               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 5.6.2019
            COM(2019) 251 final
            Ehdotus
            EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
            joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten

               PERUSTELUT

               Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  1
                säädetään, että joustovälineestä voidaan ottaa käyttöön varoja sellaisten tarkasti määriteltyjen menojen rahoittamiseksi, joita ei voida kattaa yhden tai useamman monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvän otsakkeen enimmäismäärien puitteissa.

               Tarkasteltuaan kaikkia mahdollisuuksia määrärahojen uudelleen kohdentamiseen ja käytettyään koko kohdentamattoman liikkumavaran meno-otsakkeen ”Turvallisuus ja kansalaisuus” (otsake 3) sisällä komissio esittää neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 11 artiklan ja talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  2
                12 kohdan mukaisesti, että joustovälineestä otetaan käyttöön varoja vuonna 2020. Joustovälineestä voidaan ottaa vuosittain käyttöön enintään 600 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina) eli 717 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Lisäksi vuoden 2019 osuudesta on vielä käyttämättä 202 miljoonaa euroa.

               Tämä joustovälineen käyttöönotto koskee monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 3 enimmäismäärän ylittämistä 778,1 miljoonalla eurolla, ja se on tarkoitettu muuttoliike-, pakolais- ja turvallisuuskriisin hallintaa koskevien toimenpiteiden rahoittamiseen.

               Ehdotettuja joustovälineestä käyttöön otettavia varoja vastaavat alustavat maksumäärärahat on laskettu erityyppisten rahoitettavien toimenpiteiden ennakkomaksuihin, ennakkomaksujen kuittaamiseen ja loppumaksuihin sovellettavien sääntöjen perusteella. Määrät on esitetty seuraavassa taulukossa.

               (milj. euroa, käypinä hintoina)

                        Vuosi

                        Joustovälineen käyttöönottoon vuonna 2020 liittyvät maksumäärärahat

                        2020

                        407,4

                        2021

                        312,2

                        2022

                        42,4

                        2023

                        16,1

                        Yhteensä

                        778,1

               Ehdotus

               EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

               joustovälineen varojen käyttöönotosta muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyvien tämänhetkisten haasteiden edellyttämiä välittömiä talousarviotoimenpiteitä varten

               EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

               ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

               ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen
                  3
                ja erityisesti sen 12 kohdan,

               ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsovat seuraavaa:

               (1)Joustovälineen avulla on tarkoitus rahoittaa selkeästi määriteltyjä menoja, joita ei ole pystytty rahoittamaan yhden tai useamman muun otsakkeen enimmäismäärien puitteissa.

               (2)Joustovälinettä varten käytettävissä oleva vuotuinen enimmäismäärä on 600 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013
                  4
                11 artiklassa säädetyn mukaisesti, ja tähän määrään voidaan lisätä peruuntuneet määrät kyseisen artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

               (3)Jotta voitaisiin vastata muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyviin tämänhetkisiin haasteisiin, on tarpeen ottaa käyttöön merkittäviä lisämääriä, joilla voidaan viipymättä rahoittaa tarvittavia toimenpiteitä.

               (4)Kun on tarkasteltu kaikkia mahdollisuuksia kohdentaa uudelleen määrärahoja otsakkeen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) enimmäismäärän puitteissa, voidaan todeta, että joustovälineestä on tarpeen ottaa käyttöön otsakkeen 3 enimmäismäärän ylittävä 778 074 489 euron määrä, jolla täydennetään unionin varainhoitovuoden 2020 yleisessä talousarviossa muuttoliike-, pakolais- ja turvallisuusasioiden alalla toteutettavien toimenpiteiden rahoittamiseksi käytettävissä olevaa rahoitusta.

               (5)Joustovälineestä käyttöön otettuja varoja vastaavat maksumäärärahat olisi jaettava useammalle varainhoitovuodelle maksettavien määrien odotetun kehityksen perusteella.

               (6)Jotta varat saataisiin nopeasti käyttöön, tätä päätöstä olisi sovellettava varainhoitovuoden 2020 alusta alkaen,

               OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               1)Otetaan käyttöön joustovälineestä 778 074 489 euroa otsakkeeseen 3 (Turvallisuus ja kansalaisuus) sisältyvinä maksusitoumusmäärärahoina unionin varainhoitovuoden 2020 yleiseen talousarvioon.

               Ensimmäisessä alakohdassa mainittu määrä käytetään rahoittamaan toimenpiteitä, joilla vastataan muuttoliikkeeseen, pakolaisvirtoihin ja turvallisuusuhkiin liittyviin tämänhetkisiin haasteisiin.

               2)Joustovälineen käyttöönottoa vastaavat maksumäärärahat ovat maksettavien määrien odotetun kehityksen perusteella seuraavat:

               a)407 402 108 euroa vuonna 2020;

               b)312 205 134 euroa vuonna 2021;

               c)42 336 587 euroa vuonna 2022;

               d)16 130 660 euroa vuonna 2023.

               Kunkin varainhoitovuoden maksumäärärahojen täsmälliset määrät hyväksytään vuotuisen talousarviomenettelyn mukaisesti.

               2 artikla

               Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

               Tehty Brysselissä

                  Euroopan parlamentin puolesta
                        Neuvoston puolesta

                  Puhemies
                        Puheenjohtaja

                     (1)

                        EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).


               EUROOPAN KOMISSIO
            Bryssel 24.6.2019
            COM(2019) 286 final
            2019/0139(NLE)
            Ehdotus
            NEUVOSTON PÄÄTÖS
            kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               PERUSTELUT

               1.Ehdotuksen kohde

               Tämä ehdotus koskee päätöstä kansainvälisessä sokerineuvostossa unionin puolesta otettavasta kannasta suunniteltuun päätökseen vuonna 1992 tehdyn kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta 31. joulukuuta 2021 asti.

               2.Ehdotuksen tausta

               2.1.Vuoden 1992 kansainvälinen sokerisopimus

               Vuonna 1992 tehdyn kansainvälisen sokerisopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tarkoituksena on varmistaa tiiviimpi kansainvälinen yhteistyö sokeriin suoraan tai välillisesti liittyvissä asioissa maailmassa ja toimia sokerista käytävien hallitustenvälisten neuvottelujen foorumina, jotta parannettaisiin maailman sokeritaloutta, helpotettaisiin kauppaa keräämällä ja jakamalla tietoa maailman sokerimarkkinoista ja muista makeutusaineista ja edistettäisiin sokerin lisääntynyttä kysyntää erityisesti muuta kuin sen perinteistä käyttöä varten.

               Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 1993.

               Unioni on sopimuksen osapuoli
                  1
               .

               2.2.Kansainvälinen sokerineuvosto

               Kansainvälinen sokerineuvosto on elin, joka vastaa kaikkien niiden tehtävien hoitamisesta, jotka ovat tarpeen sopimuksen määräysten soveltamiseksi. Se hyväksyy säännöt ja määräykset, myös neuvoston ja sen komiteoiden työjärjestyksen sekä Kansainvälisen sokerijärjestön varainhoito- ja henkilöstösäännöt. Neuvosto pitää hallussaan tarvittavat asiakirjat ja julkaisee vuosikertomuksen sekä muita tarpeellisina pitämiään tietoja.

               Sopimuksen jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella sopimuksen jäsenellä on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti. Neuvosto tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, jollei sopimuksessa vaadita määräenemmistöä.

               2.3.Kansainvälisen sokerineuvoston suunniteltu säädös

               Sopimus tehtiin neuvoston päätöksellä 92/580/ETY, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 1993. Se oli aluksi voimassa kolme vuotta eli 31. joulukuuta 1995 asti, ja sen jälkeen sen voimassaoloa on jatkettu säännöllisin väliajoin kahden vuoden jaksoilla sopimuksen 45 artiklan mukaisesti. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä joulukuussa 2017, ja sopimus on nyt voimassa 31. joulukuuta 2019 saakka.

               Kansainvälisen sokerineuvoston 19. heinäkuuta 2019 pidettävässä 55. istunnossa on määrä hyväksyä päätös vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta kahdella vuodella, jäljempänä ’suunniteltu säädös’.

               Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on mahdollistaa Kansainvälisen sokerijärjestön työn jatkuminen.

               Suunniteltu säädös sitoo osapuolia sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kyseisessä kohdassa määrätään seuraavaa: ”Neuvosto voi määräenemmistöllä pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa 31 päivän joulukuuta 1995 jälkeen seuraaviksi kausiksi enintään kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Jäsen, joka ei hyväksy voimassaoloajan pidennystä, ilmoittaa tästä kirjallisesti neuvostolle, ja se lakkaa tällöin olemasta tämän sopimuksen osapuoli pidennetyn kauden alusta.”

               Sopimuksen voimassaolon pidennys kattaa 1. tammikuuta 2020 alkavan ja 31. joulukuuta 2021 päättyvän ajanjakson.

               3.Unionin puolesta otettava kanta

               Yhteisö on päätöksellä 92/580/ETY tehnyt vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1993 kolmen vuoden ajaksi eli 31. joulukuuta 1995 saakka. Sopimuksen voimassaoloa on sittemmin jatkettu säännöllisin väliajoin kahdella vuodella. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä 1. joulukuuta 2017 pidetyssä neuvoston 52. istunnossa, ja sopimus on nyt voimassa 31. joulukuuta 2019 saakka.

               Unioni on aina ollut kansainvälisen sokerineuvoston aktiivinen jäsen, ja sopimuksen jatkaminen kahdella vuodella on unionin edun mukaista. Unioni on merkittävä sokerin tuottaja ja tärkeä sokerialan kauppakumppani monille Kansainvälisen sokerijärjestön jäsenille.

               Kansainvälisen sokerineuvoston 52 jäsenellä on yhteensä 2 000 ääntä. EU on yksi jäsen. Kunkin äänen painoarvo vuoden 2019 hallinnollisessa talousarviossa on 653 Englannin puntaa. Talousarviomenettelyissä (vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen 25 artikla), esimerkiksi vahvistettaessa jäsenten vuotuiset maksuosuudet, unionilla on 552 ääntä, joten sen maksuosuus vuonna 2019 on 360 456 Englannin puntaa. Näitä lukuja tarkistetaan vuosittain.

               Virallinen päätös sopimuksen voimassaolon jatkamisesta 31. joulukuuta 2021 saakka on määrä tehdä kansainvälisen sokerineuvoston 55. istunnossa 19. heinäkuuta 2019 Cairnsissa Australiassa.

               Unioni on vuodesta 2015 asti pyrkinyt avaamaan Kansainvälisen sokerijärjestön jäsenten keskuudessa keskustelua sopimuksen uudistamisesta. Nykyisen sopimuksen mukaan äänet jaetaan edelleen sen mukaan, millainen maailman sokeritilanne oli vuonna 1992. Tämän seurauksena äänten jakautuminen ei enää vastaa sokerin maailmanmarkkinoiden todellisuutta. Sen vuoksi unionin maksuosuuskaan ei enää vastaa sen suhteellista asemaa sokerin maailmanmarkkinoilla. Neuvosto hyväksyi 23. marraskuuta 2017 ”neuvoston päätöksen luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi”
                  2
               , jäljempänä ’päätös’, jonka tavoitteena oli tilanteen korjaaminen. Näissä neuvotteluissa komissio on esittänyt sopimuksen muuttamista koskevia ehdotuksia, ja niistä keskustellaan nyt Kansainvälisen sokerijärjestön muiden jäsenten kanssa. Sopimuksen voimassaolon jatkamisesta äänestetään samassa istunnossa kuin sopimuksen muuttamisesta. Äänestys sopimuksen muuttamisesta on esityslistalla ennen äänestystä sopimuksen voimassaolon jatkamisesta.

               Tällä ehdotuksella komissio pyytää neuvostolta valtuutusta äänestää unionin nimissä kansainvälisessä sokerineuvostossa sen puolesta, että sopimuksen voimassaoloa jatketaan 31. joulukuuta 2021 saakka. Tämän kannanoton edellytyksenä on kuitenkin, että kansainvälinen sokerineuvosto hyväksyy päätöksellään ehdotuksen sopimuksen muuttamiseksi. Jos näin ei tapahdu, unionin olisi estettävä yksimielinen päätös voimassaolon jatkamisesta, pidättäydyttävä äänestämästä kyseisessä asiassa ja konsultoitava uudelleen neuvostoa. Jos läsnä ei ole määräenemmistöön vaadittavaa määrää jäseniä, unionin pidättäytyminen äänestämisestä tarkoittaisi sitä, ettei voimassaolon jatkamisesta sovita kyseisessä tilaisuudessa ja asia lykättäisiin todennäköisesti seuraavaan istuntoon, joka pidetään marraskuussa 2019. Jos määräenemmistö saavutetaan, voimassaolon jatkamisesta äänestetään, ja tehtävä päätös on unionia sitova. Äänestämisestä pidättäytyminen olisi valittava vastaan äänestämisen sijasta, sillä se antaisi vahvan poliittisen viestin mutta mahdollistaisi samalla sopimuksen voimassaolon jatkamisen. EU:lla olisi edelleen mahdollisuus erota sopimuksesta. Sopimuksesta erotakseen unionin olisi ilmoitettava sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kansainväliselle sokerineuvostolle kirjallisesti aikomuksestaan erota sopimuksesta. Tähän tarvitaan neuvoston päätös.

               4.Oikeusperusta

               4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

               4.1.1.Periaatteet

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

               Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”
                  3
               .

               4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

               Kansainvälisen sokerineuvoston suunniteltu säädös jatkaa sopimuksen voimassaoloa, ja sopimus on unionia sitova kansainvälinen sopimus. Suunnitellulla säädöksellä on siis oikeusvaikutuksia.

               Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

               Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

               4.2.Aineellinen oikeusperusta

               4.2.1.Periaatteet

               SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

               4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

               Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan (maataloustuotteiden kauppaan).

               Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

               4.3.Päätelmät

               Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artikla yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

               5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

               Koska kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä muutetaan sopimusta, on aiheellista julkaista säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen jälkeen kun se on hyväksytty.

               2019/0139 (NLE)

               Ehdotus

               NEUVOSTON PÄÄTÖS

               kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamiseen

               EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

               ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

               ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

               sekä katsoo seuraavaa:

               (1)Vuoden 1992 kansainvälinen sokerisopimus, jäljempänä ’sopimus’, on tehty neuvoston päätöksellä 92/580/ETY
                  4
               , ja se tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Sopimus oli aluksi voimassa kolme vuotta eli 31 päivään joulukuuta 1995, ja sen jälkeen sen voimassaoloa on jatkettu säännöllisin väliajoin kahden vuoden jaksoilla. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä joulukuussa 2017
                  5
               , ja sopimus on nyt voimassa 31 päivään joulukuuta 2019.

               (2)Sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan nojalla kansainvälinen sokerineuvosto voi jatkaa yleissopimuksen voimassaoloa enintään kahdella vuodella kerrallaan.

               (3)Kansainvälisen sokerineuvoston on määrä päättää 19 päivänä heinäkuuta 2019 pidettävässä 55. istunnossaan sopimuksen voimassaolon jatkamisesta 31 päivään joulukuuta 2021.

               (4)Ennen päätöstä sopimuksen voimassaolon jatkamisesta kansainvälinen sokerineuvosto äänestää 55. istunnossaan myös unionin esittämästä ehdotuksesta sopimuksen muuttamiseksi. Ehdotus on tulosta neuvotteluista, joita komissio on käynyt noudattaen neuvoston valtuutusta avata unionin puolesta neuvottelut sopimuksen muuttamiseksi. Valtuutus annettiin 23 päivänä marraskuuta 2017 tehdyllä neuvoston päätöksellä  luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi
                  6
               .

               (5)Sopimuksen muuttamista koskevan ehdotuksen hylkääminen olisi vastoin unionin tavoitetta uudistaa sopimusta ja siten kyseenalaistaisi sopimuksen voimassaolon jatkamisen hyödyllisyyden.

               (6)On aiheellista vahvistaa unionin puolesta otettava kanta sopimuksen voimassaolon jatkamiseen. Sopimuksen voimassaolon jatkaminen on unionin edun mukaista, jos myös sopimuksen muuttaminen hyväksytään,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

               1 artikla

               Komission unionin puolesta ottama kanta on äänestää sen puolesta, että vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaoloa jatketaan kahdella vuodella 31 päivään joulukuuta 2021.

               Komission on kuitenkin estettävä yksimielinen päätös vuoden 1992 sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta sekä pidättäydyttävä äänestämästä kyseisessä asiassa, jos kansainvälinen sokerineuvosto ei ensin äänestä sopimuksen muuttamista koskevan ehdotuksen puolesta.

               2 artikla

               Tämä päätös on osoitettu komissiolle.

               Tehty Brysselissä

                     Neuvoston puolesta

                     Puheenjohtaja

                        RAHOITUSSELVITYS

                        FinancSt/10/PS/pl/

                        agri.ddg3.g.4(2019)1278657

                        6.221.2019.1

                        PÄIVÄMÄÄRÄ: 8.5.2019

                        1.

                        BUDJETTIKOHTA:

                        Luku 05 06 MAATALOUTTA JA MAASEUDUN KEHITTÄMISPOLITIIKKAA KOSKEVAT KANSAINVÄLISET KYSYMYKSET

                        05 06 01 Kansainväliset maataloussopimukset

                        MÄÄRÄRAHAT:

                        B2019  6 300 000 euroa

                        2.

                        OTSIKKO:

                        Ehdotus neuvoston päätökseksi kansainvälisessä sokerineuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamiseen

                        3.

                        OIKEUSPERUSTA: Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla ja 218 artiklan 9 kohta

                        4.

                        TARKOITUS:

                        Voimassa olevan kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkaminen kahdella vuodella (1.1.2020–31.12.2021).

                        5.

                        VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON

                        12 KUUKAUDEN JAKSO

                           (miljoonaa euroa)

                        KULUVA VARAINHOITOVUOSI

                        2019

                        (miljoonaa euroa)

                        SEURAAVA VARAINHOITOVUOSI

                        2020

                        (miljoonaa euroa)

                        5.0

                        MENOT

                        -
                              EU:N TALOUSARVIOSTA
                           (TUET/INTERVENTIOT)

                        -
                              KANSALLISILTA VIRANOMAISILTA

                        -
                              MUUALTA

                        0,52

                        5.1

                        TULOT

                        -
                              EU:N OMAT VARAT
                           (MAKSUT/TULLIT)

                        -
                              KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA

                        2021              (miljoonaa euroa)

                        5.0.1

                        ARVIOIDUT MENOT

                        0,48

                        5.1.1

                        ARVIOIDUT TULOT

                        5.2

                        LASKENTAMENETELMÄ: Laskutapa perustuu EU:n saamaa äänimäärää (vaihtelee vuosittain) sekä ääntä kohden suoritettavaa maksua koskeviin arvioihin (GBP).

                        6.0

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA

                        KYLLÄ

                        6.1

                        MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA

                        -

                        6.2

                        LISÄTALOUSARVION TARVE

                        -

                        6.3

                        MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT

                        KYLLÄ

                        HUOMAUTUKSIA:

                        Maksettavaksi tuleva määrä saattaa vaihdella EU:n saaman lopullisen äänimäärän, ääntä kohden suoritettavan maksun (GBP) sekä valuuttakurssin (EUR/GBP) mukaan.

                     (1)

                        Neuvoston päätös 92/580/ETY, tehty 13.11.1992 (EYVL L 379, 23.12.1992, s.15).

                     (2)

                        Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi, ei julkaistu (neuvoston asiakirja 14282/17).

                     (3)

                        Unionin tuomioistuimen tuomio 7.10.2014, Saksa v. neuvosto, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 kohta.

                     (4)

                        Neuvoston päätös 92/580/ETY, tehty 13 päivänä marraskuuta 1992, vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä (EYVL L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (5)

                        Tietoa vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen voimassaolon jatkamisesta (EUVL L 12, 17.1.2018, s. 1).

                     (6)

                        Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä marraskuuta 2017, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen muuttamiseksi, ei julkaistu (neuvoston asiakirja 14282/17).