Avis juridique important

|

52003PC0188

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta  /* KOM/2003/0188 lopull. - COD 2003/0064 */

Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTMedia-koulutusohjelma hyväksyttiin 19. tammikuuta 2001 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 163/2001/EY 1. tammikuuta 2001 ja 31. joulukuuta 2005 väliseksi ajaksi. Sen talousarvio on 50 miljoonaa euroa.Ohjelma on tulosta perustamissopimuksen 150 artiklan 4 kohdan nojalla tehdystä Euroopan komission ehdotuksesta, jonka tarkoituksena on jatkaa yhteisön toimintaa tällä sektorilla. Komissio pani alun perin täytäntöön toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehityksen edistämiseksi (Media) (1991-1995), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 90/685/ETY ja johon sisältyi erityisesti tukea audiovisuaalisen ohjelmatuotannon ja -levityksen alalla työskentelevien ammattitaidon kohentamiseen tähtäävälle koulutustoiminnalle. Tätä seurasi Media II -ohjelma (1996-2000), joka hyväksyttiin neuvoston päätöksellä 95/563/EY ja neuvoston päätöksellä 95/564/EY. Media II -ohjelmassa vahvistettiin yhteisön strategia Euroopan audiovisuaalialan kehittämiseksi ja vahvistamiseksi.Media-koulutusta koskevalla ehdotuksella pyrittiin saavuttamaan seuraavat tavoitteet, jotka perustuvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteisiin:Vastata alan teollisuuden tarpeisiin ja edistää sen kilpailukykyä parantamalla audiovisuaalialan ammattilaisten täydennyskoulutusta niin, että he saavat tarvittavat tiedot ja taidot kilpailukykyisten tuotteiden valmistamiseen Euroopan markkinoilla ja muilla markkinoilla, erityisesti seuraavilla aloilla:- uuden teknologian ja erityisesti digitaalitekniikan soveltaminen kaupalliselta ja taiteelliselta lisäarvoltaan huomattavien audiovisuaalisten ohjelmien tuottamisessa ja levityksessä; talous-, rahoitus- ja kaupallinen hallinto, mukaan lukien audiovisuaalisten ohjelmien tuotantoa ja levitystä koskevat oikeussäännöt ja rahoitustekniikka- käsikirjoitusten laadinta- ja kerrontatekniikat, uudentyyppisten audiovisuaalisten ohjelmien kehittämistekniikat mukaan lukien.Edistää yhteistyötä sekä osaamisen ja hyvien toimintatapojen vaihtoa luomalla verkostoja koulutusalalla toimivien osapuolten välille, joita ovat koulutuslaitokset, alan ammattilaiset ja yritykset, sekä kehittämällä kouluttajien koulutusta.Media-koulutus-ohjelmalla pyritään varustamaan Euroopan audiovisuaaliohjelmien alan ammattilaiset lähinnä ammatillisen jatkokoulutuksen avulla taidoilla, joita he tarvitsevat hyödyntääkseen täysimääräisesti markkinoiden eurooppalaisen ja kansainvälisen ulottuvuuden ja uuden teknologian. Ohjelma on ollut käynnissä vuodesta 1991. Tänä aikana siitä on tuettu lukuisia projekteja, jotka ovat parantaneet Euroopan audiovisuaalialan työllisyyttä tarjoamalla alan ammattilaisille pätevyyden, joka on antanut heille edellytykset hyödyntää täysimääräisesti audiovisuaalisten ohjelmien markkinoiden eurooppalaista ja kansainvälistä ulottuvuutta.Ohjelma päättyy aikana, jolloin Euroopan unionin rakenne ja toiminta ovat merkittävästi muuttumassa. Useat merkittävät tekijät tuovat varmasti mukanaan muutoksia yhteisön toimintaan tällä alalla: Euroopan unioni ottaa vastaan 10 uutta jäsenvaltiota, hallitustenvälinen konferenssi tuottaa tuloksia Euroopan tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan työn pohjalta, Euroopan parlamentti valitaan uudelleen ja uusi Euroopan komissio nimitetään. On selvää, että nämä muutokset vaikuttavat myös Euroopan audiovisuaalialaan, jonka on sopeuduttava muutoksiin. Tällä haavaa ei kuitenkaan ole mahdollista ennustaa täsmällisesti muutoksia ja niiden laajuutta.Tilanteesta huolimatta on välttämätöntä varmistaa yhteisön tuki alalle ja välttää perustamissopimuksessa asetettuja yhteisön tavoitteita tukevien mekanismien häiriytyminen. Toimien piiriin kuuluu lisäksi suuri joukko Euroopan audiovisuaalialan ammattilaisia. Näiden seikkojen vuoksi Euroopan komissio ehdottaa, että ohjelmaa jatkettaisiin muutoksitta vuoden 2006 ajan.On varmistettava oikeusperusta, jotta ohjelman kestoa voidaan pidentää vuodella. Samanaikaisesti komissio tutkii kaikki mahdollisuudet toimia tällä alalla valmistelevien toimien, kuten "kasvu ja audiovisuaaliala i2i" -aloitteen avulla, ja koulutustarpeita kartoittavien selvitysten avulla.Tämän ratkaisun avulla komissio voi saatujen kokemusten perusteella ja ohjelman perustamispäätöksen 9 artiklassa tarkoitetun arvioinnin perusteella valmistella ehdotuksen uudeksi ohjelmaksi, josta myönnetään yhteisön tukea audiovisuaalialalle.Euroopan komissio aikoo esittää ennen vuoden 2003 loppua ehdotuksen uuden yhteisön ohjelman perustamisesta Euroopan audiovisuaalialan tukemiseksi. Ohjelma alkaisi vuonna 2007. On selvää, että muut unionin toimielimet ja asianomaiset toimijat pitävät Media-ohjelmia menestyksenä, ja Euroopan komissio aikoo kehittää edelleen toimintaansa tällä alalla.Siksi Euroopan komissio ehdottaa, että- ohjelmaa Media-koulutus pidennetään vuodeksi 2006- pidennetyn Media-koulutus-ohjelman kokonaistalousarvio muutetaan 57,40 miljoonaksi euroksi.2003/0064 (COD)Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan 4 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen, [1][1]  EYVL C [...], [...], s. [...].ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, [2][2]  EYVL C [...], [...], s. [...].ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, [3][3]  EYVL C [...], [...], s. [...].noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, [4][4]  EYVL C [...], [...], s. [...].sekä katsovat seuraavaa:1) Neuvosto ja Euroopan parlamentti perustivat päätöksellä N:o 163/2001/EY Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman Media-koulutus, joka kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005.2) On välttämätöntä varmistaa Euroopan audiovisuaalialaa tukevan yhteisön politiikan jatkuminen perustamissopimuksen 150 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden kannalta,OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaMuutetaan päätös 163/2001/EY seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklassa ilmaisu "31 päivään joulukuuta 2005" ilmaisulla "31 päivään joulukuuta 2006".2) Korvataan 4 artiklan 5 kohdassa säädetyissä rahoituspuitteissa ilmaisu "50 miljoonaa euroa" ilmaisulla "57,40 miljoonaa euroa".2 artiklaTämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.3 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...]Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaSÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): kulttuuri - teollisuuspolitiikkaToiminnan ala(t): tuki audiovisuaalialalleToimenpiteen nimi: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan audiovisuaalisessa ohjelmatuotannossa toimivien ammattilaisten koulutusohjelman täytäntöönpanosta (Media-koulutus) (2001-2005) 19 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 163/2001/EY muuttamisesta1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDATB3-2011 Media-koulutus (15.05.01.02)2. NUMEROTIEDOT2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa):7,400 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoinaMäärä osoittaa, mikä budjettivaikutus on ehdotuksella pidentää ohjelmaa, jonka on määrä päättyä 31. joulukuuta 2005, yhdellä vuodella vuodeksi 2006.Määrä koskee 25 jäsenvaltiota. Summa, joka vastaa vuonna 2004 tapahtuvan laajentumisen vaikutuksia, lisätään ohjelman määrärahoihin sen jatkamista koskevan ehdotuksen muutoksen mukaisesti.2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:1. tammikuuta 2006 - 31. joulukuuta 20062.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1)miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen  (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa[X] Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen.2.5 Vaikutukset tuloihin: [5][5]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.[X] Ehdotus ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat)3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEY:n perustamissopimuksen 251 artikla.EY:n perustamissopimuksen 150 artikla.5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [6][6]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetJatkamisen tavoitteena on varmistaa Media-ohjelman jatkaminen vuonna 2006 Euroopan audiovisuaalialan tukemiseksi. Nykyinen ohjelma päättyy 31. joulukuuta 2005. Pidennys katsotaan tarpeelliseksi, jotta varmistetaan yhteisön toiminnan jatkuminen siirtymäkaudella, jolle ovat ominaisia hyvin merkittävät institutionaaliset muutokset (unionin laajentuminen, uusi Euroopan parlamentti ja uusi komissio). Pidennyksen avulla Media-ohjelma voidaan myös sopeuttaa rahoitusnäkymiin, jotka on hyväksytty vuoteen 2006 saakka.Tämä pidennyspyyntö sisältää muutoksen 19. tammikuuta 2001 tehtyyn neuvoston päätökseen 163/2001/EY vain ohjelman keston osalta. Tämän johdosta vahvistetaan talousarvion jatkaminen vuodella.Päätöksen tavoitteena on edelleenkin Euroopan audiovisuaalialan tukeminen sen kilpailukykyä parantamalla. Media-koulutus keskittyy koulutusjärjestelyiden tarjoamiseen audiovisuaalialan ammattilaisille tuotantoprosessin loppuun viemisessä tarvittavien luovien kykyjen ja kaupallisten taitojen osalta. Etusija annetaan uuden teknologian käytölle audiovisuaalituotannossa sekä rajatylittävän yhteistyön vahvistamiselle Euroopassa.5.1.2 Etukäteisarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetMedia-koulutus pohjautui Media I ja II -ohjelmien saavutuksille. Nämä ohjelmat arvioitiin kattavasti, mikä auttoi hahmottelemaan niiden jatkon Media-koulutus-ohjelmassa. Komission tekemässä ennakkoarvioinnissa on jälleen vahvistunut erityisen koulutukseen keskittyvän ohjelman tarve, jotta voidaan vahvistaa Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä. Ennakkoarvioinnissa kävi myös ilmi, kuinka välttämätöntä on keskittyä uuden teknologian käyttöön tuotannossa ja levityksessä ja mitä tehokkuusetuja koulutuslaitosten eurooppalaisten verkostojen konsolidoinnilla saavutetaan. Ohjelma on osoittanut myös koulutustoimien kautta keinon vähentää tuotantokapasiteetin epätasapainoa Euroopassa, ja siitä tuetaan näin ollen erityisesti koulutusohjelmia maissa, joissa audiovisuaalialan kapasiteetti on vähäinen.5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteetKomissio on käynnistämässä parhaillaan Media-koulutus-ohjelman väliarviointia riippumattoman konsultin avustamana. Kuten päätöksessä todetaan, arvioinnin perusteella ohjelmaa voidaan mukauttaa sen tehokkuuden parantamiseksi. Komissio tiedottaa arvioinnin tuloksista kaikille asiaan liittyville toimielimille virallisella tiedonannolla.5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännötMedia-koulutuksen jatkaminen ei pidä sisällään muutoksia ohjelman rakenteeseen. Siitä tuetaan edelleen laitoksia, jotka järjestävät ja hallinnoivat koulutushankkeita Euroopassa. Tuettava koulutus käsittää kaikki tuotantoprosessin toimijat, mukaan lukien ohjaajat, tuottajat ja käsikirjoittajat, ja myös heidän yhteistyötään tuetaan. Tavoitteena on heidän taiteellisten ja kaupallisten taitojensa parantaminen. Koulutuslaitokset ovat myös koulutustoiminnan kohteena, jotta huolehditaan osaamisen asianmukaisesta vaihdosta.Tuensaaja saa komission taloudellista tukea, joka on enintään 50 prosenttia hankkeiden kokonaistalousarviosta. Taloudellinen tuki annetaan apurahojen muodossa, ja siihen voivat sisältyä myös kulut, jotka liittyvät muusta kuin koulutuksen järjestävästä Euroopan maasta saapuvien osallistujien koulutukseen. Ainoastaan poikkeuksellisissa tapauksissa yhteisön tuki voi olla enintään 60 prosenttia yksittäisen hankkeen talousarviosta.5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännötJärjestelyn toteutuksessa noudatetaan yhteisön toimintaa koskevia yleisiä sääntöjä. Siihen sisältyvät yksityiskohtaisiin rahoituspyyntöihin perustuvat apurahat, lainat ja yhteisrahoitusjärjestelyt. Yhteisö rahoittaa täysimääräisesti sellaisia palveluita kuin asiantuntijapaneeleiden järjestäminen, markkinatutkimukset, hankkeiden arviointi ja tekninen apu. Rahoitus myönnetään tarjous- ja ehdotuspyyntöjen perusteella.Media Plus -ohjelmaa hallinnoi keskitetysti komissio. Brysselissä sijaitseva teknisen avun toimisto avustaa komissiota johtamiseen liittyvissä kysymyksissä. Toimisto saa rahoituksen budjettikohdasta B3-2010A (15.01.04.08) (johon sisältyvät sekä Media Plus että Media-koulutus). Kansallisella tasolla ja yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa Media-desk-yhteyspisteet huolehtivat yhteydenpidosta ohjelmasta tukea saaviin tahoihin. On huomattava, että on käynnistetty selvitys, jossa tutkitaan mahdollisuutta korvata nykyinen teknisen avun toimisto täytäntöönpanovirastolla.6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa - (koko ohjelmakaudeksi)6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [7][7]  Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskentatapa on tarvittaessa selitettävä.7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1 Vaikutus henkilöstöönNykyisten ohjelmien (Media Plus ja Media-koulutus) täytäntöönpanoa hallinnoivat virkamiehet hallinnoivat Media-koulutuksen pidennyksen. Tämä on mainittu Media Plus -ohjelman pidennystä koskevassa rahoitusselvityksessä.7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenotMedia-koulutuksen hallintomenot katetaan Media Plus -ohjelman hallintomenoista.8. SEURANTA JA ARVIOINTI8.1 SeurantajärjestelmäOhjelman pidennyksen täytäntöönpanossa jatketaan Media-koulutusta varten luodun järjestelmän käyttöä. Se käsittää eri ehdotuspyyntöjen valintalautakuntiin osallistumisen, nykyisten palvelusopimusten seurannan sekä kaikkien toimien varainkäytön valvonnan.8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksotKomissio on käynnistämässä parhaillaan Media-koulutus-ohjelman väliarviointia riippumattoman konsultin avustamana. Arvioinnin tulosten avulla voidaan tarvittaessa korjata nykyisen ohjelma täytäntöönpanoon ja rakenteeseen liittyviä puutteita. Media-koulutus-ohjelman lopussa riippumaton taho tekee arvioinnin ohjelman vaikutuksista. Jälkiarvioinnin tulokset toimitetaan parlamentille, neuvostolle, alueiden komitealle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.9. PETOSTENTORJUNTATOIMETKaikissa komission ja edunsaajan välillä tehtävissä sopimuksissa ja oikeudellisissa sitoumuksissa määrätään mahdollisuudesta, että komission yksiköt tai tilintarkastustuomioistuin tekevät tarkastuksen edunsaajan tiloissa, sekä mahdollisuudesta, että edunsaajien on toimitettava kaikki olennaiset sopimuksiin ja oikeudellisiin sitoumuksiin liittyviä menoja koskevat asiakirjat ja tiedot viiden vuoden ajan sopimuskauden jälkeen. Avustusten edunsaajien on laadittava selvitykset hankkeesta ja sen kuluista, jotka tarkastetaan sekä tukikelpoisuuden että sisällön osalta yhteisön avustusta koskevien sääntöjen mukaisesti sekä sopimusvelvoitteet, taloudelliset periaatteet ja moitteeton varainhoito huomioon ottaen.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 14.7.2015
            COM(2015) 342 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (Saksan hakemus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
                (EGR-asetus).

               2.Saksa jätti 26. helmikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/002 DE/Adam Opel EGR:n rahoitustuen saamiseksi Adam Opel AG:n ja yhden sen Saksassa sijaitsevan toimittajan toteuttamien työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi.

               3.Tutkittuaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:ltä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2015/002 DE/Adam Opel

                        Jäsenvaltio

                        Saksa

                        Asianomaiset alueet (NUTS-taso 2)

                        Arnsberg (DE A5)

                        Hakemuksen jättämispäivä

                        26.2.2015

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        12.3.2015

                        Lisätietopyyntö

                        12.3.2015

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        23.4.2015

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        16.7.2015

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Adam Opel AG

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        2

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           3

                        Kaksinumerotaso 29 (Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus)

                        Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä

                        1

                        Viiteajanjakso (neljä kuukautta):

                        15.8.2014 – 15.12.2014

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        2 881

                        Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        0

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        2 881

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        2 881

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        2 692

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (nk. NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        11 151 640

                        EGR:n täytäntöönpanon talousarvio
                           4
                         euroina

                        446 066

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        11 597 706

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        6 958 623

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Saksa jätti 26. helmikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/002 DE/Adam Opel 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 12. maaliskuuta 2015 eli kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä ja pyysi Saksalta lisätietoja samana päivänä. Nämä lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa pyynnön esittämisestä. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 16. heinäkuuta 2015.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemus koskee 2 881:tä työntekijää, jotka vähennettiin Adam Opel AG:n ja yhden sen toimittajan palveluksesta. Ensisijainen yritys toimii NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) luokitetulla toimialalla. Ensisijaisen yrityksen toteuttamat työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiallisesti NUTS
                  5
                2 -tason alueelle Arnsberg (DE A5).

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Adam Opel AG

                        2 826

                        Johnson Controls

                        55

                        Yritysten kokonaismäärä: 2

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        2 881

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien lukumäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        2 881

               Toimintakriteerit

               6.Saksa jätti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, ja/tai itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka lopettavat työskentelynsä yrityksen toimittajille tai jatkojalostajille.

               7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 15. elokuuta 2014 ja päättyi 15. joulukuuta 2014.

               8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:

               –2 826 työntekijää vähennettiin Adam Opel AG:n palveluksesta,

               –55 työntekijää vähennettiin Johnson Controls Objekt Bochum GmbH & Co. KG:stä, joka on Adam Opel AG:n toimittaja.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –2 881 henkilöä päivästä, jona työnantaja antaa yksilöllisen ilmoituksen työntekijän irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               10.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on yhteensä 2 881.

               Työntekijävähennysten yhteys asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin

               11.Osoittaakseen, että työntekijävähennykset ovat yhteydessä asetuksessa (EY) N:o 546/2009 käsiteltyyn maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin, Saksa väittää, että autojen myyntimäärät ovat Euroopassa kriisin takia alimmillaan sitten vuoden 1997. Länsi-Euroopassa myynti väheni rajusti ja saavutti kyseisen 20 vuoden aikajänteen pohjalukemat.
                  6
                Rahoitus- ja talouskriisin vuoksi ensirekisteröityjen autojen määrä putosi EU:n ja Eftan jäsenvaltioissa 25 prosenttia vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana (yli 16 miljoonasta ensirekisteröidystä autosta 12 miljoonaan Euroopan autonvalmistajien yhdistyksen tietojen mukaan). Kriisi on koetellut erityisen kovasti keskihintaluokkaan kuuluvien pienten ja keskikokoisten autojen valmistajia, kun taas taloudellisten autojen sekä premium- ja luksusautojen myynti ei ole kärsinyt yhtä paljon kriisistä. Saksan autonvalmistajien yhdistyksen (Verband der Automobilindustrie) mukaan kaikki Euroopan markkinoilla toimivat valmistajat, jotka valmistavat keskihintaluokkaan kuuluvia pieniä ja keskikokoisia ajoneuvoja, kuten Opel, Fiat, PSA, Renault (lukuun ottamatta Daciaa), Ford ja Toyota, ovat menettäneet rajusti markkinaosuuttaan sitten vuoden 2007. Automyynnin yleisen pienenemisen rinnalla oli nähtävissä siirtymistä keskihintaluokan ajoneuvoista taloudellisiin ajoneuvoihin. Voidaan katsoa, että autojen kokonaismyynnin jyrkkä lasku johtuu käynnissä olevasta talous- ja rahoituskriisistä. Eurostatin lukujen mukaan työttömyys paheni EU:ssa huomattavasti vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana (7,2 prosentista 10,8 prosenttiin). Tämä vaikuttaa todennäköisesti yksityiseen kulutukseen.

               12.Adam Opel AG on saksalainen autonvalmistaja, jonka General Motors osti vuonna 1931. Adam Opel AG myy valmistamiaan Opel- ja Vauxhall-merkkisiä autoja lähinnä Euroopan markkinoilla, ja se on yksi merkittävimpiä toimijoita pienten ja keskikokoisten ajoneuvojen keskihintaluokassa. Näin ollen Adam Opel AG on kärsinyt kriisistä erityisen paljon. Edellä selostetun kehityksen myötä Opel- ja Vauxhall-merkkien myynti pieneni Euroopassa rajusti. Myynti väheni 39 prosenttia vuosina 2007–2013.

               13.Myynnin jyrkän vähenemisen vuoksi Adam Opel AG:llä oli ylikapasiteettia. Koska tuotantolaitoksen toiminnan kiinteät kustannukset pysyivät muuttumattomina, autojen valmistusmäärän väheneminen merkitsi ajoneuvokohtaisten tuotantokustannusten nousua, mikä pienensi katetta. Adam Opel AG valmistaa Opel- ja Vauxhall-merkkejä nykyisin viidessä tehtaassa Euroopassa: Saksassa on kaksi tehdasta (kolmas tehdas, Bochum, on ollut suljettuna 31. joulukuuta 2014 alkaen, ja se on tämän ehdotuksen kohteena), ja Puolassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa on kussakin yksi tehdas.

               14.NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 29 (moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) luokitetulla toimialalla on tähän mennessä jätetty 21 EGR-hakemusta: 11 perustui kauppaan liittyvään globalisaatioon ja 10 maailmanlaajuiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Monissa näistä tapauksista työntekijöiden irtisanomista koskevan päätöksen taustalla olivat molemmat kriteerit (globalisaatio ja kriisi) eri tavoin painotettuina. Jäsenvaltion tehtävänä on määrittää asianomaisen hakemuksen pääasiallinen syy ja esittää perusteltu analyysi työntekijävähennysten ja kyseisen kriteerin välisestä yhteydestä ja osoittaa selkeä syy-yhteys.

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               15.Tapahtuma, joka johti kyseisiin työntekijävähennyksiin, on Bochumissa sijaitsevan Adam Opel AG:n koko tuotantolaitoksen sulkeminen. Vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana Opel vähensi Bochumin tehtaan tuotantomääriä 55 prosenttia. Rahoitus- ja talouskriisin vuoksi tapahtunut autojen myynnin jyrkkä lasku johti ylituotantoon ja pakotti Adam Opel AG:n sopeuttamaan uudelleen tuotantokapasiteettiaan Euroopassa kysyntää vastaavaksi. Uudelleenjärjestelyn seurauksena suljettiin Antwerpenissa (Belgia) sijaitseva Opelin tuotantolaitos. Antwerpenin tehtaan sulkemisen tiimoilta tehtiin hakemus EGF/2010/031 BE/Generals Motors, Belgium. Sen toimintakriteerinä oli kriisi. Maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkuessa Adam Opel AG:n oli pakko supistaa uudelleen tuotantokapasiteettiaan ja sulkea yksi tehtaistaan. Adam Opel AG päätti sulkea Bochumin tehtaansa, koska siellä tuotettujen mallisarjojen tuotantosyklit olivat päättymässä.

               16.Helmikuussa 2013 Adam Opel AG yritti päästä Saksassa olevan henkilöstönsä kanssa työehtosopimukseen, jossa vahvistettiin kaikkien Saksan tuotantolaitosten toiminnan jatkuminen ja turvattiin kaikkien Saksassa olevien työntekijöiden työpaikkojen säilyminen vuoden 2016 joulukuun loppuun. Bochumin tuotantolaitos oli määrä sulkea kyseisen jakson loppuun mennessä. Kaikkien asianomaisten tuotantolaitosten työmarkkinaosapuolet, Bochumia lukuun ottamatta, hyväksyivät suunnitelman. Bochumin tuotantolaitoksessa työskenteli vuonna 2013 vielä 3 280 työntekijää, ja Adam Opel AG jatkoi sitä koskevia neuvotteluja Gewerkschaft IG Metall ammattiliiton kanssa. Kun autojen myynti hiljeni entisestään, Adam Opel AG oli pakotettu sulkemaan Bochumin tuotantolaitoksensa suunniteltua aikaisemmin. Kesäkuussa 2014 työmarkkinaosapuolet hyväksyivät tehtaan sulkemisen joulukuun 2014 lopussa ja siirtymäkauden yrityksen perustamisen. Elokuussa 2014 kaikille työntekijöille tarjottiin sopimuksia, jotka oikeuttivat siirtymäkaudeksi perustettujen yritysten palveluihin. Työntekijöistä 2 637 allekirjoitti kolmikantasopimuksen, jonka mukaan heistä tulee siirtymäkaudeksi perustetun yrityksen työntekijöitä, kun heidän työsuhteensa Adam Opel AG:n kanssa päättyy.

               17.Saksan lainsäädännön mukaan siirtymäkauden yrityksen perustaminen ei ole pakollista. Työntekijöitä irtisanovalla yrityksellä ei ole velvollisuutta osallistua siirtymäkauden yrityksen perustamiseen. Jos irtisanova yritys ei osallistu, siirtymäkauden yritys jää perustamatta ja irtisanottu henkilöstö joutuu työttömäksi. Jos irtisanova yritys sen sijaan tarjoutuu osallistumaan ja jos työmarkkinaosapuolet hyväksyvät siirtymäkauden yrityksen perustamisen, sovelletaan Saksan sosiaalilainsäädäntöä (SBG, III jakson pykälät 110 ja 111).

               18.Adam Opel AG:n tehtaan sulkemisen vuoksi sen toimittaja Johnson Controls Objekt Bochum GmbH&Co. KG joutui yhtä lailla sopeuttamaan tuotantokapasiteettiaan ja päätti sulkea Opelin komponentteja valmistavat tuotantopisteensä. Työmarkkinaosapuolet sopivat 23. syyskuuta 2014 työmarkkinasuunnitelmasta. Irtisanottujen määrä oli 55. Työmarkkinasuunnitelma ei sisällä siirtymäkauden yrityksen perustamista, ja vähennetyt työntekijät joutuvat työttömiksi.

               Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               19.Työntekijävähennyksillä on huomattavia kielteisiä vaikutuksia Bochumin alueen talouteen. Bochumin kaupunki sijaitsee Ruhrin alueella, joka on erittäin kaupungistunut ja teollistunut alue Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Ruhr on perinteistä hiili- ja terästeollisuusaluetta, jolla on ollut ratkaistavanaan valtavia rakenteellisia haasteita 1960-luvulta lähtien. Hiiliteollisuus työllisti 1980-luvulla vielä yli 100 000 työntekijää, mutta nyt tämä luku on pienentynyt noin 90 prosentilla. Ruhrin alueen hiiliteollisuustoiminnot lakkautettaneen vuoteen 2018 mennessä, kun hallituksen tuet lopullisesti päättyvät. Ruhrin alueen työttömyysaste on jo reilusti korkeampi kuin Saksan keskiarvo. Bochumin kaupungin työttömyysaste on nykyisin 11 prosenttia (paikallisen työvoimaviranomaisen rekisterissä on 28 809 työtöntä). Jos siirtymäkauden yritystä ei olisi Opelin tapauksessa perustettu, työttömien määrä olisi lisääntynyt yli 5 prosenttia. Yli 25 prosenttia vähennetyistä työntekijöistä on yli 55-vuotiaita, joten vaikutukset kyseisen ikäryhmän työttömien määrään olisivat sitäkin tuntuvammat (Bochumin työttömyysrekisterissä on tällä hetkellä 4 940 yli 55-vuotiasta henkilöä).

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               20.Arviolta 2 692 irtisanotun työntekijän odotetaan osallistuvan toimiin. Kyseisten työntekijöiden jaottelu sukupuolen, kansalaisuuden ja ikäryhmän mukaan on seuraava:

                        Luokka

                        Kohteena olevat
                           edunsaajat

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        2 583

                        (95,95 %)

                        Naisia:

                        109

                        (4,05 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        2 552

                        (94,80 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        140

                        (5,20 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        60

                        (2,23 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        48

                        (1,78 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        1 878

                        (69,76 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        706

                        (26,23 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        0

                        (0 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               21.Kuten edellä selostetaan, työmarkkinaosapuolet sopivat siirtymäkauden yritysten perustamisesta ja antoivat TÜV Nord Transfer GmbH:lle toimeksi perustaa kolme siirtymäkauden yritystä. Yritykset kattavat kolme erilaista vähennettyjen työntekijöiden erää Adam Opel AG Bochumin tehtaalta. Tämä on välttämätöntä, sillä yhteensä 188 työntekijää kuuluu tiimiin, jonka tehtävänä on laitosten toiminnan päätökseen saattaminen. Suurin osa vähennetyistä työntekijöistä siirtyi ensimmäisen siirtymäkauden yrityksen palvelukseen 1. tammikuuta 2015, kun taas kyseisen tiimin jäsenet sijoittuivat toiseen yritykseen 1. huhtikuuta 2015 ja kolmanteen yritykseen 1. heinäkuuta 2015. Adam Opel AG sitoutui työmarkkinasopimuksessa tarjoamaan lisätoimenpiteitä entisille työntekijöilleen. Tarjotut toimet ja lisätoimet toteuttaa siirtymäkauden yritys. Ne eivät sisälly EGR-hakemukseen. Kun Saksan viranomaiset saavat riittävän varmuuden EGR:n rahoituksen saamisesta, 55:lle Johnson Controls Objekt Bochum GmbH & Co. KG:n vähentämälle entiselle työntekijälle tarjotaan mahdollisuus osallistua siirtymäkauden yritysten toteuttamiin toimenpiteisiin. He eivät tee työsopimusta siirtymäkauden yrityksen kanssa vaan heille annetaan mahdollisuus osallistua siirtymäkauden yrityksen toteuttamiin EGR-rahoitteisiin toimenpiteisiin. Kaikki seuraavassa lueteltavat toimenpiteet muodostavat yhdessä yksilöllisten palvelujen paketin, jota siirtymäkaudeksi perustetut yritykset koordinoivat ja jonka tavoitteena on vähennettyjen työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille:

               –Ammatillisen koulutuksen alaan kuuluvat toimenpiteet (Qualifizierungen): Näitä kursseja tarjotaan tukeen oikeutetuille työntekijöille profiloinnin ja uraohjauksen pohjalta, ja tarkoituksena on auttaa heitä hyödyntämään työmarkkinoilla tarjoutuvia mahdollisuuksia. Tarjottavat kurssit keskittyvät toimialoihin, joilla on tulevaisuudennäkymiä, kuten tietotekniikka, liikenne, logistiikka ja elektroniikka. Kursseja voidaan tarjota yksilöllisesti tai ryhmille, ja ne vaihtelevat perustaidoista täydennyskursseihin ja kursseihin, joilla työntekijöitä valmistetaan ammatinvaihtoon ja uusille toimialoille tai oman yrityksen perustamiseen.

               –Uraohjaus (Berufsorientierung): Tähän pakettiin kuuluu useita eri välineitä, kuten työmarkkina-analyysit, työnhakuohjaus, omien taitojen markkinointia koskevien tietojen levittäminen, työhakemuksen tekeminen sekä valmennus työhaastatteluun.

               –Vertaisryhmät/workshopit: Nämä ovat fasilitaattorin avustuksella toimivia ryhmäfoorumeja, jotka auttavat osallistujia vaihtamaan ajatuksia ja näkökantoja. Vertaisryhmissä voidaan keskittyä monenlaisiin aiheisiin, kuten ajankäyttöön, itsensä johtamiseen, työlainsäädäntöön, terveyden edistämiseen tähtääviin toimiin tai oppimistekniikoihin.

               –Yrityksen perustamista koskeva neuvonta (Existenzgründerberatung): Tähän kuuluu joukko neuvontapalveluita oman yrityksen perustamista suunnitteleville. Palvelut käsittävät yksilöllisiä räätälöityjä valmennustoimenpiteitä.

               –Työnhaku (Stellenakquise) / työpaikkamessut (Jobmessen): Ammattimaiset työhönvalmentajat auttavat kartoittamaan tukikelpoisille työntekijöille soveltuvia mahdollisia työpaikkoja, joista ei ole vielä julkaistu ilmoitusta. Työpaikkamessujen kaltaisia tapahtumia järjestämällä on tarkoitus auttaa luomaan yhteyksiä potentiaalisten työnantajien ja kandidaattien välillä.

               –Seurantatoimena toteutettavat mentorointi-/neuvontapalvelut (Nachbetreuung und -beratung): Työntekijät voivat saada lisäohjausta ja -neuvontaa uuden työpaikan vastaanotettuaan. Ohjaus- ja neuvontapalvelujen avulla on tarkoitus helpottaa uuteen työhön siirtymistä ja minimoida työpaikan menetyksen riski.

               –Koulutusavustus (Transferkurzarbeitergeld): Tämän avustuksen määrä on 60 prosenttia työntekijän aikaisemmista nettotuloista tai 67 prosenttia, jos tuensaajan taloudessa asuu yksi tai useampi lapsi. Sitä maksetaan enintään 12 kuukauden ajan siitä päivästä alkaen, jona työntekijä aloittaa siirtymäkaudeksi perustetussa yrityksessä.

               22.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat EGR-asetuksen 7 artiklassa esitettyihin tukikelpoisiin toimiin. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               23.Saksa on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Maan viranomaiset ovat vahvistaneet, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               24.Arvioidut kokonaiskustannukset ovat 11 597 706 euroa, johon sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 11 151 640 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien kustannuksia 446 066 euroa.

               25.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 6 958 623 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti (luvut pyöristetty)
                        (euroa)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Ammatillisen koulutuksen alaan kuuluvat toimenpiteet (Qualifizierungsmassnahmen)

                        1 559

                        3 445

                        5 370 244

                        Uraohjaus (Berufsorientierung)

                        750

                        931

                        697 917

                        Vertaisryhmät/workshopit

                        600

                        388

                        232 939

                        Yrityksen perustamista koskeva neuvonta (Existenzgründerberatung)

                        25

                        3 138

                        78 456

                        Työnhaku (Stellenakquise)

                        500

                        657

                        328 299

                        Seurantatoimena toteutettavat mentorointi-/neuvontapalvelut (Nachbetreuung / Beratung)

                        1 050

                        515

                        540 711

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        7 248 566

                        (65,00 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Koulutusavustus (Transferkurzarbeitergeld)

                        2 637

                        1 480

                        3 903 074

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        3 903 074

                        (35,00 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        66 910

                        2. Hallinnointi

                        –

                        245 336

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        22 303

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        111 517

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista:

                        –

                        446 066

                        (3,85 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        11 597 706

                        EGR:n rahoitusosuus (60 prosenttia kokonaiskustannuksista)

                        –

                        6 958 623

               26.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Saksa on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että toimenpiteiden kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin. Ainoastaan dokumentoidut toimet voidaan ottaa huomioon, ja Saksan on esitettävä kirjausketju.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               27.Saksa aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 1. tammikuuta 2015. Edellä tarkoitettujen toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. tammikuuta 2015 ja 26. helmikuuta 2017 väliseltä ajalta.

               28.Saksalle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 1. tammikuuta 2015 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 1. tammikuuta 2015 ja 26. elokuuta 2017 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               29.Kansallisen ennakko- tai osarahoituksen lähteet ovat liittotasavallan budjetti ja liittotasavallan työvoimaviranomainen (Bundesagentur für Arbeit). Nämä rahoittavat kansallisen 40 prosentin rahoitusosuuden siirtymäkauden yrityksen tarjoamien EGR-rahoitteisten toimenpiteiden kokonaiskustannuksista. Yksilöllisten palvelujen tarjoaminen aloitetaan, kun työntekijät aloittava siirtymäkauden yrityksessä, joka saa ensivaiheen rahoituksen Saksan liittohallitukselta ja irtisanovalta yritykseltä. Työntekijöille maksetaan koulutusavustuksia (”Transferkurzarbeitergeld”), jotka oikeuttavat EGR:n tukeen siltä ajalta, kun vähennetyt työntekijät osallistuvat aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin (joiden ei tarvitse olla EGR:n osarahoittamia ja jotka rahoitetaan alkuvaiheessa edellä selostetuin siirtymäkauden yritykseen liittyvin järjestelyin). Muut EGR-rahoitteiset aktiiviset työmarkkinapoliittiset toimenpiteet aloitetaan myöhemmin, kun Saksan EGR-viranomaisilla on varmuus EGR-hakemuksensa todennäköisestä hyväksymisestä.

               30.Saksa on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukea muista unionin rahoitusvälineistä.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa tai työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               31.Saksa on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu työmarkkinaosapuolia, kuten edellä selostetaan.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               32.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmän kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Saksa on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoivat liittotasavallan työ- ja sosiaaliministeriössä (Bundesministerium für Arbeit und Soziales) samat elimet, jotka hallinnoivat ESR:ää. Kuitenkin ryhmässä ”Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung” yksikkö ”Referat EF 4” toimii EGR:n hallintoviranomaisena, kun taas ESR:n hallintoviranomaisena toimii ”Referat EF 1”. ”Organisationseinheit Prüfbehörde” on valvontaviranomainen sekä EGR:n että ESR:n osalta. Nämä elimet hallinnoivat myös aiempia Saksalle myönnettyjä EGR-tukia.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               33.Saksa on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Irtisanovat yritykset, jotka ovat jatkaneet toimintaansa irtisanomisten jälkeen, ovat noudattaneet työntekijöiden vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvanneet työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               34.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  7
                12 artiklassa säädetään.

               35.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 6 958 623 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               36.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  8
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               37.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 6 958 623 euroa.

               38.Samaan aikaan kun komissio hyväksyy tämän ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  (Saksan hakemus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  9
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  10
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja heidän auttamisekseen integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  11
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Saksa jätti 26 päivänä helmikuuta 2015 hakemuksen EGF/2015/002 DE/Adam Opel EGR:n rahoitustuen saamiseksi Adam Opel AG:n ja yhden sen Saksassa sijaitsevan toimittajan toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Sitä on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on kyseisen asetuksen 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 6 958 623 euroa rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella.

               (5)Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 6 958 623 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2015 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [the date of its adoption]*.

                  12Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (4)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (5)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (6)
                  European Automobile Manufacturers Association (ACEA), The Automobile Industry Pocket Guide 2014–2015, s. 57.

                     (7)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (8)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (9)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (10)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (11)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (12)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen kuin päätös julkaistaan EUVL:ssä.


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 29.7.2016
            COM(2016) 490 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/001 FI/Microsoft

               PERUSTELUT

               EHDOTUKSEN TAUSTA

               1.Euroopan globalisaatiorahaston, jäljempänä ’EGR’, rahoitustukeen sovellettavat säännöt vahvistetaan Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1309/2013
                  1
               , jäljempänä ’EGR-asetus’.

               2.Suomi jätti 11. maaliskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/001 FI/Microsoft EGR:n rahoitustuen saamiseksi Microsoftin (Microsoft Mobile Oy) ja sen 8 toimittajan ja jatkojalostajan Suomessa toteuttamien työntekijävähennysten
                  2
                vuoksi.

               3.Arvioituaan hakemuksen komissio on tullut EGR-asetuksen kaikkien sovellettavien säännösten mukaisesti siihen tulokseen, että edellytykset rahoitustuen saamiseksi EGR:stä täyttyvät.

               HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ

                        EGR-hakemus

                        EGF/2016/001 FI/Microsoft

                        Jäsenvaltio

                        Suomi

                        Asianomaiset alueet (NUTS
                           3
                         2 -taso)

                        Helsinki-Uusimaa FI1B1

                        Etelä-Suomi FI1C

                        Länsi-Suomi FI197

                        Hakemuksen toimittamispäivä

                        11. maaliskuuta 2016

                        Ilmoitus hakemuksen vastaanottamisesta

                        11. maaliskuuta 2016

                        Lisätietojen pyytämisen määräaika

                        25. maaliskuuta 2016

                        Lisätietojen toimittamisen määräaika

                        6. toukokuuta 2016

                        Arvioinnin päättämisen määräaika

                        29. heinäkuuta 2016

                        Toimintakriteeri

                        EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta

                        Ensisijainen yritys

                        Microsoft Mobile Oy

                        Asianomaisten yritysten määrä

                        9

                        Toimiala(t)

                        (NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso)
                           4

                        NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta)

                        Tytäryhtiöiden, toimittajien ja jatkojalostajien määrä

                        8

                        Viiteajanjakso (neljä kuukautta)

                        11. syyskuuta 2015 – 11. tammikuuta 2016

                        Viiteajanjaksona tapahtuneet työntekijävähennykset (a)

                        2 035

                        Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen (b)

                        126

                        Vähennettyjen työntekijöiden kokonaismäärä (a + b)

                        2 161

                        Tukeen oikeutettujen edunsaajien kokonaismäärä

                        2 161

                        Kohteena olevien edunsaajien kokonaismäärä

                        1 441

                        Kohteena olevien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten (niin kutsutut NEET-nuoret) määrä

                        0

                        Yksilöllisten palvelujen talousarvio euroina

                        8 480 000

                        EGR:n täytäntöönpanon
                           5
                         talousarvio euroina

                            460 000

                        Kokonaistalousarvio euroina

                        8 940 000

                        EGR:n tuki euroina (60 %)

                        5 364 000

               HAKEMUKSEN ARVIOINTI

               Menettely

               4.Suomi jätti 11. maaliskuuta 2016 hakemuksen EGF/2016/001 FI/Microsoft 12 viikon kuluessa siitä päivästä, jona EGR-asetuksen 4 artiklassa säädetyt toimintakriteerit täyttyivät. Komissio ilmoitti hakemuksen vastaanottamisesta 11. maaliskuuta 2016 eli kahden viikon kuluessa hakemuksen jättämispäivästä ja pyysi Suomelta lisätietoja ennen 25. maaliskuuta 2016. Pyydetyt lisätiedot toimitettiin kuuden viikon kuluessa tästä määräajasta. Täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta alkava 12 viikon määräaika, jonka kuluessa komission olisi saatettava päätökseen arviointinsa siitä, täyttääkö hakemus rahoitustuen myöntämisen edellytykset, päättyy 29. heinäkuuta 2016.

               Hakemuksen tukikelpoisuus

               Asianomaiset yritykset ja edunsaajat

               5.Hakemuksen piiriin kuuluu 2 035 työntekijää, jotka Microsoft (Microsoft Mobile Oy) ja 8 toimittajaa ja jatkojalostajaa ovat vähentäneet. Ensisijainen yritys toimii alalla, joka luokitellaan NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 62 (Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta). Microsoftin työntekijävähennykset sijoittuvat pääasiassa NUTS 2 -tason alueille Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi ja Länsi-Suomi.

                        Yritykset ja työntekijävähennysten määrä viiteajanjaksolla

                        Microsoft

                        1 889

                        ISS Palvelut

                        36

                        Accenture

                        27

                        ManpowerGroup

                        15

                        EKS Group

                        4

                        Suomen Terveystalo

                        1

                        Eilakaisla

                        1

                        Symbio Finland

                        16

                        HCL Technologies Ltd

                        46

                        Yritysten kokonaismäärä: 9

                        Työntekijävähennysten kokonaismäärä:

                        2 035

                        Niiden itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä, joiden työskentely on loppunut:

                        0

                        Tukikelpoisten työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kokonaismäärä:

                        2 035

               Toimintakriteerit

               6.Suomi esitti hakemuksen käyttäen perustana EGR-asetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toimintakriteeriä, jossa edellytetään, että vähintään 500 työntekijää vähennetään jäsenvaltiossa sijaitsevasta yrityksestä neljän kuukauden viiteajanjaksona, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien palveluksesta.

               7.Hakemuksen neljän kuukauden viiteajanjakso alkoi 11. syyskuuta 2015 ja päättyi 11. tammikuuta 2016. Työntekijävähennyksiä oli 2 035 tällä viiteajanjaksolla.

               8.Työntekijävähennyksiä tehtiin viiteajanjakson aikana seuraavasti:

               –1 889 työntekijää vähennettiin Microsoftin palveluksesta,

               –146 työntekijää vähennettiin kahdeksan toimittajan ja jatkojalostajan palveluksesta.

               Työntekijävähennysten ja työskentelyn loppumisen laskeminen

               9.Työntekijävähennykset viiteajanjakson aikana on laskettu seuraavasti:

               –62 henkilöä päivästä, jona työnantaja neuvoston direktiivin 98/59/EY
                  6
                3 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitti kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle suunnitelluista joukkovähentämisistä. Suomi vahvisti ennen komission arvioinnin valmistumispäivää, että nämä 62 työntekijävähennystä on tosiasiallisesti toteutettu,

               –1 931 henkilöä päivästä, jona työnantaja antoi yksilöllisen ilmoituksen työntekijöiden irtisanomisesta tai työsopimuksen päättämisestä,

               –42 henkilöä päivästä, jona työsopimus päättyi tosiasiallisesti tai jona sen voimassaolo päättyi.

               Tukeen oikeutetut edunsaajat

               10.Edellä jo tarkoitettujen 2 035 työntekijän lisäksi tukeen oikeutettuja edunsaajia ovat ne 126 työntekijää, jotka vähennettiin ennen neljän kuukauden viiteajanjaksoa tai sen jälkeen. Nämä työntekijät vähennettiin kaikki sen jälkeen, kun yleinen ilmoitus suunnitelluista työntekijävähennyksistä oli annettu 8. heinäkuuta 2015. Tällä on selkeä syy-yhteys tapahtumaan, joka aiheutti vähennykset viiteajanjakson aikana.

               11.Tukeen oikeutettuja edunsaajia on näin ollen yhteensä 2 161.

               Työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys

               12.Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Suomi katsoo, että viime vuosina työpaikkojen jakautuminen tieto- ja viestintätekniikan alalla EU:n ja muiden talouksien välillä on kehittynyt EU:n kannalta vahingollisesti. Nämä vaikutukset tuntuivat erityisesti Suomessa, missä tieto- ja viestintätekniikan alalla on keskeinen asema taloudessa. Ohjelmistoala on erittäin kansainvälinen toimiala, ja kilpailu tällä alalla on globaalia. Kaikki markkinatoimijat voivat kilpailla samoista asiakkaista, eikä henkilöstön sijainnilla ja kulttuuritaustalla ole suurta merkitystä.

               13.Vuonna 2014 teknologiayritysten työllistämien henkilöiden määrä Suomessa laski 2 prosenttia, eli yli 5 000 työntekijän verran. Vuonna 2014 toimiala työllisti 285 000 henkilöä Suomessa, kun vuonna 2008 tämä kokonaismäärä oli vielä 326 000 henkilöä
                  7
               . Samana aikana Kiinan ja Yhdysvaltojen osuus kehittyneissä maissa toimivista tieto- ja viestintätekniikan alan työntekijöistä kasvoi, kun taas Euroopan osuus supistui
                  8
               .

               14.Eri käyttöjärjestelmät ovat jatkuvasti kilpailleet keskenään matkapuhelinmarkkinoilla. 2000-luvun ensi vuosikymmenellä Nokia dominoi markkinoita. Sen jälkeen Android-käyttöjärjestelmä saavutti nopeasti vahvan markkina-aseman, kun taas Microsoft ei saavuttanut merkittävää markkina-asemaa. Tämä johti unioniin suuntautuvan tuonnin kasvuun.

               15.Näin ollen pääsyy Microsoftin työntekijävähennyksiin on sen Microsoft Windows käyttöjärjestelmän puhelinten (Lumia) laskeva markkinaosuus. Android ja iOS, kaksi yhdysvaltalaissuunnitteista käyttöjärjestelmää, joita useat Aasiassa toimivat valmistajat käyttävät, ovat nousseet dominoimaan markkinoita viime vuosina. Windows-puhelinten markkinaosuus oli alle 4 prosenttia kunakin vuonna vuosina 2012–2015. On tärkeää panna merkille, että Microsoft Windows käyttöjärjestelmällä oli puhelimissa vielä yli 50 prosentin markkinaosuus vuonna 2009
                  9
               .

               16.Nyt käsillä oleva hakemus on jatkoa sarjalle aiempia hakemuksia Suomesta; kaikki liittyvät Nokian taantumiseen maassa, josta se on peräisin. Hakemukset alkoivat vuonna 2007 Perlosta koskevalla hakemuksella (EGF/2007/003 FI/Perlos), ja niihin kuuluu kaksi hakemusta, jotka koskevat Nokia Suomea (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo ja EGF/2013/001 FI/Nokia) sekä Broadcomia (EGF/2015/001 FI/Broadcom) ja ohjelmistoalaa (EGF/2015/005 FI/Computer Programming). Nokia siirsi alun perin tuotantolinjoja Kaukoitään ja sulki sitten erikoistuneempia tuotantoalueita säilyttäen kuitenkin tutkimus-, kehitys- ja ohjelmointitoiminnan, myi sitten matkapuhelintoiminnan Microsoftille, ja nyt sitäkin ollaan sulkemassa. On jo nähtävissä, että Suomi tulee piakkoin tekemään kaksi muuta tähän liittyvää hakemusta tieto- ja viestintätekniikan alalla vähennettävien työntekijöiden auttamiseksi.

               17.Tähän mennessä NACE-luokituksen kaksinumerotasoon 62 liittyviä EGR-hakemuksia on tehty kaksi, ja ne perustuvat molemmat kauppaan liittyvään globalisaatioon (EGF/2013/001 FI/Nokia ja EGF/2015/005 FI/Computer programming).

               Työntekijävähennyksiin ja toiminnan lopettamiseen johtaneet tapahtumat

               18.Kyseisiin työntekijävähennyksiin johtivat seuraavat tapahtumat: Syyskuussa 2013 Microsoft hankki omistukseensa Nokian laitteet ja palvelut. Tämän hankinnan jälkeen perustettiin Microsoft Mobile huhtikuussa 2014. Noin 25 000 Nokian työntekijää siirtyi Microsoftille, mukaan luettuina 4 700 Suomessa toimivaa henkilöä.

               Vuonna 2014 Microsoft ilmoitti suunnitelmistaan vähentää koko työvoimansa kokoa jopa 18 000 työpaikalla seuraavana vuotena. Näistä työpaikoista 1 100 sijaitsi Suomessa. Samaan aikaan Microsoft päätti sulkea Oulun toimipaikan ja keskittää tutkimuksen ja tuotekehityksen Saloon, Tampereelle ja Espooseen.

               Heinäkuussa 2015 Microsoft ilmoitti suunnitelmista järjestellä uudelleen yrityksen puhelinliiketoiminta resurssien kohdentamisen ja suuntaamisen parantamiseksi. Odotettavissa oli, että enintään 2 300 työpaikkaa menetettäisiin Suomessa. Salon toiminta lopetettiin, ja tehtävät siirrettiin Microsoftin toimipaikkoihin Tampereella ja Espoossa.

               Suurin osa tämän hakemuksen piiriin kuuluvista vähennetyistä työntekijöistä on entisiä Nokian työntekijöitä, jotka siirtyivät Microsoftille vuonna 2013. Nämä työntekijävähennykset koskevat keskeisesti ohjelmointiammattilaisia.

               Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai kansalliseen talouteen ja työllisyyteen

               19.Työntekijävähennykset sijoittuvat NUTS 2 -tason alueille Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) ja Länsi-Suomi (FI197). Vähennetyistä työntekijöistä 88 prosenttia on iältään 30–54-vuotiaita. Vanhempien työntekijöiden työllistymisnäkymät ovat erityisen ongelmallisia.

               20.Vähennetyillä työntekijöillä voisi olla tärkeä osa toimialan elvyttämisessä, jos heidän jatkokoulutustaan, yrittäjyyssuunnitelmiaan ja työllistymisnäkymiään voidaan tukea riittävässä määrin.

               Helsinki-Uusimaa

               21.Microsoft on toiseksi suurin tieto- ja viestintätekniikkayritys Espoossa, joka on Suomen toiseksi suurin kaupunki. Toimiala on suuri työllistäjä Espoossa. Vuonna 2013 noin 29 400 työntekijää (35 % yksityisen sektorin työvoimasta) työskenteli tällä toimialalla
                  10
               . Espooseen oli vuonna 2014 sijoittautunut yhteensä 219 tieto- ja viestintätekniikan yritystä, ja 313 suljettiin samana aikana
                  11
               .

               Microsoftin ympärille syntynyt ICT-klusteri keskittyy Espooseen. Tästä syystä työntekijävähennykset koskettavat ankarasti Espoota: noin 700 Microsoftin työntekijää Espoossa menettää työpaikkansa tällä irtisanomiskierroksella.

               Elokuun 2015 lopussa pitkäaikaistyöttömien määrä oli 42 prosenttia korkeampi kuin vuotta aikaisemmin. Samaan aikaan korkeakoulutettujen työttömyysaste Uudellamaalla on pysyvästi yli 15 prosenttia. Elokuun 2015 lopussa Uudellamaalla oli yhteensä 95 967 työtöntä työnhakijaa, eli 13,3 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Työttömyysaste oli 11,6 prosenttia.

               Etelä-Suomi

               22.Alue menetti yhteensä 6 500 työpaikkaa vuosina 2007–2013, eli laskua oli 25 prosenttia. Nokian työntekijävähennysten tuloksena työttömyysaste yli kaksinkertaistui vuosien 2008 ja 2015 välillä 7,0 prosentista 17,5 prosenttiin. Myös korkeakoulutettujen osuus työttömistä kasvoi.

               Microsoftin ilmoitus Salon toimipisteen sulkemisesta merkitsee sitä, että noin 1 000 siellä työskentelevää menettää työpaikkansa. Niissä yrityksissä, jotka tarjoavat tälle yksikölle palveluja, sulkeminen johtaa lisäksi 150 työpaikan vähentämiseen. Tämä merkitsee, että Salossa menetetään yhteensä noin 1 150 työpaikkaa. Noin 200 Salon yksikön työntekijää sai tarjouksen siirtyä Espooseen ja muihin Microsoftin yksiköihin, joten työpaikkavähennysten kokonaismäärä Salon alueella on noin 950.

               Useimmat työpaikkansa menettävistä ovat korkeasti koulutettuja ja omalla alallaan kokeneita. On mahdollista, että osa heistä löytää uuden työpaikan nopeasti, sillä heillä on tarjottavana kysyttyjä taitoja.

               Länsi-Suomi

               23.Tampereelta on hävinnyt yhteensä noin 1 000 teknologiateollisuuden työpaikkaa viimeisten 12 kuukauden aikana. Se, että Nokian matkapuhelinohjelmistojen ja -verkkojen kehitys ja valmistus on siirretty Tampereen alueelta muille alueille, on tuottanut huomattavan työvoimareservin.

               Viimeisimmät Microsoftin työpaikkavähennykset koskevat noin 500:aa henkilöä Pirkanmaan alueella. Taitojen pitäminen ajan tasalla ja keskittyminen laaja-alaiseen asiantuntemukseen on tärkeää yksittäisten työnhakijoiden työllistymisnäkymien kannalta. Useimmat suurista toimijoista Tampereen alueella ovat olleet riippuvaisia Nokiasta/Microsoftista liiketoiminnassaan. Näin ollen nämä tapahtumat vaikuttavat alihankkijoihin, jotka ovat myös joutuneet vähentämään työntekijöitä.

               Kohteena olevat edunsaajat ja ehdotetut toimet

               Kohteena olevat edunsaajat

               24.Toimenpiteisiin odotetaan osallistuvan arviolta 1 441 vähennettyä työntekijää. Kyseisten työntekijöiden jaottelu sukupuolen, kansalaisuuden ja ikäryhmän mukaan on seuraava:

                        Ryhmä

                        Kohteena olevat edunsaajat

                        Sukupuoli:

                        Miehiä:

                        864

                        (60,0 %)

                        Naisia:

                        577

                        (40,0 %)

                        Kansalaisuus:

                        EU-kansalaisia:

                        1 297

                        (90,0 %)

                        Muita kuin EU-kansalaisia:

                        144

                        (10,0 %)

                        Ikäryhmä:

                        15–24-vuotiaita:

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29-vuotiaita:

                        17

                        (1 %)

                        30–54-vuotiaita:

                        1 279

                        (89 %)

                        55–64-vuotiaita:

                        144

                        (10,0 %)

                        yli 64-vuotiaita:

                        1

                        (0,0 %)

               Ehdotettujen toimien tukikelpoisuus

               25.Vähennetyille työntekijöille tarjottavat yksilölliset palvelut koostuvat seuraavista toimista.

               –Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet, joihin kuuluvat seuraavat:

               Työnhakuun liittyvän koulutuksen tavoitteena on tarjota osallistujille lisätietoa työmarkkinoista, auttaa heitä kartoittamaan omia mahdollisuuksiaan sekä parantaa ja ajantasaistaa heidän työnhakutaitojaan.

               Työnhakuvalmennuksen tarkoituksena on tukea ja ohjata yksityistä asiakasta työnhaussa ja työpaikkakoulutuksessa.

               Uraohjausta järjestetään työpaikkansa menettäneille henkilöille, jos työ- ja elinkeinotoimiston (TE-toimisto) arvion mukaan nämä työntekijät tarvitsevat toimivaa, intensiivistä ja pitkäaikaista tukea urasuunnittelussaan. Valmennuksessa keskitytään pääasiassa vuorovaikutukseen ja harjoituksiin ryhmissä.

               Microsoftin työntekijöillä on hyvin erilaisia pätevyyksiä. Jotta voitaisiin arvioida työnhakijan tilanne ja palvelujen tarve, TE-toimisto voi järjestää erilaisia asiantuntija-arviointeja.

               –Työllisyys- ja yrityspalvelut

               Työpaikkansa menettäneille tarjotaan tietoa, neuvontaa ja asiantuntijapalveluja heidän uudelleentyöllistymisensä suunnittelua varten. Aiemmissa EGR-tapauksissa kasvokkain tapahtuva palvelu on osoittautunut erittäin hyödylliseksi.

               –Koulutus

               Ammatilliseen työmarkkinakoulutukseen sisältyy yrityksen kehittämiseen liittyvää koulutusta ja koulutusta, jolla tuetaan yrittäjyyttä. Tavoitteena on ammattipätevyyden hankkiminen tai jo hankitun pätevyyden täydentäminen. Työvoiman liikkuvuutta tukevia kursseja tarjotaan myös.

               –Palkkatuki

               Palkkatukea on saatavilla vähennetyille työntekijöille tukemaan työllistymistä uudessa työpaikassa tai oppisopimuskoulutuksessa vähentämällä uuden työnantajan palkkakustannuksia rajatun ajan. Palkkatuki on 30–50 prosenttia työntekijän palkkakustannuksista, ja sitä annetaan 6–24 kuukauden ajan.

               –Starttirahat

               Starttirahojen tarkoituksena on edistää yritystoiminnan luomista ja yksittäisten henkilöiden työllistymistä. Starttirahalla turvataan aloittavan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka yritystoiminnan käynnistämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän.

               –Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset

               Työnhakija voi saada korvauksen työnhakuun liittyvistä matka- ja oleskelukustannuksista sekä koulutukseen osallistumisesta aiheutuvista matka- ja oleskelukustannuksista. Lisäksi hän voi saada muuttokustannusten korvausta siirtyessään työhön työssäkäyntialueen ulkopuolelle.

               26.Tässä kuvatut toimet ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka ovat osa EGR-asetuksen 7 artiklassa vahvistettuja tukikelpoisia toimia. Toimet eivät korvaa passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.

               27.Suomi on toimittanut vaaditut tiedot toimista, jotka ovat asianomaiselle yritykselle pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla. Se on vahvistanut, ettei EGR:n rahoitustuella korvata tällaisia toimia.

               Alustava talousarvio

               28.Kokonaiskustannukset ovat arviolta 8 940 000 euroa. Yksilöllisten palvelujen osuus on 8 480 000 euroa ja valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta-, valvonta- ja raportointitoimien osuus 460 000 euroa.

               29.EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 5 364 000 euroa (60 % kokonaiskustannuksista).

                        Toimet

                        Arvioitu osallistujamäärä

                        Arvioidut kustannukset osallistujaa kohti
                        (euroa)

                        (*)

                        Arvioidut kokonaiskustannukset

                        (euroa)

                        Yksilölliset palvelut (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan a ja c alakohta)

                        Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet

                        785

                        600,00

                        471 000

                        Työllisyys- ja yrityspalvelut

                        1 287

                        543,90

                        700 000

                        Koulutus

                        940

                        6 000,00

                        5 640 000

                        Starttiraha

                        43

                        6 000,00

                        258 000

                        Välisumma (a):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        7 069 000

                        (83,36 %)

                        Avustukset ja kannustimet (EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohta)

                        Palkkatuki

                        173

                        8 000,00

                        1 384 000

                        Liikkuvuusavustus (Matka-, oleskelu- ja muuttokustannukset)

                        180

                        150,00

                        27 000

                        Välisumma (b):

                        Prosenttiosuus yksilöllisten palvelujen paketista

                        –

                        1 411 000

                        (16,64 %)

                         EGR-asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet

                        1. Valmistelutoimet

                        –

                        4 000

                        2. Hallinnointi

                        –

                        364 000

                        3. Tiedotus ja mainonta

                        –

                        77 000

                        4. Valvonta ja raportointi

                        –

                        15 000

                        Välisumma (c):

                        Prosenttiosuus kokonaiskustannuksista

                        –

                        460 000

                        (5,1 %)

                        Kustannukset yhteensä (a + b + c):

                        –

                        8 940 000

                        EGR:n rahoitusosuus (60 % kokonaiskustannuksista)

                        –

                        5 364 000

               (*) Desimaalien välttämiseksi on työntekijää kohden arvioidut kustannukset pyöristetty. Pyöristämisellä ei kuitenkaan ole vaikutusta kunkin toimenpiteen kokonaiskustannuksiin.

               30.Edellä olevassa taulukossa EGR-asetuksen 7 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisiksi toimiksi yksilöityjen toimien kustannukset ovat enintään 35 prosenttia yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin kokonaiskustannuksista. Suomi on vahvistanut näiden toimien edellytyksenä olevan, että kohteena olevat edunsaajat osallistuvat aktiivisesti työnhaku- tai koulutustoimiin.

               31.Suomi on vahvistanut, että itsenäiseen ammatinharjoittamiseen, yritysten perustamiseen ja yritysten toiminnan jatkamiseen työntekijöiden johdolla liittyvät investointikustannukset ovat enintään 15 000 euroa edunsaajaa kohti.

               Menojen tukikelpoisuuskausi

               32.Suomi aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 11. syyskuuta 2015. Kyseisten toimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 11. syyskuuta 2015 ja 11. maaliskuuta 2018 väliseltä ajalta.

               33.Suomelle on aiheutunut hallinnollisia kuluja EGR:n täytäntöönpanosta 11. syyskuuta 2015 lähtien. Valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvonta- ja raportointitoimien menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea 11. syyskuuta 2015 ja 11. syyskuuta 2018 väliseltä ajalta.

               Täydentävyys suhteessa kansallisin tai unionin varoin rahoitettuihin toimiin

               34.Kansalliset ennakkomaksut tai yhteisrahoitus rahoitetaan pääosin julkisten työvoimapalveluiden budjettikohdasta työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) hallinnonalalta. Joitakin palveluja rahoitetaan lisäksi elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY-keskusten) ja TE-toimistojen toimintamenoista.

               35.Suomi on vahvistanut, että EGR:n rahoitustukea saaviin edellä kuvattuihin toimiin ei saada tukia muista unionin rahoitusvälineistä.

               36.Suomi panee myös parhaillaan täytäntöön EGR:n rahoitusta Broadcomin ja ohjelmistoalan vähennetyille työntekijöille. Microsoftin tapauksessa tehdään yhteistyötä myös ”Työvoiman liikkuvuus Euroopassa 2014–2020” -hankkeen kanssa, joka on valtakunnallinen EURES-palvelujen kehittämishanke. Kansainvälisiä rekrytointitapahtumia järjestetään alueellisesti yhteistyössä EGR:n ja EURES-palvelujen kanssa.

               37.ESR:n puitteissa on käynnistetty valtakunnallinen toimenpidekokonaisuus, jonka nimi on ”Mallit rekrytoivan ja irtisanovan yrityksen välillä”. Tämä toimenpidepaketti tuottaa tuloksia, jotka voivat olla hyödyllisiä tähän EGR-hakemukseen liittyvien hankkeiden täytäntöönpanossa.

               Menettelyt, joita noudatetaan kohteena olevien edunsaajien tai heidän edustajiensa taikka työmarkkinaosapuolten sekä paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten kuulemiseksi

               38.Suomi on ilmoittanut, että yksilöllisten palvelujen koordinoidun paketin laadinnassa on kuultu seuraavia tahoja: Työ- ja elinkeinoministeriö on kutsunut koolle ryhmän, jossa käsitellään Microsoftin työntekijävähennyksiä ja joka osallistuu EGR-hakemuksen valmisteluun. Tähän työryhmään kuuluu Uudenmaan, Länsi-Suomen ja Pirkanmaan elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY-keskusten) ja työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimistojen) edustajia. Edustettuina ovat lisäksi Microsoft, Teknologiateollisuus ry ja Insinööriliitto, Tekniikan akateemiset/Ylemmät toimihenkilöt YTN ja Tampereen kaupunkiseudun elinkeino- ja kehitysyhtiö Tredea.

               Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

               39.Hakemuksessa on hallinnointi- ja valvontajärjestelmien kuvaus, jossa täsmennetään eri elinten vastuulla olevat tehtävät. Suomi on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustukea hallinnoi työ- ja elinkeinoministeriö, joka hallinnoi myös ESR:n varoja. Sama ministeriö toimii todentamisviranomaisena. Näistä kahdesta tehtävästä vastaavien osastojen velvollisuudet ja raportointisuhteet on erotettu tiukasti toisistaan. EGR:n hallinnointitehtävät on annettu työllisyys- ja yrittäjyysosastolle, kun taas Euroopan sosiaalirahastoa (ESR) koskevat hallinnointitehtävät kuuluvat alueosastolle. Molempien rahastojen todentamisesta vastaa henkilöstö- ja hallintoyksikkö. Ministeriö on laatinut ohjeet, joissa esitetään noudatettavat menettelyt yksityiskohtaisesti.

               40.Tarkastusviranomaisena toimii riippumaton sisäisen tarkastuksen yksikkö, joka toimii kansliapäällikön alaisuudessa samassa ministeriössä.

               Asianomaisen jäsenvaltion sitoumukset

               41.Suomi on toimittanut kaikki tarvittavat vakuutukset seuraavista:

               –Suunniteltuihin toimiin osallistumisen ja täytäntöönpanon osalta noudatetaan yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteita.

               –Kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

               –Työntekijöitä vähentänyt yritys Microsoft Mobile Oy, joka on jatkanut toimintaansa irtisanomisten jälkeen, on noudattanut henkilöstön vähentämistä koskevia oikeudellisia velvoitteitaan ja turvannut työntekijänsä asianmukaisesti.

               –Suunniteltuihin toimiin ei saada rahoitustukea muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä, ja kaksinkertainen rahoitus estetään.

               –Suunnitellut toimet täydentävät rakennerahastojen rahoittamia toimia.

               –EGR-rahoitustuki on unionin menettelyllisten ja aineellisoikeudellisten valtiontukisääntöjen mukaista.

               TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

               Talousarvioesitys

               42.EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  12
                12 artiklassa säädetään.

               43.Tutkittuaan hakemuksen EGR-asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten suhteen ja otettuaan huomioon kohteena olevien edunsaajien määrän, suunnitellut toimet ja arvioidut kustannukset komissio ehdottaa, että EGR:stä otetaan käyttöön 5 364 000 euroa eli 60 prosenttia suunniteltujen toimien kokonaiskustannuksista rahoitustuen myöntämiseksi hakemukselle.

               44.Euroopan parlamentti ja neuvosto tekevät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  13
                13 kohdan mukaisesti yhdessä ehdotetun päätöksen EGR:n varojen käyttöönotosta.

               Muut asiaan liittyvät asiakirjat

               45.Samaan aikaan kun komissio esittää ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle asianomaista budjettikohtaa koskevan määrärahasiirtoehdotuksen, jonka määrä on 5 364 000 euroa.

               46.Samaan aikaan kun komissio tekee ehdotuksen päätökseksi EGR:n varojen käyttöönottamisesta, se antaa täytäntöönpanosäädöksen muodossa rahoitustukea koskevan päätöksen, joka tulee voimaan päivänä, jona Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat päätöksen EGR:n varojen käyttöönottamisesta.

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta
                  Suomen hakemuksen johdosta – EGF/2016/001 FI/Microsoft

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (2014–2020) ja asetuksen (EY) N:o 1927/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1309/2013
                  14
                ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  15
                ja erityisesti sen 13 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, pyrkii tarjoamaan tukea globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten, maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin jatkumisen taikka uuden maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, joiden työskentely on loppunut, ja auttamaan heitä integroitumisessa uudelleen työmarkkinoille.

               (2)EGR ei saa ylittää 150 miljoonan euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2011 hintoina), kuten neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  16
                12 artiklassa säädetään.

               (3)Suomi esitti 11 päivänä maaliskuuta 2016 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Microsoftin (Microsoft Mobile Oy) ja 8 toimittajan ja jatkojalostajan toteuttamien työntekijävähennysten vuoksi. Hakemusta on täydennetty lisätiedoin asetuksen (EU) N:o 1309/2013 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Hakemus on asetuksen (EU) N:o 1309/2013 13 artiklassa säädettyjen EGR:n rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen.

               (4)Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Suomen hakemus voidaan kelpuuttaa, koska työntekijävähennyksillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen, alueelliseen ja kansalliseen talouteen.

               (5)Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön 5 364 000,00 euroa rahoitustuen myöntämiseksi Suomen hakemuksen perusteella.

               (6)Jotta EGR-rahaston varat saataisiin käyttöön mahdollisimman nopeasti, tätä päätöstä olisi sovellettava siitä päivästä, jona se hyväksytään,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Otetaan Euroopan globalisaatiorahastosta käyttöön 5 364 000 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2016 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan [sen hyväksymispäivästä]
                  17*.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  EGR-asetuksen 3 artiklan mukaisessa merkityksessä.

                     (3)
                  Komission asetus (EU) N:o 1046/2012, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003 täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse aikasarjojen toimittamisesta uutta alueellista jaottelua varten (EUVL L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  Asetuksen (EU) N:o 1309/2013 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (6)
                  Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (7)
                  Tilastokeskus, Teknologiateollisuus ry:n työvoimatutkimus.

                     (8)

                     https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2015-predict-report-analysis-ict-rd-eu-and-beyond

                     (9)
                  http://www.statista.com/statistics/266136/global-market-share-held-by-smartphone-operating-systems/

                     (10)

                        www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (11)
                  www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (12)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (13)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (14)
                  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (15)
                  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (16)
                  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (17)
                   Parlamentti lisää päivämäärän ennen julkaisemista EUVL:ssä.