				|

		52013PC0708

			Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1. Johdanto
EU ja Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF)
toteuttivat keväästä 2009 kevääseen 2011 ulottuvalla ajanjaksolla Romaniaa
koskevan keskipitkän aikavälin rahoitustukiohjelman, jonka aikana EU maksoi 5
miljardia euroa ja IMF 12,9 miljardia euroa. Tämän jatkoksi Euroopan unionin
neuvosto hyväksyi 12. toukokuuta 2011 päätöksen varautumisohjelmasta, jonka
puitteissa Romanialle myönnetään 1,4 miljardia euroa EU:n keskipitkän aikavälin
rahoitustukea[1].
Toisessa ohjelmassa, joka oli myös EU:n ja IMF:n yhteinen ohjelma, EU ja IMF
eivät ohjelman ennalta varautuvan luonteen mukaisesti maksaneet varoja.
Romanian viranomaiset pyysivät 4. heinäkuuta
2013 maan maksutaseeseen kohdistuvien jäljellä olevien riskien vuoksi kolmatta
EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustukiohjelmaa, joka on jälleen tarkoitus
toteuttaa yhdessä IMF:n valmiusluottojärjestelyn kanssa. EU:n ja IMF:n
rahoitustuen odotetaan jälleen olevan ennalta varautuvaa, eikä varsinaisia
maksuja ole tarkoitus suorittaa. Talous- ja rahoituskomitea vastasi pyyntöön
myöntävästi 9. heinäkuuta 2013 ja antoi komissiolle valtuudet neuvotella EU:n
ja IMF:n uudesta yhteisestä varautumisohjelmasta.
Komission yksikköjen ja IMF:n edustajat
tekivät 17–31. heinäkuuta 2013 yhteisen neuvottelumatkan Bukarestiin. Uuden
ohjelman yksityiskohtaisista säännöistä ja sisällöstä tehtiin virkamiestason
sopimus. Uusi ohjelma tukee edelleen hallituksen talousohjelmaa, jonka
tavoitteita ovat muun muassa makrotalouden, julkisen talouden ja
rahoitusjärjestelmän vakauttaminen, talouden häiriönsietokyvyn ja
kasvupotentiaalin parantaminen, hallinnollisten valmiuksien lisääminen,
verohallinnon uudistaminen sekä julkisen varainhoidon ja sen valvonnan
parantaminen. Uusi ohjelma kestää 24 kuukautta ja koostuu Euroopan unionin
ennalta varautuvasta rahoitustuesta (enintään 2 miljardia euroa) ja IMF:n
enintään 1,75 miljardista erityisnosto-oikeudesta (noin  2 miljardia euroa),
joita täydennetään valmiusluottojärjestelyllä. Lisäksi Maailmanpankki jatkaa
891 miljoonan euron tukea, johon se on sitoutunut aiemmin. Kyseisestä tuesta on
vielä maksamatta 514 miljoonaa euroa.
2. Makrotalouden kehitys ja näkymät
Romanian talous on kasvanut vuodesta 2011.
Viimeaikainen kehitys viittaa siihen, että kasvu on vuonna 2013 noin 2
prosenttia, mikä on jonkin verran enemmän kuin komission kevään talousennusteen
mukainen 1,6 prosenttia. Erinomainen vientitulos (pääasiassa autoteollisuuden
ja palvelujen ansiota) ja hyvä sato ovat kasvun keskeisiä vetureita. Näiden
myönteisten suuntausten taustalla on kuitenkin heikko kotimainen kysyntä.
Vuoden 2013 alkupuoliskolla kulutus ei kasvanut ja investointien määrä väheni.
Tulevaisuudessa kasvun odotetaan vähitellen
nopeutuvan, kun rakenneuudistukset alkavat tuottaa tulosta, EU:n varojen käyttö
paranee ja vienti pysyy vahvana Euroopan talouden elpyessä. Jos oletuksena on
keskimääräinen sato, talouskasvun arvioidaan olevan hieman yli 2 prosenttia
vuonna 2014. Kotimaisen kysynnän odotetaan olevan tärkein kasvua vauhdittava
tekijä, jonka vetureita ovat investoinnit ja yksityinen kulutus. Nettoviennillä
sen sijaan ennustetaan olevan pieni negatiivinen vaikutus, kun tuonnin kasvun
arvioidaan kiihtyvän vuonna 2014 kotimaisen kysynnän vahvistuessa.
Yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI)
mukainen inflaatiovauhti oli Romaniassa edelleen nopea eli noin 6 prosenttia
vuosin 2009–2011, mutta se laski keskimäärin 3,4 prosenttiin vuonna 2012.
Hintojen nousupaine kuitenkin kasvoi jälleen vuoden 2012 loppua kohti ja vuoden
2013 alkupuoliskolla. Inflaation arvioidaan hidastuvan vuoden 2013
jälkipuoliskolla, koska elintarvikkeiden hintojen ennustetaan laskevan nopeasti
ja vertailuajankohdan vaikutukset lakkaavat. Inflaation odotetaan alittavan 3,5
prosenttia vuoden 2013 loppuun mennessä, jolloin se olisi keskuspankin
tavoitehaarukassa (2,5 % ± 1 prosenttiyksikkö). Inflaation
ennustetaan hidastuvan edelleen vuonna 2014.
3. Julkinen
talous
Romania on vakauttanut julkista talouttaan
onnistuneesti viime vuosina, ja sen alijäämä supistui hieman alle 3 prosenttiin
suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun se oli 9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna
2009. Tämä saavutus antoi neuvostolle mahdollisuuden kumota Romanian liiallista
alijäämää koskeva menettely 21. kesäkuuta 2013. Uudella ohjelmalla on
tarkoitus tukea hallituksen ponnisteluja, joilla jatketaan julkisen talouden
vakauttamista. Näin pyritään saavuttamaan Romanian keskipitkän aikavälin
tavoitteena oleva 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen vuoteen
2015 mennessä. Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet edellisen ohjelman alijäämätavoitteeseen,
joka on EKT-perusteisesti 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013.
Julkisen talouden vakauttamista jatketaan vuonna 2014 vakaus- ja
kasvusopimuksen mukaisesti. Tämänhetkisten suuntausten perusteella Romania
asettaa tavoitteekseen EKT-perusteisesti 2 prosentin alijäämän, mikä vastaa sen
vuonna 2013 tarkistettua lähentymisohjelmaa.
Heinäkuun neuvotteluissa sovittiin
talousarvioon vuoden puolivälissä tehtävästä oikaisusta, joka mahdollistaa
joidenkin tulojen ja menojen siirtämisen samalla kun säilytetään vuoden 2013
kokonaisalijäämätavoite (2,3 prosenttia maksuperusteisesti ja 2,4
prosenttia EKT-perusteisesti). Tarkistetussa talousarviossa otetaan huomioon
tulojen väheneminen, minkä vuoksi siinä vähennetään kotimaisia pääomasijoituksia,
pienennetään EU-varoihin liittyviä oikaisuja koskevia varauksia ja supistetaan
siirtoja muille julkishallinnon yksiköille. Vuoden 2014 talousarviossa
viranomaiset tutkivat keinoja, joilla voidaan lisätä tuloja lähinnä veropohjaa
laajentamalla. Menopuolella yksi merkittävä haaste on ensimmäisen ohjelman
yhteydessä sovitun palkkojen yhtenäistämislain asteittainen käyttöönotto.
Koska pääosa julkisen talouden
vakauttamistarpeesta on saavutettu, uudessa ohjelmassa keskitytään julkisen
talouden ohjausjärjestelmän parantamiseen. Siinä pyritään parantamaan julkisen
talouden kehystä, jotta se saadaan vastaamaan finanssipoliittisen sopimuksen
vaatimuksia. Lisäksi on tarkoitus tehdä muita parannuksia julkisen talouden
strategian sisältöön ja talousarvioprosessin läpinäkyvyyteen. Tämä edellyttää
parannuksia vuosittaiseen ja keskipitkän aikavälin pääomabudjetointiin,
sitoumusten valvontajärjestelmän valmiiksi saattamista (jotta uusia
maksurästejä ei tule) sekä verohallintoon tehtäviä parannuksia, joilla
tehostetaan veronkantoa.
4. Finanssimarkkinoiden ja pankkialan
kehitys
Finanssimarkkinoiden olosuhteet ovat
parantuneet merkittävästi kesästä 2012 maailmanlaajuisen markkinailmapiirin
piristyessä ja maan sisäpoliittisen tilanteen vakautuessa vuoden loppua kohti.
Romanian tilanne on kehittynyt yleisesti ottaen samaa tahtia kuin alueen muissa
maissa ja pysynyt suhteellisen suotuisana vuoden 2013 alkupuoliskolla. Romanian
valtionvelkakirjojen viiden vuoden luottoriskinvaihtosopimusten (CDS)
tuottoerot laskivat lähes 500 peruspisteestä (toukokuu 2012) alle 200
peruspisteeseen tammikuun alussa 2013, ja tuottoerot ovat pysytelleet hieman
yli 200 peruspisteessä vuoden 2013 kesäkuun lopusta. Toukokuussa 2012
syntyneiden huomattavien tappioiden jälkeen Bukarestin pörssin (BET) indeksi nousi
vuoden 2012 loppuun saakka. Pörssissä on sen jälkeen ollut volatiliteettia,
mutta indeksi nousi noin 10 prosenttia vuoden 2013 syyskuun alkuun mennessä.
Siitä huolimatta, että arvoltaan alentuneet
omaisuuserät ovat lisääntyneet (järjestämättömien lainojen suhde koko
luottokantaan oli 20,3 prosenttia kesäkuussa 2013), pankkialan pääomarakenne
oli rohkaisevalla tasolla (vakavaraisuussuhde oli 14,7 prosenttia kesäkuussa).
Järjestämättömien lainojen kasvuun liittyviä riskejä on lievennetty
varovaisilla luottotappiovarauksilla, vaikka varausten tekeminen rasittaa
edelleen kannattavuutta (oman pääoman tuotto oli 6 prosenttia vuoden 2013
alkupuoliskolla kolmen tappiollisen vuoden jälkeen). Keskuspankki valvoo
edelleen tarkasti niitä pankkeja, joiden emoyhtiöt ovat euroalueen
reuna-alueiden maissa ja jotka ovat säilyttäneet riittävät pääomapuskurit.
Kyproksen kriisin heijastusvaikutuksia lievennettiin päätöksellä siirtää Bank
of Cyprus -pankin Romanian haarakonttorin paikallinen talletuskanta
Laiki-konserniin kuuluvaan Marfin Bankiin, ulkomaisten pankkien velkavivun
keventämisprosessilla sekä vähentämällä emoyhtiörahoitusta (–14,6 prosenttia
joulukuusta 2012). Vaikka nämä toimenpiteet toteutettiin alueellinen kehitys
huomioon ottaen ja yleisesti asianmukaisella tavalla, ne edellyttävät
jatkossakin valvontaviranomaisten tarkkaa seurantaa.
5. Maksutase
ja ulkoiset rahoitustarpeet
Romanialla odotetaan olevan rajoittamaton
pääsy valtionvelkamarkkinoille suunnitellun 24 kuukauden ohjelmakauden aikana,
jollei ulkoisessa kehityksessä tapahdu mitään odottamatonta.
Luottoriskinvaihtosopimusten tuottoerot ovat alhaisimmalla tasollaan sitten
vuoden 2010. Vaihtotaseen alijäämän odotetaan pienenevän noin 4 prosentista
suhteessa BKT:hen vuonna 2012 noin 2 prosenttiin vuonna 2013, mikä johtuu
pääosin kauppataseen alijäämän supistumisesta.
Perusskenaariossa kahden seuraavan vuoden
aikana ei synny valtion tai ulkoista rahoitusvajetta. Romania kuitenkin on
edelleen altis valuuttakurssin epävakaudelle ja epävakaille kansainvälisille pääomaliikkeille.
Negatiivisessa skenaariossa vaihtotaseen rahoittaminen voi vaikeutua, jolloin
pääsy valtionvelkamarkkinoille voi estyä. Jälkimmäisessä tapauksessa
turvauduttaisiin ensisijaisesti valtion käteispuskuriin (noin kuuden kuukauden
rahoitustarpeet) ja vähemmässä määrin Romanian keskuspankin valuuttavarantoon.
Jos Romania joutuisi akuutteihin ja pitkittyneisiin rahoitusvaikeuksiin,
varautumisohjelma voitaisiin ottaa käyttöön, ja käytettävissä olevista varoista
(2 miljardia euroa EU:n tukea, joka maksetaan kahdessa miljardin euron erässä,
ja enintään 2 miljardia euroa IMF:n valmiusluottojärjestelystä) voitaisiin
kattaa valtion rahoitukseen ja talousarvioon liittyvät sitoumukset. Uusi
ohjelma antaisi myös finanssimarkkinoille varmuuden siitä, että Romania on
sitoutunut kunnianhimoiseen talousuudistusohjelmaan.
6. Maksutasejärjestelyn mukaisesti
myönnettävä EU:n tuki on osa kansainvälisiä toimia
Kun otetaan huomioon jäljellä olevat
heikkoudet ja maksutaseongelmien riski ja edellyttäen, että Romanian viranomaiset
ovat sitoutuneet toteuttamaan julkiseen talouteen, rahoitusjärjestelmään ja
rakenteisiin kohdistuvan sopeutusohjelman, komissio suosittaa kuultuaan talous-
ja rahoituskomiteaa 3. lokakuuta 2013, että neuvosto tekisi päätöksen
SEUT-sopimuksen 143 artiklassa tarkoitetun keskinäisen avun jatkamisesta.
Romanian hallituksen on pantava täytäntöön talousohjelmansa, jotta voidaan
hoitaa jäljellä olevat heikkoudet ja lieventää jäljellä olevia uhkia, jotka
kohdistuvat maan maksutaseen kestävyyteen. Romanian on myös hankittava
tarvittavat valmiudet, joiden avulla suunnitellaan ja toteutetaan
talouspolitiikkaa ilman kansainvälistä tukea.
Lisäksi komissio suosittaa kuultuaan talous-
ja rahoituskomiteaa, että neuvosto hyväksyisi päätöksen EU:n keskipitkän ajan ennalta
varautuvasta rahoitustuesta, jota Romanialle voitaisiin myöntää enintään 2
miljardia euroa tukemaan maan maksutaseen kestävyyttä. Unionin
ennalta varautuvan rahoitustuen aktivoimista ja sen maksamista voidaan pyytää
syyskuun 30. päivään 2015 mennessä.
7. Uuden ohjelman pääasiallinen sisältö
Uudella ennalta varautuvalla rahoitustuella
tuetaan hallituksen talousohjelmaa, jonka tavoitteita ovat muun muassa
makrotalouden, julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän tervehdyttäminen ja
vakauttaminen, talouden häiriönsietokyvyn ja kasvupotentiaalin parantaminen,
hallinnollisten valmiuksien lisääminen, verohallinnon uudistaminen sekä
julkisen varainhoidon ja sen valvonnan parantaminen. Talouspoliittiset ehdot
vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka komissio tekee Romanian
viranomaisten kanssa. Yhteisymmärryspöytäkirjassa säilytetään kahden edellisen
ohjelman saavutukset, ja siihen siirretään vielä täyttymättömät ehdot toisesta
ohjelmasta.
A: Julkisen talouden vakauttaminen
Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen
Romanian edellytetään supistavan julkisen talouden rakenteellista
rahoitusasemaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaisesti, kunnes se
saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on julkisen talouden
rakenteellinen 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2015,
ja säilyttää sen tällä tasolla. Lisäksi ohjelmassa jatketaan pyrkimyksiä estää
julkisen talouden maksurästien kertyminen sekä keskus- että paikallishallinnon
tasolla. Julkisen sektorin palkkamenot on pidettävä kestävällä pohjalla
rajoittamalla palkkojen nousua ja julkisen sektorin työpaikkojen määrää.
B: Julkisen talouden ohjausjärjestelmä ja
julkisen talouden rakenneuudistukset
Jotta julkisen talouden vakauttaminen saadaan
vankalle perustalle, ohjelmaan sisältyy julkisen talouden ohjausjärjestelmän
vahvistaminen. Finanssipoliittisen sopimuksen täytäntöönpano on tässä suhteessa
keskeisen tärkeää. Tämän lisäksi monivuotiseen budjettisuunnitteluun tehtävillä
parannuksilla voidaan varmistaa kestävämmällä pohjalla oleva
finanssipolitiikka.
Romanian hallitusta tuetaan kattavalla
teknisellä avulla, jota IMF ja Maailmanpankki antavat julkisen varainhoidon ja
sen valvonnan alalla. Sitoumusten valvontajärjestelmällä, joka otetaan käyttöön
useassa vaiheessa, autetaan varmistamaan maksurästien vähentäminen ja valvonta.
Terveydenhuoltoalalla talousarvion valvontamekanismeja vahvistetaan
tehostamalla raportoinnin ja seurannan puitteita (erityisesti sairaaloiden ja
lääkemenojen osalta), jotta voidaan välttää maksurästien uudelleen kertyminen.
Julkisten investointien priorisointia tiukennetaan maan kasvupotentiaalin
parantamiseksi.
C: Julkisen velan hoito
Viranomaiset toteuttavat tarvittavat
toimenpiteet parantaakseen julkisen velan hoitoa, jotta voidaan vähentää
rahoituskustannuksia ja riskejä ja pidentää julkisen velan keskimääräistä
erääntymisaikaa.
D: Finanssialan sääntely ja valvonta
Viranomaiset jatkavat finanssialalla pankkien
kriisinratkaisukehyksen ja talletussuojarahastoa koskevan lainsäädännön
parantamista muuttamalla hallituksen päätöksiä nro 39/1996 ja nro 99/2006.
Taseiden puhdistamisen nopeuttamiseksi Romanian keskuspankki on selkiyttänyt
Romanian pankkiyhdistyksen kanssa säännöksiä, joita sovelletaan lainojen
poistamiseen kirjanpidosta, ja laatii kattavan analyysin pankkialan
omaisuuserien laadusta. Jotta voitaisiin edelleen kehittää pääomamarkkinoita
ja monipuolistaa pankkien rahoituslähteitä, viranomaiset aikovat muuttaa
katettuja joukkovelkakirjalainoja koskevaa lainsäädäntöä. Luottokurin
säilyttäminen ja moraalikadon välttäminen luotonottajien keskuudessa lisäävät
osaltaan rahoitusvakautta tuntuvasti. Hallitus pidättäytyy sen vuoksi edelleen
antamasta lainsäädäntöehdotuksia (kuten yksityishenkilöiden maksukyvyttömyyttä
koskeva laki) ja edistämästä sellaisia velkojen perinnästä annetun lain
säännöksiä, jotka heikentäisivät luottokuria. Viranomaiset kuulevat laajasti
kaikkia sidosryhmiä ja ottavat huomioon myös Romanian keskuspankin laatiman
vaikutustenarvioinnin sisällyttäessään kohtuuttomia lausekkeita koskevia uusia
säännöksiä lakiin siviiliprosessilain soveltamisesta.  Viranomaiset myös
varmistavat, että kohtuuttomia lausekkeita koskevat oikeustapaukset käsitellään
ylemmissä oikeusasteissa tai asiaan erikoistuneessa tuomioistuimessa, ja
toteuttavat kaikki muut tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että
näitä säännöksiä sovelletaan yhdenmukaisesti. Pankkialan ulkopuolisten
finanssimarkkinoiden valvonnan tehostamiseksi ja kuluttajansuojan
parantamiseksi viranomaiset varmistavat, että lainsäädäntö, joka koskee
integroitua pankkialan ulkopuolisten finanssimarkkinoiden sääntelyviranomaista
(finanssivalvontaviranomainen), muutetaan vastaamaan hyviä kansainvälisiä
käytäntöjä.
E: Rakenneuudistukset
Rakenneuudistusten tavoite on parantaa
markkinoiden toimintaa, lisätä ulkoisten häiriöiden sietokykyä ja parantaa
Romanian talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. Tähän ohjelmaan
sisältyvät rakenneuudistukset ovat osa laajempaa asialistaa, joka esitetään
Romanian kansallisessa uudistusohjelmassa, ja ne sisältyvät Romanialle
talouspolitiikan EU-ohjausjakson aikana osoitettuihin maakohtaisiin
suosituksiin.
Valtion omistamien yritysten
uudelleenjärjestelyä (mukaan lukien yksityistäminen) nopeutetaan, jotta voidaan
vähentää maksurästien kertymisestä ja operatiivisista tappioista julkiseen
talouteen kohdistuvia riskejä sekä samalla parantaa useimpien tällaisten
yritysten taloudellisia toimintaedellytyksiä. Viranomaiset toteuttavat toimia,
joilla vahvistetaan valtionyritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä
(corporate governance). Tämä koskee myös finanssialaa.
Energia-alalla toteutetaan kahteen edelliseen
ohjelmaan kuuluvat kesken olevat toimet. Näitä ovat muun muassa
etenemissuunnitelmien laatiminen kaasu- ja sähkömarkkinoiden vapauttamista
varten.
Liiketoimintaympäristön kehittäminen ja
pk-yritysten rahoituksen saatavuuden helpottaminen muodostavat ohjelman
rakenneuudistusten toisen tärkeän osan. Ohjelman tavoitteena on keventää
pk-yritysten hallinnollista taakkaa, parantaa niiden mahdollisuuksia saada
pankkilainaa ja oman pääoman ehtoista rahoitusta, vähentää oikeudellista
epävarmuutta kehittämällä maan ja kiinteistöjen rekisteröintiä sekä tukea
pk-yrityksiä niiden pyrkiessä ulkomaille. Lisäksi ohjelmasta tuetaan
immateriaalioikeuksien oikeudellisen kehyksen uudistamista, erityisesti
patenttien alalla. Tavoitteena on houkutella ulkomaisia suoria sijoituksia
tutkimukseen ja innovointiin.
Työmarkkinoiden alalla ohjelmalla tuetaan
vuoden 2010 eläkeuudistuksen loppuun saattamista yhtenäistämällä miesten ja
naisten eläkeiän.
Edellä kuvattujen laajojen
toimenpidekokonaisuuksien, joilla tehostetaan julkista hallintoa ohjelman
täytäntöönpanon kannalta kriittisillä aloilla, lisäksi Romanian viranomaisia
pyydetään raportoimaan kuuden kuukauden välein talous- ja rahoituskomitealle / talouspoliittiselle
komitealle tällä alalla saavutetusta edistyksestä.
F: Rahapolitiikka
Rahapolitiikan tavoitteena on säilyttää
hintavakaus ja pitää inflaatiovauhti Romanian keskuspankin tavoitteeksi
asettamalla vaihteluvälillä (2,5 % ± 1 prosenttiyksikkö).
2013/0338 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON PÄÄTÖS
EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvan
rahoitustuen myöntämisestä Romanialle
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon järjestelystä keskipitkän ajan
rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä
helmikuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002[2] ja erityisesti sen
3 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka
tämä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,
sekä katsoo
seuraavaa:
(1)       Neuvosto on päätöksellä
2013/xxx/EU[3]
päättänyt myöntää Romanialle keskinäistä apua.
(2)       Jäsenvaltioiden
maksutasejärjestelyn mukaisen ennalta varautuvan keskipitkän ajan rahoitustuen
myöntäminen Romanialle on asianmukainen toimenpide nykyisessä tilanteessa,
jossa epävakaat pääomavirrat vaikuttavat erityisesti kehittyviin markkinoihin,
makrotalouden skenaarioon kohdistuu riskejä ja pankkisektorilla on edelleen
heikkouksia. Vaikka Romania ei nykyisessä markkinatilanteessa aio pyytää erien
maksua, ennalta varautuvan tuen odotetaan auttavan makrotalouden, julkisen
talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauttamista ja tervehdyttämistä. Se myös
parantaa rakenneuudistusten kautta Romanian talouden häiriönsietokykyä ja
kasvupotentiaalia.
(3)       Jos negatiiviset riskit
toteutuvat, Romania ei ehkä pysty täyttämään ulkoisia rahoitustarpeitaan
käytettävissä olevista rahoituslähteistä. Nämä riskit liittyvät muun muassa
ulkoisen velan ja finanssisektorin suuriin uudelleenjärjestelyihin, suureen
negatiiviseen nettovarallisuusasemaan sekä euroalueen heikon kehityksen
heijastusvaikutuksiin. Tällaisessa stressiskenaariossa loput rahoitustarpeet
olisi katettava aktivoimalla EU:n ennalta varautuva rahoitustuki.
(4)       On aiheellista myöntää
Romanialle EU:n ennalta varautuvaa tukea enintään 2 miljardia euroa sen
neuvoston asetuksella (EY) N:o 332/2002 käyttöön otetun järjestelyn mukaisesti,
jolla jäsenvaltioiden maksutaseille myönnetään unionin keskipitkän ajan
rahoitustukea. Tämä tuki olisi myönnettävä yhdessä Kansainvälisen
valuuttarahaston (IMF) tuen kanssa valmiusluottojärjestelyllä, jonka määrä on
1 751,34 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (noin 2 miljardia euroa,
170 % Romanian IMF-kiintiöstä), joka hyväksyttiin 27 päivänä syyskuuta 2013
ja jota viranomaiset pitävät myös ennalta varautuvana. Maailmanpankki on
myöntänyt miljardin euron kehitysapulainan, joka voidaan tarvittaessa nostaa
(deferred drawdown option, DDO) kesäkuun loppuun 2015 mennessä. Lisäksi
Maailmanpankki jatkaa  891 miljoonan euron tukea, johon se on sitoutunut
aiemmin ja josta on vielä maksamatta 514 miljoonaa euroa.
(5)       Rahoitustuen hallinnointi
olisi annettava komissiolle, joka sopii Romanian viranomaisten kanssa ennalta
varautuvaan rahoitustukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista
talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Ehdot olisi vahvistettava
yhteisymmärryspöytäkirjassa.
(6)       Koska kyseessä on ennalta
varautuva tuki, Romania ei pyydä unionin lainan eri erien maksua, jollei sille
aiheudu maksutaseeseen tai pääomaliikkeisiin liittyviä vaikeuksia. Jos Romania
pyytää komissiolta rahoitusta, komissio päättää talous- ja rahoituskomiteaa
kuultuaan ohjelman aktivoimisesta sekä mahdollisten erien suuruudesta ja niiden
käyttöönasettamisen ajankohdasta. Lainan mahdollisiin nostoihin liittyvät
yksityiskohtaiset rahoitusehdot vahvistetaan ennalta varautuvaa
lainajärjestelyä koskevassa sopimuksessa.
(7)       Ennalta varautuvan
rahoitustuen tavoitteena olisi oltava hallituksen talouspoliittisen ohjelman
onnistuneen toteuttamisen edistäminen ja tällä tavoin Romanian maksutaseen
kestävyyden tukeminen,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1.           Unioni asettaa Romanian
saataville ennalta varautuvaa keskipitkän ajan rahoitustukea enintään 2
miljardia euroa. Jos järjestely aktivoidaan ja lainaeriä nostetaan, tukimuotona
on laina, jonka keskimääräinen erääntymisaika on enintään kahdeksan vuotta.
2.           Unionin
ennalta varautuvan rahoitustuen aktivoimista ja sen maksamista voidaan pyytää
viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2015.
2 artikla
1.           Komissio hallinnoi tukea
tavalla, joka on Romanian antamien sitoumusten ja neuvoston suositusten,
erityisesti kansallisen uudistusohjelman toteuttamiseen ja vuosittain
tarkistettavan Romanian lähentymisohjelman toteuttamiseen liittyvien
sitoumusten ja suositusten mukainen.
2.           Komissio sopii Romanian
viranomaisten kanssa 3 artiklan 3 kohdan mukaisista ennalta varautuvaan
rahoitustukeen liittyvistä erityisistä talouspoliittisista ehdoista talous- ja
rahoituskomiteaa kuultuaan. Ehdot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa,
jossa otetaan huomioon 1 kohdassa tarkoitetut sitoumukset ja suositukset.
Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset rahoitusehdot ennalta varautuvaa
lainajärjestelyä koskevassa sopimuksessa.
3.           Komissio tarkistaa
säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, että
tukeen liittyvät talouspoliittiset ehdot täyttyvät.
3 artikla
1.           Jos Romania pyytää
kirjallisesti komissiolta unionin ennalta varautuvan rahoitustuen aktivoimista,
komissio tutkii asian. Komissio päättää talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,
ovatko tuen aktivoiminen ja tuen mukaisten lainaerien nostopyyntö perusteltuja,
ja se päättää tällaisten erien suuruudesta ja niiden käyttöönasettamisen
ajankohdasta. Jos rahoitustuki aktivoidaan, varat voidaan asettaa saataville
enintään kahdessa erässä. Kukin erä voidaan nostaa kerralla tai useammassa
osaerässä.
2.           Kun rahoitustuki on
aktivoitu, komissio päättää talous- ja rahoituskomitean lausunnon saatuaan,
voidaanko EU:n laina nostaa kokonaan tai osittain.
3.           Kukin erä maksetaan sillä
edellytyksellä, että Romanian lähentymisohjelmaan ja kansalliseen
uudistusohjelmaan sisällytettävä Romanian hallituksen talousohjelma on
toteutettu tyydyttävästi; yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettavien
erityisten talouspoliittisten ehtojen on katettava muun muassa seuraavat:
(a)
talousarvioiden hyväksyminen ja
toimintapolitiikkojen toteuttaminen sellaista julkisen talouden sopeutusuraa
noudattaen, joka perustuu Romanian vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisiin
velvoitteisiin; tavoitteena on saavuttaa Romanian julkisen talouden keskipitkän
aikavälin tavoite vuoteen 2015 mennessä ja säilyttämään se sen jälkeen;
(b)
kahdessa aiemmassa ohjelmassa sovittujen
toimenpiteiden täysimääräinen säilyttäminen ja kaikkien täyttymättömien ehtojen
jäljellä olevien osien toteuttaminen;
(c)
julkisen talouden ohjausjärjestelmän vahvistamisen
jatkaminen muun muassa panemalla täytäntöön talous- ja rahaliiton vakaudesta,
yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen,
jäljempänä 'finanssipoliittinen sopimus' 3 artikla, jotta varmistetaan, että
julkisen talouden vakauttaminen on vankalla perustalla. Erityisesti on
kiinnitettävä huomiota monivuotisen budjettisuunnittelun tehostamiseen,
sitoumusten tuloksellisen valvontajärjestelmän käyttöönottoon, veronkannon
parantamiseen sekä pääomabudjetointiprosessin kehittämiseen;
(d)
Maailmanpankin vuosina 2010–2011 tekemien
toiminta-arvioiden perusteella hyväksyttyjen toimintasuunnitelmien ripeä
täytäntöönpano sekä keskusyksikön perustaminen parantamaan hallituksen toimintalinjojen
priorisointia;
(e)
maksurästien hoitaminen sekä
budjettivalvontamekanismien tehostaminen terveydenhuoltoalalla kehittämällä
raportointia ja seurantaa;
(f)
strategisen toimintasuunnitelman täytäntöönpano,
jotta voidaan rationalisoida sairaalajärjestelmän rakenne ja  laajentaa
perusterveydenhuollon kattavuutta terveystulosten parantamiseksi;
(g)
julkisen velan hallinnan parantaminen, jotta
voidaan vähentää riskejä sekä vakauttaa ja laajentaa valtionvelan tuottokäyrää;
(h)
pankkien kriisinratkaisukehyksen, keskuspankin
varautumissuunnitelmien sekä talletussuojarahaston hallinnointi- ja
ohjausjärjestelmien vahvistaminen; myös sellaisten toimenpiteiden
toteuttaminen, joilla nopeutetaan pankkien taseiden puhdistusprosessia, ja
luottokurin säilyttäminen pankkisektorilla;
(i)
finanssivalvontaviranomaista koskevan lainsäädännön
mukauttaminen vastaamaan kansainvälisiä hyviä käytänteitä, jotta voidaan
parantaa pankkialan ulkopuolisten finanssimarkkinoiden valvontaa;
(j)
valtion omistamien yritysten uudelleenjärjestely,
mukaan lukien osuuksien myynti niiden pääomasta, ja valtion omistamien
yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien vahvistaminen;
(k)
liiketoimintaympäristöä parantavien toimenpiteiden
toteuttaminen muun muassa vähentämällä pienten ja keskisuurten yritysten hallinnollisia
rasitteita, ja toimet, joilla helpotetaan pk-yritysten rahoituksen saantia.
4.           Lainan rahoittamiseksi on
tarvittaessa sallittua käyttää harkitusti koronvaihtosopimuksia korkeinta
luottoluokkaa edustavien vastapuolten kanssa. Komissio ilmoittaa talous- ja
rahoituskomitealle lainanoton mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai
rahoitusehtojen muuttamisesta.
4 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se
annetaan tiedoksi.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
SELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON
(Ks.
sisäisten sääntöjen 16 artikla)
TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA
RAHOITUSASIAT
TOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEET
1.           EHDOTUKSEN NIMI SEKÄ
ASIANOMAINEN BUDJETTIKOHTA JA -NIMIKE
Ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n keskipitkän
ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle ja suositus
neuvoston päätökseksi keskinäisen avun myöntämisestä Romanialle.
Alamomentti 01 04 01 01 — Euroopan
unionin takaus EU:n lainoille, jotka on otettu maksutasetuen antamiseksi
2.           OIKEUSPERUSTA:
SEUT-sopimuksen 143 artikla ja 352 artikla,
neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002.
3.           VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT
NUMEROTIEDOT (EUROINA)
Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus
lainan takaisinmaksusta. Sen avulla komissio voi ottaa vastatakseen
lainanhoidon(pääoma, korot ja muut kustannukset) velallisen (Romania)
maksukyvyttömyystilanteessa.
Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan
käyttöön ainoastaan, jos takauksen maksua todella vaaditaan.
Talousarviotakauksen maksua ei todennäköisesti normaalitilanteessa vaadita.
3 a – Tämä vuosi
Ei sovelleta.
   ||   || MSM
 Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) ||   ||
 Siirrot ||   ||
 Lisämäärärahat ||   ||
 Määrärahat yhteensä ||   ||
 Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat ||   ||
 Käytettävissä oleva määrä ||   ||
 Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä ||   ||
3 b – Siirrot
Ei sovelleta.
   ||   || MSM
 Siirrot ||   ||
 Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat ||   ||
 Käytettävissä oleva määrä ||   ||
 Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä ||   ||
3 c – Seuraava
varainhoitovuosi
Ei sovelleta.
   ||   || MSM
 Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) ||   || p.m.
 Siirrot ||   ||
 Lisämäärärahat ||   ||
 Määrärahat yhteensä ||   ||
 Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat ||   ||
 Käytettävissä oleva määrä ||   ||
 Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä ||   || p.m.
4.           TOIMEN KUVAUS
Romanialle ehdotetaan myönnettäväksi EU:n
keskipitkän ajan ennalta varautuva rahoitustuki. Jos tuki aktivoidaan, se
koostuu EU:n lainasta, jonka määrä on enintään 2 miljardia euroa (EU:n
laina rahoitetaan EU:n kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta tai
rahoituslaitoksilta otetuilla lainoilla). Laina myönnetään osana kansainvälistä
rahoituspakettia, johon sisältyy erityisesti IMF:n valmiusluottojärjestelyllä
myöntämä 1,75 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 2 miljardia euroa) laina.
Maailmanpankki on myöntänyt miljardin euron kehitysapulainan, joka voidaan
tarpeen mukaan nostaa sovittuna ajanjaksona (deferred drawdown option, DDO).
Lisäksi Maailmanpankki jatkaa  891 miljoonan euron tukea, johon se on
sitoutunut aiemmin ja josta on vielä maksamatta 514 miljoonaa euroa.
Myönnettävällä EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvalla rahoitustuella on
tarkoitus kattaa jäljellä olevat riskit, jotka liittyvät Romanian maksutaseen
kestävyyteen. Vaikka vaihtotaseen alijäämä on selvästi supistunut, epävakaat
pääomavirrat aiheuttavat riskejä maksutaseen rahoittamiselle. Ennalta
varautuvalla tuella edistetään myös jatkossa hallituksen talousohjelmaa, jolla
pyritään muun muassa makrotalouden, julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen,
hallinnollisten valmiuksien parantamiseen, verohallinnon uudistamiseen,
julkisen varainhoidon ja sen valvonnan kehittämiseen sekä Romanian talouden
häiriönsietokyvyn ja kasvupotentiaalin parantamiseen. Tuki, jota komissio
hallinnoi yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean kanssa, on keino kannustaa
Romaniaa noudattamaan talouspolitiikkaa, joka vastaa Romanian EU:lle antamia
sitoumuksia ja neuvoston suosituksia, erityisesti kansallisen uudistusohjelman
ja lähentymisohjelman toteuttamisen osalta.
EU:n varat, jotka hankitaan pääomamarkkinoilta tai
rahoituslaitoksilta lainan myöntämiseksi Romanialle, jos maa esittää pyynnön
lainan nostamisesta, katetaan EU:n takauksella. Komissio päättää lainan
myöntämisestä talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Laina rahoitetaan
hankkimalla tarvittavat varat pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta.
Romanialle mahdollisesti myönnettävien lainojen pääoma on enintään
2 miljardia euroa.
EU:n takauksen avulla komissio voi vastata
lainanhoidosta Romanian mahdollisessa maksukyvyttömyystilanteessa.
Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi käyttää
väliaikaisesti käteisvarojaan lainan hoitamiseksi. Tällöin sovelletaan Euroopan
yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom
soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen
(EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.
5.           KÄYTETTY LASKENTATAPA
Ei sovelleta.
6.           MAKSUAIKATAULU (EUROINA)
Ei sovelleta.
 Nimike || Määrärahat || Maksut
   ||   ||   || Vuosi n || Vuosi n + 1 || Vuosi n + 2 || Vuosi n + 3 || Seuraavat varainhoitovuodet
   || Vuosi n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Vuosi n + 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Vuosi n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Vuosi n + 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Yhteensä ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Ensimmäinen ohjelma kuului neuvoston päätöksen
2009/459/EY soveltamisalaan ja toinen ohjelma neuvoston päätöksen 2011/288/EU
soveltamisalaan.
[2]               EYVL L 53, 23.2.2002, s. 1.
[3]               Katso tämän virallisen lehden sivu XX.


				|

		52014PC0622

			Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS luvan antamisesta Viron tasavallalle ottaa käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY 26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta sekä 168 ja 168 a artiklasta poikkeava erityistoimenpide /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	PERUSTELUT
1.           EHDOTUKSEN TAUSTA
Neuvosto voi yhteisestä
arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun direktiivin
2006/112/EY, jäljempänä ”alv-direktiivi”, 395 artiklan 1 kohdan
mukaan antaa yksimielisesti komission ehdotuksesta jäsenvaltiolle luvan
soveltaa mainitun direktiivin säännöksistä poikkeavia erityistoimenpiteitä
arvonlisäveron kantamisen yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten
veropetosten tai veron kiertämisen estämiseksi.
Viro pyysi komission 26. toukokuuta 2014
saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa soveltaa toimenpidettä, joka poikkeaa
yleisistä periaatteista, jotka koskevat oikeutta vähentää tuotantopanoksiin
sisältyvä vero henkilöautojen osalta. Komissio antoi alv-direktiivin 395
artiklan 2 kohdan mukaisesti Viron pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 11.
kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti Virolle 12. kesäkuuta
2014 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki hakemuksen arviointia varten
tarpeellisiksi katsomansa tiedot.
Yleinen tausta
Alv-direktiivin 168 ja 168 a artiklassa
säädetään, että verovelvollisella on oikeus vähentää arvonlisävero, joka
kannetaan verovelvollisen verollisia liiketoimia varten tehdyistä hankinnoista.
Direktiivin 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että yrityksen liikeomaisuuteen
kuuluvan tavaran ottaminen yksityiskäyttöön on vastikkeellinen palvelu, jos
tavara on oikeuttanut arvonlisäveron vähennykseen. Tämä järjestelmä antaa
mahdollisuuden saada takaisin yksityiskäytön osalta alun perin vähennetyn
arvonlisäveron.
Henkilöautojen tapauksessa tätä järjestelmää
on vaikea soveltaa erityisesti siksi, että yksityis- ja yrityskäyttöä on vaikea
erottaa toisistaan. Jos ajoneuvon käytöstä pidetään kirjaa, kirjanpidon
ylläpitämisestä ja tarkastamisesta aiheutuu lisätaakkaa sekä yrityksille että
hallinnolle, vaikka Viro hyödyntäisikin alv-direktiiviin 168 a artiklassa
säädettyä mahdollisuutta rajoittaa työsuhdeautoihin liittyvä kustannusten
vähennysoikeus osuuteen, joka liittyy verovelvollisen tosiasialliseen
yrityskäyttöön.
Sen vuoksi Viro on pyytänyt, että sille
annettaisiin lupa rajoittaa vähennysoikeus tiettyyn prosenttimäärään ja olla
verottamatta yritystä ajoneuvon yksityiskäytöstä. Tämä yksinkertaistaisi
järjestelmää kaikkien osapuolten kannalta ja estäisi samalla virheelliseen kirjanpitoon
perustuvat veropetokset tai veron kiertämisen.
Viron toimittamien tietojen perusteella
vaikuttaa siltä, että yrityskäyttöön tarkoitettujen henkilöautojen käytöstä
keskimäärin 50 prosenttia on yksityiskäyttöä. Sen vuoksi prosenttimääräiseksi
rajoitukseksi olisi vahvistettava 50 prosenttia.
Uutta järjestelmää on tarkoitus soveltaa
kaikkiin henkilöautoihin, joissa on enintään kahdeksan istuinta kuljettajan
istuimen lisäksi, joiden massa on enintään 3 500 kg ja jotka eivät ole
pelkästään yrityskäytössä. Vähennysoikeuteen sovellettavan rajoituksen
ulkopuolelle jätetään kuitenkin tiettyyn erityistoimintaan käytettävät
henkilöautot, joihin sovelletaan tavanomaisia sääntöjä. Tällaisia ovat
jälleenmyyntiä, vuokrausta tai liisausta varten ostetut autot, matkustajien
kuljettamiseen käytettävät autot (kuten taksit) sekä ajo-opetuksessa
käytettävät autot.
Poikkeuksen voimassaoloaika olisi rajoitettava
31. päivään joulukuuta 2017, jotta voidaan arvioida, kuvastaako 50 prosentin
rajoitus yhä oikealla tavalla yritys- ja yksityiskäytön välistä
kokonaissuhdetta. Voimassaolon jatkamista koskevaan pyyntöön olisi liitettävä
kertomus, joka sisältää arvioinnin sovelletusta prosenttimäärästä ja joka on
toimitettava komissiolle kyseisen pyynnön kanssa 31. maaliskuuta 2017 mennessä.

Voimassa olevat aiemmat säännökset
Muille jäsenvaltioille on myönnetty vastaavia
vähennysoikeutta koskevia poikkeuksia.
Alv-direktiivin 176 artiklassa säädetään, että
neuvosto määrittää, mistä kustannuksista ei voi vähentää arvonlisäveroa. Ennen
kuin neuvosto on päättänyt asiasta, jäsenvaltiot saavat mainitun artiklan
mukaan jatkaa 1. tammikuuta 1979 voimassa olleiden poikkeusten
soveltamista. Sen vuoksi voimaan on jäänyt useita säännöksiä, joilla
rajoitetaan henkilöautoihin liittyvää vähennysoikeutta.
2.           INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN
JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
Asianomaisten osapuolten kuuleminen
Ei ollut tarpeen.
Asiantuntijatiedon käyttö
Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut
tarpeen.
Vaikutusten arviointi
Päätösehdotuksella pyritään ensisijaisesti
yksinkertaistamaan arvonlisäveron kantamista osittain muussa käytössä kuin
yrityskäytössä olevien henkilöautojen osalta, minkä vuoksi ehdotuksella voi
olla myönteisiä vaikutuksia. Samaan aikaan ehdotuksella voidaan ehkäistä
virheelliseen kirjanpitoon perustuvia veropetoksia.
Koska poikkeuksen soveltamisala on suppea ja
sen voimassaoloaika rajallinen, vaikutukset ovat kuitenkin vähäisiä.
3.           EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
SISÄLTÖ
Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus
Luvan antaminen Virolle rajoittaa
arvonlisäveron vähennysoikeus 50 prosenttiin sellaisista yrityskäyttöön
tarkoitetuista henkilöautoista aiheutuvista kustannuksista, jotka eivät ole
yksinomaan yrityskäytössä. Verovähennysoikeutta rajoitettaessa verovelvollinen
on vapautettu suorittamasta arvonlisäveroa ajoneuvon yksityiskäytöstä.
Oikeusperusta
Alv-direktiivin 395 artikla.
Toissijaisuusperiaate
Ehdotuksen perustana olevan alv-direktiivin
säännöksen perusteella ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen
vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.
Suhteellisuusperiaate
Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen
seuraavista syistä:
Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta
pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity velvollisuuksia.
Koska poikkeuksen soveltamisala on rajoitettu,
erityistoimenpide on tavoitteeseensa nähden oikeasuhteinen.
Sääntelytavan valinta
Alv-direktiivin 395 artiklan mukaan yhteisistä
arvonlisäverosäännöistä voidaan poiketa vain, jos neuvosto antaa siihen luvan
yksimielisellä päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksesta. Neuvoston
päätös on parhaiten soveltuva sääntelytapa myös sen vuoksi, että se voidaan
osoittaa yksittäisille jäsenvaltioille.
4.           TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin
talousarvioon.
5.           LISÄTIEDOT
Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen.
2014/0288 (NLE)
Ehdotus
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS
luvan antamisesta Viron tasavallalle ottaa
käyttöön yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY
26 artiklan 1 kohdan a alakohdasta sekä 168 ja 168 a artiklasta poikkeava
erityistoimenpide

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta
tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhteisestä
arvonlisäverojärjestelmästä 28 päivänä marraskuuta 2006 annetun neuvoston
direktiivin 2006/112/EY[1]
ja erityisesti sen 395 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)       Viro pyysi komission 26
päivänä toukokuuta 2014 saapuneeksi kirjaamalla kirjeellä lupaa poiketa niistä
direktiivin 2006/112/EY säännöksistä, jotka koskevat oikeutta vähentää
henkilöautojen osalta tuotantopanoksiin sisältyvä vero.
(2)       Komissio antoi Viron pyynnön
tiedoksi muille jäsenvaltioille 11 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä.
Komissio ilmoitti Virolle 12 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä
saaneensa kaikki hakemuksen arviointia varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot.
(3)       Direktiivin 2006/112/EY 168
ja 168 a artiklassa vahvistetaan verovelvollisen oikeus vähentää
verovelvollisen verollisia liiketoimiaan varten vastaanottamien tavaroiden
luovutuksista ja palvelujen suorituksista maksettu arvonlisävero. Mainitun
direktiivin 26 artiklan 1 kohdan a alakohta sisältää vaatimuksen, jonka mukaan
liikeomaisuuden muusta kuin yrityskäytöstä on suoritettava arvonlisäveroa.
(4)       Muuta käyttöä kuin
yrityskäyttöä on usein erittäin vaikea määrittää tarkasti, ja silloinkin, kun
se on mahdollista, määritysmenetelmää on usein hankala käyttää. Pyydetyn luvan
mukaan arvonlisäveron määrä, joka voidaan vähentää myös muussa kuin pelkästään
yrityskäytössä oleviin henkilöautoihin liittyvistä kustannuksista, olisi
vahvistettava joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta kiinteänä prosenttimääränä.
Viron viranomaiset katsovat, että käytettävissä olevien tietojen mukaan 50
prosenttia on perusteltu prosenttimäärä. Jos henkilöautoihin on sovellettu
tällä päätöksellä sallittua rajoitusta, niihin ei kaksinkertaisen verotuksen
välttämiseksi saisi soveltaa samaan aikaan vaatimusta, jonka mukaan
henkilöauton muusta kuin yrityskäytöstä on suoritettava arvonlisäveroa. Tämä yksinkertaistamistoimenpide
poistaa tarpeen pitää kirjaa yritysautojen yksityiskäytöstä ja estää samaan
aikaan veropetokset, jotka perustuvat virheelliseen kirjanpitoon.
(5)       Pyydettyyn lupaan liittyvää
vähennysoikeutta koskevaa rajoitusta olisi sovellettava arvonlisäveroon, joka
on maksettu tiettyjen henkilöautojen ostamisen, liisauksen, yhteisöhankinnan ja
tuonnin yhteydessä ja näihin liittyvistä kustannuksia, mukaan lukien
polttoaineen ostaminen.
(6)       Pyydettyä lupaa olisi
sovellettava ainoastaan sellaisiin henkilöautoihin, joiden suurin sallittu
massa on 3 500 kilogrammaa ja joissa on enintään kahdeksan istuinta kuljettajan
istuimen lisäksi, koska sellaisten henkilöautojen muu kuin yrityskäyttö, joiden
massa ylittää 3 500 kilogrammaa tai joissa on enemmän kuin kahdeksan istuinta
kuljettajan istuimen lisäksi, on vähäistä niiden luonteen tai sen
yritystoiminnan tyypin vuoksi, jossa niitä käytetään. Olisi laadittava
yksityiskohtainen luettelo sentyyppisistä henkilöautoista, jotka jätetään luvan
ulkopuolelle niiden erityiskäytön perusteella.
(7)       Luvan olisi oltava voimassa
rajoitetun ajan 31 päivään joulukuuta 2017 asti, jotta voidaan tarkastella
uudelleen poikkeustoimenpiteen tarpeellisuutta ja tehokkuutta sekä
prosenttiosuutta yrityskäytön ja muun kuin yrityskäytön välillä.
(8)       Jos Viro suunnittelee luvan
jatkamista vielä vuoden 2017 jälkeen, sen olisi toimitettava komissiolle
kertomus, johon sisältyy sovelletun prosenttimäärän arviointi, sekä luvan
jatkamista koskeva pyyntö viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2017.
(9)       Poikkeuksella on vain
vähäinen vaikutus lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan veron
kokonaismäärään, eikä se vaikuta arvonlisäverosta saataviin unionin omiin
varoihin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY
168 ja 168 a artiklassa säädetään, Virolle annetaan lupa rajoittaa 50
prosenttiin oikeus vähentää sellaisista henkilöautoista aiheutuvista
kustannuksista maksettava arvonlisävero, jotka eivät ole yksinomaan
yrityskäytössä.
2 artikla
Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY
26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, Viro ei saa rinnastaa
vastikkeellisiin palveluihin sellaisen henkilöauton muuta kuin yrityskäyttöä,
joka kuuluu verovelvollisen yrityksen liikeomaisuuteen, jos kyseiseen autoon sovelletaan
tämän päätöksen 1 artiklan mukaista rajoitusta.
3 artikla
Edellä 1 artiklassa tarkoitettuihin
kustannuksiin sisältyvät sellaisten autojen ostaminen, liisaus, yhteisöhankinta
ja tuonti, jotka eivät ole pelkästään yrityskäytössä, sekä näiden autojen
huoltoon, korjaukseen ja polttoaineeseen liittyvät kustannukset.
4 artikla
Päätöstä olisi sovellettava ainoastaan
sellaisiin henkilöautoihin, joiden suurin sallittu massa on 3 500
kilogrammaa ja joissa on enintään kahdeksan istuinta kuljettajan istuimen
lisäksi.
5 artikla
Edellä olevaa 1 ja 2 artiklaa ei sovelleta
seuraaviin henkilöautoluokkiin:
a) jälleenmyyntiä, vuokrausta tai liisausta
varten ostetut autot;
b) vastikkeellisessa matkustajaliikenteessä
käytettävät autot, mukaan lukien taksipalvelut;
c) ajo-opetuksessa käytettävät autot.
6 artikla
Tämä päätös on voimassa 31 päivään joulukuuta
2017 asti. Tässä päätöksessä tarkoitetun luvan voimassaolon jatkamista koskeva
hakemus on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä maaliskuuta 2017, ja
siihen on liitettävä kertomus, joka sisältää arvioinnin 1 artiklassa
vahvistetusta prosenttimäärästä.
7 artikla
Tämä päätös on osoitettu Viron tasavallalle.
Tehty Brysselissä
                                                                       Neuvoston
puolesta
                                                                       Puheenjohtaja
[1]               EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.