistäminen,53) näistä seikoista annetut nykyiset säännökset ovat hajallaan useissa eri asetuksissa, ja niistä puuttuu selvyys ja johdonmukaisuus; selvyyden, yksinkertaisuuden ja johdonmukaisuuden lisäämiseksi nämä säännöt olisi annettava soveltamissäännöissä, joita koskevat tietyt perusperiaatteet; näihin perusperiaatteisiin olisi sisällyttävä velvollisuus käyttää tiettyjä ilmaisuja tuotteen tunnistamiseksi sekä mahdollisuus käyttää muita ilmaisuja joko yhteisön sääntöjen mukaisesti tai jos niiden täsmällisyys on osoitettu,54) maantieteellisten merkintöjen tai muiden perinteisten ilmausten käyttöoikeus on tärkeä; sen vuoksi olisi annettava sitä koskevia sääntöjä ja säädettävä näiden ilmausten suojaamisesta; rehellisen kilpailun tukemiseksi ja kuluttajien harhauttamisen estämiseksi tämä suoja voi olla tarpeen ulottaa tuotteisiin, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, perustamissopimuksen liitteeseen II kuulumattomat tuotteet mukaan lukien,55) huomioon ottaen kuluttajien etu ja tarve saada vastaava kohtelu tma-laatuviineille kolmansissa maissa olisi säädettävä mahdollisuudesta ottaa käyttöön vastavuoroiset järjestelyt, joiden avulla saadaan sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuille tuontiviineille, joissa on maantieteellinen merkintä, tma-laatuviineille säädetty valvonta ja suojelu, jos kyseisiä viinejä pidetään kaupan yhteisön markkinoilla,56) Maailman kauppajärjestön perustamissopimukseen, joka on hyväksytty neuvoston päätöksellä 94/800/EY (44), erottamattomana osana kuuluvan sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista 23 ja 24 artiklasta johtuvat vaatimukset huomioon ottaen olisi säädettävä, että asianosaisten on tietyissä olosuhteissa estettävä Maailman kauppajärjestössä jäsenenä olevan kolmannen maan suojaamien maantieteellisen merkintöjen lainvastainen käyttö,57) maatalouden laatutuotteiden tuotannon edistämistä koskevan politiikan kehittyminen erityisesti viinialalla on omiaan edistämään kaupan pitämisen edellytysten paranemista ja sen tuloksena lisäämään myyntikanavia; näiden tavoitteiden saavuttamista voidaan edistää myös antamalla täydentäviä yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat tämän politiikan soveltamisalaan kuuluvien tma-laatuviinien tuotantoa ja valvontaa,58) tma-laatuviinien vähimmäislaatuvaatimusten säilyttämiseksi, niiden tuotannon hallitsemattoman lisääntymisen välttämiseksi ja jäsenvaltioiden säännösten yhdenmukaistamiseksi yhteisön rehellistä kilpailua tavoiteltaessa olisi hyväksyttävä yhteisön sääntelykehys, joka kattaa tma-laatuviinien tuotannon ja valvonnan ja jonka vaatimukset jäsenvaltioiden antamien erityisten säännösten on täytettävä,59) olisi luetteloitava ja määriteltävä perinteiset tuotantoedellytykset huomioon ottaen niiden tekijöiden luonne ja ulottuvuus, jotka mahdollistavat kunkin tma-laatuviinin yksilöinnin; laatuvaatimusten yhdenmukaistamista on myös tavoiteltava yhteisesti; näiden tekijöiden olisi oltava tuotantoalueen rajaaminen, viinilajikkeet, viljelymenetelmät, viininvalmistusmenetelmät, luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus, hehtaarituotos sekä aistinvaraisten ominaisuuksien määritys ja arviointi; olisi annettava erityisiä sääntöjä väkevistä tma-laatuviineistä ja tma-laatukuohuviineistä ottaen huomioon näiden tuotteiden erityisluonne,60) kokemus on osoittanut, että on tarpeen laatia tarkat säännöt tma-laatuviinien uudelleenluokittelusta pöytäviineiksi ja määriteltävä tapaukset, joissa tuottaja voi jättää pyytämättä, että hänen sato- tai tuotantoilmoituksessaan tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvana tuotteena ilmoitettu tuote luokitellaan tma-laatuviiniksi,61) tma-laatuviinien erityisten laatuominaisuuksien säilyttämiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava soveltaa tma-laatuviinien tuotantoa ja liikkuvuutta täydentäviä tai rajoittavampia sääntöjä oikeudenmukaisten ja perinteisten käytäntöjen mukaisesti,62) viinialan yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen yhteisössä edellyttää yhtenäisen kauppajärjestelmän toteuttamista yhteisön ulkorajoilla; kauppajärjestelmän, johon kuuluu sisämarkkinatoimenpiteiden lisäksi tuontitulleja ja vientitukia, pitäisi periaatteessa tasapainottaa yhteisön markkinat; kauppajärjestelmän olisi perustuttava Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyihin sitoumuksiin,63) kolmansien maiden kanssa käytävän viinialan kaupan määrien seuraamiseksi olisi säädettävä tiettyjä tuotteita koskevien tuonti- ja vientitodistusten järjestelmästä; järjestelmään olisi sisällyttävä vakuus, jolla taataan sellaisten toimien toteutuminen, joille kyseisiä todistuksia on myönnetty,64) tiettyjen maataloustuotteiden tuonnista yhteisön markkinoille aiheutuvien mahdollisten epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi yhden tai useamman tällaisen tuotteen tuonnilta olisi edellytettävä lisätuontitullia, jos tietyt edellytykset täyttyvät,65) on aiheellista antaa tietyin edellytyksin komissiolle valtuudet avata ja hallinnoida perustamissopimuksen mukaisesti tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista tai muista neuvoston antamista säädöksistä johtuvia tariffikiintiöitä,66) yhteisön osallistuminen viinialan kansainväliseen kauppaan voidaan varmistaa mahdollisuudella myöntää yhteisön hinnan ja maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen suuruista tukea Maailman kauppajärjestön maataloussopimuksen mukaiselle viennille kolmansiin maihin; näihin tukiin olisi sovellettava määrällisiä ja arvoon perustuvia rajoituksia,67) vientitukia vahvistettaessa olisi varmistettava arvoon perustuvien rajoitusten noudattaminen valvomalla, että tuet maksetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston sääntöjen mukaisesti; seurantaa voi helpottaa tukien pakollisella ennakkovahvistuksella; eriytetyn tuen osalta olisi kuitenkin sallittava vahvistetun määräpaikan muuttaminen maantieteellisellä alueella, jolla sovelletaan yhtenäistä tuen määrää; jos määräpaikkaa muutetaan, olisi maksettava todelliseen määräpaikkaan sovellettavaa tukea siten, että enimmäismäärä on ennalta vahvistettuun määräpaikkaan sovellettavan tuen määrä,68) määrällisten rajoitusten noudattamisen varmistaminen edellyttää luotettavan ja tehokkaan seurantajärjestelmän käyttöönottoa; tätä varten vientitukien myöntämisen edellytyksenä olisi oltava vientitodistus; tukia olisi myönnettävä käytettävissä olevien rajojen mukaisesti kunkin kyseisen tuotteen erityistilanteen mukaan; tästä säännöstä ei saisi poiketa muutoin kuin elintarvikeaputoimien yhteydessä, jotka vapautetaan rajoituksista; Maailman kauppajärjestön sopimuksessa maataloudesta tarkoitettuina markkinointivuosina vientituen turvin vietyjen määrien seurannan olisi perustuttava kunakin markkinointivuonna myönnettyihin vientitodistuksiin,69) edellä esitetyn järjestelmän täydentämiseksi siinä määrin kuin on tarpeen sen moitteettoman toiminnan kannalta olisi säädettävä mahdollisuudesta säädellä sisäistä jalostusmenettelyä tai markkinatilanteen vaatiessa kieltää sen käyttö,70) tullijärjestelmä mahdollistaa luopumisen kaikista muista suojatoimenpiteistä yhteisön ulkorajoilla; sisämarkkina- ja tullimekanismi voi poikkeuksellisissa olosuhteissa kuitenkin osoittautua riitämättömäksi; tällaisessa tapauksessa yhteisön olisi voitava viipymättä toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteisön markkinat eivät jäisi ilman suojaa tällaisten tapausten mahdollisesti aiheuttamilta häiriöiltä; näiden toimenpiteiden olisi oltava asiaa koskevista WTO-sopimuksista johtuvien sitoumusten mukaisia,71) kolmansista maista tuotuihin tuotteisiin olisi sovellettava tiettyjä tuote-eritelmiä koskevia sääntöjä, joilla voidaan varmistaa tietty tasapaino yhteisön viineihin nähden; niiden olisi myös täytettävä alkuperämaan vaatimukset, ja niiden mukana olisi aiheellisissa olosuhteissa oltava määritysseloste,72) olisi säädettävä, että kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden mukana olisi oltava saateasiakirja niiden liikkuessa yhteisössä,73) tiettyjen tukien myöntäminen voisi vaarantaa yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen; tämän vuoksi viinin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi sovellettava niitä perustamissopimuksen määräyksiä, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden myöntämien tukien arvioimisen ja yhteismarkkinoiden kanssa ristiriidassa olevien tukien kieltämisen; lopullisesta viininviljelystä luopumisesta maksettavia palkkioita koskevissa säännöksissä ei pitäisi säätää samaan tarkoitukseen myönnettävien kansallisten tukien kieltämistä,74) viinialan sääntöjen tarpeellinen monimutkaisuus huomioon ottaen jäsenvaltiossa olisi oltava viranomaisia, jotka vastaavat sääntöjen noudattamisen varmistamisesta; komission olisi voitava omilla tarkastajilla valvoa ja varmistaa noudattaminen,75) viinin yhteismarkkinoiden kehittyessä on tarpeen, että jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisille tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavat tiedot; tätä varten viiniyttämiseen sekä rypäleen puristemehun ja viinin valmistukseen tarkoitettujen rypäleiden tuottajien olisi tehtävä satoilmoitus, koska se on tarvittava tieto; jäsenvaltioiden olisi voitava pyytää tuottajilta lisätietoja; komission olisi voitava tarvittaessa käyttää tietojen arvioinnissa ulkopuolista apua,76) ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi säädettävä menettelystä, jolla toteutetaan jäsenvaltioiden ja komission tiivis yhteistyö hallintokomiteassa,77) yhteisön olisi rahoitettava jäsenvaltioille tämän asetuksen soveltamisesta seuraavista velvoitteista aiheutuvia menoja [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o . . .] (45) mukaisesti,78) viinin yhteisessä markkinajärjestelyssä olisi otettava huomioon samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla perustamissopimuksen 39 ja 110 artiklassa määrätyt tavoitteet,79) viinin yhteisen markkinajärjestelyn soveltamisessa olisi myös otettava huomioon perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyt sopimukset; erityisesti olisi otettava huomioon sopimukset, jotka ovat osa Maailman kauppajärjestön perustamissopimusta ja varsinkin sen kaupan teknisiä esteitä käsittelevä osuus, ja80) siirryttäessä asetuksen (ETY) N:o 822/87 ja muiden viinialan asetusten järjestelyistä tässä asetuksessa vahvistettuihin järjestelyihin voi ilmetä vaikeuksia, joita ei käsitellä tässä asetuksessa; tällaisen mahdollisuuden vuoksi olisi säädettävä, että komissio antaa tarvittavat siirtymätoimenpiteet; komissiolla olisi myös oltava valtuudet ratkaista erityisiä käytännön ongelmia,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:I OSASTO SOVELTAMISALA 1 artikla 1. Viinin yhteinen markkinajärjestely sisältää viinintuotantokykyä, markkinamekanismeja, tuottajaorganisaatioita ja toimialakohtaisia organisaatioita, enologisia käytäntöjä ja käsittelyjä, tuote-eritelmiä, kuvausta, nimityksiä, tarjontamuotoa ja suojausta, tma-laatuviinejä ja kauppaa kolmansien maiden kanssa koskevia sääntöjä.2. Sitä sovelletaan seuraaviin tuotteisiin:>TAULUKON PAIKKA>3. Tässä asetuksessa käytettyjen ilmausten määritelmät annetaan tuotteiden osalta liitteessä I, alkoholipitoisuuden osalta liitteessä II ja viininviljelyvyöhykkeiden osalta liitteessä III. Yksityiskohtaiset säännöt näiden liitteiden soveltamisesta voidaan antaa 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.4. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden markkinointivuosi, jäljempänä `viinivuosi`, alkaa kunkin vuoden 1 päivänä elokuuta ja päättyy seuraavan vuoden 31 päivänä heinäkuuta.II OSASTO VIININTUOTANTOKYKY I LUKU VIINIKÖYNNÖSTEN ISTUTTAMINEN 2 artikla 1. Viiinvalmistukseen käytettäviksi rypälelajikkeiksi luokiteltujen viinilajikkeiden istuttaminen on kiellettyä 31 päivään heinäkuuta 2010 asti, jollei se perustu seuraaviin:a) uuden viljelmän istutusoikeus,b) paikkausistutusoikeus taic) varannosta myönnetty istutusoikeus.2. Niiden alueiden osalta, joille ennen 1 päivää elokuuta 1998 on istutettu viiniköynnöstä istutusta koskevien yhteisön tai kansallisten säännösten vastaisesti, jäsenvaltion on edellyttäen, että se on toteuttanut koko alueellaan 16 artiklassa tarkoitetun viinituotantokykyä koskevan selvityksen, saatettava näiden alueiden tilanne sääntöjen mukaiseksi ennen 31 päivää heinäkuuta 2002:a) joko myöntämällä kyseiselle alueelle takautuvasti istutusoikeuksia, jos asianomainen viinituottaja on aikaisemmin raivannut muita viiniköynnöksiä vastaavalla alueella,b) tai sallimalla paikkausistutusoikeuksien käytön, jos viinintuottaja on saanut ne kyseisen alueen istuttamisen jälkeen vahvistetun ajanjakson kuluessa.Sellaisilta alueilta saatuja rypäleitä, joiden tilannetta ei ole säännönmukaistettu ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ei saa käyttää pöytäviinin tuotantoon. Näistä rypäleistä saatuja tuotteita saa luovuttaa liikkeeseen ainoastaan tislaustarkoituksiin. Näistä tuotteista ei kuitenkaan saa valmistaa alkoholia, jonka todellinen alkoholipitoisuus on 80 tilavuusprosenttia tai sitä vähemmän.3. Yhteisön tai kansallisten säännösten vastaisesti 1 päivästä elokuuta 1998 alkaen istutetut viiniköynnökset on raivattava. Raivauskustannuksista vastaa asianomainen tuottaja. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän kohdan soveltamisen varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet.4. Kun jäsenvaltio on siirtänyt 6 artiklassa tarkoitetut uudet istutusoikeudet varantoon tai varantoihin, sitä seuraava 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen alueen tilanteen säännönmukaistaminen tarkoittaa sitä, että kyseisen alueen osalta varantoon tai varantoihin siirretty vastaava istutusoikeus raukeaa. Jos varannosta tai varanoista ei ole saatavilla riittävästi istutusoikeuksia, säännönmukaistamista ei voi toteuttaa.3 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat myöntää uusia istutusoikeuksia tuottajille alueilla:a) jotka on tarkoitettu viiniköynnösten perusrunkojen emokasvien kasvatukseen,b) jotka on tarkoitettu uusille viljelmille, kun kyseessä on yleisen edun vuoksi toteutettavaa maanjakoa tai pakkolunastusta koskevat toimenpiteet, jotka hyväksytään voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti,c) jotka on tarkoitettu kokeelliseen viininviljelyyn,d) joiden tuotteita ei ole tarkoitettu kaupan pidettäviksi taie) jotka on tarkoitettu emoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatukseen, jos näistä köynnöksistä saatuja rypäleitä ei korjata tai jos ne hävitetään korjaamisen jälkeen.2. Jäsenvaltiot voivat myös myöntää uusien viljelmien istutusoikeuksia, jotka on käytettävä viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2003, alueilla, joilla tuotetaan sellaisella maantieteellisellä merkinnällä varustettua tma-laatuviiniä tai pöytäviiniä, jolla osoitetaan kyseisen viinin tuotannon olevan sen laatuominaisuuksien vuoksi huomattavasti kysyntää vähäisempää.3. Uusia istutusoikeuksia saaneen tuottajan on käytettävä ne niillä alueilla ja niihin tarkoituksiin, joita varten nämä oikeudet on myönnetty.4. Uudet istutusoikeudet on käytettävä ennen niiden myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä. Uudet istutusoikeudet, joita ei ole käytetty tämän ajan kuluessa, siirretään varantoon 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.5. Kun jäsenvaltio on siirtänyt 6 artiklassa tarkoitetut uudet istutusoikeudet varantoon tai varantoihin, sitä seuraava uuden viljelmän istutusoikeuden myöntäminen tarkoittaa sitä, että kyseisen alueen osalta varantoon tai varantoihin siirretty vastaava istutusoikeus raukeaa. Jos varannosta tai varannoista ei ole saatavilla riittävästi istutusoikeuksia, uusia istutusoikeuksia ei voi myöntää.4 artikla 1. Paikkausistutusoikeuksia ovat:a) 2 kohdan mukaisesti myönnetyt paikkausistutusoikeudet taikkab) yhteisön aikaisemman lainsäädännön tai aikaisemman kansallisen lainsäädännön mukaisesti saadut vastaavat oikeudet.2. Jäsenvaltioiden on myönnettävä paikkausistutusoikeuksia tuottajille, jotka sitoutuvat raivaamaan viiniköynnöstä kasvavan alan. Paikkausistutusoikeudet myönnetään alueelle, joka puhdasviljelmältään vastaa raivattua aluetta.3. Paikkausistutusoikeudet on käytettävä tilalla, jolle ne on myönnetty. Jäsenvaltiot voivat säätää, että paikkausistutusoikeuksia saa käyttää ainoastaan tilan raivatulla alueella.4. Poiketen siitä, mitä 4 kohdassa säädetään, paikkausistutusoikeus saadaan siirtää kokonaan tai osittain toiselle tilalle, jos osa kyseisestä tilasta siirretään tälle toiselle tilalle. Tässä tapauksessa oikeutta saa käyttää jälkimmäisen tilan sellaisella alueella, joka ei ole suurempi kuin siirretty alue.Paikkausistutusoikeus voidaan samoin siirtää kokonaan tai osittain toiselle tilalle, jos toisen tilan alat on tarkoitettu sellaisten tma-laatuviinien tai pöytäviinien tuotantoon, joilla on maantieteellinen merkintä, viiniköynnösten perusrunkojen emokasvien kasvatukseen tai emoviiniköynnösten varttamisoksien kasvatukseen sillä edellytyksellä, että näistä köynnöksistä saatuja rypäleitä ei korjata tai ne hävitetään korjaamisen jälkeen. Tässä tapauksessa oikeus on käytettävä niillä alueilla ja niihin tarkoituksiin, joita varten se on myönnetty.5. Yhteisön lainsäädännön mukaisesti saadut paikkausistutusoikeudet on käytettävä sen viinivuoden, jonka aikana raivaus suoritettiin, päättymistä seuraavan viidennen viinivuoden loppuun mennessä. Paikkausistutusoikeudet, joita ei ole käytetty tämän ajan kuluessa, siirretään 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti varantoon.6. Jos paikkausistutusoikeuksia siirretään toiselle tilalle, jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden käyttöpaikka, paikkausistutuksiin käytetyt lajikkeet ja viljelymenetelmät ovat sellaisia, että niillä voidaan taata tuotannon sopeuttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja että tuotokset eivät ylitä sen alueen keskiarvoa, jolla paikkausistutus toteutetaan.5 artikla 1. Viinituotantokyvyn kansallisen tai alueellisen hallinnan parantamiseksi jäsenvaltioiden on perustettava paikkausistutusoikeuksille kansallisen varanto tai tarvittaessa alueellisia varantoja.2. Varantoon tai varantoihin on siirrettävä seuraavat oikeudet:a) uusien viljelmien istutusoikeudet, paikkausistutusoikeudet ja varannosta myönnetyt istutusoikeudet, joita ei ole käytetty 3 artiklan 4 kohdassa, 4 artiklan 5 kohdassa ja tämän artiklan 6 kohdassa säädettyjen määräaikojen kuluessa,b) paikkausistutusoikeuksia hallussaan pitävien tuottajien varantoon siirtämät oikeudet, joista on mahdollisesti maksettu kansallisista varoista korvaus, jonka määrät ja jota koskevat muut yksityiskohdat jäsenvaltiot määrittelevät erikseen ottaen huomioon asianomaisten oikeutetut edut jac) 6 artiklassa tarkoitetut uudet istutusoikeudet.3. Jäsenvaltiot voivat myöntää varantoon siirrettyjä oikeuksia:a) korvauksetta alle 40-vuotiaille tuottajille, joilla on riittävä ammattitaito ja pätevyys ja jotka ovat perustamassa ensimmäistä viinitilaansa maatalousyrittäjänä taib) kansallisiin varoihin suoritettavaa korvausta vastaan tuottajille, jotka aikovat käyttää oikeudet sellaisten viinitarhojen istuttamiseen, joiden tuotteilla on taattu menekki. Jäsenvaltioiden on määriteltävä vahvistamisperusteet korvauksen määrälle, joka voi vaihdella aiotun lopputuotteen tai kyseessä olevan viinitilan mukaan.4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että paikka, jossa varannosta myönnettyjä istutusoikeuksia käytetään, niihin käytetyt lajikkeet ja viljelymenetelmät ovat sellaisia, että niillä voidaan taata tuotannon sopeuttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja että tuotokset eivät ylitä sen alueen keskiarvoa, jolla paikkausistutus toteutetaan.5. Varantoon siirretyt paikkausistutusoikeudet on myönnettävä varannosta ennen niiden siirtämisvuotta seuraavan viidennen viinivuoden päättymistä. Jos paikkausistutusoikeuksia ei ole myönnetty tähän mennessä, ne raukeavat.6. Varannosta myönnetyt istutusoikeudet on käytettävä ennen niiden myöntämisvuotta seuraavan toisen viinivuoden päättymistä. Varannosta myönnetyt istutusoikeudet, joita ei ole käytetty tämän ajan kuluessa, siirretään takaisin varantoon 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.7. Jos jäsenvaltio perustaa alueellisia varantoja, se voi antaa sääntöjä, joissa sallitaan istutusoikeuksien siirto alueellisten varantojen välillä. Tällaisten siirtojen edellytykseksi voi asettaa vähennyskertoimen soveltamisen.6 artikla 1. Uusien istutusoikeuksien lasketaan niiden varantoon tai varantoihin siirtopäivänä vastaavan:a) aluetta, jonka pinta-ala on 1 prosentti kyseisen jäsenvaltion yhteenlasketusta viininviljelyalasta (yhteenlasketussa alassa ei oteta huomioon yhteisön tai kansallisten säännösten vastaisesti istutettuja alueita riippumatta siitä, onko niiden tilanne säännönmukaistettu 2 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti),b) josta vähennetään kyseisen jäsenvaltion ennen 1 päivää elokuuta 1998 uusia istutuksia koskevien yhteisön tai kansallisten säännösten vastaisesti istutetut viininviljelyalat riippumatta siitä, onko niiden tilanne säännönmukaistettu 2 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, sekä alue, jolle on myönnetty uusien viljelmien istutusoikeuksia.2. Uusia istutusoikeuksia saa siirtää varantoon tai varantoihin ainoastaan, jos jäsenvaltio on toteuttanut 16 artiklassa tarkoitetun viinintuotantokykyä koskevan selvityksen koko alueellaan.3. Uudet istutusoikeudet saa siirtää varantoon tai varantoihin ainoastaan yhden kerran.7 artikla 1. Tässä luvussa tarkoitetaan:a) `raivauksella` kaikkien viiniköynnösten täydellistä poistamista viininviljelyalalta jab) `istutuksella` vartettujen tai varttamattomien viinitaimien tai viinitaimien osien lopullista istuttamista rypäleiden tuotantoa tai viiniköynnösten perusrunkojen emokasvien kasvatusta varten.2. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta, mukaan lukien 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua osoittamista ja 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vähennyskertoimen soveltamista koskevat säännöt, annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.II LUKU LUOPUMISPALKKIOT 8 artikla 1. Lopullisesta viininviljelystä luopumisesta tietyllä alueella voidaan myöntää palkkio.Jollei tämän luvun säännöksistä muuta johdu, palkkio voidaan myöntää viinirypäleiden tuotantoa varten viljeltyjen viininviljelyalojen tuottajille. Kyseisen alueen on oltava vähintään 10 aaria.2. Jäsenvaltiot voivat nimetä alueet, joilla palkkiota voidaan myöntää. Ne voivat myös asettaa nimeämiselle esimerkiksi sellaisia edellytyksiä, joilla pyritään turvaamaan tuotannon ja ekologian välinen tasapaino kyseisillä alueilla.3. Palkkion myöntämisen johdosta tuottaja menettää paikkausistutusoikeutensa sen alueen osalta, josta palkkio on myönnetty.4. Jäsenvaltiot vahvistavat palkkion määrän hehtaaria kohden ottaen huomioon seuraavat seikat:a) tilan sato tai tuotantokapasiteetti,b) tuotantomenetelmä,c) pinta-ala suhteessa tilan pinta-alaan,d) tuotettu viinityyppi jae) mahdollinen yhdistelmäviljely.5. Luopumispalkkioille vahvistetaan enimmäismäärät, joita ei saa ylittää.9 artikla Palkkioon eivät oikeuta:a) viljelyssä olevat viininviljelyalat, joiden osalta on todettu rikotun istutusta koskevia yhteisön tai jäsenvaltion säännöksiä rikkomisia viiden edeltävän viinivuoden aikana,b) viininviljelyalat, jotka on jätetty hoitamatta,c) viininviljelyalat, jotka on istutettu viiden edeltävän viinivuoden aikana,d) viininviljelyalat, joiden rakenteelliseen uudistamiseen on myönnetty rahoitusta viiden edeltävän viinivuoden aikana.10 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä säännöt voivat koskea erityisesti:a) hakemusten jättämiselle ja raivausten suorittamiselle asetettavia määräaikoja,b) tukien maksun edellytyksiä,c) 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja palkkion enimmäismääriä jad) ympäristönäkökohtia.III LUKU RAKENNEUUDISTUS 11 artikla 1. Perustetaan järjestelmä viinitilojen rakenteelliseksi uudistamiseksi.2. Järjestelmän tavoitteena on tuotannon mukauttaminen markkinoiden vaatimuksiin ja edistää:a) kestävien viininviljelymenetelmien säilyttämistä ja edistämistä,b) sellaisen maatalousmaan käyttöä, joka on sopusoinnussa ympäristön, maiseman, luonnonvarojen, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden säilyttämisen ja parantamisen kanssa,c) viininviljelyn ympäristöä säästävää laajaperäistämistä jad) ympäristösuunnittelun käyttöä viininviljelyssä.3. Järjestelmään sisältyy:a) uusiin lajikkeisiin siirtyminenb) viinitarhojen siirtäminen jac) viinitilojen hoidon parantaminen suhteessa järjestelmän tavoitteisiin.Järjestelmä ei koske tavanomaista uudistamista viljelmillä, joilla viljelyn luonnollinen elämä on päättynyt.4. Järjestelmään hyväksytään ainoastaan ne alueet, joiden osalta jäsenvaltio on tehnyt 16 artiklassa tarkoitetun selvityksen viinintuotantokyvystä.12 artikla 1. Ehdotuksia rakenneuudistussuunnitelmiksi voivat laatia:a) jäsenvaltiotb) jäsenvaltioiden alueetc) tuottajaorganisaatiot taid) toimialakohtaiset organisaatiot.2. Jos jäsenvaltio ei ole itse laatinut suunnitelmaa, se vastaa suunnitelman hyväksymisestä tai hylkäämisestä.3. Suunnitelmien on noudatettava tässä luvussa ja täytäntöönpanosäädöksissä vahvistettuja sääntöjä.13 artikla 1. Rakenneuudistustukea myönnetään vain, jos on laadittu ja tarvittaessa hyväksytty suunnitelma. Tukea myönnetään seuraavissa muodoissa:a) tuottajille suunnitelman täytäntöönpanosta aiheutuneiden tulonmenetysten korvaaminen jab) osallistuminen rakenneuudistuksen aineellisiin kustannuksiin.2. Tuottajien tulonmenetykset voidaan korvata jommallakummalla seuraavasti:a) sekä uusien että vanhojen viiniköynnösten samanaikaisen esiintymisen salliminen vahvistetun kauden ajan, joka saa olla enintään 3 vuotta, jollei tämän osaston I luvun säännöksistä muuta johdu, taib) yhteisön rahoittama taloudellinen korvaus.3. Yhteisön osuus rakenneuudistuksen aineellisista kustannuksista saa olla enintään 50 prosenttia. [Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä] annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o . . . (46) mukaisesti tavoite 1 -alueiksi luokitelluilla alueilla yhteisön osuus saa kuitenkin olla enintään 75 prosenttia. Jäsenvaltiot eivät saa osallistua kustannuksiin kummassakaan tapauksessa.14 artikla 1. Komissio myöntää jäsenvaltiolle vuosittain alustavat määrärahat objektiivisin perustein, joissa otetaan erityisesti huomioon erityistilanteet ja -tarpeet sekä järjestelmän tavoitteiden saavuttamiseksi vaaditut ponnistelut.2. Alustavia määrärahoja mukautetaan todellisten menojen ja jäsenvaltioiden toimittamien tarkistettujen menoarvioiden perusteella, ottaen huomioon järjestelmän tavoitteet ja käytettävät varat.15 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näihin sääntöihin voi sisältyä erityisesti:a) asianomaisten viinitilojen vähimmäiskoon rajoittaminen,b) suunnitelmien soveltamisesta johtuvista paikkausistutusoikeuksista koskevia säännöksiä,c) säännöksiä, joilla estetään tuotannon kasvu tätä lukua sovellettaessa jad) hehtaarituen enimmäismäärien rajoittaminen.IV LUKU ILMOITETTAVAT TIEDOT JA YLEISET SÄÄNNÖKSET 16 artikla Selvitykseen viinintuotantokyvystä on sisällyttävä seuraavat tiedot:a) jäsenvaltion alueella viininviljelyssä oleva pinta-alab) viljellyt lajikkeetc) istutus- ja paikkausistutusoikeuksien siirrot tuottajille ja varantoihin jad) tämän osaston I luvun soveltamiseksi annetut kansalliset säännökset.17 artikla 1. Komissio voi arvioida:a) viinialan eri tuotteiden tuotannonb) näiden tuotteiden teollisen käytönc) viinin ja muiden ilman jatkojalostusta kulutukseen sopivien viinialan tuotteiden kulutuksen suuntauksetd) markkinoiden hallinnan millä tahansa muulla tavoin, tai tarjonnan mukauttamisen tarpeen.2. Komissio voi käyttää ulkopuolista apua näiden arvioiden tekemisessä.18 artikla 1. Viiniyttämiseen käytettävien rypäleiden tuottajien sekä rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien on ilmoitettava joka vuosi edellisen sadon tuotteiden määrä.2. Rypäleen puristemehun ja viinin tuottajien sekä kauppiaiden paitsi vähittäiskauppiaiden on ilmoitettava hallussaan olevan rypäleen puristemehun ja viinin määrä, riippumatta siitä, ovatko ne peräisin kyseisen vuoden vai edellisvuosien sadosta. Kolmansista maista tuodut rypälemehut ja viinit on mainittava erikseen.19 artikla 1. Jäsenvaltioiden on luokiteltava viiniköynnöslajikkeet. Kaikkien luokiteltujen lajikkeiden on kuuluttava lajiin Vitis vinifera tai oltava peräisin tämän lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välisestä risteytyksestä.2. Jäsenvaltioiden on luokittelussaan ilmoitettava kaikki niiden alueella tuotetun tma-laatuviinin valmistukseen sopivat viiniköynnöslajikkeet. Näiden lajikkeiden on oltava lajia Vitis vinifera.3. Rajoittamatta tiukempien yhteisön säännösten soveltamista saa ainoastaan luokitteluun otettuja lajikkeita istuttaa, paikkausistuttaa tai varttaa yhteisön alueella.4. Viljelyalat, joille istutettuja lajikkeita ei mainita luokittelussa, on raivattava, jollei kyseisten alojen tuotanto ole tarkoitettu yksinomaan tuottajan oman perheen käyttöön. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän poikkeuksen valvomiseksi tarvittavat toimenpiteet.5. Jos luokittelusta poistetaan viinilajikkeita, raivaus on suoritettava 15 vuoden kuluessa poistamisesta.20 artikla Yhteisön viinitilarekisteriin sovelletaan asetuksessa (ETY) N:o 2392/86 vahvistettuja sääntöjä.21 artikla Jäsenvaltioissa, joiden viinintuotanto on enintään 25 000 hehtolitraa viinivuodessa, ei sovelleta tämän luvun I ja II lukua. Tuotanto lasketaan viiden edeltävän viinivuoden keskituotoksesta.22 artikla Jäsenvaltiot saavat antaa tiukempia kansallisia sääntöjä uusista viljelmistä tai viiniköynnösten paikkausistutuksista.Jäsenvaltiot saavat vaatia, että tässä osastossa säädettyjä hakemuksia tai tietoja on täydennettävä muilla viinintuotantokyvyn kehityksen seurantaan tarvittavilla tiedoilla.23 artikla 1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä säännöt voivat koskea erityisesti:a) 16 artiklassa tarkoitetussa selvityksessä vaadittavien tietojen muotoa ja yksityiskohtaisuutta jab) viinilajikkeiden luokittelun hallintoa.2. Säännökset viinin kasvullisen lisäysaineiston mukana seuraavasta saateasiakirjasta sekä yksityiskohtaiset säännöt niiden soveltamisesta, mukaan lukien valvontaa koskevat säännökset, voidaan antaa 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.3. Asetus (ETY) N:o 2392/86 voidaan muuttaa tai kumota sääntöjä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.4. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen on päätettävä siitä, onko jäsenvaltio tehnyt 16 artiklassa tarkoitetun selvityksen, sekä kyseisen päätöksen kumoamisesta aiheellisissa olosuhteissa, myös silloin, kun jäsenvaltio ei ole tarvittaessa ajantasaistanut selvitystä.III OSASTO MARKKINAMEKANISMIT I LUKU YKSITYISEN VARASTOINNIN TUKI 24 artikla 1. Yksityisen varastoinnin tukea myönnetään:a) pöytäviinilleb) rypäleen puristemehulle, tiivistetylle rypäleen puristemehulle ja puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehulle.2. Tuen myöntäminen edellyttää interventioelinten kanssa seuraavan vuoden 16 päivän joulukuuta ja 15 päivän helmikuuta välillä erikseen määriteltävin edellytyksin tehtävää pitkäaikaista varastointisopimusta.3. Pitkäaikaiset varastointisopimukset tehdään ajaksi, joka päättyy:a) pöytäviinien osalta aikaisintaan sopimuksentekopäivää seuraavan syyskuun 1 päivänä ja rypäleen puristemehun, tiivistetyn rypäleen puristemehun ja puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun osalta sopimuksentekopäivää seuraavan elokuun 1 päivänä jab) viimeistään sopimuksentekopäivää seuraavan marraskuun 30 päivänä.25 artikla 1. Varastointisopimusten tekemisen edellytykset liittyvät erityisesti kyseisten tuotteiden laatuvaatimuksiin.2. Pöytäviinien varastointisopimuksiin on sisällyttävä määräys tuen maksamisen lopettamisesta ja tuottajan vastaavien velvoitteiden päättymisestä koko varastoidulta määrältä tai sen osalta, jos kyseisen pöytäviinityypin markkinahinnat ylittävät erikseen vahvistettavan tason.3. Yksityiseen varastointiin annettavan tuen määrä voi kattaa ainoastaan varastoinnin tekniset kulut ja korot, jotka molemmat vahvistetaan kiinteämääräisinä.4. Tiivistettyjen rypäleen puristemehujen osalta tätä määrää on mahdollista korjata tiivistysastetta vastaavalla kertoimella.26 artikla 1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näissä säännöissä voidaan säätää erityisesti:a) 25 artiklassa tarkoitetun tason, määrän ja kertoimen vahvistamisesta,b) pöytäviinejä koskevien pitkäaikaisten varastointisopimusten tekemisestä ainoastaan tietyille pöytäviineille,c) rypäleen puristemehun, josta on tehty pitkäaikainen varastointisopimus, jalostamisesta kokonaisuudessaan tai osittain tiivistetyksi rypäleen puristemehuksi tai puhdistetuksi tiivistetyksi rypäleen puristemehuksi sopimuksen voimassaoloaikana,d) 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tuen maksamisen lopettamista koskevan säännöksen soveltamista koskevista säännöistä,e) kiellosta, jonka mukaan viinirypälemehun valmistamiseen tarkoitetuista rypäleen puristemehuista ja tiivistetyistä rypäleen puristemehuista ei saa tehdä pitkäaikaisia varastointisopimuksia jaf) sopimusten todellisesta kestosta.2. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen voidaan säätää, että:a) yksityisen varastoinnin tukijärjestelmää ei sovelleta, jos se ei ole perusteltavissa markkinatilanteella, jab) uusien pitkäaikaisten varastointisopimusten tekeminen voidaan päättää milloin tahansa, jos markkinatilanne ja erityisesti jo tehtyjen sopimusten määrä niin edellyttävät.II LUKU TISLAUS 27 artikla 1. Murskattujen tai murskaamattomien viinirypäleiden ylipuristaminen ja viinisakan puristaminen on kiellettyä. Kiellettyä on myös puristejäännöksen uudelleen käyttäminen muihin kuin tislaustarkoituksiin.2. Viinisakan suodatusta ja sentrifugointia ei pidetä puristamisena, jos:a) siitä saadut tuotteet ovat virheettömiä, aitoja ja myyntikelpoisia jab) sakkaa ei puristeta kuivaksi.3. Jokaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän, joka on valmistanut viiniä, on toimitettava tislattavaksi kaikki tämän viininvalmistuksen sivutuotteet. Kokonaan tai osittain voidaan myöntää poikkeus tuottajille, jotka ovat tehneet pitkäaikaisen varastointisopimuksen maustettujen viinien valmistajien kanssa.4. Sivutuotteiden alkoholipitoisuuden on oltava vähintään 10 prosenttia tuotetun viinin alkoholitilavuudesta, jos viini on valmistettu suoraan rypäleistä. Sen on oltava vähintään viisi prosenttia, jos viini on valmistettu viiniyttämällä rypäleen puristemehusta, osittain käyneestä rypäleen puristemehusta tai käymistilassa olevasta uudesta viinistä.Jos asianomaista pitoisuutta ei saavuteta, niiden, joita tämä velvollisuus koskee, on toimitettava tietty määrä tuottamaansa viiniä, jolla osoitetaan näiden pitoisuuksien noudattaminen.5. Edellä 3 kohdassa säädetty toimittamista koskeva vaatimus voidaan täyttää toimituksella hyväksytylle viinietikan valmistajalle.6. Jokaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön, tai henkilöryhmittymän, jolla on hallussaan muusta rypäleiden käsittelystä kuin viiniyttämisestä peräisin olevia sivutuotteita, on toimitettava ne tislattavaksi.7. Jäsenvaltiot voivat säätää joidenkin tai kaikkien tuottajiensa osalta, että 3, 4 ja 5 kohdassa vahvistettu tislausvelvollisuus korvataan sivutuotteiden poistamista koskevalla valvotulla järjestelmällä tai muilla sellaisilla järjestelmillä, joilla taataan, että sivutuotteita ei käytetä viinialella. Tällaisten järjestelmien täytäntöönpanossa on noudatettava objektiivisia perusteita. Jos tällaisia järjestelmiä sovelletaan, asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toteutetuista toimenpiteistä.8. Puristejäännöksen, viinisakan ja tislattavaksi toimitettavan viinin ostohinta on 0,995 ecua tilavuusprosenttia kohti hehtolitralta.9. Tislaajan maksama hinta ei saa olla ostohintaa alhaisempi.10. Tislaaja saa:a) joko saada tislattavan tuotteen perusteella tukea, jos tislauksesta saatu tuote on alkoholipitoisuudeltaan vähintään 52 tilavuusprosenttia,b) tai toimittaa tislauksesta saadun tuotteen interventioelimelle, jos tuotteen alkoholipitoisuus on vähintään 92 tilavuusprosenttia.11. Voidaan päättää, että interventioelimelle toimittaminen korvataan toimituksella sellaiselle toimijalle, joka on osallistunut tislauksesta saatujen tuotteiden myymiseksi järjestettyyn tarjouskilpailuun.12. Edellä 1-11 kohtaa ei sovelleta viinirypälemehuun ja tiivistettyyn viinirypälemehuun tai rypäleen puristemehuun taikka tiivistettyyn rypäleen puristemehuun, joka on tarkoitettu viinirypälemehun valmistukseen.28 artikla 1. Jos viini on valmistettu sellaisen lajikkeen rypäleistä, jonka hallintoyksikkö on luokitellut kuuluvaksi samanaikaisesti sekä viinivalmistukseen käytettävien rypäleiden lajikkeeseen että muihin käyttötarkoituksiin tarkoitettuihin lajikkeisiin, ja jos viiniä on valmistettu tavallisesti valmistettavaa viinimäärää enemmän eikä sitä viedä kyseisen viinivuoden aikana, on se tislattava erikseen vahvistettavaan päivämäärään mennessä. Paitsi poikkeustapauksessa sitä ei saa laskea liikkeeseen muualle kuin tislaamoihin.2. Tavanomaisesti tuotettavien viinimäärien määrittelemisessä otetaan huomioon:a) erikseen vahvistettavan viiteajanjakson kuluessa tuotettu määrä jab) perinteisiin käyttötarkoituksiin varatun viinin määrä.3. Tislattavaksi toimitettavan viinin ostohinta on 1,34 ecua tilavuusprosenttia kohti hehtolitralta.4. Tislaajan maksama hinta ei saa olla ostohintaa alhaisempi.5. Tislaaja saa:a) joko saada tislattavan tuotteen perusteella tukea, jos tislauksesta saatu tuote on alkoholipitoisuudeltaan vähintään 52 tilavuusprosenttia, taib) toimittaa tislauksesta saadun tuotteen interventioelimelle, jos tuotteen alkoholipitoisuus on vähintään 92 tilavuusprosenttia.6. Voidaan päättää, että interventioelimelle toimittaminen korvataan toimituksella sellaiselle toimijalle, joka on osallistunut tislauksesta saatujen tuotteiden myymiseksi järjestettyyn tarjouskilpailuun.7. Sen estämättä mitä 1 artiklan kohdassa säädetään, sovelletaan tätä artiklaa.29 artikla 1. Yhteisö voi tukea pöytäviinien ja pöytäviinien valmistukseen soveltuvien viinien tislausta säilyttääkseen alkoholijuomien valmistukseen tarvittavien viinien perinteisen saatavuuden.2. Tämä tuki maksetaan tislaajille perustukena ja toissijaisena tukena.3. Perustukea maksetaan pöytäviinin ja pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin tislatun määrän perusteella.4. Perustuen määrään vaikuttavat seuraavat tekijät:a) tislaajien viinintuottajille maksaman keskihinnan olisi oltava 2,488 ecua tilavuusprosenttia kohti hehtolitralta jab) on tarpeen säilyttää perinteiset alkoholijuomien alan perinteisten myyntikanavien toimitukset kilpailukykyisin hinnoin.5. Perustukea sovelletaan tislaajien ja viinintuottajien välisten sopimusten muodostaman järjestelmän perusteella.6. Toissijaista tukea maksetaan tuloksena olevan tisleen varastoinnista. Se on tarkoitettu helpottamaan perustukijärjestelmän toimintaa.30 artikla 1. Jos huomattavat ylijäämä- ja/tai laatuongelmat aiheuttavat poikkeuksellisia häiriöitä markkinoilla, voidaan ottaa käyttöön erityinen tislaustoimenpide.2. Toimenpiteen tavoitteet ovat:a) erityisten ylijäämien poistaminen jab) saatavuuden jatkuvuuden turvaaminen sadosta toiseen.3. Toimenpide on vapaaehtoinen tuottajille.4. Toimenpide voidaan rajoittaa tiettyihin viiniryhmiin tai tuotantoalueisiin.31 artikla Interventioelimen haltuun ottama alkoholi myydään julkisella huutokaupalla tai tarjouskilpailulla. Sitä ei saa käyttää elintarvikekäyttöön tarkoitettuna alkoholijuomana.Jos kuitenkaan toimituksia kyseisen alan sille osalle, jolla viinistä tislatun alkoholin käyttö on pakollista, ei pystytä varmistamaan 29 artiklan mukaisilla toimilla, voidaan päättää, että tällaista alkoholia saa myydä kyseiselle alalle.32 artikla 1. Viinin, jonka alkoholipitoisuutta tuottajat ovat kohottaneet lisäämällä sakkaroosia tai 34 artiklassa tarkoitettua tukea saanutta rypäleen puristemehua, jokaiselle tislaukselle vahvistettua ostohintaa, lukuun ottamatta 27 kohdassa tarkoitettua tislausta, pienennetään jokaisella viininviljelyalueella samalla kiinteällä määrällä, joka lasketaan 34 artiklassa tarkoitetun tuen määrän perusteella, sekä kyseiselle viininviljelyalueelle säädetyn alkoholipitoisuuden lisäyksen mukaan.2. Asianomaisen tuottajan pyynnöstä tätä vähennystä sovelletaan ainoastaan niihin määriin, joiden alkoholipitoisuutta on lisätty 1 kohdan mukaisesti.33 artikla 1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä säännöt voivat koskea erityisesti:a) tässä luvussa tarkoitettuja poikkeuksia,b) 27 ja 28 artiklan osalta edellytyksiä, joilla tislaus on suoritettava, tuotetun viinin alkoholipitoisuuden arviointia ja edellytyksiä, joilla tuotteet voi toimittaa interventioelimelle sekä tislauksesta saatujen sellaisten tuotteiden interventio-ostohintoja, jotka voidaan ottaa interventioon, tai näiden hintojen vahvistamisperusteita,c) puristejäännöstä ja viinisakkaa koskevia vähimmäisvaatimuksia,d) poikkeuksia kaikkiin tai yhteen 27 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuista velvollisuuksista sellaisten tuottajien osalta, jotka todistavat tehneensä pitkäaikaisia varastointisopimuksia maustetun viinin valmistajien kanssa,e) 28 artiklan 2 kohdassa mainittuja tavanomaisesti tuotetun viinin määriä jaf) 30 artiklassa tarkoitetun toimenpiteen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, myös siinä tarkoitettuja tuotteita sekä tislauksesta saatujen tuotteiden kauppavirtoja, joiden avulla pyritään välttämään häiriöitä alkoholin ja alkoholijuomien markkinoilla.2. Edellä 27 ja 28 artiklassa tarkoitettujen tukien, joiden avulla tuotteita saadaan myytyä, ja 29 artiklassa tarkoitettujen tukien määrät sekä säännöt, joilla määritellään 30 artiklassa tarkoitetun toimenpiteen soveltamiseen johtavat olosuhteet ja kyseiseen toimenpiteeseen liittyvän yhteisön rahallisen tuen määrä ja muoto, vahvistetaan samaa menettelyä noudattaen.III LUKU RYPÄLEEN PURISTEMEHUN KÄYTTÖTUKI 34 artikla 1. Perustetaan tuki seuraavien tuotteiden käytölle:a) tiivistetyt rypäleen puristemehut jab) puhdistetut tiivistetyt rypäleen puristemehut,jotka on tuotettu yhteisössä ja jotka käytetään liitteessä IV olevassa C kohdassa ja liitteessä V olevassa F kohdassa tarkoitettujen alkoholipitoisuuksien lisäämiseen.2. Tuen myöntäminen voidaan rajata koskemaan ainoastaan C III -viininviljelyvyöhykkeiden tuotteita, jos ilman tätä toimenpidettä ei olisi mahdollista turvata rypäleen puristemehujen ja leikkaamiseen käytettävien viinien kauppaa.3. Tuen määrä vahvistetaan ecuina mahdollisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosenttia ja tiivistetyn rypäleen puristemehun hehtolitraa tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun hehtolitraa kohti ottaen huomioon näillä tuotteilla ja sakkaroosilla tehdyn väkevöimisen kustannusten erotuksen.35 artikla 1. Perustetaan tuki seuraavien tuotteiden käytölle:a) rypäleen puristemehut ja tiivistetyt rypäleen puristemehut, jotka on tuotettu yhteisössä viinirypälemehun valmistusta tai viinirypälemehusta saatavien muiden tuotteiden valmistusta varten,b) C III -viininviljelyvyöhykkeillä tuotetut rypäleen puristemehut ja tiivistetyt rypäleen puristemehut Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa tuotettavien yhdistetyn nimikkeistön alanimikkeeseen 2206 00 kuuluvien sellaisten tuotteiden valmistusta varten, joista 51 artiklaa noudattaen annettujen sääntöjen mukaisesti voidaan näiden jäsenvaltioiden hyväksynnällä käyttää yhdistettyä nimitystä, joka sisältää sanan "viini",c) sellaiset yhteisössä tuotetut tiivistetyt rypäleen puristemehut, jotka ovat pääasiallinen ainesosa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa kaupan pidettävässä tuoteryhmässä, johon liittyy viinin kaltaisen juoman (kotiviini) valmistusta koskevia selkeitä ohjeita kuluttajille.2. Poiketen siitä, mitä säädetään 1 artiklan b alakohdassa, jos ilmenee, että tuossa alakohdassa tarkoitettu rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun tuotantoa koskeva maantieteellinen rajoittaminen aiheuttaa kilpailun vääristymistä, voidaan päättää ulottaa tuen myöntäminen koskemaan yhteisön muilla alueilla kuin C III -viininviljelyvyöhykkeillä tuotettuja rypäleen puristemehuja ja tiivistettyjä rypäleen puristemehuja.3. Nämä tuet varataan sellaisten tuotteiden käyttöön, jotka on saatu yksinomaan viininvalmistukseen käytettäviä rypäleitä tuottaviksi viinilajikkeiksi tai sekä viininvalmistukseen ja muihin tarkoituksiin soveltuviksi lajikkeiksi, ja niitä voi myöntää myös samoista lajikkeista yhteisössä tuotetuille rypäleille.4. Tukien määrät on vahvistettava siten, että yhteisöstä peräisin olevan rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun toimituskustannusten perusteella on mahdollista säilyttää niiden perinteiset myyntikanavat.5. Erikseen määriteltävä osa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta tuesta varataan viinirypälemehun kulutusta edistävien kampanjoiden järjestämiseen. Näiden kampanjoiden järjestämiseksi tuen suuruus voidaan vahvistaa 4 kohdan mukaisesti sovellettavan tuen tasoa korkeammaksi.36 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näihin sääntöihin on sisällyttävä erityisesti:a) 34 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen myöntämistä koskevat edellytykset,b) 35 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden käytön valvomiseksi tarvittavat toimenpiteet,c) 34 ja 35 artiklassa tarkoitetun tuen määrä vahvistetaan ennen jokaisen viinivuoden alkua,d) 35 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu päätös.IV LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 37 artikla Tuottajat, joita koskevat 27 ja 28 artiklassa tarkoitetut velvoitteet, ovat oikeutettuja osastossa tarkoitettuihin interventiotoimenpiteisiin, jos he ovat täyttäneet edellä tarkoitetut velvoitteet tiettynä erikseen määriteltävänä viiteaikana. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.38 artikla 1. Jos yhteisön viinimarkkinoilla todetaan poikkeuksellisen korkeita hintoja ja jos tällainen tilanne näyttää jatkuvan ja häiritsevän markkinoita, komissio voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.2. Jos pöytäviinin markkinoita on tuettava, voidaan vahvistaa 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa lueteltuja muita tuotteita kuin pöytäviiniä koskevia interventiotoimenpiteitä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.IV OSASTO TUOTTAJAORGANISAATIOT JA TOIMIALAKOHTAISET ORGANISAATIOT I LUKU TUOTTAJAORGANISAATIOT 39 artikla 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan `tuottajaorganisaatiolla` oikeushenkilöä:a) joka on muodostettu tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuottajien omasta aloitteesta jab) jonka tavoitteena on erityisesti:i) varmistaa tuotannon suunnittelu ja sen mukauttaminen kysyntää vastaavaksi, erityisesti määrän ja laadun osalta,ii) edistää tarjonnan keskittämistä ja jäsenten tuotannon saattamista markkinoille,iii) alentaa tuotantokustannuksia ja vakauttaa tuottajahintoja,iv) kehittää viljelymenetelmiä, tuotantotekniikkaa ja ympäristöä säästävää jätehuoltoa erityisesti vesien, maaperän ja maiseman laadun suojelemiseksi ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja/tai edistämiseksi,c) joiden säännöt velvoittavat jäsentuottajia erityisesti:i) soveltamaan tuottajaorganisaation hyväksymiä tuotantotietoja, tuotantoa, kaupan pitämistä sekä ympäristönsuojelua koskevia sääntöjä,ii) liittymään jäseneksi tietyn tilan jonkin a alakohdassa tarkoitetun tuotteen tuotannon osalta ainoastaan yhteen a alakohdassa tarkoitettuun tuottajaorganisaatioon,iii) myymään tuottajaorganisaation välityksellä koko kyseisen tuotantonsa. Tuottajaorganisaation luvalla ja sen määräämin edellytyksin jäsentuottajat voivat kuitenkin:- myydä enintään 25 prosenttia tuotannostaan suoraan tilalta kuluttajille näiden henkilökohtaiseen käyttöön, ja lisäksi:- pitää kaupan itse tai toisen oman organisaationsa määräämän tuottajaorganisaation välityksellä tuotteita, joiden määrä on merkitykseltään vähäinen tuottajaorganisaation kaupan pitämään määrään verrattuna,- pitää kaupan toisen oman organisaationsa määräämän tuottaja-organisaation välityksellä tuotteita, jotka ominaispiirteidensä vuoksi eivät ensisijaisesti kuulu viimeksi mainitun kaupallisen toiminnan piiriin,iv) toimittamaan tuottajaorganisaation tilastotarkoituksiin pyytämiä tietoja, jotka voivat koskea erityisesti viljelyaloja, satoja, tuotoksia ja suoramyyntiä,d) joiden säännöt sisältävät:i) menettelyt c alakohdan i alakohdassa tarkoitettujen sääntöjen määrittelemisestä, antamisesta ja muuttamisesta,ii) tuottajaorganisaation rahoittamiseen tarvittavat jäsenmaksut,iii) määräykset, joiden avulla jäsentuottajat voivat kansanvaltaisesti valvoa organisaatiota ja sen päätöksentekoa,iv) organisaation sääntöjen mukaisten velvoitteiden rikkomisesta, erityisesti maksujen maksamatta jättämisestä tai tuottajaorganisaation määräysten rikkomisesta aiheutuvat seuraamukset,v) uusien jäsenten hyväksymiseen liittyvät määräykset, ja erityisesti jäsenyyden vähimmäisajanjakson,vi) organisaation toiminnan kannalta välttämättömät kirjanpito- ja talousarviomääräykset jae) jotka asianomainen jäsenvaltio on hyväksynyt 2 kohdassa mainituin edellytyksin.2. Jäsenvaltion on hyväksyttävä tämän asetuksen mukaiseksi tuottajaorganisaatioksi kaikki hyväksyntää hakevat tuottajien ryhmittymät edellyttäen, että ne:a) täyttävät 1 kohdassa asetetut vaatimukset ja osoittavat tätä varten muun muassa sen, että ryhmittymään kuuluu vähimmäismäärä tuottajia ja että se tuottaa vähimmäismäärän kaupan pidettäviä tuotteita, mitkä seikat määritetään 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen;b) antavat riittävät takeet toimintansa asianmukaisesta toteuttamisesta, kestosta ja tehokkuudesta;c) todella antavat jäsentuottajilleen ympäristöä säästävien viljelymenetelmien toteuttamiseen tarvittavaa teknistä apua;d) toisaalta todella asettavat jäsentuottajien käyttöön tarvittavia teknisiä apuvälineitä tuotteiden varastointiin, pakkaamiseen ja kaupan pitämiseen ja toisaalta varmistavat asianmukaisen tehtäviensä mukaisen markkinoinnin ja kirjanpidon hoitamisen.40 artikla 1. Jäsenvaltioiden on:a) päätettävä hyväksynnän myöntämisestä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus kaikkine liiteasiakirjoineen on jätetty;b) suoritettava säännöllisin väliajoin tarkastuksia varmistaakseen, että tuottajaorganisaatiot noudattavat hyväksymiseen vaadittuja edellytyksiä, ja määrättävä näihin organisaatioihin sovellettavista seuraamuksista, jos edellytyksiä ei ole noudatettu, sekä päätettävä tarvittaessa hyväksynnän peruuttamisesta, jac) ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa hyväksynnän myöntämistä, epäämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä.2. Komissio varmistaa tarkastuksin 39 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja tämän artiklan noudattamisen ja pyytää tarvittaessa jäsenvaltioita peruuttamaan hyväksynnän näiden tarkastusten jälkeen.41 artikla 1. Jos tuottajaorganisaatio tai tuottajaorganisaatioiden liitto, jolla on samat säännöt ja joka toimii määrätyllä talousalueella, katsotaan jonkin tietyn tuotteen osalta tämän talousalueen tuotantoa ja tuottajia edustavaksi tahoksi, kyseinen jäsenvaltio voi tämän organisaation tai liiton pyynnöstä saattaa 39 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa tarkoitetut säännöt muilta alueelle sijoittautuneita sellaisia tuottajia sitoviksi, jotka eivät ole jonkin edellä tarkoitetun organisaation jäseniä.2. Tässä artiklassa `talousalueella` tarkoitetaan maantieteellistä aluetta, joka muodostuu vierekkäisistä tai läheisistä tuotantoalueista, joilla on samanlaiset tuotannon ja kaupan pitämisen edellytykset.3. Tuottajaorganisaatiota tai tuottajaorganisaatioiden liittoa pidetään 1 kohdan mukaisesti edustavana, jos siihen kuuluu vähintään kaksi kolmasosaa sen talousalueen tuottajista, jolla se toimii, ja jos se kattaa vähintään kaksi kolmasosaa kyseisen talousalueen tuotannosta.4. Määrätyn talousalueen kaikkia tuottajia sitoviksi tehdyt säännöt:a) eivät saa aiheuttaa haittaa jäsenvaltion tai yhteisön muille tuottajille;b) eivät ole sovellettavissa ennen viinivuoden alkua allekirjoitetun sopimuksen perusteella jalostettaviksi toimitettuihin tuotteisiin, jollei niitä erityisesti tarkoiteta, lukuun ottamatta tuotantoon liittyviä tietoja koskevia sääntöjä,c) eivät saa olla ristiriidassa yhteisön ja kansallisen voimassa olevan sääntelyn kanssa.5. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viipymättä tiedoksi säännöt, jotka ne ovat saattaneet määrätyn talousalueen kaikkia tuottajia sitoviksi. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.6. Komissio päättää, että jäsenvaltion on peruutettava päättämänsä sääntöjen soveltamisalan laajentaminen,a) jos se toteaa, että kyseinen laajentaminen estää kilpailun merkittävällä osalla sisämarkkinoita tai että se haittaa kaupan vapautta taikka että perustamissopimuksen 39 artiklan tavoitteet vaarantuvat;b) jos se toteaa, että perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa voidaan soveltaa sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan, jonka soveltamisalan laajentamisesta on päätetty. Komission tekemää päätöstä kyseisen sopimuksen, päätöksen tai yhdenmukaistetun menettelytavan osalta sovelletaan vasta toteamispäivästä alkaen;c) jos se jälkitarkastusten perusteella toteaa, että tätä artiklaa ei ole noudatettu.7. Edellä 1 kohtaa sovellettaessa asianomainen jäsenvaltio voi todisteiden perusteella päättää, että organisaatioon kuulumattomat tuottajat ovat velvolliset maksamaan organisaatiolle tai tarvittaessa organisaatioiden liitolle osan jäsentuottajien maksamista maksuista, siinä määrin kuin niiden on tarkoitus kattaa:a) hallinnolliset kulut 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen soveltamisesta taib) kustannukset tuottajaorganisaation tai organisaatioiden liiton suorittamista, koko talousalueen tuotantoa hyödyttävästä tutkimustoiminnasta sekä markkina ja myynninedistämistutkimuksesta.8. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi luettelo 2 kohdassa tarkoitetuista talousalueista. Komissio hyväksyy luettelon yhden kuukauden kuluessa kyseisestä tiedoksi antamisesta tai päättää kuultuaan kyseistä jäsenvaltiota muutoksista, joita tämän on tehtävä luetteloon. Hyväksytty luettelo julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.II LUKU TOIMIALAKOHTAISET ORGANISAATIOT 42 artikla 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan `hyväksytyillä toimialakohtaisilla organisaatioilla`, jäljempänä `toimialakohtaiset organisaatiot`, oikeushenkilöitä:a) joihin kuuluu edustajia taloudellisten toimintojen aloilta, jotka liittyvät tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja/tai kauppaan ja/tai jalostukseen;b) jotka on perustettu kokonaan tai osittain niihin kuuluvien organisaatioiden tai yhteenliittymien aloitteesta;c) jotka harjoittavat yhdellä tai useammalla yhteisön alueella useita seuraavista toimista ottaen huomioon kuluttajien edun:i) tuotantoa ja markkinoita koskevan tietämyksen ja avoimuuden parantaminen,ii) tuotteiden markkinoille saattamisen entistä paremman yhteensovittamisen edistäminen erityisesti markkinatutkimusten avulla,iii) yhteisön sääntelyn kanssa yhteensopivien vakiosopimusten laatiminen,iv) tuotantokyvyn parantaminen,v) tiedottaminen ja tutkimukset tuotannon ohjaamiseksi markkinoiden tarpeisiin ja kuluttajien makuun ja odotuksiin entistä paremmin mukautettujen tuotteiden suuntaan, erityisesti tuotteiden laadun ja ympäristönsuojelun osalta,vi) sellaisten menetelmien tutkimus, jotka mahdollistavat kasvinsuojeluaineiden ja muiden tuotantopanosten käytön rajoittamisen ja takaavat tuotteiden laadun sekä maaperän ja vesien suojelun,vii) sellaisten menetelmien ja keinojen kehittäminen, joilla parannetaan tuotteiden laatua kaikissa tuotannon, viiniyttämisen ja kaupan pitämisen vaiheissa,viii) luonnonmukaisen maatalouden ja alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen hyödyntäminen ja suojaaminen,ix) integroidun tuotannon (IP-tuotanto) tai muiden ympäristöä säästävien tuotantotapojen edistäminen.d) jotka kyseinen jäsenvaltio on hyväksynyt 2 kohdassa mainituin edellytyksin.2. Jos se jäsenvaltion rakenteiden kannalta on perusteltua, jäsenvaltiot voivat hyväksyä toimialakohtaiseksi organisaatioiksi organisaatioita, jotka on perustettu niiden alueella ja jotka hakevat hyväksyntää, josa) ne harjoittavat toimintaansa yhdellä tai useammalla seudulla tämän alueen sisällä;b) ne edustavat merkittävää osaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotannosta ja/tai kaupasta ja/tai jalostuksesta kyseisellä alueella tai kyseisillä alueilla, ja niiden toimiessa useammalla alueella ne osoittavat vähimmäisedustavuutta kunkin ryhmittyneen alan osalta kullakin kyseisellä alueella;c) ne harjoittavat useita 1 kohdan c alakohdassa mainituista toimista;d) ne eivät itse osallistu tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon, jalostukseen tai kaupan pitämiseen;e) ne eivät haittaa markkinajärjestelyn asianmukaista toimintaa eivätkä harjoita 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa.3. Jäsenvaltioiden on ennen hyväksymistä ilmoitettava komissiolle toimialakohtaiset organisaatiot, jotka ovat esittäneet hyväksymistä koskevan hakemuksen, johon on liitetty näiden organisaatioiden edustavuuteen ja niiden harjoittamiin toimintoihin liittyviä tietoja sekä muita tarvittavia arviointiperusteita. Komissio voi esittää hyväksymistä koskevan vastalauseensa kahden kuukauden kuluessa sille tehdyn ilmoituksen tekemisestä.4. Jäsenvaltioiden on:a) päätettävä hyväksynnän myöntämisestä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakemus kaikkine liiteasiakirjoineen on jätetty;b) tarkastettava säännöllisin väliajoin, kuinka toimialakohtaiset organisaatiot ovat noudattaneet hyväksynnän edellytyksiä, ja määrättävä näihin organisaatioihin sovellettavista seuraamuksista, jos edellytyksiä ei ole noudatettu, sekä päätettävä tarvittaessa hyväksymisen peruuttamisesta, jac) peruutettava hyväksyntä, jos:i) tässä asetuksessa säädetyt hyväksymisen edellytykset eivät enää täyty;ii) toimialakohtainen organisaatio rikkoo 43 artiklan 1 kohdassa säädettyjä kieltoja, tämän kuitenkaan rajoittamatta muutoin kansallisen lainsäädännön perusteella annettavia rangaistusseuraamuksia;d) ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa hyväksynnän myöntämistä, epäämistä tai peruuttamista koskevista päätöksistä.5. Määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien (tma-laatuviinit) tuottajaksi voidaan hyväksyä ainoastaan yksi tuottajaorganisaatio.6. Komissio varmistaa tarkastuksin 2 kohdan ja 4 kohdan b alakohdan noudattamisen ja pyytää tarvittaessa jäsenvaltioita peruuttamaan hyväksynnän näiden tarkastusten jälkeen.7. Hyväksyntä antaa oikeuden toteuttaa 1 kohdan c alakohdassa lueteltuja toimenpiteitä tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin.8. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa hyväksytyistä toimialakohtaisista organisaatioista luettelon, jossa ilmoitetaan niiden toiminta-ala tai -alue, sekä niiden 44 artiklan mukaisesti harjoittama toiminta. Myös hyväksynnän peruutukset julkaistaan.43 artikla 1. Sen estämättä, mitä neuvoston asetuksen N:o 26 (47) 1 artiklassa säädetään, perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta niihin hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin, joilla on tarkoitus panna täytäntöön 42 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut sellaiset toimenpiteet, jotka eiväta) liity hintojen vahvistamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimialakohtaisten organisaatioiden yhteisön sääntöihin sisältyvien erityisten säännösten soveltamiseksi toteuttamia toimenpiteitä,b) johda markkinoiden lokeroitumiseen yhteisön sisällä,c) aiheuta syrjintää tai poista kilpailua kyseisten tuotteiden suurelta osuudelta taid) aiheuta sellaisia kilpailun vääristymiä, jotka eivät ole tarpeen niiden yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin toimialakohtaisia organisaatioita koskevalla toimenpiteellä pyritään.2. Komission päätös, jonka mukaan perustamissopimuksen 85 artiklan 1 kohtaa sovelletaan sopimukseen, päätökseen tai yhdenmukaistettuun menettelytapaan, voi tulla voimaan aikaisintaan päivänä, jona siitä ilmoitetaan kyseiselle toimialakohtaiselle organisaatiolle.44 artikla 1. Jos yhdellä tai useammalla jäsenvaltion tietyllä alueella toimiva toimialakohtainen organisaatio katsotaan jonkin tietyn tuotteen osalta tämän tuotteen tuotantoa ja/tai jalostusta ja/tai kaupan pitämistä edustavaksi, kyseinen jäsenvaltio voi kyseisen organisaation pyynnöstä saattaa rajoitetuksi ajanjaksoksi pakollisiksi kyseiseen organisaatioon kuulumattomille yksittäisille tai muille kyseisellä alueella tai alueilla toimiville toimijoille organisaation sopimat tietyt päätökset, sopimukset ja yhdenmukaistetut menettelytavat.2. Toimialakohtaista organisaatiota pidetään 1 kohdan mukaisesti edustavana, jos se kattaa vähintään kaksi kolmasosaa kyseisen alueen tai alueiden kyseisen tuotteen tai tuotteiden tuotannosta ja/tai jalostuksesta ja/tai kaupan pitämisestä. Jos hakemus sääntöjen soveltamisalan laajentamisesta kattaa useampia alueita, toimialakohtaisen organisaation on osoitettava vähimmäisedustavuus jokaisen jäsenistönsä edustaman ammattialan osalta kullakin kyseisistä alueista.3. Sääntöjä, joiden soveltamisalan laajentamista muihin toimijoihin voidaan hakea, koskee yksi seuraavista tavoitteista:a) tuotantoon liittyvät tiedot ja markkinatiedot,b) säännöt yhteisön ja kansallisen sääntelyn säännöksiä tiukemmasta tuotannosta,c) yhteisön sääntelyn kanssa yhteensopivien vakiosopimusten laatiminen,d) säännöt kaupan pitämisestä,e) säännöt ympäristönsuojelusta,f) toimet tuotantokyvyn edistämisestä ja hyödyntämisestä,g) toimet luonnonmukaisen maatalouden, alkuperänimitysten, laatumerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta.Näiden sääntöjen on oltava voimassa vähintään yksi viinivuosi; niitä ei saa tehdä sitoviksi enempää kuin kolmen viinivuoden ajaksi, ja niistä ei saa aiheutua haittaa jäsenvaltion ja yhteisön muille toimijoille.45 artikla 1. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viipymättä tiedoksi säännöt, jotka ne ovat saattaneet sitoviksi tietyn alueen tai tiettyjen alueiden kaikille toimijoille. Nämä säännöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.2. Ennen julkaisemista komissio tiedottaa 74 artiklassa säädetylle komitealle kaikista toimialakohtaisten sopimusten laajentamista koskevista tiedonannoista.3. Komissio päättää, että jäsenvaltion on peruutettava päättämänsä sääntöjen soveltamisalan laajentaminen 41 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa.4. Tapauksessa, jossa yhtä tai useampaa tuotetta koskevien sääntöjen soveltamisalaa laajennetaan, ja jos yhdestä tai useammasta 44 artiklan 3 kohdan a alakohdassa mainitusta hyväksytyn toimialakohtaisen organisaation harjoittamasta toiminnasta aiheutuu yleistä taloudellista hyötyä niille luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille, joiden toiminta liittyy yhteen tai useampaan asianomaiseen tuotteeseen, voi hyväksynnän myöntänyt jäsenvaltio päättää, että organisaatioon kuulumattomat yksittäiset toimijat tai ryhmittymät, jotka hyötyvät tästä toiminnasta, ovat velvollisia maksamaan organisaatiolle niiden jäsenten maksamia maksuja vastaavan määrän kokonaan tai osittain, siinä määrin kuin maksujen on tarkoitus kattaa kyseisestä toiminnasta suoraan aiheutuneet kulut.V OSASTO ENOLOGISET KÄSITTELYT JA KÄYTÄNNÖT SEKÄ TUOTE-ERITELMÄT; KUVAUS, NIMITYS, TARJONTAMUOTO JA SUOJAUS I LUKU ENOLOGISET KÄSITTELYT JA KÄYTÄNNÖT SEKÄ TUOTE-ERITELMÄT 46 artikla 1. Perustetaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuottamiseen yhteisössä sallitut enologiset käsittelyt ja käytännöt lukuun ottamatta viinirypälemehua, tiivistettyä viinirypälemehua sekä viinirypälemehun valmistukseen tarkoitettua rypäleen puristemehua ja tiivistettyä rypäleenpuristemehua.2. Enologisia käytäntöjä ja käsittelyjä saa käyttää ainoastaan asianmukaiseen viiniyttämiseen tai kyseisten tuotteiden asianmukaiseen säilytykseen tai puhdistamiseen.3. Sallittuihin enologisiin käytäntöihin ja käsittelyihin ei kuulu veden lisääminen muuten kuin erityisen teknisen tarpeen vuoksi eikä alkoholin lisääminen lukuun ottamatta tuoreista rypäleistä valmistettua rypäleen puristemehua, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty alkoholia lisäämällä, sekä väkevää viiniä, kuohuviiniä, helmeilevää viiniä ja tislausta varten väkevöityä viiniä.4. Enologisten käytäntöjen ja käsittelyjen ja tuote-eritelmien osalta jäsenvaltiot voivat säätää tiukempia vaatimuksia varmistaakseen tma-laatuviinien, niiden alueella tuotettujen pöytäviinien, joilla on maantieteellinen merkintä, sekä kuohuviinien ja väkevien viinien olennaisten ominaisuuksien säilyttämisen. Niiden on ilmoitettava nämä vaatimukset komissiolle, joka antaa ne tiedoksi muille jäsenvaltioille.5. Jollei toisin päätetä, ainoastaan 19 artiklan mukaisesti laaditussa luokituksessa mainittujen viinilajikkeiden rypäleitä ja niistä johdettuja tuotteita saa yhteisössä käyttää seuraavien tuotteiden valmistamiseen:a) rypäleen puristemehu, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty alkoholia lisäämälläb) tiivistettyä rypäleen puristemehuac) puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehuad) pöytäviinin valmistukseen soveltuva viinie) pöytäviinif) tma-laatuviinig) väkevä viinih) kuivuneista viinirypäleistä valmistettu käymistilassa oleva rypäleen puristemehu.47 artikla 1. Väkevöimistä, happamuuden lisäämistä ja vähentämistä sekä makeuttamista koskevat sallitut enologiset käytännöt ja käsittelyt sekä rikkidioksidipitoisuutta ja haihtuvien happojen enimmäispitoisuutta koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä IV olevassa A-G kohdassa.2. Väkevän viinin tuotantoa koskevat säännöt ja sallitut enologiset käytännöt ja käsittelyt vahvistetaan liitteessä IV olevassa H kohdassa. Näitä sääntöjä ei sovelleta kevytkuohuviiniin.3. Väkevän viinin tuotantoa koskevat säännöt ja sallitut enologiset käytännöt ja käsittelyt vahvistetaan liitteessä IV olevassa I kohdassa.48 artikla 1. CN-koodeihin 2204 10, 2204 21 ja 2204 29 kuuluvista tuotteista ainoastaan väkeviä viinejä, kuohuviinejä, hiilihapotettuja kuohuviinejä, helmeileviä viinejä, hiilihapotettuja helmeileviä viinejä, tma-laatuviinejä sekä tarvittaessa ja sen estämättä, mitä 49 artiklan 1 kohdassa säädetään, laillisesti tuotuja viinejä ja pöytäviinejä saa tarjota tai toimittaa sellaisenaan nautittavaksi yhteisössä.2. Lukuun ottamatta pullotettuja viinejä, jotka voidaan todistaa pullotetuiksi ennen 1 päivää syyskuuta 1971, muuta kuin 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viinilajikkeista saatua tma-laatuviiniä, joka ei vastaa liitteessä I olevassa 12-18 kohdassa annettuja määritelmiä, saa käyttää ainoastaan viininviljelijän oman perheen kulutukseen, viinietikan valmistukseen tai tislaukseen.3. Niinä vuosina, jolloin ilmasto-olot ovat olleet epäsuotuisat, voidaan päättää, että A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä saatuja tuotteita, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei ole kyseiselle viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen, käytetään yhteisössä kuohuviinien ja hiilihapotettujen kuohuviinien valmistukseen, jos näiden viinien todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia tai hiilihapotettujen helmeilevien viinien valmistukseen. Tällöin väkevöiminen on suoritettava liitteessä IV olevan D kohdan 5 alakohdassa tarkoitetuin rajoituksin.4. Rajoittamatta tiukempien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat soveltaa alueellaan valmistettaviin tuotteisiin tuoreista rypäleistä valmistettua rypäleen puristemehua, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty alkoholia lisäämällä, saa käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, jotka eivät kuulu CN-koodeihin 2204 10, 2204 21 ja 2204 29.5. Viinirypälemehua ja tiivistettyä viinirypälemehua ei saa käyttää viiniyttämiseen eikä lisätä viiniin. Näitä tuotteita valvotaan niiden käyttötarkoituksen mukaan. Näiden tuotteiden käyttäminen alkoholiksi on kiellettyä yhteisön alueella.6. Edellä 4 ja 5 kohtaa ei sovelleta tuotteisiin, joista valmistetaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa yhdistetyn nimikkeistön nimikkeeseen 22 06 00 kuuluvia tuotteita, joista voidaan 51 artiklan mukaisesti annettujen sääntöjen mukaan jäsenvaltioiden suostumuksella käyttää yhdistettyä nimitystä, johon kuuluu sana "viini".7. Pöytäviinin valmistukseen soveltuvia viinejä, joiden todellinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei vastaa pöytäviinejä, voidaan laskea liikkeeseen ainoastaan kuohuviinien valmistukseen tai viinietikan valmistukseen, tislaukseen tai muuhun teolliseen käyttöön. Näitä viinejä voidaan väkevöidä ja leikata pöytäviinillä niiden tilavuusprosentteina ilmoitetun todellisen alkoholipitoisuuden kohottamiseksi pöytäviinien tasolle ainoastaan viininvalmistajan tiloissa tai tämän lukuun.8. Alkoholia, alkoholijuomaa ja puristejäännöksestä valmistettua viiniä (piquette) lukuun ottamatta yhteisöstä peräisin olevasta sakasta ja puristejäännöksestä ei saa valmistaa viiniä tai muuta nautittavaksi tarkoitettua juomaa.9. Puristejäännöksestä valmistettua viiniä, jos sen valmistaminen on kyseisessä jäsenvaltiossa sallittua, saa käyttää ainoastaan tislaukseen tai viininviljelijän perheen omaan käyttöön.10. Tislausta varten väkevöityä viiniä voidaan käyttää ainoastaan tislaukseen. Maahantuotua tislausta varten väkevöityä viiniä saa kuitenkin käyttää alkoholijuomien valmistukseen.11. Kuivuneista viinirypäleistä saatua käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua saa pitää kaupan ainoastaan väkevän viinin valmistukseen ja ainoastaan niillä viinialueilla, joilla tämä käyttö oli perinteistä 1 päivänä tammikuuta 1985.49 artikla Seuraavia tuotteita ei saa tarjota tai käyttää elintarvikkeiksi:a) CN-koodeihin 2204 10, 2204 21, 2204 29 ja 2204 30 10 kuuluvia tuotteita, jotka on tuotu tai jotka on valmistettu kyseisessä maassa, tai jos ne on käsitelty sellaisilla enologisilla käytännöillä, joita ei ole hyväksytty yhteisön säädöksissä tai kansallisissa säännöissä, missä näin sallitaan.b) 1 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka eivät ole virheettömiä, aitoja tai myyntikelpoisia,c) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka eivät ole liitteen 1 määritelmien mukaisia.50 artikla 1. Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun ja liitteen IV soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näissä säännöissä vahvistetaan erityisesti:a) liitteessä IV olevan A kohdan osalta ennen 1 päivää syyskuuta 1986 tuotettuja viinejä koskevat siirtymätoimenpiteet ja muutokset 2 kohdassa oleviin viinien luetteloihin,b) tässä luvussa ja liitteessä IV tarkoitetut päätökset, poikkeukset, edellytykset ja luettelot,c) liitteessä IV olevan C-G kohdan soveltaminen sellaisilla yhteisön alueilla, jotka eivät kuulu liitteessä III määriteltyihin viininviljelyvyöhykkeisiin, jad) liitteessä IV olevan I kohdan osalta 2 kohdan b alakohdassa ja 6 kohdassa tarkoitetut luettelot, b alakohdassa tarkoitetut poikkeukset sekä mainitussa 6 kohdassa tarkoitettu ilmoitus- ja rekisteröintimenettely.2. Edellä 45 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annetaan seuraavat säännöt:a) 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuotantoa ja säilyttämistä koskevat sallitut enologiset käytännöt ja käsittelyt lukuun ottamatta liitteessä IV olevassa C-I kohdassa vahvistettuja sääntöjä,b) rypäleen puristemehun ja viinin leikkaamista ja sekoittamista koskevat säännökset; valkoviinin ja punaviinin sekoittamisessa, valkoviinin osuus lopputuotteessa saa olla enintään 10 prosenttia,c) enologisissa käytännöissä käytettyjen aineiden puhtaus- ja tunnistetiedot,d) sallittujen enologisten käytäntöjen ja käsittelyjen toteuttamista koskevat hallinnolliset säännöt; näissä voidaan säätää, että tiettyjä enologisia käytäntöjä ja käsittelyjä saa suorittaa ainoastaan jäsenvaltion hyväksymän sellaisen henkilön valvonnassa, jolla on riittävät tiedot tuotteen laadun, hygienian ja terveellisyyden takaamiseksi,e) 49 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden hallussapitoa, liikkuvuutta ja käyttöä koskevat edellytykset tai luettelot tuotteista, jotka on vapautettu mainitun artiklan vaatimuksista, ja perusteet, joiden tarkoituksena on estää yksittäisissä tapauksissa liiallinen kovuus, sekä edellytykset, joilla jäsenvaltio voi sallia sellaisten tuotteiden hallussapidon, liikenteen ja käytön, jotka eivät 49 artiklan a alakohtaa lukuun ottamatta vastaa tämän asetuksen säännöksiä tai tämän asetuksen mukaisesti annettuja säännöksiä, jaf) edellytykset sellaisten enologisten käytäntöjen ja käsittelyjen koekäytölle, jotka eivät muuten ole sallittuja.3. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annetaan:Määritysmenetelmät, joilla määritetään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden koostumus, sekä säännöt, joiden avulla voidaan määritellä, onko näitä tuotteita käsitelty sallittujen enologisten käytäntöjen vastaisesti.Samaa menettelyä noudattaen tarvittaessa sellaisten aineiden enimmäismäärät, jotka osoittavat tiettyjen enologisten käytäntöjen käytön, sekä määritystulosten vertailutaulukot.Jos kuitenkin yhteisön määritysmenetelmiä tai 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja sääntöjä ei ole vahvistettu kyseisestä tuotteesta etsittävien aineiden löytämiseksi ja niiden määrän selvittämiseksi, sovelletaan:a) kansainvälisen viiniviraston (IWO) yleiskokouksen hyväksymiä ja julkaisemia määritysmenetelmiä, taib) jos soveltuvaa määritysmenetelmää ei ole a alakohdassa tarkoitettujen joukossa, sellaista määritysmenetelmää, joka vastaa Kansainvälisen standardisointijärjestön (ISO) suosittamia standardeja, taikkac) jos a ja b alakohdassa ei ole mainittu tarkkuuden, toistettavuuden ja uusittavuuden kannalta soveltuvaa määritysmenetelmää:i) kyseessä olevan jäsenvaltion hyväksymää määritysmenetelmää, taiii) tarvittaessa mitä tahansa muuta soveltuvaa määritysmenetelmää.Edellä 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja yhteisön määritysmenetelmiä vastaavina pidetään sellaisia automatisoituja määritysmenetelmiä, joita käytetään yhteisön menetelmien sijasta edellyttäen, että ne todetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen saatujen tulosten olevan tarkkuudeltaan, toistettavuudeltaan ja uusittavuudeltaan vähintään saman tasoisia kuin vastaavalla yhteisön menetelmällä saadut tulokset.II LUKU KUVAUS, NIMITYS, TARJONTAMUOTO JA SUOJAUS 51 artikla 1. Annetaan säännöt, jotka koskevat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kuvausta, nimitystä ja tarjontamuotoa. Näissä säännöissä on otettava huomioon erityisesti seuraavat tavoitteet:a) kuluttajien oikeutettujen etujen suojelu,b) tuottajien oikeutettujen etujen suojelu,c) sisämarkkinoiden moitteeton toiminta, jad) laatutuotteiden tuotannon edistäminen.2. Näihin sääntöihin on sisällyttävä erityisesti säännökset, joissa:a) velvoitetaan käyttämään tiettyjä ilmauksia,b) sallitaan tiettyjen ilmausten käyttö tietyillä edellytyksillä,c) sallitaan tiettyjen ilmausten käyttö, jos käyttäjä pystyy osoittamaan niiden täsmällisyyden,d) säädetään maantieteellisen merkinnän sekä tma-laatuviinejä ja tiettyjä pöytäviinejä koskevien perinteisten ilmausten käytöstä, jae) säädetään tiettyjen ilmausten suojasta ja valvonnasta, myös tma-laatuviinien osalta. Tällainen suoja voidaan ulottaa koskemaan myös muita kuin 1 artiklan 2 kohdassa lueteltuja tuotteita.3. Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu tuontiviini, jolla on maantieteellinen kuvaus, voi saada yhteisössä kaupan pitämisen osalta oikeuden 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuun suojaan ja valvontaan, jos se toteutetaan vastavuoroisesti.4. Edellä 3 kohtaa sovelletaan kolmansien maiden kanssa perustamissopimuksen 113 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti neuvoteltavin ja tehtävin sopimuksin.52 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta asianomaiset osapuolet voivat ehkäistä sopimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn 23 ja 24 artiklassa määrättyjen ehtojen mukaisesti 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin liitetyn maantieteellisen merkinnän käytön yhteisössä tuotteisiin, jotka eivät ole peräsin kyseisen maantieteellisen merkinnän osoittamasta paikasta, vaikka tavaroiden oikea alkuperä tai maantieteellinen merkintä osoitetaan käännöksessä tai vaikka siihen on liitetty sellaiset ilmaisut kuten "tapainen", "tyyppinen", "tyylinen" ja "jäljitelmä".2. Tässä artiklassa tarkoitetaan `maantieteellisillä merkinnöillä` merkintöjä, joilla tunnusmerkitään Maailman kauppajärjestöön kuuluvan kolmannen maan alueelta tai alueen sisältä peräsin oleva tuote silloin, kun tuotteen tietty laatu, maine tai muu erityispiirre voidaan yhdistää oleellisesti kyseiseen maantieteellisen alkuperään.3. Sen estämättä, mitä yhteisön lainsäädännön muissa erityissäännöksissä säädetään, 1 ja 2 kohtaa sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden nimityksiin ja tarjontamuotoon.53 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.VI OSASTO MÄÄRITETYLLÄ ALUEELLA TUOTETUT LAATUVIINIT 54 artikla 1. Määritetyillä alueilla tuotetuilla laatuviineillä (`tma-laatuviinit`) tarkoitetaan viinejä, jotka täyttävät tämän osaston edellytykset.2. Tma-laatuviinien luokkaan kuuluvat seuraavat laatuviinien alaluokat:a) määritetyillä alueilla tuotetut väkevät laatuviinit, jäljempänä `väkevät tma-laatuviinit`, jotka vastaavat väkevän viinin määritelmää,b) määritetyillä alueilla tuotetut laatukuohuviinit, jäljempänä `tma-laatukuohuviinit`, jotka vastaavat kuohuviinin, aromaattiset kuohuviinit mukaan lukien, määritelmää,c) määritetyillä alueilla tuotetut helmeilevät laatuviinit, jäljempänä `helmeilevät tma-laatuviinit`, jotka vastaavat helmeilevän viinin määritelmää, jad) muut kuin a, b ja c alakohdassa mainitut tma-laatuviinit.3. Tma-laatuviinien tuottamiseen soveltuvina tuotteina pidetään:a) viinilajikkeita,b) tuoreita viinirypäleitä,c) rypäleen puristemehua,d) käymistilassa olevaan rypäleen puristemehua,e) käymistilassa olevia uusia viinejä,f) viiniä.4. Laatukuohuviineillä tarkoitetaan (lukuun ottamatta tma-laatukuohuviinejä) kuohuviinejä, jotka täyttävät liitteessä V olevan K kohdan vaatimukset.5. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viipymättä luettelo hyväksymistään tma-laatuviineistä ja mainittava kunkin tma-laatuviinin osalta niiden tuotantoa ja valmistusta koskevat kansalliset säännökset.6. Komissio julkaisee tämän luettelon Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.55 artikla 1. Tma-laatuviinien tuotantoa koskevien sääntöjen on 57 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti annettujen kansallisten sääntöjen lisäksi, joissa otetaan huomioon perinteiset tuotantoedellytykset, jos ne eivät ole ristiriidassa laatutuotannon edistämispolitiikan ja sisämarkkinoiden perustamisen kanssa, perustuttava seuraaviin seikkoihin:a) tuotantoalueen rajaaminen,b) viinilajikkeet,c) viljelymenetelmät,d) viininvalmistusmenetelmät,e) luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina,f) hehtaarituotos,g) aistinvaraisten ominaisuuksien määritys ja arviointi.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säännökset annetaan liitteessä V olevassa A-J kohdassa.3. Liitteessä V olevaa K kohtaa sovelletaan ainoastaan laatukuohuviiniin ja tma-laatukuohuviiniin. Liitteessä V olevaa L kohtaa sovelletaan ainoastaan väkevään tma-laatuviiniin.56 artikla 1. Jäsenvaltioiden on laadittava säännöt, joiden mukaisesti mahdollistetaan tuotantovaiheessa se, että:a) tuottaja voi:i) olla pyytämättä sato- tai tuotantoilmoituksessa tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvaksi tuotteeksi ilmoitetun tuotteen luokittelua tma-laatuviiniksi, taiii) alentaa tma-laatuviinin luokitusta, erityisesti pöytäviiniksi;b) jäsenvaltion erikseen nimeämä toimivaltainen laitos voi alentaa tma-laatuviinin luokitusta.2. Kaupan pitämisen vaiheessa tma-laatuviinin luokituksen alentamisen toteuttaa:a) sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, jonka alueella viini on:i) jos kyseinen viini on peräisin kyseisestä jäsenvaltiosta, taiii) jos kysymys on pienistä määristä, jotka neuvosto vahvistaa erikseen määräenemmistöllä komission ehdotuksesta;b) muissa kuin a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sen jäsenvaltion toimivaltainen laitos, josta viini on peräisin.3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetusta luokituksen alentamisesta päätetään erityisesti silloin, kun toimivaltainen laitos on vahvistanut, että:a) viinissä on varastoinnin tai kuljetuksen aikana tapahtunut muutos, joka on aiheuttanut kyseisen tma-laatuviinin ominaisuuksien heikkenemisen tai muuttumisen,b) viinille on tehty kiellettyjä käsittelyjä tai sitä ei ole laillisesti nimitetty tma-laatuviiniksi.57 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat 55 artiklassa lueteltujen tekijöiden lisäksi oikeudenmukaiset ja perinteiset käytännöt huomioon ottaen määritellä muita tuotantoedellytyksiä tai ominaisuuksia, jotka ovat pakollisia tma-laatuviineille.Muiden tässä asetuksessa annettujen säännösten lisäksi jäsenvaltiot saavat antaa täydentäviä tai tiukempia ominaisuuksia tai edellytyksiä tuotannosta, valmistuksesta ja liikkuvuudelle alueellaan tuotetulle tma-laatuviinille.2. Edellä 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti jäsenvaltiot saavat erityisesti rajoittaa tma-laatuviinin suurinta sallittua jäännössokeripitoisuutta varsinkin tilavuusprosentteina ilmaistun todellisen alkoholipitoisuuden ja jäännössokerin välisen suhteen osalta.58 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän luvun ja liitteen V soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näihin sääntöihin voivat sisältyä erityisesti:a) niissä tarkoitetut päätökset, poikkeukset ja luettelot,b) määritelmä määritetyn alueen välittämässä läheisyydessä sijaitsevista alueista, ottaen huomioon erityisesti maantieteellinen tilanne ja hallinnolliset rakenteet,c) sellaisten tma-laatuviinien käyttö, joiden luokitusta on alennettu, sekä tätä käyttöä koskevat edellytykset,d) aiheelliset säännökset aistinvaraisten testien yleisestä ja järjestelmällisestä suorittamisesta, niiden viinien käyttö, jotka eivät täytä testien vaatimuksia, ja tätä käyttöä koskevat edellytykset sekäe) säännöt aromaattisten laatukuohuviinien ja aromaattisten tma-laatukuohuviinien tuotannosta.VII OSASTO KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA KÄYTÄVÄ KAUPPA 59 artikla 1. Edellä 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita yhteisöön tuotaessa on esitettävä tuontitodistus. Kaikkia muita 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita yhteisöön tuotaessa voidaan vaatia esitettäväksi tuontitodistus, ja kaikkia 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita yhteisöstä vietäessä voidaan vaatia esitettäväksi vientitodistus.2. Jäsenvaltiot myöntävät todistuksen hakemuksesta jokaiselle riippumatta siitä, mihin hakija on sijoittautunut yhteisössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 62 ja 63 artiklan soveltamiseksi toteutettuja toimenpiteitä.Todistukset ovat voimassa koko yhteisössä.Todistusten myöntämisen edellytyksenä on vakuuden antaminen, jolla taataan tuonti- ja vientisitoumuksen toteutuminen todistuksen voimassaoloaikana; lukuun ottamatta pakottavia syitä vakuus menetetään kokonaan tai osittain, jos vienti tai tuonti ei toteudu tässä määräajassa tai se toteutuu ainoastaan osittain.3. Hyväksytään 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen seuraavat:a) luettelo tuotteista, joiden osalta vaaditaan tuonti- tai vientitodistus;b) todistusten voimassaoloaika ja muut tämän artiklan soveltamisesta annetut yksityiskohtaiset säännöt.60 artikla 1. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sovelletaan yhteisen tullitariffin tulleja.2. CN-koodeihin 2009 60 ja 2204 30 kuuluvien viinirypälemehujen ja rypäleen puristemehujen, joiden osalta yhteisen tullitariffin maksujen soveltaminen riippuu tuotavan tuotteen tuontihinnasta, tuontihinnan oikeellisuus tarkistetaan joko jokaisen lähetyksen tarkastuksen perusteella tai käyttämällä komission kyseisten tuotteiden alkuperämaassa todettujen hintanoteerausten perusteella laskemaa kiinteää tuontiarvoa.Jos kyseisen lähetyksen ilmoitettu tulohinta on korkeampi kuin mahdollisesti sovellettava kiinteä tuontiarvo korotettuna 3 kohdan mukaisesti laaditulla marginaalilla, joka ei saa ylittää kiinteää arvoa yli 10 prosentilla, vaaditaan kiinteän tuontiarvon perusteella määrätyn tuontitullin suuruisen vakuuden antaminen.Jos edellisessä alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa kyseisen tavaralähetyksen tulohintaa ei ilmoiteta, yhteisen tullitariffin soveltaminen riippuu kiinteästä tuontiarvosta tai asiaa koskevien tullilainsäädännön säännösten soveltamisesta 3 kohdan mukaisesti määrättävin edellytyksin.3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näihin sääntöihin on sisällyttävä erityisesti perusteet sovellettavan tarkastusjärjestelmän valinnalle sekä kiinteiden tuontiarvojen laskemiseksi tarvittavien tietojen määrittämiselle.61 artikla 1. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tiettyjen tuotteiden tuonnista johtuvien epäsuotuisten vaikutusten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi yhteisön markkinoilla määrätään lisätuontitulli yhden tai useamman vastaavan yhteisessä tullitariffissa vahvistetun tullimaksun alaisen tuotteen tuonnille, jos Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen maataloudesta 5 artiklassa asetetut edellytykset on täytetty, paitsi jos tuonti ei todennäköisesti häiritse yhteisön markkinoita tai jos vaikutukset eivät ole suhteessa asetettuihin tavoitteisiin.2. Yhteisö ilmoittaa Maailman kauppajärjestölle tiedoksi kynnyshinnat, joita alhaisemmista hinnoista voidaan määrätä lisätuontitulli.Kynnysmäärät, joita suuremmista määristä peritään lisätuontitulli, määritetään niiden kolmen vuoden tuonnin perusteella, jotka edelsivät sitä vuotta, jolloin 1 kohdassa tarkoitettuja epäsuotuisia vaikutuksia on ilmennyt tai todennäköisesti ilmenee.3. Lisätuontitullia määrättäessä huomioon otettavat tuontihinnat vahvistetaan kyseisen tavaraerän cif-tuontihintojen perusteella.Cif-tuontihinnat tarkistetaan tätä varten kyseisen tuotteen osalta maailmanmarkkinoilla tai yhteisön tuontimarkkinoilla todettujen edustavien hintojen perusteella.4. Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä on täsmennettävä erityisesti:a) tuotteet, joihin lisätuontitullia sovelletaan maataloussopimuksen 5 artiklan nojalla;b) muut tarvittavat edellytykset sen varmistamiseksi, että 1 kohtaa sovelletaan maataloussopimuksen 5 artiklan mukaisesti.62 artikla 1. Komissio avaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville tuotteille perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista tai mistä tahansa muusta neuvoston säädöksestä johtuvat tariffikiintiöt ja hallinnoi niitä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen annettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.2. Kiintiöitä hallinnoidaan soveltamalla yhtä seuraavista menettelyistä tai niiden yhdistelmää:a) hakemusten saapumisjärjestykseen perustuva menettely ("ensin tullutta palvellaan ensin" -periaate)b) menettely, jossa kiintiöt jaetaan suhteessa haettuihin määriin hakemusten jättöhetkellä ("samanaikaisen tarkastelun" menettely)c) perinteisiin kaupan järjestelyihin perustuva menettely ("perinteiset/uudet tuojat" -menetelmä)Myös muita soveltuvia menetelmiä voidaan käyttää. Niissä on vältettävä kaikenlainen toimijoiden välinen syrjintä.3. Käytettävässä hallinnointimenettelyssä on tarvittaessa otettava huomioon yhteisön markkinoiden hankintatarpeet ja tarve turvata näiden markkinoiden tasapaino tukeutuen samalla menetelmiin, joita aiemmin käytettiin 1 kohdassa tarkoitettuja kiintiöitä vastaaviin kiintiöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Uruguayn kierroksen neuvotteluissa tehdyistä sopimuksista johtuvia oikeuksia.4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa yksityiskohtaisissa säännöissä on säädettävä vuoden ajalle tarvittaessa sopivasti jaettavista vuosittaisista kiintiöistä ja tarvittaessa määriteltävä sovellettava hallintomenetelmä; sääntöihin on myös tarvittaessa sisällyttävä:a) takeet tuotteen laadusta, lähtöpaikasta ja alkuperästä,b) a kohdassa mainitut takeet todistavan asiakirjan hyväksyminen jac) tuontitodistusten myöntämisedellytykset ja todistusten voimassaoloaika.63 artikla 1. Seuraavien tuotteiden viennin mahdollistamiseksi:a) 1 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa luetellut tuotteet,b) CN-koodiin 1701 kuuluvat sokerit, CN-koodeihin 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 90 50 kuuluvat glukoosi ja glukoosisiirappi mukaan lukien, CN-koodeihin 1702 30 51 ja 1702 30 59 kuuluvat tuotteet, jotka on yhdistetty CN-koodeihin 2009 60 11, 2009 60 71, 2009 60 79 ja 2204 30 99 kuuluviin tuotteisiin,kyseisten tuotteiden kansainvälisen kaupan hintojen perusteella ja perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten rajoissa näiden hintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata tarvittavissa määrin vientituella.2. Vientitukeen oikeuttavien määrien jakamiseen käytetään menetelmää, jokaa) sopii parhaiten tuotteen luonteeseen ja kyseisten markkinoiden tilanteeseen sekä hyödyntää käytettävissä olevia voimavaroja tehokkaasti ottaen huomioon yhteisön viennin tehokkuuden ja rakenteen aiheuttamatta kuitenkaan syrjintää suurten ja pienten toimijoiden välillä;b) tuottaa toimijoille vähiten hallinnollisia rasitteita, kun hallinnosta aiheutuvat vaatimukset otetaan huomioon,c) ei aiheuta syrjintää kyseisten toimijoiden välillä.3. Vientituki on samansuuruinen kaikkialla yhteisössä. Se voi vaihdella määräpaikan mukaan, jos maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset niin edellyttävät.Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tuet vahvistetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Vahvistaminen on tehtävä säännöllisin väliajoin.Komissio voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä tarvittaessa tarkistaa säännöllisin väliajoin vahvistettavaa tukea myös muuna ajankohtana.Jäljempänä 64 artiklassa tarkoitettuja tuotteita koskevia säännöksiä sovelletaan täydennysperustein.4. Tukea myönnetään ainoastaan hakemuksesta ja esittämällä asianmukaisen vientitodistuksen.5. Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sovelletaan vientitodistuksen hakemispäivänä sovellettavaa tukea ja eriytetyn tuen osalta tukea, jota kyseisenä päivänä sovelletaan:a) todistuksessa ilmoitettuun määräpaikkaan tai tarvittaessab) todelliseen määräpaikkaan, jos se on eri kuin todistuksessa ilmoitettu määräpaikka. Siinä tapauksessa sovellettava määrä ei saa ylittää vientitodistuksessa mainittuun määräpaikkaan sovellettava määrää.Tämän kohdan salliman jouston väärinkäytön ehkäisemiseksi voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.6. Edellä olevasta 4 ja 5 kohdasta voi poiketa elintarvikeaputoimien yhteydessä vientitukea saavien 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden osalta 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.7. Perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyissä sopimuksissa sovittujen määrällisten rajoitusten noudattaminen taataan vertailujaksolle myönnettyjen, kyseisiin tuotteisiin sovellettavien vientitodistusten perusteella.Uruguayn kierroksen kauppaneuvottelujen yhteydessä tehtyjen sopimusten velvoitteiden noudattamisen osalta viiteajanjakson päättyminen ei vaikuta vientitodistusten voimassaoloon.8. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien tiettyjen jakamattomien ja käyttämättömien kiintiöiden uudelleenjakamista koskevat säännökset, annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.64 artikla 1. Tätä artiklaa sovelletaan 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tukiin.2. Tuen määrä 63 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille tuotteille on:a) raakasokerin ja valkoisen sokeria osalta sama kuin vientituen määrä, joka vahvistetaan sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (48) 17 artiklassa ja sen soveltamisesta annetuissa säännöksissä kyseisille jalostamattomina vietäville tuotteille;b) glukoosin ja glukoosisiirapin osalta sama kuin vientituen määrä, joka vahvistetaan vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (49) 13 artiklassa ja sen soveltamisesta annetuissa säännöksissä kyseisille jalostamattomina vietäville tuotteille.Tuen myöntämisen ehtona on, että vietävän jalostetun tuotteen mukana on ilmoitus tuotteeseen käytetyn raakasokerin, valkoisen sokerin, glukoosin ja glukoosisiirapin määrästä.Kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat ilmoituksen paikkansa pitävyyden.3. Tukia vahvistettaessa on otettava huomioon:a) tilanne ja kehitysnäkymät seuraavien osalta:i) 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden hinnat ja saatavuus yhteisön markkinoilla,ii) kyseisten tuotteiden maailmanmarkkinahinnat,b) edullisimmat markkinointi- ja kuljetuskustannukset yhteisön markkinoilta yhteisön satamiin tai muihin vientipisteisiin sekä merikuljetuskustannukset määrämaahan,c) viinialan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet, joiden tarkoituksena on taata tasapaino markkinoilla ja hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys,d) perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat rajoitukset,e) tarve välttää häiriöitä yhteisön markkinoilla,f) aiotun viennin taloudelliset näkökohdat.4. Edellä 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhteisön markkinahinnat vahvistetaan suotuisimpien vientihintojen perusteella.Edellä 63 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisen kaupan hintojen vahvistamisessa otetaan huomioon:a) kolmansien maiden markkinoilla todetut hinnat,b) määräpaikkana olevien kolmansien maiden muista kolmansista maista tulevan tuonnin edullisimmat hinnat,c) kolmansissa viejämaissa todetut tuottajahinnat ottaen huomioon tarvittaessa kyseisten maiden myöntämät tuet,d) tarjoushinnat vapaasti yhteisön rajalla.5. Rajoittamatta 63 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan soveltamista tukea saavien tuotteiden luettelon vahvistamisajat ja tuen määrä vahvistetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.6. Tuki maksetaan, kun on osoitettu, että:a) tuotteet ovat peräisin yhteisöstä,b) tuotteet on viety yhteisöstä jac) jos kysymyksessä on eriytetty tuki, tuotteet ovat tulleet perille todistuksessa ilmoitettuun määräpaikkaan tai muuhun määräpaikkaan, jonka osalta tuki on vahvistettu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 63 artiklan 5 kohdan b alakohdan soveltamista. Tästä säännöstä voidaan poiketa 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, jos säädetään ehdoista, jotka tarjoavat vastaavat takeet.Säännöksiä voidaan antaa 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.7. Rajoittamatta 6 kohdan a alakohdan soveltamista vientitukea ei myönnetä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen myönnetyn poikkeuksen puuttuessa tuotteille, jotka tuodaan yhteisöön kolmansista maista ja viedään edelleen kolmansiin maihin.65 artikla 1. Siinä määrin kuin se on viinimarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta tarpeen, neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta erityistapauksissa kieltää kokonaan tai osittain sisäisen jalostusmenettelyn käytön 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden osalta.2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne syntyy erittäin kiireellisesti ja jos yhteisön markkinat häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä ulkoisen ja sisäisen jalostusmenettelyn käytön seurauksena, komissio päättää 1 kohdasta poiketen jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpiteistä; kyseisistä toimenpiteistä, jotka eivät saa olla voimassa enempää kuin kuusi kuukautta ja joita sovelletaan viipymättä, ilmoitetaan neuvostolle ja jäsenvaltioille. Jos komissio saa jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen viikon kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.3. Jokainen jäsenvaltio voi komission tekemän päätöksen tiedoksi antamista seuraavan viikon kuluessa saattaa sen neuvoston käsiteltäväksi. Neuvosto voi määräenemmistöllä vahvistaa, muuttaa tai kumota komission päätöksen. Jos neuvosto ei ole tehnyt päätöstä kolmen kuukauden kuluessa, komission päätös katsotaan kumotuksi.66 artikla 1. Yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt ja erityissäännöt sen soveltamisesta koskevat tässä asetuksessa käsiteltävien tuotteiden tariffiluokitusta; tämän asetuksen soveltamisesta seuraava tariffinimikkeistö sisällytetään yhteiseen tullitariffiin.2. Jollei tässä asetuksessa tai sen nojalla annetuissa säännöksissä toisin säädetä, seuraavat toimet ovat kiellettyjä:a) vaikutukseltaan tulleja vastaavien maksujen kantaminen,b) määrällisten rajoitusten tai vaikutuksiltaan vastaavien toimenpiteiden soveltaminen.67 artikla 1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden, joihin on lisätty alkoholia, tuonti kielletään lukuun ottamatta tuotteita, jotka vastaavat sellaisia yhteisöstä peräisin olevia tuotteita, joiden osalta kyseinen sekoitus on sallittu.2. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti tuotteiden vastaavuutta koskevat edellytykset ja poikkeukset 1 kohdasta vahvistetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.68 artikla 1. Edellä 1 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita saa tuoda ainoastaan, jos seuraavat edellytykset on täytetty:a) kaikkien tuotteiden osalta:i) ne vastaavat tuotantoa, kaupan pitämistä ja tarvittaessa sellaisenaan nautittavaksi toimittamista koskevia säännöksiä niissä kolmansissa maissa, joista ne ovat peräisin, ja näiden edellytysten täyttäminen osoitetaan alkuperämaan toimivaltaisen elimen, jonka on sisällyttävä erikseen laadittavaan luetteloon, antamalla todistuksella,ii) jos se on tarkoitettu sellaisenaan nautittaviksi, niihin on liitetty sen kolmannen maan nimeämän laitoksen tai osaston laatima määritysseloste, josta tuote on peräisin;b) muiden sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen viinien kuin väkevien viinien ja kuohuviinien osalta:i) niiden todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 9 tilavuusprosenttia ja kokonaisalkoholipitoisuus enintään 15 tilavuusprosenttia,ii) niiden kokonaishappopitoisuus viinihappona ilmaistuna on vähintään 4,5 grammaa litrassa eli 60 milliekvivalenttia litrassa;c) sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen väkevien viinien osalta todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 15 tilavuusprosenttia ja enintään 22 tilavuusprosenttia.2. Jäljempänä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen voidaan säätää:a) poikkeuksista 1 kohdan b ja c alakohdasta,b) tiettyjen 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden osalta, joita kuljetetaan rajoitettuina määrinä ja pieniin säiliöihin pakattuina, vapauttamisesta velvollisuudesta esittää 1 kohdan a alakohdassa säädetty todistus ja määritysseloste,c) tiettyjen viinien, joihin on liitetty alkuperänimitystodistus tai alkuperätodistus, vapauttamisesta kokonaan tai osittain velvoitteista, jotka johtuvat 1 kohdan a alakohdassa säädetyn todistuksen tai määritysselosteen yksityiskohdista.3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.69 artikla 1. Jos tuonnin tai viennin seurauksena yhden tai useamman 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tuotteen markkinat yhteisössä häiriintyvät tai uhkaavat häiriintyä vakavasti siten, että perustamissopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu, kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa voidaan toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä siihen asti, kun häiriö on väistynyt.Arvioitaessa oikeuttaako tilanne tällaisten toimenpiteiden soveltamisen, on erityisesti otettava huomioon seuraavat seikat:a) määrät, joille tuontitodistukset on annettu tai joille niitä on haettu, ja tarjonnan tasapainon ennusluvut,b) tarvittaessa interventioasteikko.Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yleiset säännöt tämän kohdan soveltamisesta ja määrittelee tapaukset ja rajat, joissa jäsenvaltiot voivat toteuttaa tilapäisiä suojatoimenpiteitä.2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tilanne ilmenee, komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tarvittavista toimenpiteistä, jotka annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja joita sovelletaan viipymättä. Jos komissio saa jäsenvaltiolta tällaisen pyynnön, se tekee asiasta päätöksen kolmen työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.3. Kukin jäsenvaltio voi saattaa komission toteuttaman toimenpiteen neuvoston käsiteltäväksi sen tiedoksi antamista seuraavan viikon kuluessa. Neuvosto kokoontuu viipymättä. Se voi määräenemmistöllä muuttaa tai kumota kyseisen toimenpiteen.4. Tämän artiklan soveltamisessa otetaan huomioon perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet.VIII OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET, SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 70 artikla 1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet saa luovuttaa liikkeeseen yhteisössä ainoastaan, jos niiden mukana on virallisesti tarkastettu saateasiakirja.2. Luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden tai henkilöryhmittymien, joilla on ammattinsa harjoittamista varten hallussaan tällaisia tuotteita, erityisesti tuottajien, pullottajien, jalostajien ja erikseen määriteltävien kauppiaiden, on pidettävä kirjaa erityisesti edellä mainittujen tuotteiden saapuvista ja lähtevistä eristä.3. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, erityisesti 1 kohdassa laadusta tarkoitetun asiakirjan laadusta ja muodosta, sekä tätä artiklaa koskevat poikkeukset annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.71 artikla 1. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 92, 93 ja 94 artiklaa sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantoon ja kauppaan.2. Edellä II osaston II luvun soveltaminen ei estä sellaisen kansallisen tuen myöntämistä, jolla on samat tavoitteet kuin kyseisessä luvussa. Tällaisiin tukiin sovelletaan kuitenkin 1 kohtaa.72 artikla 1. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi tai useampi viranomainen, joka on vastuussa siitä, että yhteisön sääntöjen noudattaminen viinialalla turvataan. Niiden on myös nimettävä laboratoriot, joilla on lupa suorittaa viinialan virallisia määrityksiä.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näiden viranomaisten ja laboratorioiden nimet ja osoitteet. Komissio toimittaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille.3. Komissio voi nimittää tarkastajia, jotka vastaavat siitä, että yhteisön sääntöjen noudattaminen viinialalla turvataan.4. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Näihin sääntöihin voi erityisesti sisältyä säännöksiä, joilla:a) varmistetaan yhteisön säännösten yhdenmukainen soveltaminen viinialalla erityisesti tarkastusten osalta,b) säännellään nimettyjen viranomaisten välisiä suhteita,c) säännellään tarkastusten parantamiseksi tarvittavia erityisiä rahoitusmenettelyjä,d) säännellään seuraamuksia jae) säännellään nimitettyjen tarkastajien valtuuksia ja velvollisuuksia.73 artikla Jäsenvaltiot ja komissio toimittavat toisilleen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat tiedot. Näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joihin sisältyy toimitettavien tietojen laatu ja toimitustapa, tietojen toimittamisen määräajat sekä kaikkien kerättyjen tietojen jakaminen, annetaan 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.74 artikla Perustetaan viinin hallintokomitea, jäljempänä `komitea`, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.75 artikla 1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, komitean puheenjohtaja saattaa asian komitean käsiteltäväksi joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä.Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa.76 artikla Komitea voi käsitellä myös muita kysymyksiä, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi joko omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.77 artikla 1. Tätä asetusta sovelletaan siten, että perustamissopimuksen 39 ja 110 artiklassa määrätyt tavoitteet otetaan huomioon samanaikaisesti ja asianmukaisella tavalla.2. Tämän artiklan soveltamisessa otetaan huomioon perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet.78 artikla 1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin sovelletaan [yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta] annettua asetusta (EY) N:o . . ./. . . ja sen soveltamisesta annettuja säännöksiä.2. Edellä II osaston II luvussa tarkoitettua palkkiota, saman osaston II luvussa tarkoitettua tukea sekä III osaston I luvussa tarkoitettua tukea, saman osaston II luvussa tarkoitettuja interventio-ostoja ja tukea sekä saman osaston III luvussa tarkoitettuja tukia pidetään asetuksen (EY) N:o . . ./. . . 2 artiklan 2 kohdan mukaisina maatalousmarkkinoiden säätelemiseen tähtäävinä interventioina.3. Jollei rajoittavammista säännöksistä muuta johdu, III osaston mukaista yhteisön tukea voi myöntää ainoastaan yhteisössä korjatuista tuotteista tuotetuille tuotteille.79 artikla Edellä 75 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen vahvistetaan toimenpiteet, joilla:a) helpotetaan siirtymistä 80 artiklassa tarkoitetuissa asetuksissa säädetyistä järjestelyistä tässä asetuksessa vahvistettuihin järjestelyihin, jab) ratkaistaan tarvittaessa erityisiä käytännön ongelmia. Tällaiset toimenpiteet voivat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poiketa tietyistä tämän asetuksen säännöksistä.80 artikla Kumotaan asetukset (ETY) N:o 346/79, (ETY) N:o 351/79, (ETY) N:o 460/79, (ETY) N:o 456/80, (ETY) N:o 457/80, (ETY) N:o 458/80, (ETY) N:o 1873/84, (ETY) N:o 895/85, (ETY) N:o 822/87, (ETY) N:o 823/87, (ETY) N:o 1442/88, (ETY) N:o 3877/88, (ETY) N:o 4252/88, (ETY) N:o 2046/89, (ETY) N:o 2048/89, (ETY) N:o 2389/89, (ETY) N:o 2390/89, (ETY) N:o 2391/89, (ETY) N:o 2392/89, (ETY) N:o 3677/89, (ETY) N:o 3895/91, (ETY) N:o 2332/92 ja (ETY) N:o 2333/92.81 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Sitä sovelletaan I päivästä elokuuta 2000.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL L 84, 27.3.1987, s. 1.(2) EYVL L 292, 25.10.1997, s. 1.(3) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 72.(4) EYVL L 54, 5.3.1979, s. 90.(5) EYVL L 106, 26.4.1991, s. 6.(6) EYVL L 58, 9.3.1979, s. 1.(7) EYVL L 367, 31.12.1985, s. 39.(8) EYVL L 57, 29.2.1980, s. 16.(9) EYVL L 163, 22.6.1983, s. 52.(10) EYVL L 57, 29.2.1980, s. 23.(11) EYVL L 57, 29.2.1980, s. 27.(12) EYVL L 67, 14.3.1991, s. 16.(13) EYVL L 176, 3.7.1984, s. 6.(14) EYVL L 353, 24.12.1997, s. 2.(15) EYVL L 97, 4.4.1985, s. 2.(16) EYVL L 362, 31.12.1985, s. 8.(17) EYVL L 84, 27.3.1987, s. 59.(18) EYVL L 184, 24.7.1996, s. 1.(19) EYVL L 132, 28.5.1988, s. 3.(20) EYVL L 20, 27.1.1998, s. 15.(21) EYVL L 346, 15.12.1988, s. 7.(22) EYVL L 373, 31.12.1988, s. 59.(23) EYVL L 196, 24.7.1997, s. 13.(24) EYVL L 202, 14.7.1989, s. 14.(25) EYVL L 335, 24.12.1996, s. 7.(26) EYVL L 202, 14.7.1989, s. 32.(27) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 1.(28) EYVL L 292, 25.10.1997, s. 3.(29) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 7.(30) EYVL L 353, 24.12.1997, s. 1.(31) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 10.(32) EYVL L 232, 9.8.1989, s. 13.(33) EYVL L 184, 24.7.1996, s. 3.(34) EYVL L 360, 9.12.1989, s. 1.(35) EYVL L 297, 18.11.1994, s. 1.(36) EYVL L 368, 31.12.1991, s. 1.(37) EYVL L 231, 13.8.1992 s. 1.(38) EYVL L 231, 13.8.1992, s. 9.(39) EYVL L 184, 24.7.1996, s. 9.(40) EYVL L . . .(41) EYVL L . . .(42) EYVL L 208, 31.7.1986, s. 1.(43) EYVL L 206, 16.8.1996, s. 38.(44) EYVL L 336, 23.12.1994, s. 1.(45) EYVL L . . .(46) EYVL L . . .(47) EYVL 30, 20.4.1962, 993/62.(48) EYVL L 177, 1.7.1981, s. 4.(49) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21.LIITE I TUOTTEITA KOSKEVIEN ILMAUSTEN MÄÄRITELMÄT 1. Tuoreet rypäleet: viiniköynnöksestä saatava kypsä tai jopa hieman kuivunut hedelmä, jota käytetään viiniyttämisessä ja joka voidaan murskata tai puristaa tavanomaisilla viinikellarimenetelmillä ja joka voi saada aikaan luonnollisen alkoholikäymisen.2. Rypäleen puristemehu: nestemäinen tuote, joka saadaan tuoreista rypäleistä luonnollisella tai fysikaalisilla menetelmillä. Rypäleen puristemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus.3. Käymistilassa oleva rypäleen puristemehu: rypäleen puristemehun käymisestä saatava tuote, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on suurempi kuin 1 tilavuusprosentti, mutta pienempi kuin kolme viidesosaa sen kokonaisalkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina; tiettyjä tma-laatuviinejä, joiden todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on pienempi kuin kolme viidesosaa niiden kokonaisalkoholipitoisuudesta tilavuusprosentteina, mutta ei pienempi kuin 5,5 tilavuusprosenttia, ei kuitenkaan pidetä käymistilassa olevana rypäleen puristemehuna.4. Kuivuneista viinirypäleistä saatu käymistilassa oleva rypäleen puristemehu, joka on rypäleen osittaisesta käymisestä saatu tuote, on tuotettava kuivuneista viinirypäleistä, joiden kokonaissokeripitoisuus ennen käymistä on vähintään 272 grammaa litrassa ja joiden luonnollinen ja todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ei saa olla pienempi kuin 8 tilavuusprosenttia.5. Tuore rypäleen puristemehu, jonka käyminen on estetty tai keskeytetty alkoholia lisäämällä on tuote:- jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 12 tilavuusprosenttia, mutta pienempi kuin 15 tilavuusprosenttia ja- joka valmistetaan lisäämällä käymättömään rypäleen puristemehuun, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 8,5 tilavuusprosenttia ja joka on peräisin ainoastaan 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista, seuraavia tuotteita:- joko viinistä peräisin olevaa neutraalia alkoholia, johon kuuluu myös kuivatuista viinirypäleistä tislaamalla saatu alkoholi ja jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 95 tilavuusprosenttia, tai- puhdistamatonta viinin tislaamisesta saatua tuotetta, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 52 tilavuusprosenttia mutta enintään 80 tilavuusprosenttia.6. Tiivistetty rypäleen puristemehu: rypälemehu, johon ei ole lisätty sokeriväriä ja joka:- saadaan osittaisella veden poistamisella rypäleen puristemehusta millä tahansa muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen niin, että refraktometrin (jota käytetään erikseen vahvistettavan menetelmän mukaisesti) 20 °C:n lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 50,9 %,- on peräisin ainoastaan 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista,- on peräisin rypäleen puristemehusta, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään sille viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen, jolta rypäleet on korjattu.Tiivistetylle rypäleen puristemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus.7. Puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu: sokeriväriä sisältämätön nestemäinen tuote:- joka saadaan osittaisella veden poistamisella rypäleen puristemehusta millä tahansa muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen niin, että refraktometrin (jota käytetään erikseen vahvistettavan menetelmän mukaisesti) 20 °C:n lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 61,7 %,- joka on käsitelty sallituilla happamuuden vähentämismenetelmillä ja muiden ainesosien kuin sokerin poistomenetelmillä,- jolla on seuraavat ominaisuudet:- pH on 25 Brix-asteessa enintään 5,- optinen tiheys 425 nanometrissä 1 senttimetrin paksuudessa on enintään 0,100 25 Brix-asteessa tiivistetyssä rypäleen puristemehussa,- sakkaroosipitoisuus, jota ei havaita tietyllä erikseen määriteltävällä määritysmenetelmällä,- Folin-Ciocalteau-luku on 25 Brix-asteessa enintään 6,00,- titraushappoisuus on enintään 15 milliekvivalenttia kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta,- rikkidioksidipitoisuus on enintään 25 milligrammaa kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta,- kokonaiskationipitoisuus on enintään 8 milliekvivalenttia kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta,- johtokyky on 25 Brix-asteessa ja 20 celsiusasteessa enintään 120 ìS senttimetrissä,- hydroksimetyylifurfuraalipitoisuus on enintään 25 milligrammaa kilogrammassa kokonaissokeripitoisuudesta,- sisältää mesoinositolia,- se on peräisin ainoastaan 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista,- se on peräisin rypäleen puristemehusta, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään sille viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen, jolta rypäleet on korjattu.Puhdistetulle tiivistetylle rypäleen puristemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus.8. Viinirypälemehu: käymätön mutta käymiskykyinen nestemäinen tuote, joka käsitellään siten, että se on valmis nautittavaksi sellaisenaan; viinirypälemehua saadaan:a) tuoreista rypäleistä tai rypäleen puristemehusta taib) laimentamalla:- tiivistetystä rypäleen puristemehusta tai- tiivistetystä viinirypälemehusta.Viinirypälemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus.9. Tiivistetty viinirypälemehu: sokeriväriä sisältämätön viinirypälemehu, joka saadaan osittaisella veden poistamisella viinirypälemehusta millä tahansa muulla sallitulla menetelmällä kuin avotulta käyttäen niin, että refraktometrin (jota käytetään erikseen vahvistettavan menetelmän mukaisesti) 20 °C:n lämpötilassa antama prosenttiluku on vähintään 50,9 %.Tiivistetylle viinirypälemehulle sallitaan enintään 1 tilavuusprosentin todellinen alkoholipitoisuus.10. Viini: murskatuista tai murskaamattomista tuoreista rypäleistä tai rypäleen puristemehusta ainoastaan täydellisellä tai osittaisella alkoholikäymisellä saatu tuote.11. Käymistilassa oleva uusi viini: viini, jonka alkoholikäyminen ei ole vielä päättynyt ja jota ei ole vielä erotettu sakastaan.12. Pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini: viini:- joka on peräisin ainoastaan 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista,- joka on tuotettu yhteisössä, ja- jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään sille viininviljelyvyöhykkeelle vahvistetun vähimmäismäärän suuruinen, jolla se on tuotettu.13. Pöytäviini: muu kuin tma-laatuviini:- joka on peräisin ainoastaan 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista,- joka on tuotettu yhteisössä,- jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on joko liitteessä IV olevassa D kohdassa kuvailtujen käsittelyjen jälkeen tai ilman niitä vähintään 8,5 tilavuusprosenttia, jos viini on valmistettu ainoastaan A- ja B-viininviljelyvyöhykkeiltä poimituista rypäleistä, ja vähintään 9 tilavuusprosenttia muiden viininviljelyvyöhykkeiden kohdalla, ja jonka kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 15 tilavuusprosenttia,- jonka kokonaishappopitoisuus viinihappona ilmaistuna on vähintään 4,5 grammaa litrassa eli 60 milliekvivalenttia litrassa, ellei mahdollisesti hyväksyttävistä poikkeuksista muuta johdu.Tietyillä määriteltävillä viinialueilla tuotettujen viinien osalta, jotka on valmistettu ilman väkevöimistä ja joissa on enintään 5 grammaa jäännössokeria, tilavuusprosentteina ilmoitetun kokonaisalkoholipitoisuuden enimmäisraja voidaan kuitenkin nostaa 17 tilavuusprosenttiin.Retsinalla tarkoitetaan pöytäviiniä, johon on erikseen määriteltävin edellytyksin lisätty Aleppo-mäntypihkaa.14. Väkevä viini: tuote:A. jonka:- todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 15 tilavuusprosenttia ja enintään 22 tilavuusprosenttia,- kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 17,5 tilavuusprosenttia, lukuun ottamatta tiettyjä määritetyillä alueilla tuotettuja väkeviä viinejä (väkevät tma-laatuviinit), jotka mainitaan erikseen laadittavassa luettelossa;B. joka on valmistettu:a) seuraavista:- käymistilassa olevasta rypäleen puristemehusta tai- viinistä tai- edellisten sekoituksesta tai- tiettyjen erikseen määriteltävien väkevien tma-laatuviinien osalta rypäleen puristemehusta tai rypäleen puristemehun ja viinin sekoituksesta;kaikkien edellä mainittujen tuotteiden on oltava väkevien viinien ja väkevien tma-laatuviinien osalta:- peräisin 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista valituista lajikkeista, ja- tilavuusprosentteina ilmoitetulta alkuperäiseltä luonnolliselta alkoholipitoisuudeltaan, lukuun ottamatta tiettyjä erikseen laadittavassa luettelossa mainittuja väkeviä tma-laatuviinejä, vähintään 12 tilavuusprosenttia;b) sekä lisäämällä:i) joko yksinään tai sekoitettuna:- viinistä tislattua neutraalia alkoholia, mukaan lukien sellaista kuivatuista rypäleistä tislattua alkoholia, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 96 tilavuusprosenttia,- viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatavaa tislettä, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 86 tilavuusprosenttia,ii) ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- tiivistettyä rypäleen puristemehua,- yhtä i alakohdassa tarkoitettua tuotetta sekoitettuna a alakohdan ensimmäisessä ja neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetun rypäleen puristemehun kanssa,iii) tiettyjen erikseen laadittavassa luettelossa mainittujen väkevien tma-laatuviinien osalta:- joko i alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, yksinään tai sekoitettuna,- tai yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- viinistä tai kuivatuista rypäleistä tislattua alkoholia, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 95 tilavuusprosenttia ja enintään 96 tilavuusprosenttia,- viinistä tai puristejäännöksestä tislattua alkoholijuomaa, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 86 tilavuusprosenttia,- kuivatuista rypäleistä tislattua alkoholijuomaa, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 52 tilavuusprosenttia mutta alle 94,5 til %,- ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- kuivuneista viinirypäleistä saatua osittain käynyttä rypäleen puristemehua,- avotulikäsittelyllä saatua tiivistettyä rypäleen puristemehua, joka vastaa tätä toimenpidettä lukuun ottamatta tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmää,- tiivistettyä rypäleen puristemehua,- yhtä toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua tuotetta sekoitettuna a alakohdan ensimmäisessä ja neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun rypäleen puristemehuun.15. Kuohuviini: 48 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua poikkeusta lukuun ottamatta tuote, joka saadaan seuraavien ensimmäisestä tai toisesta alkoholikäymisestä:- tuoreet rypäleet- rypäleen puristemehu- pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini- pöytäviini- tma-laatuviini,ja jolle on ominaista, että säiliötä avattaessa purkautuu yksinomaan käymisestä peräisin olevaa hiilidioksidia ja johon muodostuu hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva vähintään 3 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään 20 °C:n lämpötilassa suljetuissa säiliöissä.16. Hiilihapotettu kuohuviini: tuote:- joka on valmistettu pöytäviinistä tai vastaavasta kolmannen maan viinistä,- jolle on ominaista, että säiliötä avatessa purkautuu hiilidioksidia, joka on peräisin kokonaisuudessaan tai osittain tämän kaasun lisäämisestä, ja- johon muodostuu hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva vähintään 3 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään suljetussa säiliössä 20 °C:n lämpötilassa.17. Helmeilevä viini: tuote:- joka on valmistettu pöytäviinistä, tma-laatuviinistä tai pöytäviinin tai tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvasta viinistä, jos tällaisen viinin tai tuotteen kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 9 tilavuusprosenttia, tai vastaavasta kolmannen maan viinistä,- jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 7 tilavuusprosenttia,- johon muodostuu endogeenisen hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva vähintään 1 baarin ja enintään 2,5 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään suljetussa säiliössä 20 °C:n lämpötilassa,- jota pidetään enintään 60 litran säiliöissä.18. Hiilihapotettu helmeilevä viini: tuote:- joka on valmistettu pöytäviinistä, tma-laatuviinistä tai tuotteista, jotka soveltuvat pöytäviinin tai tma-laatuviinin valmistukseen, tai vastaavasta kolmannen maan viinistä,- jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 7 tilavuusprosenttia ja kokonaisalkoholipitoisuus vähintään 9 tilavuusprosenttia,- johon muodostuu endogeenisen hiilidioksidin liukenemisesta aiheutuva vähintään 1 baarin ja enintään 2,5 baarin ylipaine, kun sitä säilytetään suljetussa säiliössä 20 °C:n lämpötilassa,- jota pidetään enintään 60 litran säiliöissä.19. Viinietikka: etikka:- joka on valmistettu ainoastaan viinin etikkakäymisellä ja- jonka kokonaishappopitoisuus on vähintään 60 grammaa litrassa etikkahappona ilmaistuna.20. Viinisakka: viiniä sisältävien säiliöiden pohjalle käymisen jälkeen, varastoinnin aikana tai sallitun käsittelyn jälkeen jäävä jäännös sekä tämän tuotteen suodattamisesta tai sentrifugoinnista johtuva jäännös.Viinisakkana pidetään myös:- rypäleen puristemehua sisältävien säiliöiden pohjalle varastoinnin aikana tai sallitun käsittelyn jälkeen jäävää jäännöstä,- tämän tuotteen suodattamisesta tai sentrifugoinnista tulevaa jäännöstä.21. Viinirypäleiden puristejäännös: tuoreiden rypäleiden puristamisesta tuleva jäännös, joka on käynyt tai käymätön.22. Piquette (puristejäännöksestä valmistettu viini): tuote, jota saadaan:- vedessä maseroidun käyttämättömän puristejäännöksen käymisestä tai- käyneen puristejäännöksen liuottamisesta vedessä.23. Tislausta varten väkevöity viini: tuote:- jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 18 tilavuusprosenttia ja enintään 24 tilavuusprosenttia,- joka on valmistettu ainoastaan lisäämällä jäännössokeria sisältämättömään viiniin puhdistamatonta tuotetta, jota saadaan viinin tislaamisesta ja jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on enintään 86 tilavuusprosenttia,- jonka haihtuva happoisuus on enintään 1,5 grammaa litrassa etikkahappona ilmaistuna.24. Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini: tuote:- joka on tuotettu yhteisössä, ilman väkevöimistä ja yhteisössä korjatuista rypäleistä, jotka on saatu 46 artiklan 5 kohdassa säädetyistä ja erikseen laadittavassa luettelossa mainituista viinilajikkeista,- jonka luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia,- jonka kokonaisalkoholipitoisuus on vähintään 17 tilavuusprosenttia ja todellinen alkoholipitoisuus vähintään 12 tilavuusprosenttia, ja- jota on vanhennettu vähintään kaksi vuotta kyseisten rypäleiden korjaamista seuraavan tammikuun 1 päivästä lukien.LIITE II ALKOHOLIPITOISUUDET 1. Todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: tuotteen sisältämän puhtaan alkoholin 20 °C:n lämpötilassa mitatun tilavuuden suhde tämän tuotteen satakertaiseen tilavuuteen samassa lämpötilassa.2. Potentiaalinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: puhtaan alkoholin 20 °C:n lämpötilassa mitattu tilavuus, joka syntyisi satakertaisessa määrässä tuotetta samassa lämpötilassa olevien sokerien täydellisestä käymisestä.3. Kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: tuotteen alkoholipitoisuuden ja potentiaalisen alkoholipitoisuuden yhteenlaskettu määrä.4. Luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina: tuotteen kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ennen mahdollista väkevöintiä.5. Todellinen alkoholipitoisuus painoprosentteina: 100 kilogrammassa tuotetta olevan puhtaan alkoholin määrä kilogrammoina.6. Potentiaalinen alkoholipitoisuus painoprosentteina: puhtaan alkoholin määrä kilogrammoina, joka syntyisi 100 kilogrammassa tuotetta olevien sokerien täydellisestä käymisestä.7. Kokonaisalkoholipitoisuus painoprosentteina: todellisen ja potentiaalisen alkoholipitoisuuden yhteenlaskettu määrä.LIITE III VIININVILJELYVYÖHYKKEET 1. A-viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:a) Saksassa: viiniviljelmät, jotka eivät kuulu B-viininviljelyvyöhykkeeseen;b) Belgiassa: koko Belgian viininviljelyalue;c) Luxemburgissa: koko Luxemburgin viininviljelyalue;d) Alankomaissa: koko Alankomaiden viininviljelyalue;e) Yhdistyneessä kuningaskunnassa: koko Yhdistyneen kuningaskunnan viininviljelyalue.2. B-viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:a) Saksassa Badenin alueen viiniviljelmät:b) Ranskassa sellaisissa departementeissa olevat viiniviljelmät, joita ei mainita tässä liitteessä, sekä seuraavissa departementeissa seuraavilla alueilla sijaitsevat viiniviljelmät:- Elsass: Bas-Rhin, Haut-Rhin,- Lorraine: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,- Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,- Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,- Savoie: Savoie, Haute-Savoie,- Val de Loire: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Altantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, sekä Nièvren departementissa sijaitsevan Cosne-sur-Loiren arrondissementin viiniviljelmät.c) Itävalta: koko Itävallan viininviljelyalue.3. C Ia -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:a) Ranskassa:- seuraavissa departementeissa:Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d'Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère, Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (Cosne-sur-Loiren arrondissementtia lukuun ottamatta), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Altantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne;- Drômen departementissa sijaitsevat Valencen ja Dien arrondissementit (lukuun ottamatta kantoneita Dieulefit, Loriol, Marsanne ja Montélimar);- Ardèchen departementissa sijaitseva Touronin arrondissementti sekä seuraavat kantonit: Antraigues, Buzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge ja Voulte-sur-Rhône.b) Espanjassa viininviljelyalueet Asturian, Cantabrian, Guipúzcoan, La Coruñan ja Vizcayan provinsseissa.c) Portugalissa Norten alueen viiniviljelmät, jotka vastaavat "Vinho Verde"-viinialuetta.4. Italiassa C Ib -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat Valle d'Aosta alueen sekä Sondrion, Bolzanon, Trenton ja Bellunon provinssien viiniviljelmät.5. C II -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:a) Ranskassa viiniviljelmät seuraavilla alueilla:- seuraavissa departementeissa: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (lukuun ottamatta kantoneita Olette ja Arles-sur-Tech), Vaucluse,- siinä osassa Varin departementtia, jonka eteläosaa rajaavat seuraavien kuntien pohjoisrajat: Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour ja Sainte-Maxime,- Nyonsin arrondissementti ja Drômen departementin kantonit Dieulefit, Loriol, Marsanne ja Montélimar,- Ardèchen departementin alueet, joita ei mainita 3 kohdan a alakohdassa.b) Italiassa seuraavien alueiden viiniviljelmät: Abruzzi, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, lukuun ottamatta provinssia Sondrio, Marche, Molise, Piemonte, Toscana, Umbria, Veneto, lukuun ottamatta provinssia Belluno, ja mukaan lukien näihin alueisiin kuuluvat saaret, kuten Elba, sekä muut Toscanan saaristoon kuuluvat saaret, Ponzianen saaret, Capri ja Ischia.c) Espanjassa viininviljelyalueet:seuraavissa provinsseissa:- Lugo, Orense, Pontevedra,- Ávila (lukuun ottamatta paikallisia hallintoalueita, jotka kuuluvat Cebreroksen määriteltyyn comarca-viinialueeseen), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,- La Rioja,- Álava,- Navarra,- Huesca,- Barcelona, Gerona, Lérida,- siinä osassa Zaragozan provinssia, joka sijaitsee Ebrojoen pohjoispuolella,- niillä Tarragonan provinssin paikallisilla hallintoalueilla, jotka kuuluvat Penedès-alkuperänimityksen piiriin,- siinä osassa Tarragonan provinssia, joka kuuluu Conca de Barberàn määritettyyn comarca-viinialueeseen.d) Portugalissa viiniviljelmät, jotka eivät kuulu C Ia- ja C III-viininviljelyvyöhykkeisiin.6. Kreikassa C IIIa -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat seuraavilla nomos-alueilla sijaitsevat viiniviljelmät: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Lefkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklion, Hania, Rethymnon, Samos, Lasithi ja Thiran saari (Santorini).7. C IIIb -viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvat:a) Ranskassa viiniviljelmät seuraavilla alueilla:- Korsikan departementit,- se osa Varin departementin aluetta, joka sijaitsee meren ja seuraavien samaan viininviljelyvyöhykkeeseen kuuluvien kuntien välissä: Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour ja Sainte-Maxime,- Pyrénées-Orientales -departementin alueella sijaitsevat kantonit Olette ja Arles-sur-Tech,b) Italiassa viiniviljelmät seuraavilla alueilla:Calabria, Basilicata, Apulia, Sardinia ja Sisilia, mukaan lukien näihin alueisiin kuuluvat saaret, kuten Pantelleria ja Liparin, Egadin ja Pelagian saaret,c) Kreikassa viiniviljelmät, jotka eivät kuulu 6 kohtaan,d) Espanjassa viiniviljelmät, jotka eivät kuulu 3 kohdan b alakohtaan tai 5 kohdan c alakohtaan,e) Portugalissa seuraavien alueiden viiniviljelmät: Alentjeo, Algarve.8. Tässä liitteessä mainittujen hallinnollisten yksiköiden alueet on rajattu 15 päivänä joulukuuta 1981 voimassa olleiden kansallisten säännösten mukaisesti sekä Espanjan osalta 1 päivänä maaliskuuta 1986 ja Portugalin osalta 1 päivänä maaliskuuta 1998 voimassa olleiden kansallisten säännösten mukaisesti.LIITE IV ENOLOGISET KÄSITTELYT JA KÄYTÄNNÖT SEKÄ TUOTE-ERITELMÄT A. Rikkidioksidipitoisuus 1. Muun viinin kuin kuohuviinin ja väkevän viinin kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei saa nautittavaksi toimitettaessa olla enemmän kuin:a) 160 milligrammaa litraa kohti punaviineissä jab) 210 milligrammaa litraa kohti valko- ja roseeviineissä.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, rikkidioksidin enimmäispitoisuusraja nostetaan sellaisten viinien osalta, joiden jäännös-sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 5 grammaa litraa kohti:a) 210 milligrammaan litraa kohti punaviineissä ja 260 milligrammaa litraa kohti valko- ja roseeviineissä;b) 300 milligrammaan litraa kohti:- viineissä, joista on oikeus käyttää yhteisön säännösten mukaisesti nimitystä "Spätlese",- tma-laatuvalkoviineissä, joista on oikeus käyttää seuraavia tarkastettuja alkuperänimityksiä: Bordeaux supérieur, Graves de Vayres, Côtes de Bordeaux, Saint-Macaire, Premières Côtes de Bordeaux, Sainte-Foy Bordeaux, Côtes de Bergerac, johon voi liittyä myös nimike"Côtes de Saussignac", Haut-Montravel, Côtes de Montravel, Rosette,- tma-laatuvalkoviineissä, joista on oikeus käyttää alkuperänimitystä Allela, La Mancha, Navarra, Penedes, Rioja, Rueda, Tarragona, Valencia;- Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevissa tma-laatuvalkoviineissä, jotka kuvataan ja joita esitellään Britannian lainsäädännön mukaisesti maininnalla "botrytis" tai vastaavilla maininnoilla kuten "noble harvest", "noble late harvested" tai "special late harvested",c) 350 milligrammaan litraa kohti viineissä, joista on oikeus käyttää yhteisön säännösten mukaisesti nimitystä "Auslese", ja valkoviineissä, joista voidaan käyttää Romanian lainsäädännön mukaisesti "alkuperältään valvottu ensiluokkainen viini" ja joista on oikeus käyttää nimiä: Murfatlar, Cotnari, Tirnave, Pietroasele, Valea Cãlugãreascã;c) 400 milligrammaan litraa kohti viineissä, joista on oikeus käyttää yhteisön säännösten mukaisesti nimityksiä "Beerenauslese", "Ausbruch", "Ausbruchwein", "Trockenbeerenauslese" ja "Eiswein", sekä tma-laatuvalkoviineissä, joista on oikeus käyttää seuraavia tarkistettuja alkuperänimityksiä: Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Graves Supérieures, Jurançon.3. Ilmasto-olojen edellyttäessä voidaan päättää, että asianomaiset jäsenvaltiot voivat tietyillä yhteisön viininviljelyvyöhykkeillä sallia alueellaan tuotettavien viinien osalta tässä artiklassa tarkoitettujen 300 milligrammaa litraa kohti pienempien rikkidioksidin enimmäispitoisuuksien lisäämisen enimmillään 40 milligrammaa litraa kohti.4. Jäsenvaltiot voivat soveltaa rajoittavampia säännöksiä alueellaan tuotettuihin viineihin.B. Haihtuvien happojen pitoisuus 1. Haihtuvien happojen pitoisuus ei saa olla suurempi kuin:a) 18 milliekvivalenttia litraa kohti käymistilassa olevassa rypälemehussa,b) 18 milliekvivalenttia litraa kohti valko- ja roseeviineissä sekä enintään 31 päivään joulukuuta 1989 asti Espanjan alueella valkoviinin punaviinillä leikkaamisesta saaduissa tuotteissa,c) 20 milliekvivalenttia litraa kohti punaviineissä.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja pitoisuuksia sovelletaan:- yhteisössä korjatuista rypäleistä valmistettuihin tuotteisiin tuotantovaiheessa ja kaikissa kaupan pitämisen vaiheissa,- käymistilassa oleviin rypäleen puristemehuihin ja kolmansista maista peräisin oleviin viineihin kaikissa vaiheissa niiden saavuttua yhteisön alueelle.3. Edellä 1 kohdasta voidaan tehdä poikkeuksia, jotka koskevat:a) tiettyjä tma-laatuviinejä ja tiettyjä pöytäviinejä, joilla on maantieteellinen merkintä, jos:- niitä on kypsytetty vähintään kaksi vuotta, tai- ne on tuotettu erityisillä menetelmillä;b) viinejä, joiden kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 13 tilavuusprosenttia.C. Väkevöimisen rajoitukset 1. Edellä 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista viiniköynnöslajikkeista peräisin olevien tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan uuden viinin sekä pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinin ja pöytäviinin tilavuusprosentteina ilmaistun luonnollisen alkoholipitoisuuden lisääminen on sallittua.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luonnollista alkoholipitoisuutta tilavuusprosentteina saa lisätä ainoastaan, jos niiden luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus on:a) A-viininviljelyvyöhykkeellä: 5 tilavuusprosenttia,b) B-viininviljelyvyöhykkeellä: 6 tilavuusprosenttia,c) C Ia-viininviljelyvyöhykkeellä: 7,5 tilavuusprosenttia,d) C Ib-viininviljelyvyöhykkeellä: 8 tilavuusprosenttia,e) C II-viininviljelyvyöhykkeellä: 8,5 tilavuusprosenttia tai,f) C III-viininviljelyvyöhykkeellä: 9 tilavuusprosenttia.3. Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen on suoritettava liitteessä D tarkoitettujen enologisten käytäntöjen mukaisesti, ja se ei saa ylittää seuraavia rajoituksia:a) A-viininviljelyvyöhykkeellä: 2 tilavuusprosenttia,b) B-viininviljelyvyöhykkeellä: 1,5 tilavuusprosenttia tai,c) C-viininviljelyvyöhykkeillä C: 1 tilavuusprosentti.4. Ilmasto-olojen edellyttäessä jäsenvaltiot voivat nostaa näitä rajoituksia seuraaville tasoille:a) A-viininviljelyvyöhykkeellä: 3,5 tilavuusprosenttia,b) B-viininviljelyvyöhykkeellä: 2,5 tilavuusprosenttia tai,c) C-viininviljelyvyöhykkeillä: 2 tilavuusprosenttia.5. Niinä vuosina, joina ilmasto-olot ovat olleet epätavallisen huonot, 4 kohdassa tarkoitetun alkoholipitoisuuden lisäys voi olla:a) A-viininviljelyvyöhykkeellä: 4,5 tilavuusprosenttia tai,b) B-viininviljelyvyöhykkeellä: 3,5 tilavuusprosenttia.D. Väkevöimiskäsittelyt 1. Edellä C kohdassa tarkoitettua luonnollista alkoholipitoisuutta tilavuusprosentteina saa lisätä ainoastaan:a) tuoreiden rypäleiden, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun ja käymistilassa olevan uuden viinin osalta ainoastaan lisäämällä sakkaroosia, tiivistettyä rypäleen puristemehua tai puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua,b) rypäleen puristemehun osalta ainoastaan lisäämällä sakkaroosia tai tiivistettyä rypäleen puristemehua tai puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua taikka osittaisella tiivistämisellä,c) pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin ja pöytäviinin osalta ainoastaan osittain tiivistämällä jäähdyttämisen avulla.2. Jokainen 1 kohdassa tarkoitettu menetelmä sulkee pois muiden menetelmien käytön.3. Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetun sakkaroosin lisäämisen saa tehdä ainoastaan kuivasokeroimalla ja ainoastaan:a)A-viininviljelyvyöhykkeelläb) B-viininviljelyvyöhykkeelläc) C-viininviljelyvyöhykkeellä lukuun ottamatta viinitarhoja Italiassa, Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä seuraavien vetoomustuomioistuinten tuomiovaltaan kuuluvissa Ranskan departementeissa:- Aix-en-Provence,- Nîmes,- Montpellier,- Toulouse,- Agen,- Pau,- Bordeaux,- Bastia.4. Tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen ei saa aiheuttaa murskattujen tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun tai käymistilassa olevan uuden viinin alkuperäisen määrän lisääntymistä yli 11 prosentilla A-viininviljelyvyöhykkeellä, yli 8 prosentilla B-viininviljelyvyöhykkeellä ja yli 6,5 prosentilla C-viininviljelyvyöhykkeillä.5. Sovellettaessa 5 artiklan C kohtaa määrän lisääntymistä koskevat rajat nostetaan 15 prosenttiin A-viininviljelyvyöhykkeellä ja 11 prosenttiin B-viininviljelyvyöhykkeellä.6. Tiivistäminen ei saa aiheuttaa yli 20 prosentin vähenemistä alkuperäisessä tässä menetelmässä käytettävän rypälemehun, pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin tai pöytäviinin määrässä eikä missään tapauksessa niiden luonnollisen alkoholipitoisuuden lisääntymistä yli 2 tilavuusprosentilla.7. Edellä mainitut käsittelyt eivät saa missään tapauksessa lisätä toimenpiteissä käytettyjen tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan uuden viinin, pöytäviinin valmistukseen soveltuvan viinin tai pöytäviinin alkoholipitoisuutta yli 11,5 tilavuusprosenttiin A-viininviljelyvyöhykkeellä, yli 12 tilavuusprosenttiin B-viininviljelyvyöhykkeellä, yli 12,5 tilavuusprosenttiin C Ia- ja C Ib -viininviljelyvyöhykkeillä, yli 13 tilavuusprosenttiin C II -viininviljelyvyöhykkeellä ja yli 13,5 tilavuusprosenttiin C III -viininviljelyvyöhykkeillä.8. Punaviinin osalta 7 kohdassa mainittujen tuotteiden kokonaisalkoholipitoisuuden saa kuitenkin nostaa 12 tilavuusprosenttiin A-viininviljelyvyöhykkeellä ja 12,5 tilavuusprosenttiin B-viininviljelyvyöhykkeellä.9. Pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä ja pöytäviiniä ei saa tiivistää, jos ne tuotteet, joista nämä on valmistettu, on käsitelty 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuilla menetelmillä.E. Happamuuden lisääminen ja vähentäminen 1. Tuoreille rypäleille, rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle rypäleen puristemehulle, käymistilassa olevalle uudelle viinille ja viinille voidaan tehdä:a) A-, B-, C Ia- ja C Ib -viininviljelyvyöhykkeillä osittainen happamuuden vähentäminen,b) C II- ja C IIIa -viininviljelyvyöhykkeillä happamuuden lisääminen ja happamuuden vähentäminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan soveltamista, taic) C IIIb -viininviljelyvyöhykkeellä happamuuden lisääminen.2. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin viinin happamuutta voidaan lisätä enintään 1,50 grammalla litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 20 milliekvivalenttia litraa kohti.3. Viinien happamuutta saa lisätä enintään 2,50 grammalla litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 33,3 milliekvivalenttia litraa kohti.4. Viinien happamuutta saa vähentää enintään 1 grammalla litraa kohti viinihappona ilmaistuna, eli 13,3 milliekvivalenttia litraa kohti.5. Lisäksi tiivistämiseen tarkoitetun rypälemehun happamuutta voidaan osittain vähentää.6. Niinä vuosina, joina ilmasto-olot ovat olleet poikkeukselliset, jäsenvaltiot voivat sallia 1 kohdassa tarkoitettujen C Ia- ja C Ib -viininviljelyvyöhykkeiden tuotteiden happamuuden lisäämisen 1 kohdassa tarkoitettujen C II- ja C IIIa- ja C IIIb -viininviljelyvyöhykkeitä koskevien edellytysten mukaisesti.7. Saman tuotteen happamuuden lisääminen ja väkevöiminen, ellei tapauskohtaisesti päätetä poikkeuksesta, sekä tuotteen happamuuden lisääminen ja sen happamuuden vähentäminen sulkevat pois toisensa.F. Makeuttaminen 1. Pöytäviiniä on sallittua makeuttaa ainoastaan:a) rypäleen puristemehulla, jonka suurin kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on sama kuin kyseisen pöytäviinin, jos tuoreet rypäleet, rypäleen puristemehu, käymistilassa oleva rypäleen puristemehu, käymistilassa oleva uusi viini, pöytäviinin valmistukseen soveltuva viini tai pöytäviini on käsitelty yhdellä D kohdan 1 alakohdassa tarkoitetuista tavoista,b) tiivistetyllä rypäleen puristemehulla, puhdistetulla tiivistetyllä rypäleen puristemehulla tai rypäleen puristemehulla edellyttäen, että kyseisen pöytäviinin kokonaisalkoholipitoisuus ei kohoa enemmän kuin 2 tilavuusprosenttia, jos a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita ei ole käsitelty yhdellä D kohdan 1 alakohdassa tarkoitetulla tavalla.2. Sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettujen ja maantieteellisellä merkinnällä varustettujen tuotujen viinien makeuttaminen on kielletty yhteisön alueella.3. Muiden kuin 2 kohdassa tarkoitettujen tuontiviinien makeuttamiseen sovelletaan erikseen vahvistettavia sääntöjä.G. Käsittelyt 1. Jokainen D ja E kohdassa tarkoitettu käsittely viinin happamuuden lisäämistä ja vähentämistä lukuun ottamatta on sallittu vain, jos se suoritetaan ainoastaan kerran jalostettaessa tuoreita rypäleitä, rypäleen puristemehua, käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa uutta viiniä pöytäviinin valmistukseen soveltuvaksi viiniksi, pöytäviiniksi tai muuksi 1 artiklan 2 kohdan mukaiseksi sellaisenaan nautittavaksi tarkoitetuksi juomaksi, paitsi kuohuviiniksi tai hiilihapotetuksi kuohuviiniksi, sellaisella viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät tuoreet rypäleet on korjattu.2. Sama koskee pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien tiivistämistä, happamuuden lisäämistä ja vähentämistä.3. Pöytäviinien tiivistäminen on suoritettava sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta käsiteltävät rypäleet on korjattu.4. Viinin happamuutta voidaan lisätä ja vähentää ainoastaan siinä viininvalmistuslaitoksessa ja sillä viininviljelyvyöhykkeellä, jolta viininvalmistuksessa käytettävät rypäleet on korjattu.5. Jokaisesta 1-4 kohdassa tarkoitetusta käsittelystä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille. Sama koskee niitä sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun määriä, jotka luonnollisilla henkilöillä, oikeushenkilöillä tai henkilöryhmittymillä on hallussaan ammattinsa harjoittamista varten, erityisesti tuottajilla, pullottajilla, jalostajilla sekä erikseen määriteltävillä kauppiailla samoin kuin heidän samaan aikaan ja samassa paikassa pitämänsä tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun ja irtotavarana olevan viinin määrät. Näiden määrien ilmoittaminen voidaan kuitenkin korvata niiden merkitsemisellä saapumis- ja varastonkäyttöluetteloon.6. Jokainen E kohdassa tarkoitettu käsittely on merkittävä virallisesti tarkastettuun saateasiakirjaan, jonka perusteella näillä käsittelyillä käsitellyt tuotteet saatetaan liikkeeseen.7. Poikkeuksellisista ilmasto-oloista johtuvia poikkeuksia lukuun ottamatta näitä toimenpiteitä saa toteuttaa ainoastaan:a) C-viininviljelyvyöhykkeillä ennen 1 päivää tammikuuta,b) A- ja B-viininviljelyvyöhykkeellä ennen 16 päivää maaliskuuta, ja ainoastaan näitä määräaikoja välittömästi edeltävän viinisadon tuotteiden osalta.8. Tiivistämistä jäähdyttämisen avulla sekä happamuuden lisäämistä ja vähentämistä saa kuitenkin tehdä koko vuoden ajan.H. Kuohuviini 1. Tässä liitteessä tarkoitetaan:a) cuvéella:- rypäleen puristemehua,- viiniä tai- ominaisuuksiltaan erilaisten rypäleen puristemehujen tai viinien sekoituksia,jotka on tarkoitettu tietynlaisten kuohuviinien valmistukseen;b) tirage-liuoksella:tuotetta, joka on tarkoitettu lisättäväksi cuvéehen jälkikäymisen aikaansaamiseksi;c) expedition-liuoksella:tuotetta, joka on tarkoitettu lisättäväksi kuohuviineihin erityisten makuominaisuuksien aikaansaamiseksi.2. Expedition-liuos saa sisältää ainoastaan:- sakkaroosia,- rypäleen puristemehua,- käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua,- tiivistettyä rypäleen puristemehua,- puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua,- viiniä tai- näiden sekoitusta,joihin on mahdollisesti lisätty viinitislettä.3. Kaikenlainen cuvéen väkevöiminen on kielletty, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen mukaisesti sallittua cuvéen ainesosien väkevöimistä.4. Kukin jäsenvaltio voi kuitenkin erikseen vahvistettavin edellytyksin sallia cuvéen väkevöimisen kuohuviinien valmistuspaikalla niiden alueiden ja lajikkeiden osalta, joiden kannalta se on teknisesti perusteltua.5. Tirage-liuoksen lisäämistä ja expedition-liuoksen lisäämistä ei pidetä väkevöintinä eikä makeuttamisena. Tirage-liuoksen lisääminen saa lisätä cuvéen kokonaisalkoholipitoisuutta korkeintaan 1,5 tilavuusprosentilla. Tämä lisäys mitataan laskemalla cuvéen ja kuohuviinin tilavuusprosentteina ilmaistun kokonaisalkoholipitoisuuden välinen ero ennen expedition-liuoksen lisäämistä.6. Expedition-liuoksen lisääminen on tehtävä siten, että kuohuviinien todellinen alkoholipitoisuus nousee enintään 0,5 tilavuusprosentilla.7. Cuvéen ja sen ainesosien makeuttaminen on kiellettyä.8. Sen lisäksi, että cuvéen ainesosien happamuutta voidaan lisätä tai vähentää muiden tämän liitteen säännösten mukaisesti, myös cuvéen happamuutta saa lisätä tai vähentää. Cuvéen happamuuden vähentäminen ja happamuuden lisääminen sulkevat pois toinen toisensa. Happamuutta saa lisätä korkeintaan 1,50 grammalla viinihappoa litrassa eli 20 milliekvivalentilla litrassa.9. Niinä vuosina, joina sääolot ovat olleet poikkeukselliset, enimmäisraja-arvoa 1,5 grammaa litrassa eli 20 milliekvivalenttia litrassa, voidaan nostaa 2,5 grammaan litrassa eli 34 milliekvivalenttiin litrassa, jos tuotteiden luonnollinen happamuus on alle 3 grammaa viinihappoa litrassa eli 40 milliekvivalenttia litrassa.10. Kuohuviinien sisältämä hiilidioksidi saa olla peräisin ainoastaan sen cuvéen alkoholikäymisestä, josta kyseinen viini valmistetaan.11. Muiden kuohuviinien kuin laatukuohuviinien tai tma-laatukuohuviinien osalta:a) niiden valmistukseen tarkoitetun cuvéen kokonaisalkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina on oltava vähintään 8,5 tilavuusprosenttia,b) niiden tirage-liuos saa sisältää ainoastaan:- rypäleen puristemehua,- käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua,- tiivistettyä rypäleen puristemehua,- puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua tai- sakkaroosia ja viiniä.c) Niiden todellisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina, mahdollisesti lisättyyn expedition-liuokseen sisältyvä alkoholi mukaan lukien, on oltava vähintään 9,5 tilavuusprosenttia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 48 artiklan 3 kohdan soveltamista.d) Ellei erikseen myönnettävistä poikkeuksista muuta johdu, niiden kokonaisrikkidioksidipitoisuus saa olla enintään 235 milligrammaa litrassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat soveltaa alueellaan tuotettuihin kuohuviineihin.I. Väkevä viini 1. Väkevän viinin valmistuksessa on käytettävä seuraavia tuotteita:- käymistilassa oleva rypäleen puristemehu,- viini tai- edellisissä luetelmakohdissa tarkoitettujen tuotteiden sekoitukset tai- tiettyjen erikseen laadittavassa luettelossa mainittujen väkevien tma-laatuviinien osalta rypäleen puristemehu tai sen ja viinin sekoitus.2. Myös seuraavia on lisättävä:a) muiden kuin b alakohdassa tarkoitettujen väkevien viinien ja väkevien tma-laatuviinien osalta:i) seuraavia tuotteita joko yksinään tai sekoitettuina:- viinialan tuotteista, kuivatut rypäleet mukaan lukien, tislattu neutraali alkoholi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 96 tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä määritellyt ominaisuudet,- viinistä tai kuivatuista rypäleistä saatu tisle, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 86 tilavuusprosenttia ja jolla on liitteessä I määritellyt ominaisuudet,ii) ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- tiivistetty rypäleen puristemehu,- ensimmäisessä luetelmakohdassa mainitun tuotteen yhdistämisestä 1 kohdan ensimmäisessä tai neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun rypäleen puristemehuun saatu tuote,b) tiettyjen erikseen laadittavassa luettelossa mainittujen väkevien tma-laatuviinien osalta:i) joko a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuja tuotteita yksinään tai sekoitettunaii) tai yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- viinistä tai kuivatuista rypäleistä tislattu alkoholi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 95 tilavuusprosenttia ja enintään 96 tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä tai niiden puuttuessa asiaa koskevissa kansallisissa säännöksissä määritellyt ominaisuudet,- viinistä tai rypäleiden puristejäännöksestä tislattu alkoholi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 86 tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä tai niiden puuttuessa asiaa koskevissa kansallisissa säännöksissä määritellyt ominaisuudet,- kuivatuista rypäleistä tislattu alkoholi, jonka alkoholipitoisuus on vähintään 52 tilavuusprosenttia ja enintään 94,5 tilavuusprosenttia ja jolla on yhteisön säännöksissä tai niiden puuttuessa asiaa koskevissa kansallisissa säännöksissä määritellyt ominaisuudet,iii) ja tarvittaessa yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- kuivuneista viinirypäleistä saatu osittain käynyt rypäleen puristemehu,- avotulikäsittelyllä saatu tiivistetty rypäleen puristemehu, joka vastaa tätä toimenpidettä lukuun ottamatta tiivistetyn rypäleen puristemehun määritelmää,- tiivistetty rypäleen puristemehu,- ensimmäisessä luetelmakohdassa mainitun tuotteen yhdistämisestä 1 kohdan ensimmäisessä tai neljännessä luetelmakohdassa tarkoitettuun rypäleen puristemehuun saatu tuote.3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuotteet, joita käytetään väkevien viinien ja väkevien tma-laatuviinien valmistukseen, saavat olla käsiteltyjä tarpeen mukaan ainoastaan tässä asetuksessa tarkoitetuilla enologisilla käytännöillä ja käsittelyillä.4. Kuitenkin:a) tilavuusprosentteina ilmoitetun luonnollisen alkoholipitoisuuden lisäys saa aiheutua ainoastaan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden käytöstä, jab) tiettyjen tuotteiden osalta voidaan tehdä poikkeuksia, jos ne kuuluvat perinteisiin käytäntöihin; näillä poikkeuksilla voidaan antaa kyseiselle jäsenvaltiolle oikeus sallia kalsiumsulfaatin käyttö, jos näin käsitellyn tuotteen sulfaattipitoisuus on enintään 2,5 g/l kaliumsulfaattina ilmaistuna. Näiden tuotteiden täydentävä happamuuden lisääminen viinihapon avulla on sallittua enimmäisrajan ollessa 1,5 g/l.5. Väkeviin viineihin ja väkeviin tma-laatuviineihin saa soveltaa tässä asetuksessa tarkoitettuja enologisia käytäntöjä ja käsittelyjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat antaa alueellaan tuotettujen väkevien viinien ja väkevien tma-laatuviinien osalta.6. Myös seuraavat ovat sallittuja:a) makeuttaminen, jota koskee ilmoitus- ja rekisteröintivaatimus, jos siihen käytettyjä tuotteita ei ole väkevöity tiivistetyllä rypäleen puristemehulla seuraavia käyttäen:- tiivistetty rypäleen puristemehu tai puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, jos kyseisen viinin alkoholipitoisuuden lisäys tilavuusprosentteina on enintään 3 tilavuusprosenttia,- erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien tuotteiden osalta kuivuneista viinirypäleistä saatu tiivistetty rypäleen puristemehu tai puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu tai osittain käynyt rypäleen puristemehu, jos kyseisen viinin alkoholipitoisuuden lisäys tilavuusprosentteina on enintään 8 tilavuusprosenttia,- erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien viinien osalta tiivistetty rypäleen puristemehu tai puhdistettu tiivistetty rypäleen puristemehu, jos kyseisen viinin alkoholipitoisuuden lisäys tilavuusprosentteina on enintään 8 tilavuusprosenttia,b) alkoholin, tisleen tai väkevän alkoholijuoman lisääminen 1 ja 2 kohdan mukaisesti vanhentamisen aikana tapahtuvan haihtumisen korvaamiseksi;c) erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien tuotteiden osalta vanhentaminen astioissa enintään 50 °C:n lämpötilassa.7. Rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat antaa alueellaan tuotettujen väkevien viinien ja väkevien tma-laatuviinien osalta, tällaisten viinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus nautittavaksi toimitettaessa ei saa olla enemmän kuin:a) 150 mg/l, jos jäännössokeripitoisuus on vähemmän kuin 5 g/l,b) 200 mg/l, jos jäännössokeripitoisuus on enemmän kuin 5 g/l.8. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen, väkevien viinien ja väkevien tma-laatuviinien valmistuksessa käytettyjen tuotteiden tuottamiseen käytetyt viinilajikkeet on valittava 46 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista lajikkeista.9. Väkevää tma-laatuviiniä lukuun ottamatta 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luonnollisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina on oltava vähintään 12 tilavuusprosenttia.LIITE V TMA-LAATUVIINI A. Määritetyt alueet 1. `Määritetyllä alueella` tarkoitetaan sellaista viiniviljelyaluetta tai sellaisten viiniviljelyalueitten kokonaisuutta, joka tuottaa erityisiä laatuominaisuuksia omaavia viinejä ja jonka nimeä käytetään kuvaamaan tma-laatuviinejä.2. Jokainen määritetty alue rajataan niin tarkkaan kuin mahdollista viininviljelylohkon tai viinitarhan rajojen mukaan. Tässä jokaisen jäsenvaltion, jota asia koskee, tekemässä rajauksessa otetaan huomioon näillä alueilla tuotettujen viinien laatuun vaikuttavat tekijät ja erityisesti maaperän ja pohjamaan ominaislaatu, ilmasto sekä viininviljelylohkojen tai viinitarhojen sijainti.B. Viinilajikkeet 1. Jäsenvaltioiden on laadittava luettelo kustakin alueellaan tuotetun tma-laatuviinin tuotantoon soveltuvasta viiniköynnöslajikkeesta; näiden lajikkeiden on kuuluttava ainoastaan Vitis vinifera -lajiin ja 19 artiklassa tarkoitettuihin suositeltaviin tai hyväksyttyihin luokkiin.2. Edellä 1 alakohdassa tarkoitettuun luetteloon kuulumattomat viiniköynnöslajikkeet on hävitettävä tma-laatuviinin tuotantoon tarkoitetuilta lohkoilta tai viinitarhoista.3. Edellisestä kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat kuitenkin hyväksyä luetteloon kuulumattoman viiniköynnöslajikkeen kolmen vuoden ajan laskettuna määritetyn alueen 31 päivän joulukuuta 1979 jälkeen tehdyn rajauksen voimaantulopäivästä, jos tämä viiniköynnöslajike kuuluu Vitis vinifera -lajiin eikä muodosta enempää kuin 20 prosenttia kyseisen lohkon tai viinitarhan viiniköynnöslajikkeista.4. Edellä 3 alakohdassa säädetyn ajanjakson loppuun mennessä kaikissa tma-laatuviinin tuotantoon tarkoitetuissa viinitarhoissa ja kaikilla niiden lohkoilla saa viljellä ainoastaan 1 alakohdassa säädetyssä luettelossa mainittuja viinilajikkeita. Jos tätä säännöstä ei noudateta, yhdelläkään kyseiseltä viinitarhalta tai lohkolta korjatuista rypäleistä valmistetulla viinillä ei ole oikeutta nimitykseen "tma-laatuviini".C. Viininviljelykäytännöt 1. Kunkin jäsenvaltion on annettava asianmukaiset, tma-laatuviinien parhaan mahdollisen laadun varmistamiseksi tarvittavia viljelykäytäntöjä koskevat säännökset.2. Viininviljelyvyöhykkeellä saa kastella ainoastaan kyseisen jäsenvaltion luvalla. Jäsenvaltio voi antaa tämän luvan ainoastaan, jos se on ekologisten olosuhteiden vuoksi perusteltua.D. Käsittelyalueet 1. Tma-laatuviinejä saa tuottaa ainoastaan:a) B kohdan 1 alakohdassa tarkoitetussa luettelossa olevista viiniköynnöslajikkeista peräisin olevista ja määritetyltä alueelta korjatuista rypäleistä,b) jalostamalla a alakohdassa tarkoitetuista rypäleistä rypäleen puristemehua ja tällä tavoin saadusta rypäleen puristemehusta viiniä sekä valmistamalla tätä viiniä sellaisella määritetyllä alueella, jolta käytetyt rypäleet on korjattu.2. Sen estämättä, mitä 1 alakohdan b alakohdassa säädetään, tma-laatuviiniä saa tuottaa kyseisen määritetyn alueen välittömässä läheisyydessä olevalla alueella, jos kyseinen jäsenvaltio on siitä säätänyt nimenomaisella luvalla ja tietyin edellytyksin.3. Lisäksi jäsenvaltiot voivat sallia tapauskohtaisilla luvilla, ja jollei asianmukaisesta valvonnasta muuta johdu, tma-laatuviinin valmistuksen jalostamalla rypäleistä rypäleen puristemehua ja rypäleen puristemehusta viiniä sekä valmistamalla tätä viiniä jopa kyseisen määritetyn alueen välittömässä läheisyydessä olevan alueen ulkopuolella:a) kun kyseessä on perinteinen käytäntö, jos tämä käytäntö:- oli käytössä ennen 1 päivää syyskuuta 1970, tai kun kyseessä ovat tämän päivämäärän jälkeen yhteisöön liittyneet maat, ennen näiden todellista liittymispäivää,- ei ole keskeytynyt näiden päivämäärien jälkeen ja- koskee määriä, jotka eivät ole kyseisen jalostajan osalta sen jälkeen kasvaneet markkinoiden yleisen kehityksen määriä enempää;b) muissa tapauksissa, ja jos kyseessä on ennen 1 päivää syyskuuta 1989 käytössä ollut käytäntö, viimeistään 31 päivänä elokuuta 1992 päättyvän siirtymäkauden aikana.4. Jokaisen sellaisen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän, jolla on hallussaan tma-laatuviinin valmistuksen edellytykset täyttäviä rypäleitä tai rypäleen puristemehuja sekä muita nämä edellytykset täyttämättömiä tuotteita, on varmistettava niiden erillinen viiniyttäminen ja varastointi; muutoin niistä saatua viiniä ei voida pitää tma-laatuviininä.5. Edellä olevaa 4 alakohtaa lukuun ottamatta tämän kohdan säännöksiä ei sovelleta väkevään tma-laatuviiniin.E. Vähimmäisalkoholipitoisuus 1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava kunkin alueellaan tuotetun tma-laatuviinin luonnollisen alkoholin vähimmäispitoisuus tilavuusprosentteina. Tätä tilavuusprosentteina ilmoitettua luonnollista alkoholipitoisuutta määritettäessä on otettava huomioon erityisesti kymmenen edeltävän vuoden aikana kirjatut alkoholipitoisuudet. Ainoastaan määritetyn alueen kaikkein edustavimmista maaperistä saadut tyydyttävää laatua olevat sadot otetaan huomioon.2. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu luonnollisen alkoholipitoisuuden vähimmäismäärä voidaan vahvistaa saman tma-laatuviinin osalta eri suuruiseksi:a) sen osa-alueen, paikallisen hallintoalueen tai sen osan mukaan,b) sen viinilajikkeen tai -lajikkeiden mukaan,joista käytetyt rypäleet ovat peräisin.3. Tma-laatuviinejä ja väkeviä tma-viinejä lukuun ottamatta ja ellei toisin päätetä, 1 alakohdassa tarkoitettujen alkoholipitoisuuksien on oltava vähintään:a) 6,5 tilavuusprosenttia A-vyöhykkeellä, lukuun ottamatta määritettyjä alueita Mosel-Saar-Ruwer, Ahr, Mittelrhein, Sachsen, Saale-Unstrut, Moselle luxembourgeoise, England ti ja Wales, joille vahvistettu alkoholipitoisuus on 6 tilavuusprosenttia,b) 7,5 tilavuusprosenttia B-vyöhykkeellä,c) 8,5 tilavuusprosenttia C Ia -vyöhykkeellä,d) 9 tilavuusprosenttia C Ib -vyöhykkeellä,e) 9,5 tilavuusprosenttia C II -vyöhykkeellä,f) 10 tilavuusprosenttia C III -vyöhykkeellä.F. Viiniyttäminen ja valmistusmenetelmät 1. Jokainen tuottajajäsenvaltio määrittelee kullekin näistä viineistä ne viiniyttämisen ja viininvalmistuksen erityismenetelmät, joilla saadaan tma-laatuviinejä.2. Jos ilmasto-olot jollakin E kohdassa tarkoitetuista viinivyöhykkeistä niin edellyttävät, kyseiset jäsenvaltiot voivat sallia tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvien tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan uuden viinin ja viinin luonnollisen (todellisen tai potentiaalisen) alkoholipitoisuuden lisäämisen tilavuusprosentteina, lukuun ottamatta väkevien tma-laatuviinien jalostukseen tarkoitettuja tuotteita. Lisäys ei saa ylittää liitteessä IV olevan C kohdan 4 alakohdassa vahvistettuja rajoja.3. Poikkeuksellisen epäsuotuisten ilmasto-olojen vuosina voidaan päättää, että 2 alakohdassa tarkoitettu alkoholipitoisuuden lisäys voi saavuttaa liitteessä IV olevan C kohdan 5 alakohdassa vahvistetut rajat. Tämä lupa ei rajoita kyseisessä alakohdassa annetun mahdollisen vastaavan luvan käyttöä pöytäviineihin.4. Luonnollista alkoholipitoisuutta tilavuusprosentteina saa lisätä ainoastaan menetelmillä ja edellytyksillä, joita tarkoitetaan liitteessä IV olevassa D kohdassa lukuun ottamatta sen 7 alakohtaa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin kieltää tiivistetyn rypäleen puristemehun käytön.5. Tma-laatuviinien kokonaisalkoholipitoisuuden on oltava vähintään 9 tilavuusprosenttia. Tiettyjen erikseen laadittavassa luettelossa olevien väkevöimättömien tma-laatuvalkoviinien kokonaisalkoholipitoisuuden on kuitenkin oltava vähintään 8,5 tilavuusprosenttia. Tätä kohtaa ei sovelleta tma-laatukuohuviineihin ja väkeviin tma-laatuviineihin.G. Happamuuden lisääminen ja vähentäminen sekä makeuttaminen 1. Tma-laatuviinin valmistukseen soveltuvien tuoreiden rypäleiden, rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan rypäleen puristemehun, käymistilassa olevan uuden viinin ja viinin happamuuden lisäämiseen ja vähentämiseen sovellettavat edellytykset ja rajoitukset sekä lupien ja poikkeusten myöntämismenettelyt annetaan liitteessä IV olevassa E kohdassa.2. Jäsenvaltio voi sallia tma-laatuviinin makeuttamisen ainoastaan, jos se tapahtuu:a) liitteessä IV olevassa F kohdassa vahvistettuja edellytyksiä ja rajoituksia noudattaen,b) sillä määritetyllä alueella, jolta kyseinen tma-laatuviini on peräisin, tai sen välittömässä läheisyydessä olevalla alueella, muutoin kuin erikseen määriteltävissä poikkeustapauksissa,c) käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavista tuotteista:- rypäleen puristemehua,- tiivistettyä rypäleen puristemehua,- puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua.3. Edellä 2 alakohdan c alakohdassa tarkoitetun rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun on oltava peräisin samalta määritetyltä alueelta kuin niiden viinien, joiden makeutukseen niitä käytetään.4. Tätä kohtaa ei sovelleta tma-laatukuohuviineihin ja väkeviin tma-laatuviineihin.H. Väkevöimisen sekä happamuuden lisäämisen ja vähentämisen käytännöt 1. Kukin F kohdassa ja G kohdan 1 alakohdassa tarkoitettu väkevöimis- sekä happamuuden lisäämis- ja vähentämistoimenpide sallitaan ainoastaan, jos ne tehdään liitteessä IV olevassa G kohdassa säädetyin edellytyksin.2. Jollei D kohdan 4 alakohdasta muuta johdu, tällaiset toimet saa tehdä ainoastaan sillä määritetyllä alueella, jolta käytetyt tuoreet rypäleet on korjattu.I. Tuotokset 1. Asianomaisen jäsenvaltion on vahvistettava kullekin tma-laatuviinille hehtaarituotos ilmaistuna rypäleiden, rypäleen puristemehun tai viinin määrinä.2. Vahvistamisessa otetaan huomioon erityisesti kuluneiden kymmenen vuoden aikana saadut tuotokset. Ainoastaan määritetyn alueen kaikkein edustavimmista maaperistä saadut tyydyttävää laatua olevat sadot otetaan huomioon.3. Hehtaarituotos voidaan vahvistaa eri suuruiseksi samalle tma-laatuviinille:a) sen osa-alueen, paikallisen hallintoalueen tai sen osan mukaan,b) sen viinilajikkeen tai -lajikkeiden mukaan,joista käytetyt rypäleet ovat peräisin.4. Kyseinen jäsenvaltio voi tarkistaa tällä tavoin vahvistettua tuotosta.5. Perustuotoksen ylittämisestä seuraa koko tuotosta koskeva haetun nimityksen käyttökielto.6. Jäsenvaltion nimittämä toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin sallia nimityksen käytön ylitystapauksissa, jos:a) sää on ollut erityisen suosiollinen rypäleentuotannolle varsinkin laadun osalta,b) ylitys on enintään 20 prosenttia perustuotoksesta jac) ylitystä vastaava määrä tislataan ilman julkista tukea.7. Jäsenvaltiot voivat säätää, että puolet ylityksestä on varastoitava, ja sitä ei saa pitää kaupan sen viinivuoden aikana, jona se on tuotettu. Tämän määrän käyttö voidaan hyväksyä seuraavan sadon tai seuraavien satojen yhteydessä, mahdollisesti sekoitettuna siitä saatuun tma-laatuviiniin.J. Aistinvaraiset tutkimukset 1. Tuottajien on tehtävä viinille, jolle he hakevat tma-laatuviinin nimitystä, seuraavat analyyttiset ja aistinvaraiset määritykset:a) analyyttisessa määrityksessä on mitattava vähintään niiden kyseiselle tma-laatuviinille ominaisten aineksien arvot, jotka luetellaan liitteessä I. Tuottajajäsenvaltio antaa kunkin tma-laatuviinin osalta näiden ainesten raja-arvot, jab) aistinvarainen tutkimus koskee väriä, kirkkautta, tuoksua ja makua.2. Jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen toimielin voi suorittaa pistokokein 1 alakohdassa tarkoitetun määrityksen ja arvioinnin siihen asti, kun niiden järjestelmällisestä ja yleisestä soveltamisesta annetaan asianmukaiset säännökset.K. Tma-laatukuohuviini 1. Kokonaisalkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina:a) on laatukuohuviinien valmistukseen tarkoitetuissa cuvéissa oltava vähintään 9 tilavuusprosenttia;b) on tma-laatukuohuviinien valmistukseen tarkoitetuissa cuvéissa oltava vähintään:- C III -viininviljelyvyöhykkeillä 9,5 tilavuusprosenttia,- muilla viininviljelyvyöhykkeillä 9 tilavuusprosenttia.2. Erikseen annettavassa luettelossa esiintyvien yhdestä ainoasta lajikkeesta valmistettavien tiettyjen tma-laatukuohuviinien valmistukseen tarkoitetun cuvéen kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina voi kuitenkin olla vähintään 8,5 tilavuusprosenttia.3. Edellä 2 alakohdassa tarkoitetuista tma-laatuviineistä laaditaan luettelo.4. Laatukuohuviinien ja tma-laatukuohuviinien todellisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina, mukaan lukien mahdollisesti lisätyn expedition-liuoksen sisältämä alkoholi, on oltava vähintään 10 tilavuusprosenttia.5. Laatukuohuviinien tirage-liuos saa sisältää ainoastaan:a) sakkaroosia,b) tiivistettyä rypäleen puristemehua,c) puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua, jad) sellaista rypäleen puristemehua tai käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua, josta voi saada pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä,e) pöytäviinin valmistukseen soveltuvaa viiniä,f) pöytäviiniä taig) tma-laatuviiniä.6. Tma-laatukuohuviinien tirage-liuos saa sisältää ainoastaan:a) sakkaroosia,b) tiivistettyä rypäleen puristemehua,c) puhdistettua tiivistettyä rypäleen puristemehua,d) rypäleen puristemehua,e) käymistilassa olevaa rypäleen puristemehua,f) viiniä,g) tma-laatuviiniä,joka soveltuu saman tma-laatukuohuviinin tuottamiseen kuin se, johon tirage-liuos on lisätty.7. Sen estämättä, mitä liitteessä I olevassa 15 kohdassa säädetään, laatukuohuviineihin ja tma-laatukuohuviineihin on muodostuttava vähintään 3,5 baarin ylipaine, kun niitä säilytetään 20 °C:n lämpötilassa suljetuissa säiliöissä. Tilavuudeltaan pienemmissä kuin 25 senttilitran säiliöissä pidettävien tma-laatukuohuviinien ja tma-laatukuohuviinien vähimmäispaine on kuitenkin 3 baaria.8. Näiden kuohuviinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus ei saa olla enempää kuin 185 milligrammaa litrassa, ellei tiettyjen yhteisön viininviljelyvyöhykkeiden ilmasto-olojen vuoksi erikseen vahvistettavista poikkeuksista muuta johdu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat soveltaa alueellaan tuotettuihin laatukuohuviineihin ja tma-laatukuohuviineihin.9. Laatukuohuviinien ja tma-laatukuohuviinien valmistusprosessin keston, mukaan lukien vanhentaminen niitä valmistavassa yrityksessä laskettuna jälkikäymisen aikaansaamiseksi tarkoitetun käymisen alkamisesta, on oltava vähintään:a) kuusi kuukautta, jos käyminen jälkikäymisen aikaansaamiseksi tapahtuu suljetussa sammiossa;b) yhdeksän kuukautta, jos käyminen jälkikäymisen aikaansaamiseksi tapahtuu pullossa.10. Cuvéen jälkikäymisen aikaansaamiseksi tarkoitetun käymisajan ja ajan, jonka cuvée on sakan päällä, on oltava vähintään:- 90 päivää,- 30 päivää, jos käyminen tapahtuu sekoittimilla varustetuissa säiliöissä.L. Väkevä tma-laatuviini 1. Jollei erikseen vahvistettavista poikkeuksista muuta johdu, liitteessä IV olevan I kohdan 1 alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ja saman kohdan 2 alakohdassa tarkoitetun tiivistetyn rypäleen puristemehun tai kuivuneista viinirypäleistä saadun osittain käyneen rypäleen puristemehun, joita käytetään väkevän tma-laatuviinin valmistukseen, on oltava peräisin siltä määritetyltä alueelta, jonka mukaan kyseinen väkevä tma-laatuviini on saanut nimensä.2. Jollei erikseen vahvistettavista poikkeuksista muuta johdu, liitteessä IV olevan I kohdan 3-6 alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet väkevän tma-laatuviinin valmistamiseksi saa tehdä ainoastaan 1 alakohdassa tarkoitetulla määritetyllä alueella.3. Rajoittamatta sellaisten rajoittavampien säännösten soveltamista, joita jäsenvaltiot voivat antaa alueellaan tuotettujen väkevien tma-laatuviinien osalta:a) liitteessä IV olevan I kohdan 1 alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, joita käytetään väkevän tma-laatuviinin valmistukseen, luonnollisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina on oltava vähintään 12 tilavuusprosenttia. Joitakin erikseen laadittavassa luettelossa esiintyviä väkeviä tma-laatuviinejä voi kuitenkin valmistaa:i) rypäleen puristemehusta, jonka luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 10 tilavuusprosenttia, jos väkevät tma-laatuviinit valmistetaan lisäämällä viinistä tai rypäleiden puristejäännöksestä saatua väkevää alkoholijuomaa, jolla on tarkistettu alkuperänimitys ja joka on mahdollisesti peräisin samalta tilalta, taiii) rypäleen puristemehun käymisellä tai jäljempänä olevassa toisessa luetelmakohdassa tarkoitetussa tapauksessa viinistä, jonka alkuperäinen luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään:- 11 tilavuusprosenttia sellaisten väkevien tma-laatuviinien osalta, jotka on saatu lisäämällä neutraalia alkoholia tai viinitislettä, jonka todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 70 tilavuusprosenttia, tai viinistä valmistettavaa väkevää alkoholijuomaa,- 10,5 tilavuusprosenttia erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien, vaaleiden rypäleiden puristemehusta valmistettavien viinien osalta,- 9 tilavuusprosenttia sellaisten väkevien tma-laatuviinien osalta, joiden tuotanto on perinteistä ja tavanomaista sellaisten kansallisten lakien mukaan, joissa nimenomaan säädetään tällaisesta viinistä;b) väkevän tma-laatuviinin todellisen alkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina on oltava vähintään 15 tilavuusprosenttia mutta enintään 22 tilavuusprosenttia;c) väkevän tma-laatuviinin kokonaisalkoholipitoisuuden tilavuusprosentteina on oltava vähintään 17,5 tilavuusprosenttia.4. Tiettyjen erikseen laadittavassa luettelossa esiintyvien väkevien tma-laatuviinien kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina saa kuitenkin olla vähemmän kuin 17,5 tilavuusprosenttia, mutta ei vähemmän kuin 15 tilavuusprosenttia, jos ennen 1 päivää tammikuuta 1985 annetuissa niihin sovellettavissa kansallisissa laeissa nimenomaisesti niin säädetään.